Jeg vil takke representanten Warloe for et viktig spørsmål, som selvfølgelig vil bli behandlet grundig i meldingen om klimatilpasning som regjeringen vil legge fram for Stortinget i løpet av dette året. Kommunene står overfor meget betydelige utfordringer i møte med et endret klima. Det gjelder mange – det gjelder ikke minst kommunal planlegging. Det aller viktigste er å sørge for at det ikke blir planlagt nye boliger på områder som er særlig klimautsatte, enten det er snakk om havnivåstigning, om ras – snøskred, leirras – eller om steder som er flomutsatte, og at man går i dialog med innbyggere som på et tidligere tidspunkt har bygd på slike områder, og med deres forsikringsselskaper, slik at man kan se på løsninger for hvordan de boligene skal kunne tas videre. Det samme gjelder selvfølgelig veier, jernbanelinjer og alt mulig annet. Med hjelp fra Bjerknessenteret i Bergen er det utarbeidet en oversikt over hvor mye havet vil kunne stige i alle norske kystkommuner i dette århundret. Det er jo ikke vedtatt en uniform stigning, men det er vesentlig forskjellig fra område til område. Det er f.eks. forskjellig fra Ålesund til Bergen, for å ta et eksempel. Det er laget veiledere for hvordan kommunene kan komme i gang med tilpasningsarbeidet, og det ble i 2009 laget en første helhetlig analyse av hvordan klimaendringene kan slå ut i Norge. All denne informasjonen, som er viktig for det praktiske tilpasningsarbeidet, er samlet og legges ut i en nettportal på regjeringens hjemmeside som heter klimatilpasning.no. Denne nettportalen ble lansert i 2008 og inneholder bl.a. mye praktisk erfaring fra konkrete tilpasningstiltak i norske kommuner. Gjennom Framtidens byer har de tretten største byene kartlagt hvordan de blir rammet, bl.a. gjennom tilrettelagte klima- og nedbørsprognoser. Et bredt sammensatt offentlig utvalg under ledelse av fylkesmannen i Sogn og Fjordane la fram en rapport om hvordan Norge skal tilpasse seg sitt klima i endring. Dette utvalget foreslår mye av det samme som representanten her, nemlig at det lages et klimaservicesenter som skal tilrettelegge mer detaljert og omfattende informasjon om klimaendringene og resultatene fra klimamodellene. Slik informasjon er viktig, og Meteorologisk institutt har allerede i høst i samarbeid med Norges vassdrags- og energidirektorat startet med et systematisk arbeid med å gjøre mer klimainformasjon tilgjengelig. Det samlede bildet av dette, inkludert det spesifikke forslaget som representanten fremmer, vil vi komme tilbake til i klimatilpasningsmeldingen. La meg legge til, for den interesse det måtte ha, at dette er ikke bare et norsk spørsmål. Dette er et globalt spørsmål. Det hjelper ikke regjeringen i et land, la oss si Zambia, å få vite at gjennomsnittlig blir det våtere i landet. Du må vite om det blir våtere i den nordlige delen og tørrere i den sørlige, eller omvendt, du må ha meget presise værprognoser. I samarbeid med Verdens meteorologiske organisasjon, i en samarbeidsavtale som jeg nettopp har undertegnet med dem, vil vi i Norge gjøre hva vi kan for å legge til rette for mer presis og bedre værinformasjon også for de landene som ikke har penger til å skaffe seg det på samme måte som Norge.