mteb/MultiEupSlovakPartyClassification huggingface dataset:
Strategickým investovaním a podporou rozvoja robustného a konkurencieschopného európskeho polovodičového ekosystému môžeme zvýšiť odolnosť Európy, inovačnú kapacitu a hospodársky rast. Ciele zákona, medzi ktoré patrí podpora výskumu a vývoja v oblasti polovodičových technológií, podpora spolupráce medzi členskými štátmi a zvýšenie výroby a nasadenia špičkových čipov v Európe, podporujem. Zameraním sa na tieto oblasti môžeme podporiť rast európskej výroby čipov, prilákať investície a vytvoriť vysokokvalitné pracovné miesta v polovodičovom priemysle.  Keďže Európa sa usiluje stať sa globálnym lídrom vo výrobe pokročilých čipov, je nevyhnutné, aby sme integrovali udržateľné postupy a minimalizovali environmentálnu stopu tohto odvetvia. Len zosúladením európskeho zákona o čipoch s našimi klimatickými cieľmi a zásadami obehového hospodárstva môžeme zabezpečiť zodpovedný a udržateľný rast polovodičového sektora. Prijatím tejto legislatívy môžeme postaviť Európu na svetového lídra vo výrobe čipov, posilniť našu odolnosť a prispieť k digitálnej transformácii našich spoločností a zároveň zachovať udržateľnosť a environmentálne hodnoty.
Pán predsedajúci, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci je veľmi dôležitá. A až 97 % rôznych nehôd, ktoré sa na pracovisku stávajú, by sa dalo predísť, keby sa urobilo naozaj dostatočné školenie alebo bezpečnostné opatrenia, na ktoré občas zamestnávatelia zabúdajú. Ľudia sú unavení ľudia, majú veľa práce a nemajú dostatočný oddych, a preto sa môže stať občas takisto nejaké nešťastie. O to väčší problém je, ak je toto nešťastie smrteľné. A myslím si, že každá takáto smrť je absolútne nezmyselná a veľmi ťažko sa vysvetľuje rodine, ktorá zostane po takomto zamestnancovi. Ľudia si zamestnanie vyberajú. Už to nie je ako kedysi. Už to nie sú otroci, ktorí musia pracovať pre zisky spoločnosti, ale ľudia si vyberú, kde chcú pracovať, a vyberú si z nejakého dôvodu. A preto by zamestnávatelia mali k nim pristupovať takisto s rešpektom a chrániť ich práva, ich prácu a, samozrejme, aj ich život. O to dôležitejšie je v súčasnej dobe takisto aj spolupráca s odbormi, so zástupcami zamestnávateľov, ktorí navrhujú veľmi dobré a pozitívne opatrenia, aby sa predchádzalo nielen takýmto nešťastiam, nehodám, ale aby sa chránilo zdravie a život zamestnancov, pretože to nesmie byť obetované na úkor zisku.
Vážená pani predsedajúca, mentálne zdravie je takisto dôležité ako fyzické zdravie, a preto by sme ho nemali bagatelizovať. Naši zamestnanci sa stretávajú so stresom, ktorý spôsobujú nielen termíny, ale aj obrovská záťaž, keď častokrát je na jednom zamestnancovi práca viacerých zamestnancov a musia naozaj robiť za veľa ľudí. Takisto sa naši zamestnanci stávajú často aj terčom mobingu, ale myslím si, že najväčším problémom je to, že sme stále online, že sme stále vyžadovaní, aby sme riešili svoje požiadavky cez víkend, v noci. Ukazujú nám obrázky, aké to je skvelé, keď niekto dokáže okamžite odpovedať. Ten človek, ktorý sa obetuje svojej práci, je ten, ktorý je dokonalý. A týchto ľudí oceňujeme, odmeňujeme a dávame ich na piedestál. Práca sa nám stáva takou dôležitou, že je to až na úkor našej rodiny. Ja si myslím, že ľudia potrebujú oddych. Ľudia potrebujú právo na odpojenie, potrebujú jasné pracovné hodiny, potrebujú podporu, a nie, aby sme sa im vysmievali, ak majú nejaké takéto problémy, ktoré sa týkajú mentálneho a duševného zdravia. Myslím si, že práca je súčasťou nášho života, ale nie je naším životom, a že pracujeme len preto, aby sme platili účty, a nežijeme preto, aby sme pracovali.
Vážená pani predsedajúca, situácia nás naučila, bohužiaľ, že musíme hľadať alternatívy a iné zdroje, aby sme našich poľnohospodárov mohli podporiť a aby mohli využívať hnojivá. Je preto dôležité podporovať využívanie viac organických a ekologických hnojív a využitie živín z recyklovaných odpadov.  Myslím si, že treba podporovať domácich výrobcov v Európskej únii a zaradiť ich takisto medzi strategické odvetvia. Myslím si, že musíme podporovať chov hospodárskych zvierat, pretože toto prírodné hnojivo, ktoré oni produkujú, je veľmi vhodné a prirodzené a mali by sme povoliť jeho rozsiahlejšie využívanie. Ak vieme alokovať a realokovať zdroje Európskej únie v súčasnej kríze aj na iné záležitosti, myslím si, že ich vieme realokovať aj pre našich poľnohospodárov a pestovateľov.  Nesmieme ničiť našu pôdu, lebo zdravá pôda znamená zdravé potraviny a zdravé potraviny znamenajú zdravších ľudí. Priemyselné hnojivá sú finančne nákladné, a preto tieto prírodné sú oveľa lepšie, a vlastne aj kvôli tomuto nedostatku by sme mali naozaj využiť príležitosť, aby sme ich mohli viacej využívať.
Podľa informácií EUROSTAT-u bolo v roku 2021 viac ako 95 miliónov ľudí v EÚ ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením, čo predstavuje až 21 % našej populácie. Pandémia odhalila medzery v systémoch sociálnej ochrany a vojna na Ukrajine spolu s infláciou rastúcou rýchlejšie ako príjmy situáciu ešte viac zhoršila. Členské štáty síce majú systémy minimálneho príjmu, no všade fungujú inak a nie vždy sú primerané. Často sa dokonca nachádzajú pod vnútroštátnou hranicou chudoby a nemotivujú ľudí k návratu na pracovný trh. Preto je potrebné, aby sme sa touto tematikou zaoberali na európskej úrovni a nastavili si aspoň minimálne spoločné štandardy tak, aby nikto v EÚ nemal príjem pod vnútroštátnou hranicou chudoby alebo sociálneho vylúčenia.
Vážená pani predsedníčka, politika súdržnosti je politikou investície, ako správne povedal niekto predo mnou pred chvíľkou. Ja si myslím, že to je jedna z najlepších politík, ktoré Európska únia má, a preto je veľmi dôležité, aby sme ju naďalej podporovali a aby sme stále nechávali dostatočné financie práve pre politiku súdržnosti lebo vidíme, ako tiež niekto poznamenal pred chvíľou, že keď idete hocikde po Európe, všade máte tabule, kde je napísané, že sú projekty financované z Európskej únie. Či už to bolo v oblasti vzdelávania, sociálnej politiky, digitálu, rozdielov medzi jednotlivými regiónmi, výstavby atď., čiže naozaj je to veľmi politika úspešná. Ja by som rada vyzdvihla za toto obdobie, o ktorom dnes hovoríme, pilotné projekty, ktoré boli aj na území Slovenskej republiky. Či to bola napríklad transformácia uhoľných regiónov na Hornej Nitre, ale takisto aj špeciálny projekt pre tzv. zaostávajúce, dobiehajúce regióny, kde bol Prešovský a Banskobystrický samosprávny kraj na Slovensku, ktoré získali špeciálne financie práve na transformáciu týchto regiónov, a ako pilotné projekty sme si mohli vyskúšať rôzne typy politík, ktoré môžu v týchto regiónoch fungovať.  Ja si myslím, že túto politiku treba naďalej podporovať, posilňovať, ale hlavne bojovať v oblasti politiky pre súdržnosť proti byrokracii, ktorá stále v tejto politike pretrváva, a takisto aj proti
Pán predsedajúci, pri obchodovaní a uzatváraní dohody je veľmi dôležitý správny výber partnerov. Európska únia neustále hľadá rovnako zmýšľajúcich partnerov, ktorým záleží napríklad na dodržiavaní práv pracovníkov, ochrany spotrebiteľov a životného prostredia, alebo aj spravodlivosti na trhu práce. Európska únia má so Švajčiarskom veľa spoločného, čo sa týka hospodárstva, sociálnych vecí alebo aj kultúry. Pri Švajčiarsku máme istotu dodržiavania spomenutých podmienok, a navyše dlhodobo dobré vzťahy krajiny so svojimi susedmi naznačujú stabilitu a dôveryhodnosť. Momentálne vzťahy Európskej únie so Švajčiarskom považujem za nevyvážené. Vzájomne sa potrebujeme viac ako nikdy predtým. A možno je ten najvyšší čas, aby sme vzťahy s touto krajinou upevnili. O čo by som chcela požiadať v tejto snemovni? Napríklad ako bolo spomenuté pri boji proti praniu špinavých peňazí alebo sociálnemu dumpingu. V minulosti sme už prepásli niekoľko takýchto príležitostí, najmä v oblasti bezpečnosti a výskumu, a podcenili, či dokonca premárnili. A toto by sme nemali zopakovať. Myslím si, že podpora k takejto správe bude v tejto snemovni viac menej jednotná.
Vážená pani predsedníčka, dieťa si nevyberie, do akej rodiny sa narodí. Preto je úlohou nás ako politikov a takisto spoločnosti, aby sme mu počas jeho života pomohli. Každé dieťa má rovnaké práva, či už sa narodilo vo Francúzsku alebo na Slovensku, či sa narodilo do paláca alebo do malého jednoizbového bytu.  Koľko detí je však napriek tomu, že sa snažíme, stále ohrozených chudobou? Našťastie u nás zriedkavé, aby deti umierali na podvýživu, ale aké majú možnosti ďalej? Teplé jedlo nie je pre každú rodinu samozrejmosťou každý deň. Nehovorím ani o zdravom ovocí a zelenine, ktoré sú tiež pre niektoré deti nedostupné počas zimy kvôli vysokým cenám. Školu si každé dieťa nemôže vybrať, takú akú by chcelo, pretože veľakrát je vyberaná podľa finančných možností rodín a podľa možnosti cestovania, ktoré vie táto rodina zaplatiť. A to nehovoríme o ďalších možnostiach, ako sú krúžky, ktoré pomáhajú deťom podporovať ich talenty, pretože keď rodina na to nemá peniaze, tak jednoducho krúžok nie je.  Deti sú naša budúcnosť a mali by mať rovnaké dobré podmienky, aby mali všetky šancu pre budúcnosť, aby mohli byť astronauti, lekárky, výskumníci alebo stavbárky.
Vážená pani predsedajúca, ja sa pripájam k tomu zástupu ľudí, ktorí hovorili predo mnou, ktorí nepodporujú tento návrh v súčasnej podobe, pretože či už to nazveme NGT alebo GMO, tak stále je to genetická modifikácia rastlín a pre mňa to nie je prirodzený proces a stále nemáme dostatočné informácie o tom, aké to všetko môže mať následky a dôsledky nielen pre ľudský organizmus, ale aj pre životné prostredie. Myslím si, že spotrebitelia, pretože všetko nejako pestujeme kvôli tomu, aby sme mali čo jesť, čo je hlavne samozrejme predpoklad pre mňa aj pre tieto plodiny alebo teda pre tieto nové osivá, spotrebitelia by mali mať informované možnosti sa rozhodnúť. To znamená, že mali by vedieť, čo v tom je. A keď dnes máme na niektorých produktoch napísané, že je to bez GMO. Je to niečo, čo ľudia vyslovene hľadajú, a nemusíme ísť ani pozrieť sa von na tých protestujúcich poľnohospodárov, ani na tie stovky, tisíce mailov, ktoré sme dostali, keď vieme, že to je niečo, čo ľudia nechcú.  Čiže pre mňa je dôležité, ak by sme mali urobiť nejakú takúto úpravu, tá, ktorá je na stole, nie je dobrá. Mne sa nepáči. Musíme mať jasný výskum. Musíme vedieť, aké to má následky pre ľudský organizmus, pre životné prostredie, pre opeľovačov. Musíme vedieť, aké dôsledky to môže mať napríklad pre ekologické poľnohospodárstvo, ktoré samozrejme je veľmi špecifické, ale myslím si, tak, ako povedala myslím pani Tóth, že členské štáty by sa mali rozhodnúť, čo chcú na svojom území pestovať a či budú súhlasiť s tým, aby takéto techniky pri šľachtení boli používané v osivách na ich prostredí alebo v ich krajine.
Vážená pani predsedajúca, podľa mňa by sme sa mali trošku upokojiť a nevynášať súdy, keď nevieme, o čo naozaj ide. Nemôžeme sa naozaj obetovať úplne vo všetkom pre Ukrajinu. My by sme v prvom rade mali trošku myslieť aj na našich občanov. A viete, na východe s Ukrajinou sú to schengenské hranice a teraz naše krátkozraké bombastické rozhodnutia tieto hranice veľmi ohrozili a takisto ohrozili aj voľný pohyb vo vnútri Európskej únie. Preto máme dnes niektoré vnútorné schengenské hranice pouzatvárané. Ja vás ale pozývam, kolegovia, ktorí máte chuť, pretože tu veľmi radi rozprávate, čo sa na východe deje. Ja idem na konci týždňa na ukrajinské hranice, idem presne sa pozrieť na štrajk kamiónov na Slovensku a veľmi rada by som potom možno aj informovala Európsky parlament, ako toto všetko postupuje, pretože ja si myslím, že títo ľudia majú trošku aj pravdu. Tlak na dopravcov v rámci východnej strany Európskej únie je obrovský. Ale nielen na nich. Je to tlak na ľudí, ktorí žijú na východe EÚ. To sú maličké obce. Slovensko má s Ukrajinou 97 kilometrov hraníc. Máme jeden hraničný prechod. Poľsko má zavreté hraničné prechody a všetky tie kamióny, to sú naozaj obrovské množstvá, prechádzajú cez maličké dediny na východe Slovenska, kde tí ľudia žijú. To je nápor obrovský na cestnú infraštruktúru, na život týchto ľudí, na ich bezpečnosť. A toto je naozaj to, čo by sme si mali my uvedomiť, takže poďte so mnou kľudne na konci týždňa. Veľmi vás pozývam.
Napriek tomu, že títo občania aktívne využívajú svoje právo na voľný pohyb a často si uvedomujú výhody spojené s členstvom v EÚ, je ich účasť vo voľbách v štátoch, v ktorých žijú, v porovnaní s občanmi hostiteľských štátov veľmi nízka. Cieľom úpravy tejto smernice je odstrániť prekážky spojené hlavne s registráciou voličov či prístupom k informáciám tak, aby sa migrujúci občania EÚ viac aktívne zapájali do demokratických procesov v krajine, v ktorej žijú. Zároveň požaduje, aby členské štáty zabezpečili zohľadňovanie potrieb zraniteľných a marginalizovaných skupín, ako je prístup k hlasovaniu pre osoby so zdravotným postihnutím, staršie osoby alebo ľudí bez domova.
Vážený pán predsedajúci, pred dvadsiatimi rokmi, keď som študovala na univerzite, tak Európska únia bola stále pre nás miestom, kde si boli všetci rovní a takáto Európska únia bola to miesto, do ktorého sme vstupovali ako Slovenská republika. Tento návrh, ktorý je na stole, má možno niektoré dobré veci, ale veľa vecí z nich je podľa mňa aj nesprávnych a nie dobrých. Komu to však prospeje, to je vždy tá otázka, ktorú si kladieme pri každom návrhu. Prečo robíme takýto návrh?  Ja si myslím, že celá diskusia potrebuje pokoj. Ľudia nechcú niektoré z týchto návrhov a určite to nechcú členské štáty. Hovoríme o jednohlasnosti, ktorú chceme zrušiť. Ja som absolútne proti tomu, aby bolo zrušené právo veta, pretože práve to právo veta umožňuje to, že Európska únia hovorí jedným jazykom, pretože vždy sa musíme dohodnúť na nejakom konsenzuálnom znení. Obmedzovanie počtu komisárov, takisto je veľmi dobrá otázka, ktoré krajiny si tých komisárov ponechajú a či to budeme vyťahovať z klobúka ako králika, alebo to bude vopred rozhodnuté pre veľké členské štáty. Takisto na začiatku tejto diskusie to bol Orbán, potom sme hovorili, že je to kvôli rozširovaniu, dnes hovoríme, že je to kvôli Trumpovi.  Stále si myslím, že sedíme na veľmi vysokom koni. Mali by sme z neho zísť dole, rozprávať sa s občanmi. A tá nedôvera v Európskej únii rastie nie preto, že nemáme správne rýchle rozhodovanie, ale preto, že schvaľujeme hlúposti.
Vážená pani predsedajúca, vojna je určite porušením medzinárodného práva, ale takisto to, čo my tu dnes navrhujeme a o čom tu rozprávame, je podľa môjho názoru porušenie medzinárodného práva.  Sám ste to povedali, pán Borrell, že je tu nejaká inovatívna myšlienka, že musíme inovovať a vymýšľať spôsob, ako to urobiť, pretože nám je od začiatku jasné, že to nie je správne, a myslím si, že aj keď som tu asi ojedinelým hlasom, ktorý bude toto hovoriť, že musíme emócie, ktoré sa nás všetkých dotýkajú, nahradiť naozaj pragmatizmom a zdravým rozumom. Nemôžeme nahrádzať porušenie medzinárodného práva porušením medzinárodného práva. Európska únia nie je Robin Hood.  My sme inštitúcia, ktorá sa zakladá na právnom štáte, na práve zákona a na jasných pravidlách a fungujúcom systéme. Hlavne tá istota práva, ktorú Európska únia zastáva a ktorú sa snaží prezentovať, je v tomto prípade veľmi ohrozená a nemyslím si, že, aj keď by sme to všetci možno radi urobili, že toto je správny spôsob, ktorý máme použiť. Nemôžeme takto inovovať, pán predseda a podpredseda Európskej komisie, a tak isto som veľmi rada, že v tejto debate ste konečne priznali, že Európska únia nemá kompetenciu kupovať zbrane, a preto ste si vymysleli mierový nástroj, aby ste to mohli využívať, pretože to je v tejto debate takisto veľmi dôležité, nemôžeme ohýbať právo, ako sa nám to momentálne páči.
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že návrh alebo iniciatíva globálnej brány je veľmi dobrým, správnym spôsobom, akým by sme mali my podporiť vlastne celý svet. Ako tí najbohatší, najúspešnejší máme zodpovednosť aj voči iným častiam sveta a táto podpora infraštruktúry je pre mňa veľmi dobrým nápadom, s ktorým Európska komisia prišla. Po dvoch rokoch vidíme, že môže to fungovať.  Veľmi sa mi páčil návrh pána Bullmanna, ktorý hovoril, že by sme mohli rozšíriť túto spoluprácu aj o oblasť parlamentnú, a určite by to bolo dobrým a prínosným nápadom, keďže táto spolupráca je založená nielen na podpore infraštruktúry v oblasti energetiky, digitálu a dopravy, ale takisto aj na výmene skúseností a možno nejakých dobrých riešení, pretože spoločne môžeme mať tento pokrok oveľa lepší.  Myslím si, že táto platforma spolupráce je príležitosťou pre pokrok nielen Európskej únie, ale hlavne tých častí, ktoré s nami budú spolupracovať v iných častiach sveta, a môžeme podporiť krajiny, ktoré sa rozvíjajú. Môžeme napríklad podporou digitálnych nielen zručností, ale aj digitálnej konektivity podporiť lepšie vzdelávanie, lepšie príležitosti pre krajiny, ktoré sa nachádzajú mimo nášho územia. Ale takisto môžeme prepojiť nielen vzdelávanie, ale aj slobodu zmenšovať regionálne rozdiely a podporiť aj mladých ľudí v týchto regiónoch, aby mali lepšie príležitosti.
Vážená pani predsedajúca, ako urobiť Európu miestom atraktívnym pre investície? Myslím si, že potrebujeme tri komponenty. Európa musí byť dobré miesto pre život. Európa musí mať istotu dobrých zákonov a práva. A Európa musí podporovať inovácie a nápady. Dobré miesto na život pre mňa znamená, že ľudia, ktorí pracujú, sú usmiati. Sú to dobrí zamestnanci. Sú to ľudia, ktorí vedia, aké majú práva, aké majú povinnosti, majú dostatočné vzdelanie, vedia svoju prácu vykonávať, majú dobré pracovné podmienky, majú ochranu a tým pádom vzniká menej problémov, tým pádom vzniká menej zranení a menšia fluktuácia zamestnancov. Čiže je to tá istota, ktorú práve investori hľadajú. Istota dobrých zákonov a práva znamená, že naše zákony a právo budú predvídateľné. To, že otvorená diskusia k právnym zmenám, ktoré pripravujeme aj my v Európskom parlamente, v Európskej únii ako takej, trvá nejakú dobu, znamená, že sa na ňu vedia všetci pripraviť. Zapojenie obyvateľov a občianskej spoločnosti do takejto diskusie je takisto veľmi dôležité, aby sa na to vedela celá spoločnosť pripraviť.  Odbornosť a jasne stanovené ciele do budúcna je takisto to, čo definuje Európsku úniu ako dobré miesto pre investície a takisto naše strategické myslenie a to, že si pripravujeme tieto veci veľmi dopredu. Podpora inovácií a nápadov znamená investície do ľudí, do ich vzdelania, napríklad aj spôsobom, ako je Erasmus, investíciou do škôl. To znamená podmienky pre školy, aby dobre vzdelávali, aby mohli robiť výmeny medzi svojimi zamestnancami a študentmi. Investície do výskumu a vzdelania, investície do vytvorenia podporného prostredia pre startupy a nové spoločnosti, podpora digitalizácie a technológií. Myslím si, že naši investori majú byť prevažne naši občania, naše členské štáty. Až potom môžeme hľadať investorov zo zahraničia. A práve na týchto by sme sa mali zamerať, pretože Európa je dobrým miestom na investovanie.
Vážená pani predsedajúca, ja absolútne nesúhlasím s tým, čo tu všetci rozprávajú, že by sme mali spoločne obstarávať zbrane. Vidíme, ako to dopadlo so spoločným obstaraním vakcín. Ale hlavne v prvom rade si myslím, že my nie sme inštitúcia, ktorá sa má zaoberať vojenskými a obrannými vôbec vecami. Veď my máme sami napísané v našich zmluvách, že našou obrannou politikou je udržiavanie mieru, predchádzanie konfliktom, vojenské poradenstvo, odzbrojovanie a humanitárna pomoc. My tu ideme proti niečomu, čo vôbec ani nemáme robiť. To znamená, že ako toto vysvetlíme občanom? Ja súhlasím, že treba Ukrajine pomáhať, ale nemyslím si, že tým, že teraz Európska únia spoločne začne obstarávať zbrane, že to je niečo, čo je riešením pre tento konflikt, ktorý sa na Ukrajine momentálne deje. Nesúhlasím s tým. Myslím si, že vojenskou inštitúciou je NATO. Krajiny Európskej únie, ktoré chceli byť v NATO, v ňom sú, tie, ktoré chceli vojensky spolupracovať, spolupracujú a nie je naším miestom a naším právom, aby sme sa vôbec zaoberali takýmito otázkami. To nám občania nedali.
Vážená pani predsedajúca, v roku 2015 označili odborníci kauzu Dieselgate za prelomovú a mali pravdu. Kauza podnietila nedôveru voči naftovým motorom a odštartovala prudký tlak na prechod na elektromobily. K všetkému treba pripočítať zvýšenú prevádzku a prevádzkovú cenu vozidiel, pretože každé nové dieselové auto musí tankovať AdBlue, ktorého cena stále rastie. Oproti minulému roku, keď to bolo 20 centov, je to dnes 70 centov a viac, pretože sa vyrába zo zemného plynu. Nová štúdia navyše ukazuje, že manipulácia s emisiami je stále realitou. Tri štvrtiny európskych áut s naftovým pohonom majú pravdepodobne nainštalované zariadenie, ktoré ovplyvňuje výsledky testov emisií a umelo ukazuje nižšie emisné hodnoty. Je to obrovské množstvo vozidiel. Sú to desiatky miliónov automobilov, ktoré sú stále v obehu. Jednoznačne to považujeme za zradu dôvery spotrebiteľov a verejnosti a úrady nemôžu naďalej nechať výrobcov automobilov vykĺznuť beztrestne. V mnohých prípadoch v súvislosti s touto kauzou neboli výrobcovia automobilov v Európe ani potrestaní, ani hnaní k zodpovednosti. Niečo podobné môže nastať aj pri zavedení diskutovanej novej emisnej normy Euro 7 a pri elektromobiloch, kde sa umelo znižuje dopad na životné prostredie, a v konečnom dôsledku na to doplatia iba spotrebitelia.
Vážená pani predsedajúca, pani komisárka McGuinness, ja by som sa chcela v prvom rade poďakovať, že ste dnes predstavili návrh Komisie, alebo teda to, čo si Vy myslíte, že by malo byť digitálnym eurom. Takisto je dôležité zdôrazniť aj pre občanov Európskej únie, že toto je vlastne prvá debata o digitálnom eure, ktorú my vedieme v Európskom parlamente, a určite neznamená jeho zavedenie, ani to, že s ním súhlasíme alebo nesúhlasíme, ale je to naozaj diskusia. Vidíme naozaj rast kryptomien na celom svete a toto je vlastne naša odpoveď na to. Ale naozaj nám stačí to, že to je preto, že to robia všetci, budeme to robiť aj my? Ja si myslím, že aj v dnešnej debate zaznelo veľakrát, že potrebujeme jasnú definíciu toho, v čom to digitálne euro bude lepšie ako euro, ktoré používame, aby sme to my vedeli vysvetliť vlastne aj občanom Európskej únie. Takisto pre našu politickú skupinu je veľmi jasne dôležité, aby bolo digitálne euro bezpečné, aby bolo ľahko používateľné, aby bola ochrana vkladov a ochrana užívateľov tejto meny a takisto ochrana kupujúcich, a hlavne ich súkromia, keď budú toto euro používať. Čiže ja vnímam pozitívne to, že o ňom diskutujeme, ale určite by sme si mali definovať, v čom je naozaj tá pridaná hodnota a prečo ho použijeme, prečo ho máme používať a či to naozaj naši občania budú vnímať pozitívne. To je určite dôležité, pretože my ako politici môžeme mať názor, ale občania sú tí, ktorí ho budú používať.
Vážený pán predsedajúci, veľmi sa mi páčil pán Bütikofer, ako povedal, že Amerika už nie je to, čo bývala. A má veľkú pravdu. Naďalej však zostáva naším významným obchodným partnerom a takisto strategickým partnerom, s ktorým nás spája veľa spoločných cieľov. Ale máme, samozrejme, na niečo aj rozdielne názory a občas si aj konkurujeme. Viac alebo menej. Netreba však túto spoluprácu podceňovať a potrebujeme väčšiu výmenu názorov, a preto podporujem návrhy, ktoré sú v tejto správe, ktoré sa týkajú napríklad zriadenia transatlantickej rady alebo napríklad navrhujú užšiu spoluprácu medzi parlamentmi Spojených štátov a Európskej únie. Nesmieme sa však uspokojiť s hocičím. Preto si myslím, že by sme mali vždy trvať na zodpovednej primeranej úrovni účasti aj zo strany Spojených štátov amerických. Vzájomný rešpekt medzi partnermi je dôležitou podmienkou našej spolupráce. A či sa nám to páči alebo nie, táto spolupráca je určite nevyhnutnosťou. Našou spoločnou úlohou je naďalej podporovať vzájomný obchod. Aj keď Spojené štáty nie sú náš najväčší partner, sú významný obchodný partner pre Európsku úniu. A takisto dodržiavať podmienky pri tomto medzinárodnom obchode, ktorý medzi nami plynie. Spoločne dokážeme viac nielen v tejto oblasti, ale aj v oblasti napríklad podpory demokracie, ľudských práv, ale aj spoločného výskumu, či už klasického, alebo napríklad aj pri vesmírnom bádaní.