mteb/MultiEupSlovakGenderClassification huggingface dataset:
Pán predsedajúci, vďaka európskej spolupráci zažívame na našom kontinente takmer osemdesiat rokov mierového spolunažívania a polstoročie ekonomickej prosperity. Musíme si uvedomiť, že je to najmä vďaka rozvoju malého podnikania, ktoré tvorí polovicu európskeho produktu a vytvára 100 miliónov pracovných miest. Rozvoj malého podnikania je priamo úmerný s rozvojom našej konkurencieschopnosti. A tu chcem upozorniť na jednu zásadnú vec, s ktorou sa boria malí podnikatelia, a tou je byrokracia. Boj proti byrokracii zásadne môže zlepšiť našu pozíciu v globálnej konkurencieschopnosti. Oceňujem na jednej strane aktivity Komisie, čo sa týka 25 % zníženia regulačnej záťaže alebo aktivity „one in, two out“, ale pri každej novej regulačnej záťaži sa musíme pozrieť na to, či to zjednodušuje prostredie alebo či to zhoršuje pozíciu podnikateľov. Ak budeme úspešne bojovať proti byrokracii, tak spolu s diverzifikáciou energetických zdrojov, rozvojom vzdelávania a rozvojom digitálnych zručností dokážeme znovu získať našu konkurenčnú výhodu. Takže verím, že sa nám to podarí.
Pán predsedajúci, stojíme naozaj pred obrovskou výzvou zachrániť klímu, a tým aj nás samotných. Mňa naozaj tešia mnohé ciele, ktoré v tomto boji tento Parlament zastupuje, navrhuje a podporuje. No zároveň so znepokojením sledujem, ako neochotne pripúšťame, že samotné ekosystémy a príroda dokážu pracovať v náš prospech. Doslova im intuitívne nedávame šancu. Tlačíme technické riešenia, čo je v poriadku, no zároveň potláčame tie prírodné, tie ekologické. Neochotne umožňujeme základnú vlastnosť pôdy a ekosystémov, a to je viazať a uskladňovať uhlík, sťahovať ho z atmosféry a zakomponovať vo vnútri úžasných procesov v ekosystémoch. Máme najväčší problém s LULUCF, a pre mňa je to žiaľ signál, že stále nechápeme to podstatné: že byť kompatibilný s planétou a naozaj efektívne riešiť klimatickú krízu a krízu biodiverzity je kriticky závislé od toho, ako dobre spolupracujeme s prírodou. Spolupráca s prírodou je zjavne naša najväčšia slabina. A to sa musí zmeniť. Dá sa to, a musí sa to dať, pretože ide o život.
Vážená pani predsedajúca, stojíme pred skúškou, ktorá určí našu budúcnosť. Rast cien energií vzbudzuje veľké obavy u 47 % obyvateľov Slovenska. Energetická chudoba na Slovensku hrozí približne každej šiestej domácnosti. Ako som už viackrát zdôraznila, dohoda Rady dostatočne nerieši problémy všetkých členských štátov. Preto musíme robiť konkrétne kroky k smerom k solidarite, aby domácnosti a podniky v celej EÚ pocítili potrebnú podporu na prekonanie tejto krízy. Je tiež kľúčové urýchlene rokovať o cenách LNG a ďalšieho plynu s USA a ďalšími spoľahlivými partnermi. Vítam, že Komisia podporuje možnosť použiť nevyčerpané eurofondy v boji proti energetickej kríze. Ale dúfam, že v EP dokážeme zvýšiť alokáciu zo súčasných navrhovaných 10 %. Uprostred veľkých skúšok Európska únia a členské štáty musia nastaviť politiky na pomoc domácnostiam, podnikom i verejnému sektoru preklenúť toto zložité obdobie. Rozhodujúce je konať rýchlo v jednote a solidarite.
Vážený pán predsedajúci, považujem za veľmi dôležité, aby Európska komisia pri tvorbe svojho programu zaradila medzi svoje priority tému malého a stredného podnikania. Vieme, že tieto firmy majú kľúčový podiel na našej ekonomike a sú aj najviac zraniteľné. Z diskusií z podnikateľmi, ktoré aj ako prezident SM Europe pravidelne vediem, viem, že jednou z hlavných prekážok pri rozvoji ich podnikania je byrokracia. A to nielen na národnej, ale ja európskej úrovni. Vieme, že malý podnikateľ má dosť čo robiť, aby riadil svoju firmu, a nemá čas ani chuť sledovať všetko nové čo, sa prijíma. Preto oceňujem antibyrokratickú iniciatívu Európskej komisie, princípu „one in, one out“, teda za jedno nové nariadenie sa jedno existujúce ruší, ale nemali by sme zostať len pri tomto. Malí podnikatelia potrebujú omnoho väčšiu podporu. Po prvé potrebujú lepší prístup k investičnému kapitálu, pomoc pri vývoze mimo Úniu a v neposlednom rade prístup k verejným zákazkám s garanciou, že za svoju prácu dostanú zaplatené. Po druhé potrebujú aj pomocnú ruku pri prechode na digitálnu ekonomiku, pretože nemajú personálne ani technické kapacity, aby to zvládli. No a po tretie potrebujú aj sa učiť aj rozvíjať, a preto je dôležité rozšíriť také programy, ktoré im to umožnia. Za všetky môžem spomenúť len „Erasmus for young entrepreneurs“. Malí podnikatelia idú často až na dno svojich síl, aby rozvíjali svoje firmy, zamestnávali ľudí, tvorili hodnoty a z nich čerpá celá spoločnosť, je preto našou povinnosťou im pomôcť.
Pani predsedajúca, oceňujem snahu Komisie uzatvárať dohody o voľnom obchode. Zmluvy o voľnom obchode prispievajú ku kompenzácii negatívnych dopadov aj súčasných kríz. Tým, že zvýšia hospodársky rast a kvalitu života, zvýšia odolnosť dodávateľských reťazcov a sú jedným z mála nástrojov na relatívne bezbolestné zníženie stále vysokej inflácie. Dávajme pozor, aby protekcionizmus v iných reguláciách EÚ nezmazal prínosy obchodných dohôd. Únia bude úspešná vtedy, keď firmy vystavíme globálnej konkurencii, nie vtedy, keď sa od nej budeme izolovať. Kým domáci producenti často benefitujú z protekcionizmu a majú tradične silné slovo u vlád členských štátov či vo vedení EÚ, spotrebitelia, ktorí práve benefitujú z voľného obchodu, také silné zastúpenie nemajú. Preto ich zastupujme intenzívnejšie.
Pani predsedajúca, ja mám skutočne dojem, akoby boli veci postavené hlavou naopak. Akoby sme zabudli, že to nie Európska únia tvorí štáty, ale že štáty tvoria Európsku úniu. Štáty a občania majú diktovať, ako má Európska únia vyzerať, a nie Európska únia má diktovať občanom, ako si majú vytvárať štáty. V tomto okamihu je skutočne podľa môjho názoru potrebné postaviť sa na stranu Poľska a Maďarska, ktorým je neprávom krivdené. Veď uznesenie alebo nariadenie o režime podmienenosti rozpočtu je na súde, a nie je ešte stále ani právne záväzné. Aj zo Slovenska vravíme, že keď bude Európska únia vytvárať takýto veľký tlak a bude ho stupňovať, tak štátov ako Poľsko a Maďarsko bude v budúcnosti len pribúdať. Nie preto, že by neboli demokratické, ale preto, že si neželajú, aby im Európska únia diktovala, ako má vyzerať. A neželá si to čoraz viac občanov, o čom svedčia aj výsledky posledného Eurobarometra.
Vážená pani predsedajúca, niekedy sa stretávam s otázkou, prečo sa tak veľmi venujeme v našej práci novinárom a novinárskej práci. Odpoveď je úplne jednoduchá – pretože sloboda novinárskej práce je zrkadlom spoločnosti. Ak sa novinári cítia ohrození, cítia sa neslobodne a sú terčom neustálych útokov, vždy to hovorí o spoločnosti viac než len o tlači a médiách. Je to vždy symptómom hlbšieho problému krízy právneho štátu, korupcie, beztrestnosti. Občania v krajinách ako Malta, ale aj Slovensko, veľmi dobre vedia, o čom hovorím, aké strašné dôsledky toto môže mať. Šesť rokov po hrôzostrašnej udalosti na Malte vás chcem ubezpečiť, že sme z nášho úsilia nepoľavili. Ak si niektorí politici myslia, že stačí vyčkať, nájsť zástupné témy, tak kolegyne, kolegovia, nestačí. Korupcia a beztrestnosť čarovne nezmiznú. Z tohto miesta sme o novinároch hovorili, hovoríme a budeme hovoriť. Rovnako chcem každého ubezpečiť, že boj proti korupcii a za fungujúci právny štát sú v našom absolútnom záujme. Dovoľte mi citovať slová Paula, jedného zo synov Daphne Caruanovej Galiziovej:  „Moja mama mňa, Matthewa a môjho druhého brata Andrewa naučila čítať, naučila myslieť a hovoriť slobodne, zaujímať sa. Zaujímať sa o jeden druhého, o našich priateľov, rodinu (…).“ Chcem všetkých občanov na Malte, a nielen na Malte, ubezpečiť, že nezabúdame, že sa zaujímame o to, čo sa na Malte deje, veľmi dobre a presne vieme, čo sa deje, a predovšetkým sa budeme v mene spravodlivosti vždy nahlas ozývať.
Vážená pani predsedajúca,  Vítam, že Európsky parlament v tejto správe žiada, aby Komisia vyhodnotila efektívnosť rozpočtu za roky 14 až 20, aby sme sa na základe výsledkov dosiahnutých za európske peniaze v minulosti, poučili pri zostavovaní budúcich rozpočtov. V správe však chýba myšlienka, že nultou podmienkou vyhodnotenia efektívnosti je, aby sme si dopredu určili presné kritériá a merateľné výsledkové ukazovatele, podľa ktorých budeme hodnotiť, či sme boli vo svojich cieľoch úspešní. Aj Európsky dvor audítorov v správe o výkonnosti rozpočtu na roky 14 až 20 upozorňuje, že bol orientovaný najmä na výstupy a že nedošlo k výraznému posunu smerom k meraniu výsledkov.  Myslím si, že meranie výsledkov je aj najlepšou ochranou pred podvodmi a korupciou.
Vážená pani predsedajúca, napriek tomu, že tu v Európskom parlamente často diskutujeme o postavení a o ochrane novinárov, novinári v Európe sú stále ohrození. Je stále mnoho novinárov, ktorým nie je umožnené vykonávať svoju prácu slobodne, bez zastrašovania, obmedzovania či strachu o svoj život a život svojich blízkych. Na vlastné oči dnes vidíme odvážnych novinárov na Ukrajine, ktorí riskujú svoje životy, aby sa svet dozvedel o pravde a zverstvách ruskej agresie. Taktiež vidíme odvážnych novinárov v Rusku, kde čelia najtvrdším trestom len za to, že riskujú a chcú šíriť pravdu. Európa má vlastných hrdinov: Jána Kuciaka zo Slovenska, Daphne Galiziovú z Malty, ktorých život vyhasol práve kvôli tomu, že chceli písať pravdu. Žiaľ, slobodná žurnalistika vymiera. Nedivme sa, keďže sú novinári pod obrovským tlakom. Ako môžu vyhrať boj s mafiánmi, skorumpovaným politikmi či oligarchami, keď na to nemajú vytvorené žiadne podmienky? V rôznych krajinách Európy skupujú mienkotvorné médiá bohatí oligarchovia, ktorí často stavajú svoj biznis na hranu zákona. Doslova korumpujú politikov a cez média, ktoré vlastnia, útočia prostredníctvom dosadených novinárov na tých, ktorí proti korupcii bojujú. Nehľadajú pravdu, reprezentujú záujmy svojich mecenášov a kazia dobré meno poctivým žurnalistom. Aj preto sa častejšie stretávame so pseudonovinármi, ktorí šíria dezinformácie, nenávisť a klamstvá. Ak chceme slobodnú Európu a spravodlivosť, spravodlivú spoločnosť, musíme dať novinárom dostatok prostriedkov vrátane ich osobnej ochrany. Nemôžeme už dopustiť, aby sa zopakovalo to, čo sa stalo Jánovi a Daphne.
Pani podpredsedníčka, často sa hovorí, že nevieme predpovedať budúcnosť, že nemáme krištáľovú guľu. V prípade ruskej propagandy a zasahovania do demokratických procesov v našich členských štátoch to však absolútne neplatí. Vedeli sme takmer presne, ako budú ruské zásahy vyzerať, kde budú mať naše demokratické systémy slabiny, a vedeli sme aj predpovedať, ktorí európski politici budú posluhovať kremeľskému naratívu. Dnes, vďaka investigatívnej práci novinárov a spravodajských služieb, máme aj konkrétne mená. Vďaka za to. Šírením propagandy, dezinformácií či získavaním informácií od nasadených agentov sa snaží oslabiť Európsku úniu, Rusko, a jednotlivé členské štáty vrátane Slovenska. Darí sa mu to pomerne efektívne. Dovoľte mi byť osobný. Vidíme, že zásahy Ruska urobili s európskymi kampaňami, čo urobili s európskymi kampaňami a voľbami. My na Slovensku sme to videli v parlamentných voľbách. Videli sme to teraz v dvoch kolách prezidentských volieb. Ústrednou témou ruskej dezinformačnej mašinérie je prekrúcať pravdu o vojne na Ukrajine a našich spojencoch, o fungovaní demokracie, ale aj klamať o právomociach slovenského prezidenta. Toto je absolútne neprípustné a takto sa voľby nevyhrávajú. Je kľúčové, aby sme takto posilnili aj naše inštitúcie na Slovensku, aj v Európskej únii, aby sme jednoducho boli schopní čeliť to, čo Rusko systematicky sa snaží robiť, ničiť naše demokratické inštitúcie, ničiť náš volebný proces. Toto je naša hlavná úloha. A nielen teraz, ale aj v budúcnosti. Musíme sa brániť.
Vážená pani predsedajúca, takto pred rokom som sa zapojila do projektu nahlasovania antisemitského obsahu na platformách Facebook a Twitter. Výsledky boli šokujúce. Do 24 hodín boli z nahláseného závadného obsahu stiahnuté iba 2 percentá. Dnes, rok po tomto projekte a s účinným aktom o digitálnych službách to vyzerá tak, že situácia sa zatiaľ veľmi nezlepšila. Toto je alarmujúce najmä v súvislosti so súčasnými geopolitickými výzvami a šírením nenávistných prejavov teroristického či násilného obsahu. Oceňujem, že pán komisár už oslovil niekoľko platforiem a požiadal ich o vyjadrenie k informáciám o dodržiavaní aktu o digitálnych službách. Tieto online platformy, ktoré medziiným využívajú algoritmy tzv. ekonomiky pozornosti na zvyšovanie zisku, jednoducho nemôžu zatvárať oči pred svojou zodpovednosťou a zákonnými povinnosťami. Podporujem preto Komisiu ku krokom, ktoré, verím, že prijme a účinne nadviaže na akt o digitálnych službách.
Vážená pani predsedajúca, dnes máme sviatok zaľúbených, no pre množstvo žien nie je partnerský vzťah romantikou, ale je to zápas o život či fyzické a psychické zdravie.  Len v posledných mesiacoch prišli na Slovensku o život v dôsledku partnerského vzťahu a násilia ženy v Krompachoch, v Plevníku, Drienove, v Zákamennom, vo Veľkom Bieli. 66-ročný muž v Galante utopil svoju o tri roky mladšiu manželku len deň po tom, ako sa mu skončila trojročná podmienka za jej týranie.  Dámy a páni, násilie páchané na ženách sa týka každého z nás, rovnako žien, ako aj mužov. Som rád, že na Slovensku systematicky riešime financovanie bezpečných ženských domov, budujeme intervenčné centrá, ktoré spolupracujú s políciou a ponúkajú komplexnú pomoc. Musíme však robiť viac. Istanbulský dohovor potrebujeme, pretože pôsobí preventívne proti predsudkom, aby boli ženy menej zraniteľné. Odmietnutie ratifikácie súvisí so strašením a dezinformačnými kampaňami. Všade tam, kde dohovor platí, sú ženy lepšie chránené. Aj na Slovensku si ženy zaslúžia lepšiu ochranu. Aj vďaka Európskemu dohovoru, ktorý násiliu na ženách predchádza.
Potrebujeme zvýšiť bezpečnosť dodávok, posilniť výrobu a stimulovať investície v tomto segmente vrátane zapojenia malých a stredných podnikateľov. Preto vyzývam Európsky parlament na to, aby jednal v najlepšom záujme malých a stredných podnikateľov dnes a aj v budúcnosti. Je potrebné, aby sme akcelerovali prispôsobenie týchto firiem na rast technológií tak, aby mohli prosperovať, a to aj financovaním výroby čipov.
Ďalším bodom programu je rozprava o šiestich návrhoch uznesenia o Tunisku: nedávne útoky na slobodu prejavu a združovania a odborové zväzy, najmä prípad novinára Núraddína Bútára (
Vážený pán predsedajúci, to naozaj chcete odsúdiť Poľsko, Maďarsko a Slovinsko za to, že chcú presadiť, aby aj pre masmédiá platili nejaké pravidlá? Za to, aby aj masmédiá platili nejaké dane? Za to, že masmédiá si už nebudú môcť svojvoľne vypisovať absolútne čokoľvek, chcú či už je to strašenie, plašenie, alebo často manipulovanie verejnej mienky, ktoré bohužiaľ často zneužívajú. Čo je vlastne problém: že krajne ľavicové médiá nebudú už ovládať 95 percent mediálneho podielu, ale len 85 percent? Viete, je veľmi zaujímavé, že Európska únia mlčí, keď veľké masmédiá doslova cenzurujú konzervatívnych politikov, keď linčujú odporcov imigrácie, keď linčujú ochrancov tradičných hodnôt. Ale keď sa niekto odváži kritizovať médiá alebo mimovládne organizácie, tak zrazu je v Bruseli veľký ošiaľ. Neuveriteľné.
Vážená pani predsedajúca, Schengen je kľúčový pilier európskeho projektu. Životný priestor, ktorý zažil za posledný rok a pol existenčnú skúšku kvôli vírusu, ktorý nepozná hranice ani pravidlá a ohrozuje nielen ľudské zdravie, ale aj európsky spôsob života tak spätý s voľným pohybom pre kohokoľvek z nás.  Európsky priestor slobodného pohybu postavíme opäť na nohy len keď prekonáme pandémiu. Schengen bude iba tak silný ako úspešný bude náš kolektívny zápas s ďalšou covidovou vlnou. Áno, európsky digitálny certifikát je skvelou správou pre slobodu v schengenskom priestore. Aby však fungoval naplno a bol skutočnou cestou k slobode v Európe, musíme očkovať oveľa rýchlejšie než doteraz, a to zvlášť v krajinách tak bytostne závisiacich od fungujúceho Schengenu ako v tej mojej na Slovensku, ale aj v celej strednej Európe. Dezinformácie o očkovaní ničia nielen zdravie a životy ľudí, ale podkopávajú aj tie najväčšie výdobytky európskeho projektu. Áno, boj s pandémie je aj zápasom o plnohodnotný Schengen. Čím skôr si to uvedomujeme naprieč Európou, tým skôr máme nádej na návrat k bezpečnému a spoľahlivému Schengenu. Pred viac ako rokom sme vôbec netušili, kedy sa opäť natrvalo otvoria hranice v Európe. Dnes, vďaka vakcínam vieme, že riešenie pre slobodný pohyb v Európe máme vo vlastných rukách. Nenechajme si ho vziať.
Vážená pani predsedajúca, nielen vedci, ale aj bežní občania nám to hovoria jasne. Nebezpečné syntetické pesticídy zabíjajú včely, ďalšie opeľovače, ohrozujú ľudské zdravie.  Máme integrovaný manažment škodcov, biologickú ochranu, prírode blízke poľnohospodárstvo. Všetko to je známe, ale napriek tomu sa to poriadne nepoužíva. Prečo? Stále sa predlžujú povolenia pre pesticídy, ktoré už sú známe, že nevyhovujú kritériám. Komisia prižmúri oči pri výnimkách už zakázaných pesticídov, ktoré ohrozujú opeľovače, ale dostávajú ďalšie povolenia, aj keď existujú alternatívy. A to aj na Slovensku. Farmári o alternatívach nevedia. Jednoducho chýba nezávislé poradenstvo. A alternatívy? Tým sú hádzané polená pod nohy. Očakávam, že Komisia konečne zmení svoj prístup a že jedy, ktoré zabíjajú včely a ďalšie opeľovače, zmiznú z našich polí.
Pani predsedajúca, strašenie zlými vlkmi patrí naspäť do rozprávok. Blížia sa však európske voľby a konzervatívci znova strašia, a útočia na ochranu prírody. Predsedníčka Komisie žiada regióny a autority o dáta populácie vlka a ich vplyve. Kvalitné dáta sa však zbierajú roky. Sú za nimi komplexné genetické analýzy. Aj na Slovensku sme počuli o tom, koľko tisícok medveďov máme, a nie je to pravda. Nedajú sa vycucať za tri týždne z prsta, ako to žiada Komisia, pokiaľ záleží na ich kvalite a objektívnosti, a tie sú kľúčové. Pritom riešenia máme v rukách už teraz. Nástroje na manažment populácie vlka vrátane selektívneho usmrcovania problematických jedincov. Namiesto toho počúvame o tom, ako treba rýchlo otvoriť smernicu o biotopoch, prestať chrániť vlka. To by bolo bezprecedentné obchádzanie pravidiel a noriem Komisie. Bol by to populistický krok v rámci predvolebnej kampane a dôvod na žalobu na Európskom súde. Strašenie vlkmi sú totiž iba rozprávky.
Vážený pán predsedajúci, podporujem uznesenie parlamentu týkajúce sa automatizovaných rozhodovacích procesov v súvislosti s ochranou spotrebiteľa a voľného pohybu a tovaru a služieb. Smernica rady číslo 85/374 už 35 rokov poskytuje ochranu spotrebiteľa pred škodou spôsobnou chybnými výrobkami a vzhľadom na nové automatizované procesy je veľmi podstatné na novo definovať pojmy ako škoda, výrobok, chyba, kaz výrobku. Je potrebné mať na zreteli, že pri online nákupoch spotrebiteľ priamo nekomunikuje s dodávateľom služby. Zo škodou úzko súvisí zodpovednosť za škodu a predovšetkým otázka dôkazného bremena, pričom zodpovednosť by mala byť objektívna na strane dodávateľa a dodávateľ by mal vždy znášať aj dôkazné bremeno. Aktualizovanie týchto pojmov treba, skut.. aktualizovaniu týchto pojmov treba skutočne venovať náležitú, odborne kvalifikovanú pozornosť a nepodliehať prípadným lobistickým tlakom. Toto je veľmi podstatné pre ochranu spotrebiteľa ako subjektu vždy v slabšom postavení. Je však potrebné zaoberať sa aj novou definíciou pojmov reklamácia, právo na odstúpenie od zmluvy, vrátenie poštovného. Jednoducho pre spotrebiteľa musí byť vždy zrejmé, u ktorého subjektu sa môže aj v prípadnom súdnom spore domáhať svojich spotrebiteľských práv.
Vážená pani predsedajúca, Lisabonská zmluva sa stala účinnou prvého decembra 2009. Presviedčali sme občanov Európskej únie, že ako celok, Európska únia ako celok, bude silnejšia, lepšia pri riešení zahraničných vzťahov.  Ukázal sa opak pravdou. Silný národný štát Nemecko, pani Merkelová začala rokovať s Lukašenkom, s Putinom a naša služba pre vonkajšiu činnosť na čele s pánom Borrellom sa o týchto aktivitách dozvedela z tlače. Politici hovoria alebo Poliaci hovoria:  A na záver ešte niečo, čo sa možno z vás nebude každému páčiť. V globále nie v konkrétnom prípade, no v globále za migračnú krízu ako takú nezodpovedajú Poliaci, Rusi ani Bielorusi, ale ani Slováci, ale ani žiaden slovanský národ. Za migračnú krízu v globále zodpovedajú tí, čo kolonizovali stáročia, čiže...  Please don’t bang with the hammer when the Slovak speaks. I am not done yet.
Dôvod, pre ktorý sme tu, je tragický príbeh Jozefa Chovanca. Slovenského občana, ktorý zomrel v policajnej väzbe v Belgicku po dehonestujúcom zásahu policajtov. Poznáme, žiaľ, viaceré podobné prípady policajnej brutality aj z iných európskych krajín. Aj na Slovensku mám prípady, keď policajti napadnú občanov, len preto, že majú inú farbu pleti a systém týchto policajtov následne chráni.  Testom skutočnej európskosti je preto naša schopnosť postaviť sa priamo a zoči-voči všetkým tragickým prípadom policajnej brutality.  Potrebujeme úprimnú snahu o pravdu, spravodlivosť a nápravu v prípade smrti Jozefa Chovanca. V Európe musí platiť, že prípady policajnej brutality sa nezatajujú a nezahmlievajú, riešia sa hneď. Policajti, ktorí hajlujú v službe, nikdy nemôžu byť skutočnými strážcami zákona v európskej demokracii. Zo šokujúcich záberov v prípade Jozefa Chovanca vidíme, že v belgických bezpečnostných zložkách zlyhala občianska aj policajná príprava. O smrti Jozefa Chovanca by sme sa dnes nerozprávali, nebyť medializovaných záberov z policajnej cely a tlaku diplomatov a poslancov. Dnešná debata však nie je riešením ani záplatou na problémy, ktorý viedli k smrti človeka, ktorý mohol a mal žiť.  Žiaden problém nezmizne, keď si ho odmietneme pripustiť. Toto platí v mnohých krajinách. A platí to aj v Belgicku, ktoré verím, že čoskoro poskytne rodine Jozefa Chovanca pravdu a spravodlivosť v prípade jeho tragickej smrti.
Ďalším bodom programu je vyhlásenie Komisie o stíhaní opozície a zadržiavaní vedúcich odborových zväzov v Bielorusku ( Ako prvý v rozprave vystúpi práve za Európsku komisiu pán komisár Didier Reynders.
Vážená pani predsedajúca, Európska únia musí naozaj zabrániť šíreniu nielen koronavírusu, ale aj šíreniu propagandy, ktorá sa šíri okolo tohoto vírusu na internete a na sociálnych médiách. Európska komisia a kompetenčné orgány musia prijať potrebné opatrenia v potrebnom čase. Ja si myslím, doposiaľ čo sa urobilo je dobré, ale nemôžme zaspať, aj keď si myslíme, že prípady rozšírenia koronavírusu sú zatiaľ v Európe izolované. Nemusí tak byť dlho. My musíme hlavne zdieľať informácie a informácie musíme aj ďalej komunikovať našim občanom. Ide o to, aby naši ľudia vedeli ako predchádzať, ako sa táto, ako sa tento vírus šíri. Ja teraz sa chcem pozastaviť na jednej veci, a to je predchádzanie. Lebo predchádzanie je vždy lepšie ako liečiť, a bohužiaľ napríklad rúška sú nedostatok rúšok na trhu. Len niektoré rúška sú účinné, a treba povedať a treba to komunikovať občanom, že nákaza sa šíri najmä cez ústa, nos ale aj cez ruky a cez pevné materiály, čiže treba o tom informovať ľudí a hlavne deti v škole. Inak pokiaľ ide o rúška, samozrejme najúčinnejším je protokol FFP3, takže prosím, aby aj Európska komisia v tomto vyvinula úsilie a dostalo sa to, tieto informácie priamo občanom.
Vážená pani predsedajúca, vážená pani eurokomisárka, páni kolegovia, policajné násilie v Európe sa netýka len Rómov. Vojaci a policajti v celej Európe sú čoraz častejšie zneužívaní na potláčanie ľudských práv a na zavádzanie všetkých tých totalitných opatrení.  Vlády v Európe aj na Slovensku zneužívajú políciu a zneužívajú silové zložky na pretláčanie lockdown-ov, aby ľudia nemohli protestovať, na pretláčanie zákazov, aby nemohli ľudia vlády kritizovať. Vláda v Rakúsku chce zaviesť povinné očkovanie vakcínou, ktorá má len podmienečné schválenie Európskej liekovej agentúry. V Lotyšsku sa nezaočkovaní poslanci nedostanú do budovy parlamentu. Európa sa doslova utápa, utápa v nástupe policajných režimov.  My tu kričíme, hovoríme, zastávame sa tých ľudí, ale vedenie Európskej únie, bohužiaľ, nepočúva. Najväčší demokrati na svete sú zrazu hluchí a slepí. Je to strašne pokrytecké, strašne pokrytecké.