mteb/MultiEupSlovakGenderClassification huggingface dataset:
Nie je pravda, že korporátne zdanenie je v kríze v dvadsiatich siedmich štátoch Európskej únie. Je v kríze len v niektorých štátoch. Na Slovensku napríklad v rokoch 11 až 19 vzrástol výber tejto dane nominálne o 63 percent a hrubý domáci produkt vzrástol nominálne o 36 percent v rovnakom čase. Je to práve daňová konkurencia, ktorá umožňuje zachovať daňový systém funkčný, keďže odhaľuje jeho najväčšie nedostatky. Komisia by preto mala štátom s najväčšími problémami sprostredkovať najlepšie postupy krajín s najmodernejšími pravidlami.
Vážený pán predsedajúci, áno, realizácia tzv. zeleného paktu alebo teda transformácia k zelenšej a digitálnejšej ekonomike bude veľkou záťažou pre malé a stredné podniky, ktoré sú jednak síce chrbticou našej ekonomiky, ale na druhej strane sú aj veľmi zraniteľné aj voči krízam, ktoré sa môžu v blízkej budúcnosti vyskytnúť. Čo však potrebujú malé a stredné podniky? Hlavne vymáhateľnosť práva, potrebujú aj dobrý daňový systém a ochranu hospodárskej súťaže. Potrebujú dobrý legislatívny rámec, a preto je dobré, že Európska komisia prichádza s touto iniciatívou. A následne ale potrebujú stabilné legislatívne prostredie, pretože malé a stredné podniky nemajú kapacitu vstrebávať rýchlo akékoľvek nové zmeny, ktoré by sa chrlili. A preto je aj dobré, že Európska komisia pristúpila k pravidlu jedno legislatívne opatrenie prijaté, druhé zamietnuté, resp. teda vyčiarknuté. Pretože toto, táto byrokracia, je možno že najväčšou záťažou pre malé a stredné podniky. Takisto potrebujú prístup k financiám a tu sú rôzne fondy a mi musíme prispôsobiť tieto fondy k ich potrebám.
Pán predsedajúci, je viac než symbolické, že rozhodnutie o Covid pasoch, o certifikátoch, ktoré nám umožnia návrat k slobode v Európe, prijímame práve tu v Štrasburgu. Áno, Európa sa otvára. A toto osvedčenie nás bude spájať ako ľudí, ako Európanov a občanov, a kto tvrdí opak, nehovorí pravdu. Každý sa v ňom nájde. Zaočkovaný riadne overenou vakcínou, riadne otestovaný či ľudia s protilátkami na Covid. Každý má šancu byť s Covid pasom slobodnejší. Digitálne osvedčenie pre Covid nás po mesiacoch pandémie spojí ako spoločenstvo európskych krajín. Pandémia nám v plnej nahote ukázala, že Európa je o hodnotách, ako je sloboda. Pandémia nám slobodu vzala, európske osvedčenie pre Covid nám ju vracia. A vracia nám fungujúci a pevnejší Schengen. Dámy a páni, teraz je dôležité, aby sa Covid pas stal realitou od prvého dňa. Aby boli vlády členských krajín pripravené na jeho vydávanie začiatkom, nie koncom leta. Covid pas je cestou k slobode pre každého Európana. Nesklamme ho!
Pán predsedajúci, súhlasím s vyššou transparentnosťou a kontrolou pri finančných nástrojoch, ktoré budeme označovať za „zelené“. Chyba návrhu je však v jeho byrokratickým prístupe, pri ktorom politici a úradníci rozhodujú o tom, čo je zelené, často v rozpore s vedeckým poznaním. Takto napríklad hrozilo, že výroba energie z jadra nebude zaradená do taxonómie, a teda nebude považovaná za ekologickú. Lepšou alternatívou by bolo, keby spoločnosti zverejňovali tvrdé ukazovatele, najmä celkovú uhlíkovú stopu spoločnosti. Takýto systém by bol jednoduchší na riadenie a investorom by sa ľahšie posudzovalo, ktoré spoločnosti sú veľkými producentmi skleníkových plynov a ktoré robia najviac pre ich zníženie. Tieto informácie sú dôležité. Nie farba bondov.
Vážená pani predsedajúca. Služby tvoria tri štvrtiny HDP Únie. Produktivita práce v službách od roku 2000 do roku 2017 rástla v Európskej únii polovičným tempom oproti Spojeným štátom. Súčasne existujú veľké rozdiely v raste produktivity medzi členskými štátmi. Za rovnaké obdobie talianska produktivita práce klesla o štyri percentá, estónska sa zvýšila o 61 percent. Ak by sme zvýšili produktivitu v službách na úroveň troch najúspešnejších štátov Únie, hrubý domáci produkt by mohol narásť zhruba o 5 percent. Aké úlohy z toho vyplývajú pre Komisiu a členské štáty? Komisia a členské štáty by preto mali prichádzať s analýzami najlepších praktík a motiváciami urobiť reformy. Najbližšie už pri hodnotení plánov obnovy. Mali by sme tiež presadiť ďalšie odstraňovanie bariér na trhu so službami. Napríklad znížením počtu regulovaných povolaní, ktorých je v Únii asi 6 tisíc. Dnešné obmedzenia nechránia spotrebiteľa pred nekvalitnými službami z iných členských štátov, chránia len producentov pred konkurenciou, a to na úkor spotrebiteľov a celej Únie, ako aj jej členov. To, čo zarobia na ochranných opatreniach vybraní producenti, je totiž menšie než to, čo stratia spotrebitelia. Preto je ďalšia liberalizácia nevyhnutná a žiaduca pre celú Európsku úniu.
Pán predsedajúci, Česká republika nebýva často medzi krajinami, ktoré tu preberáme kvôli výrazným problémom. Je mi preto veľmi ľúto, že vláda Andreja Babiša stavia Česko do tejto pozície. Chcem podčiarknuť, že dnes tu nehovoríme o prípade, keď zlý Brusel vyčíta našim českým partnerom niečo nezmyselné. Naopak, hovoríme o veľmi konkrétnom probléme, ktorý sa môže týkať každého európskeho politika. Tu ide o zrejmý a priamy konflikt záujmov, ktorého jediným dôvodom sú neférové biznisové praktiky českého premiéra. Politika v demokratickej Európe nesmie byť pokračovaním biznis záujmov vybraných jednotlivcov. Takéto správanie, zneužívanie politickej moci, nemôžeme tolerovať v spoločenstve, ktoré je založené na pravidlách. Európsky partner a zodpovedný politik pravidlá dodržuje a nehľadá cesty ako ich obísť, či zhadzovať na iných. Ďakujem z tohto miesta mnohým šikovným českým úradníkom, diplomatom a každému, kto neuhýba a chráni záujmy Českej republiky a Európskeho spoločenstva. Vaša práca, dámy a páni, pre vašu krajinu vyniká zvlášť v porovnaní s nekalým úsilím tých, ktorí chránia svoje mocenské pozície a vzťah s úradujúcim premiérom. Je mi veľmi ľúto, že konkrétny konflikt záujmov jedného politika dospel do štádia, keď sa v Česku oponentom nadáva, keď je môj kolega Tomáš Zdechovský s rodinou dostáva za svoju prácu neprijateľné vyhrážky. V Európe máme civilizované spôsoby ako konflikt záujmov riešiť. Dámy a páni, ak sa premiér Babiš stále napriek dôveryhodnému názoru odborníkov cíti v nepráve, môže sa súdiť trebárs aj na Európskom súdnom dvore, alebo sa rovno môže vzdať úlohy politika.
Vážená pani predsedajúca, áno, boj s klimatickými zmenami je pravdepodobne budúcou najväčšou prioritou. Netreba však zabúdať, že pribudnutie nových priorít neznamená, že by staršie priority, ako je kohézia, strácali na význame, práve naopak. Občania, obyvatelia našich zaostalejších regiónov očakávajú, že práve pomoc Európskej únie prispeje k tomu, aby úroveň ich regiónov sa zvyšovala. Preto my musíme urobiť všetko preto, aby sme našli nové nástroje na financovanie nových priorít, to znamená nové peniaze zo štátneho rozpočtu, či už by boli dosiahnuté navýšením príspevkov zo strany členských štátov, alebo novými vlastnými zdrojmi, ako je karbonizačná uhlíková daň. Preto treba urobiť tiež všetko preto, aby sme to dobre vedeli odkomunikovať našim občanom. Ja chápem tzv. čistých platiteľov do európskeho rozpočtu, že sa im nechce platiť viac, že je to ťažko komunikovať. Ale treba zdôrazniť aj ich obyvateľom, že aj ich ekonomiky profitujú z našej Európskej únie, pretože nejde iba o rozpočet, ale ide o našu súdržnosť, o našu kohéziu a ide takisto o to, aby sme boli dôveryhodní.
Vážená pani predsedajúca. Považujem za maximálnu prioritu, aby boli zdroje zo záchranného balíka použité čo najefektívnejšie. Máme len jednu šancu využiť ich rozumne. Nie sú to peniaze zadarmo. Sú to zdroje, ktoré budeme desaťročia splácať z nových európskych daní. Chcem preto vyzvať predstaviteľov portugalského predsedníctva, aby podporili myšlienku „hodnoty za peniaze“ čerpaných zdrojov. Zelené a digitálne investície, ktoré sú stanovené ako priorita, musia rovnako podliehať testu efektivity. Prinesú vyššiu produktivitu ako iné investície? Nevieme celkom. Posilnia dlhodobý hospodársky rast? Tiež nevieme. Verejné investície nesmú byť alternatívou nevyhnutných štrukturálnych reforiem, ale len ich doplnkom. V opačnom prípade po záchrannom balíku ostanú len vyššie dane a nový dlh.
Vážená pani predsedajúca, pán predseda Michel, prejdem rovno k veci. Prestížny newyorský denník New York Times zverejnil utajovaný dokument, podľa ktorého v úradoch Európskej rady sa pripravoval útok na Maďarsko v prípade, ak by Viktor Orbán nezahlasoval za 50-miliardovú pomoc pre Ukrajinu. Konkrétne sa malo v kanceláriách Európskej rady pripravovať teda útok na maďarskú menu forint, odstrašovanie investorov, zvýšenie úrokov na pôžičkách pre Maďarsko a zvýšenie nezamestnanosti, to znamená pripravovanie ľudí o prácu.  A ja sa vás chcem, pán predseda, tuto takto na rovinu spýtať, či teda toto sú nové pracovné nástroje Európskej únie? Vydieranie, vyhrážky a potom napokon útoky. Mne čoraz viac Európska únia začína pripomínať nejaké sovietske politbyro, kde sa útočí proti každému, kto si dovolí vyjadriť čo i len trošku nesúhlasný názor.  A chcem vás poprosiť, prestaňte s tým. Prestaňte s tým, lebo napokon proti vám povstane skutočne celá Európa tak, ako povstali minulý týždeň farmári.
Vážený pán predsedajúci, bez slobodných médií demokracia zahynie a aj preto po rokoch toho, čo sa politici a političky vyhrážali na Slovensku súkromným médiám, novinárom, novinárkam dokonca došlo k vražde Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej, potrebujeme celoeurópsku ochranu médií, potrebujeme európsky zákon o slobodných médiách.  Žiaľ, na Slovensku pri súčasnej Ficovej vládnej koalícii nezostalo len pri vyhrážkach novinárov a novinárkam, ale len včera predložila vláda na pripomienkovanie zákon, ktorý robí z toho, čo je teraz Slovenská televízia a rozhlas, verejnoprávnu hlasnú trúbu vládnej koalície, propagandistický nástroj. Inšpirovali sa Orbánom úplne otvorene a aj preto potrebujeme tento zákon, potrebujeme slobodu a slobodné médiá a predovšetkým tie verejnoprávne na Slovensku, ale aj všade v Európe.
Pani komisárka, ľudskosť nepozná hranice. To je kľúčové svedectvo zo slovensko-ukrajinskej hranice, východnej hranice Európskej únie, za ktorou zúri Putinova krvavá vojna. A chcem sa preto aj z tohto miesta poďakovať všetkým, ktorí aktívne pomáhajú na hraničných priechodoch. Za ich ohromnú ľudskosť a profesionálne nasadenie. Často a mnohí to robia na úkor vlastného zdravia, spánku, či pohodlia, uvedomujúc si pritom, že to je iba malý zlomok toho, čo zažívajú Ukrajinci. Slovensko, ale aj susedné krajiny dnes ukazujú tú najlepšiu tvár Európy, a preto je dôležité nenechať ich v tom samých. Obraciam sa preto aj na Vás, pani komisárka, na nás všetkých, že je potrebné naozaj aktivovať všetky zdroje, všetky nástroje na pomoc hraničným štátom a ľuďom utekajúcim pred vojnou. A tá pomoc bude potrebná nielen dnes, nielen zajtra, ale aj na mesiace a možno roky dopredu. Kolegovia, Vladimír Putin sa spolieha na to, že utečenecká kríza nás ako Európsku úniu rozloží zvnútra, a my musíme ukázať, že aj v tomto sa mýlil.
Pani predsedajúca, pán komisár, mobily a počítače nosíme všade so sebou. Baterky sa stali úplne bežnou súčasťou našich životov a naozaj už to nie je len o malých tužkových baterkách. Technológie milujeme. Ale milujeme ich iba vtedy, keď naozaj fungujú. A poviem vám, veľmi ma hnevá, keď si musím kúpiť nový mobil alebo počítač len preto, že sa nedá vymeniť baterka. Najšialenejšie je to, že sa mi to častokrát viac finančne oplatí, ako vymeniť samotnú baterku. Preto potrebujeme veci zmeniť. A to nehovorím len o baterkách v počítačoch alebo v mobiloch. Je to otázka bateriek v autách, bateriek v bicykloch v dnešných dňoch, či v elektrickej sieti. Nemáme k dispozícii nekonečné zdroje. Planétu máme len jednu. Aj tá má svoje kapacity. A to si hádam už v roku 2022 uvedomujeme všetci. Preto táto legislatíva prichádza naozaj v najvyššom čase. Musí mať pravidlá nielen pre výrobu, výmenu či zneškodnenie batérií, ale aj pre ich recykláciu. Potrebujeme konečne prejsť na cirkulárnu ekonomiku aj pri batériách. Je to niečo, po čom všetci dlho voláme. Batérie sa musia nielen plne recyklovať, ale aj byť vyrobené z druhotných surovín. A musia byť vyrobené bez toxických látok. Nemôžeme sa tváriť, že to, čo je za hranicami, sa nás netýka. Ak požadujeme bezpečné a férové pracovné podmienky doma, zaslúžia si to aj pracovníci, ktorí vyrábajú batérie pre európsky trh. Ak chránime prírodu doma, nemôžeme kvôli našim potrebám ničiť životné prostredie tam, kde nedovidíme. Ako Európa máme práve aj touto legislatívou možnosť ovplyvniť svetový trh, nastaviť štandardy tak, aby sa dodržiavali nielen u nás, ale po celom svete. Môžeme z toho robiť zlatý štandard pre svet. Batérie budú v budúcnosti veľmi dôležité. No len batérie vyrobené a používané na planéte a ľuďmi priateľským spôsobom nám pomôžu vytvárať zelenú a spravodlivú budúcnosť.
Vážený pán predsedajúci, Vladimír Putin svoju agresívnu a brutálnu vojnu prehráva. A napadnutá Ukrajina spolu s Európou, ktorá ju vojensky a finančne podporuje, naopak víťazí. A teda sa nesmieme nechať pomýliť ani zastrašiť Putinovými vyhrážkami, použitím jadrových zbraní alebo mobilizáciou, v ktorej viac Rusov ušlo ako nastúpilo. Ani nelegálnou anexiou území, nad ktorými Rusko postupne stráca kontrolu. Lebo to je jediná Putinova taktika. Jediná zbraň je šíriť strach, vydierať všetkých, masakrovať civilistov, páliť územia, manipulovať s cenami energií a ohrozovať kritickú infraštruktúru v Európskej únii. V skutočnosti je slabý. Ak túto vojnu má Ukrajina a Európa po jej boku vyhrať, musíme aj naďalej udržať jednotný postoj Európskej únie. Musíme pritvrdzovať sankcie voči Putinovmu režimu a pokračovať v dodávkach ťažkej vojenskej techniky pre víťazstvo Ukrajiny. Lebo toto víťazstvo bude aj víťazstvom slobodnej a demokratickej Európy.
Musí byť naším spoločným cieľom vyvinúť väčšie úsilie na riešenie pretrvávajúcej diskriminácie vrátane protirómskeho zmýšľania a na zlepšenie začlenenia Rómov do vzdelávania. Často sú však rómske deti umiestňované do špeciálnych škôl pre žiakov s miernym mentálnym postihnutím. Členské štáty sú nedôsledné aj v uplatnení predprimárneho vzdelávania päťročných detí, ktoré deťom naprieč sociálnymi vrstvami zabezpečí rovnakú štartovaciu čiaru na základnej škole. Výborným nástrojom vo vzdelávacom procese sú aj školské kluby detí plné rozmanitých aktivít a školské centrá voľného času. Deti tam dostanú šancu ešte viac sa rozvíjať či pripraviť sa dobre na nasledujúci školský deň. Téma desegregácie vo vzdelávaní je zároveň súčasťou plánu obnovy, ako už bolo spomínané, ktorý obsahuje aj historicky prvý metodický materiál prinášajúci konkrétne riešenia bez segregácie škôl. Tento materiál bol vypracovaný aj so zástupcami Európskej komisie a je dôležité, aby každé dieťa dostalo rovnakú šancu na úspech v škole aj v živote. Je dôležité, aby sa tieto ciele z tohto plánu naozaj naplnili. Novou cestou pre žiakov z marginalizovaných rómskych komunít je digitalizácia, ktorá im otvára brány do budúcnosti. Práca s digitálnymi technológiami je v dnešnej dobe nevyhnutnosťou a rovnako ponúka príležitosť využiť či objaviť potenciál mladých ľudí bez ohľadu na ich sociálne pomery. Ak má byť digitálna transformácia úspešná, musí byť aj spravodlivá a k jej výhodám musia mať rovnaký prístup všetci. Od kvality vzdelania závisí naša budúcnosť, ktorá musí byť založená na rovnosti šancí bez výnimky. Ďakujem vám všetkým za podporu riešení v tejto téme, a osobitne kolegovi Petrovi Pollákovi za iniciatívu, že tu môžeme o tom hovoriť.
Pán predsedajúci, ja som si tú správu Európskej komisie o právnom štáte prečítal. Slovensko sa v nej spomína celkovo 23-krát, väčšinou v negatívnom zmysle. V správe vyjadrujete napríklad hlboké znepokojenie nad krokmi novej slovenskej vlády prijať predpisy, ktoré by zabezpečili transparentnosť mimovládnych organizácií financovaných zo zahraničia. Tak to je teda naozaj veľký problém, aby tie organizácie boli transparentne financované. Na Slovensku vám tiež vadí rušenie špeciálnej prokuratúry a údajne nedostatočné práva pre LGBT komunitu. A slovenskej novej vláde dokonca vyčítate aj zámer rozdeliť Rozhlas a televíziu Slovenska. Ale viete, čo je najzaujímavejšie? Táto správa je za rok 2023, pričom všetky tie zlyhania, čo sa tam spomínajú, sú z roku 2024. Údajné zlyhania. Ale zlyhania predchádzajúcej vlády z roku 2023 tam nie sú spomínané ani jedným slovom. Ani to, že bývalá vláda nechcela vyhlásiť predčasné voľby na Slovensku. Táto správa je jednoducho absolútne účelová a spolitizovaná. Napísaná bruselským liberálmi proti vlasteneckým vládam a nemá väčšiu cenu ako cena papiera, na ktorej je napísaná.
Vážený pán predsedajúci. Fond obnovy a odolnosti môže európskej ekonomike veľmi pomôcť. Ak minieme peniaze dobre a budeme investovať do projektov, ktoré nás posunú najviac zo všetkých dostupných alternatív, bude to unikátna príležitosť skokovo zvýšiť hospodársky rast v Európe. Fond obnovy a odolnosti však prináša aj značné riziká. Hrozí vytláčanie súkromného sektora a efektívnejšej časti ekonomiky na okraj, takzvaná holandská choroba, a prichádza riziko zvýšenej korupcie. Namiesto debát o tom, koľko z výdavkov fondu obnovy a odolnosti prideliť jednotlivým sektorom, ktoré sú momentálne v móde, by sme sa mali vrátiť k tomu, ako sme o tomto fonde hovorili na začiatku. Flexibilné podmienky pre členské štáty umožňujúce investovať do návratných reforiem zameraných na hospodársky rast.
Vážený pán predsedajúci, po dvoch rokoch lockdownov, zákazov, rúšok, Covid pasov a vakcín je situácia v celej Európe horšia ako kedykoľvek predtým. Myslím si, že je úplne evidentné, že pri týchto obmedzeniach a opatreniach už nejde o vírus a že z epidémie nás nevytiahnu. Možno 20 % tých obmedzení je naozaj zameraných na boj proti epidémii, ale zvyšných 80 % je politika, zavádzanie cenzúry a kontroly nad občanmi a nehorázny farmaceutický biznis. Všetci hovoria, treba sa očkovať, očkovať, očkovať. Kto sa nedá zaočkovať, je pomaly ako zločinec. Ja sa však pýtam, kam zmizla prirodzená imunita? Tá už neexistuje? Či z nej nie sú nejaké provízie? Prečo Európska únia neuznáva certifikáty o protilátkach, ako ich napríklad uznávajú vo Švajčiarsku? Prečo sa povinne nezverejňuje priemerný vek obetí Covid-u, aby bolo jasné, že to násilné očkovanie najmä mladších a detí je absolútne nezmyselné? Vážení páni z Európy, pán Šefčovič, chcete bojovať proti epidémii? Tak, prosím vás, prestaňte slúžiť farmaceutickým korporáciám, začnite bojovať proti vírusu, začnite liečiť chorých a prestaňte šikanovať zdravých.
Vážená pani predsedajúca. Možno viac ako ktokoľvek z tu prítomných mám praktické skúsenosti zo života zvierat, z chovu zvierat. Ešte donedávna som bol chovateľom koní, oviec, psov, žil som v prírode, a to všetko popri práci sudcu. Zviera je živá bytosť, zviera cíti bolesť, zviera vie smútiť, zviera sa vie radovať, zviera cíti hlad, zviera cíti smäd, je to živá bytosť. Zviera cíti v transporte, kde pôjde, ako pôjde, prečo pôjde. Preto podporím akúkoľvek smernicu, akékoľvek nariadenie, akúkoľvek vyšetrovaciu komisiu, ktorá sa bude zaoberať dôstojnosťou transportu zvierat. Je to moja srdcová záležitosť: príroda a zvieratá – vyrástol som, žil som v tom.  Kto chce uprednostniť biznis s mäsom, biznis so zvieratami pred dôstojným transportom, nemá rád zvieratá. A kto nemá rád zvieratá, nemá rád ľudí. A kto nemá rád ľudí a chce si zo zvierat robiť biznis, tak ho posaďme do toho transportu aj s tými zvieratami, nech cestuje z Holandska niekde do Turecka alebo Libanonu a nech si to skúsi. Jednoducho je potrebné viac trestnej zodpovednosti za takéto správanie voči zvieratám, lebo už konečne tu musí spraviť niekto poriadok. Veď to predsa nie je možné: niekto ničí prírodu, niekto ničí zvieratá len kvôli biznisu?
Nové pravidlá povinného zmluvného poistenia prinesú viacero zmien, ale aj dôležitú úlohu pre členské štáty. Keď si občan žijúci napríklad na Slovensku alebo v inom členskom štáte kúpil vozidlo napríklad v Nemecku, musel si ho tam aj poistiť na prevoz. Po novom mu bude stačiť si ho poistiť na Slovensku. Keď jazdíte bez nehody a prídete do členského štátu, kde tí, čo jazdia bez nehody, majú lacnejšiu poistku, budete mať právo dostať ju aj vy, napríklad ako Slovák, Čech, Maďar, Poliak. Zmení sa aj to, ktoré vozidlá musia mať poistenie. Elektrický bicykel ani záhradný traktor naďalej poistenie potrebovať nebudú. Rýchla elektrická kolobežka s rýchlosťou nad 25 kilometrov za hodinu už po novom áno. Členské štáty dostali ale aj možnosť výnimiek. Napríklad nevyžadovať poistenie na vozidlá, ktoré jazdia len na súkromnom pozemku, keďže riziko, že takto niekomu spôsobia škodu, môže byť nízke. Úlohou členských štátov bude dobre si zvážiť, ako výnimky nastaviť tak, aby sme sa v garančnom fonde skladali iba na také škody, na ktoré sa oplatí skladať sa.
Pán predsedajúci, terajšie zdražovanie, čo ľudia pociťujú, je nič v porovnaní s tým zdražovacím tornádom, čo sa na nás valí. Vidíme to v predstihu na burzách. Cena plynu išla v poslednom období hore desaťnásobne. Cena pšenice stúpla zo 150 eur na tonu na 400 eur na tonu. Všetky ceny naďalej raketovo rastú. Nechcete dovážať plyn a ropu z Ruska? Dobre. Ale aké alternatívne riešenie ponúkate ľuďom? Dovážať plyn z Austrálie? Či predražené zelené technológie? Čo poviete ľuďom, keď budú ceny potravín o polovicu vyššie? Keď bude cena plynu dvojnásobná? Alebo keď budeme platiť za liter benzínu dve alebo tri eurá? Poviete im, že sa majú uskromniť? Že majú prestať kúriť alebo že majú zhasnúť žiarovky, ako to odporúčajú slovenskí ministri? Alebo ich majú zohriať marketingové frázy eurokomisárov o tom, že spoločne to zvládneme? No oni s tridsaťtisícovými platmi to zvládnu. O tom nepochybujem. Ale čo obyčajní ľudia? Keby to bolo na nás, určite by sme hľadali riešenia a snažili sa vyhnúť konfliktu, snažili sa vyhnúť vojne a robili všetko pre prospech ľudí.
Pán predsedajúci, podľa Svetovej zdravotníckej organizácie súvisí v niektorých vyspelých krajinách až 80 % úmrtí na koronavírus práve so zariadeniami dlhodobej spravodlivosti. Medzi jednotlivými členskými štátmi však existujú v spôsobe vykazovania stále veľké rozdiely, najmä čo sa týka úmrtí, hoci Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb vydalo metodiku pre evidenciu prípadov koronavírusu. Bez kvalitných a porovnateľných dát sa však nedá dobre rozhodovať: napríklad bez nich nebudeme vedieť zabezpečiť distribúciu obmedzeného počtu vakcín alebo účinných liekov proti koronavírusu ľuďom, ktorí to najviac potrebujú. Aj malá chyba pri vykazovaní môže preto ohroziť životy veľmi veľkého počtu tých najzraniteľnejších ľudí.
Pani predsedajúca, predkladatelia materiálu vyzývajú Komisiu, aby zvážila vytvorenie výnimky v pravidlách Paktu stability a rastu na verejné výdavky na politiku súdržnosti. Lenže, čierna je jednoducho čierna, biela je biela, deficit je deficit a dlh je dlh. Vylúčením výdavkov na politiku súdržnosti z deficitu nedosiahneme, že budeme mať na konci dňa nižší duch. Zvyšujeme tým len riziko ďalšieho zhoršovania už teraz zlého stavu verejných financií. Teda zvyšujeme riziko, že mladým ľuďom sa v EÚ nebude oplácať pracovať, podnikať a žiť. Členské štáty potrebujú jasné a jednoduché fiškálne pravidlá, ktoré budú dodržiavať. Nie ďalšie výnimky, ktorými budú fiškálnu disciplínu obchádzať.
Je fajn, že na európskej úrovni prijímame rezolúcie, ale členské štáty ich ignorujú. Jediné riešenie je podmieniť čerpanie eurofondov tým, že členské štáty s marginalizovanými rómskymi komunitami začnú riešiť situáciu v rómskych osadách.