mteb/MultiEupSlovakGenderClassification huggingface dataset:
Pán predsedajúci, tento rok, Európsky rok mládeže, je príležitosť, aby sme po tej pandémii vrátili mladých ľudí do centra nášho záujmu, a najmä vrátili im nádej na kvalitný a plnohodnotný život. Lebo ten sa odohráva tu a teraz, nepočká, kým my vyriešime pandémiu alebo klimatickú krízu či ekonomické problémy. A to, aký život prežijú, o tom sa rozhoduje už teraz. Či to bude život, v ktorom budú mať kvalitné vzdelanie, dobrú a primerane ohodnotené prácu, ale aj špičkovú zdravotnú starostlivosť vrátane tej o duševné zdravie. Ak by som mal ešte jednu tému vypichnúť, ktorá špeciálne trápi mladých ľudí dnes, je to dostupné a samostatné bývanie. To by sa malo opäť stať dosiahnuteľným cieľom pre všetkých mladých Európanov a Európanky vrátane hlavných miest a európskych metropol. Toto sú témy, toto sú výzvy, o ktorých by sme sa mali v tomto roku mládeže rozprávať, a teda nielen rozprávať, ale ich aj začať aktívne riešiť.
Pani predsedajúca, v EÚ každý rok chováme v klietkach 300 miliónov hospodárskych zvierat. Tristo miliónov stvorení bez možnosti správať sa tak, ako je pre ne prirodzené. Sú odsúdené na život v strese bez možnosti úniku. Sprievodným javom tohto chovu sú antimikrobiálne rezistencie a zoonotické ochorenia. V EÚ máme najvyššie štandardy pre dobré životné podmienky hospodárskych zvierat, no stále nie sú dostatočné. Za dobrý štandard považujeme zväčšenie rozmeru klietky alebo prepravky. Rozsiahly vedecký výskum dokazuje, že klietkové chovy sú v rozpore s dobrými životnými podmienkami hospodárskych zvierat a že žiadny z klietkových systémov, ktorý bol doteraz navrhnutý, neposkytuje priestor na zabezpečenie etologických potrieb chovaných zvierat. Prechod na bezklietkové chovy je zásadná zmena živočíšnej výroby. Pri správnom nastavení politík a podpory našich farmárov je udržateľný a vytvára plnohodnotné pracovné miesta v regióne. Alternatívne systémy existujú. Sú ekonomicky úspešné. Bezklietkové, ekologické a udržateľné poľnohospodárstvo je systém, ktorý musíme prednostne podporovať v záujme zdravia zvierat, ľudí a komplementarity s planétou. Želajú si to občania EÚ, potvrdzujú to vedci, dokazujú to príklady dobrej praxe. Ak bude základom politických rozhodnutí veda, Európska únia má šancu, podobne ako v klimatickej a biodiverzitnej v otázke, byť inšpiráciou pre celý svet aj v oblasti chovu a welfare hospodárskych zvierat.
Vážená pani predsedajúca, nech sa páči mojich 5 signálov k tejto téme. Po prvé, nezamieňajme si spoluprácu v daňovej oblasti s harmonizáciou daní. Po druhé, daňová konkurencia je dobrá, je pozitívna pre konkurencieschopnosť Európskej únie a rast ekonomiky. Po tretie, daňové úniky treba obmedzovať. keďže narúšajú férovú súťaž firiem na jednotnom trhu. Po štvrté, členské štáty by mali zvýšiť kvalitu a presnosť daňových informácií, ktoré si vymieňajú, aby boli praktickejšie na využitie ostatnými členskými štátmi. Bez dostatočnej kvality dát nebude efektívna ani ich využiteľnosť pre znižovanie daňových únikov. A po piate, tu presne je priestor pre Komisiu, ktorá by mala proaktívnejšie vstupovať do koordinačného procesu výmeny informácií.
Vážená pani predsedajúca, od roku 2016 poslala Európska únia do Turecka 6 miliárd EUR. Priatelia, to je 100 miliónov EUR mesačne v čase, keď sa európski občania musia uskromňovať, keď musia zápasiť s nedostatkom peňazí kvôli obmedzeniam, kvôli COVID-u. Všetci sme očakávali, že posielanie peňazí do Turecka sa skončí. Obzvlášť, keď sa geopolitická situácia v Sýrii zlepšila, a obzvlášť, keď nastala táto hospodárska koronakríza. Napriek tomu sa v tomto návrhu píše, že Európska únia by mala naďalej poskytovať podporu sýrskym a iným utečencom a hostiteľským komunitám v Turecku. Takisto sa na štyridsiatichpiatich stranách toho návrhu píše len v jednej jedinej vete, aby Európska komisia zabezpečila, že Turecko nebude zneužívať migračné toky na vydieranie Európskej únie. Vážení kolegovia, ja nesúhlasím s tým, aby sa tento neudržateľný stav ešte viac naťahoval. Prečo by sme vôbec mali započítavať imigrantov z Ázie do nákladov Európanov? Prečo by sme mali posielať miliardy eur navyše opäť do Turecka?
Nikdy nezabudnem na ten smutný pohľad, keď americký prezident Biden z Bieleho domu oznamoval, že Amerika nedovolí Európe postaviť plynovod medzi Ruskom a Nemeckom, plynovod Nord Stream. Nemecký kancelár Scholz tam vedľa neho vtedy len ticho stál a šúchal nohami. Priatelia, toto bol pohľad na obraz zrazenej Európy. Američania nám povedali, aby sme prijali energetické sankcie. Európa vykonala, poslúchla a trpí. Potom Američania povedali, že nám budú predávať trojnásobne drahý LNG plyn. Európa poslúchla a platí. Teraz Američania povedali, že budú zvýhodňovať domácich výrobcov, vlastných amerických, a znevýhodňovať tým pádom európskych. A Európa sa len ticho prizerá a mlčí. Pripájam sa k výzvam kolegov, aby vedenie Európskej únie konečne rázne a rozhodne podporilo európsky priemysel. To, že mnohí v Bruseli slúžia americkým záujmom, to už všetci vieme. Ale teraz je naozaj najvyšší čas postaviť sa konečne aj za tú našu Európu, za náš európsky priemysel.
Vážený pán predsedajúci, ochrana duševného vlastníctva je v čase nástupu umelej inteligencie stále dôležitejšou témou. Je zrejmé, že váha duševnej práce bude neustále narastať a jej ochrana tak bude stále dôležitejšia. Do nedávnej doby bol koncept duševného vlastníctva viac-menej jasný. Niekto niečo vyrobil, či vytvoril a ak to iný bez dovolenia okopíroval, porušil tak zákon.  V čase digitálnych technológií však do tejto oblasti vstupuje čoraz viac nejasností. Musíme odpovedať na otázky, ktoré by sme nedávno zaradili skôr do sveta sci-fi. Keď bude umelá inteligencia vedieť tvoriť, kto vlastne bude vlastníkom výsledkov tejto tvorby? Kto bude zodpovedný za autonómne rozhodnutia strojov? A čo keď začne umelá inteligencia tvoriť samú seba?  Môže sa to zdať predčasné, no vývoj ide obrovským tempom a skôr či neskôr budeme pred tieto dilemy postavení. A vtedy už musíme mať nastavené jasné pravidlá a jasné právne rámce. Hlavným princípom, na ktorý musíme pamätať, je to, že technológie vždy slúžia človeku a spoločnosti a nie naopak. Akokoľvek zložitý stroj či program je vždy napokon len výsledkom ľudského umu a práce. Preto na konci rozhodovania musí byť vždy človek. Tak, ako človek sa vždy môže rozhodnúť, či umelú inteligenciu použije alebo nie, tak aj v procese rozhodovania musí mať konečné slovo len človek. Len tak dokážeme zabezpečiť, aby nám umelá inteligencia slúžila, zlepšovala naše procesy a skvalitňovala naše služby.
Vážená pani predsedajúca, hrôzy, aké vidíme teraz na Ukrajine, Európa nevidela od druhej svetovej vojny. O to horšie sa mi počúvajú reči z extrémneho ľava aj z extrémneho prava o tom, ako sa potrebujeme baviť, ako potrebujeme hľadať spoločnú reč. Takú istú spoločnú reč, ako sme našli s Hitlerom v Mníchove? To je to, čo chcete?  Ukrajina potrebuje našu pomoc, aj vojenskú pomoc. Potrebujú zbrane teraz. Kedy budeme pomáhať Ukrajine viac, ako pomáhame Rusku peniazmi za fosílne palivá a jadrové palivo? Kedy tieto peniaze zostanú v našich rodinách a v našich regiónoch a konečne sa zbavíme závislosti, až drogovej závislosti na fosílnych palivách? Kedy konečne prestaneme tolerovať kultúru lží na sociálnych médiách a nevinne sa prizerať tomu, ako algoritmy, a povedzme si rovno, Facebooku dávajú väčší priestor zlu, dávajú väčší priestor lžiam? A to všetko len preto, aby sa niekto nabalil. Nechávame si systém rozvracať zvnútra.  Dámy a páni, musíme sa postaviť nielen na obranu našej slobody a obranu slobody Ukrajiny, ale musíme sa postaviť aj na stranu budúcnosti Európy ako takej. Je čas prestať rozprávať, je čas začať konať.
Vážený pán predsedajúci, ochrana biodiverzity znamená ochranu podmienok pre život. Je to najväčšia výzva, pred ktorou stojíme, od zachovania biodiverzity sme existenčne závislí. Pre zachovanie biodiverzity evidentne nerobíme dosť. Naša činnosť je dôvodom krízy biodiverzity. Šieste masové vymieranie spôsobujeme my – tým, že berieme, meníme a ničíme priveľa. Nevyhnutnou podmienkou na záchranu je prísna ochrana prírodných ekosystémov a populácií voľne žijúcich druhov. Musíme vyčleniť dostatočne veľké územia, kde nebudeme rúbať, poľovať, chytať ryby alebo budovať infraštruktúru. Musíme vyčleniť územia, kde bude mať príroda priestor, a musíme ich vyčleniť rádovo viac než doteraz. Som rád, že rezolúcia o ochrane biodiverzity s týmto počíta v prípade starých lesov a pralesov, no úprimne, akosi radi navrhujeme pravidlá pre svet, no zabúdame na domáce úlohy. Skvostné pralesy máme aj v Európe, avšak sme mizerní ochrancovia. Vyhubenie druhov a kolaps biodiverzity sa nedá vrátiť späť. Musíme riešiť tento problém s najvyššou vážnosťou. Ide o život.
Vážená pani predsedajúca, na Slovensku som pôsobil 36 rokov ako sudca, a preto bez emócií, pragmaticky a korektne. V demokratických voľbách zvolená vláda Slovenskej republiky podala do parlamentu návrh na novelu trestného zákona. Podala návrh na zrušenie špeciálnej prokuratúry. Prezidentka Slovenskej republiky alebo prezident Slovenskej republiky, nie pani von der Leyen ani pán komisár pre spravodlivosť, môže tento návrh vetovať. A pokiaľ ho bude vetovať, a prejde to v parlamente a bude veto prelomené, tak môže opozícia, môže pani prezidentka, môže ktokoľvek podať sťažnosť na ústavný súd. A Ústavný súd Slovenskej republiky, nie tento Parlament ani nie Eurokomisia, rozhodne, či legislatívny postup bol správny alebo správny nebol. A pokiaľ Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodne, že postupovala vláda v rozpore so zákonom, tak to bude vláda rešpektovať. O čom vy tu vlastne blúznite? Vy zasahujete do kompetencií Slovenskej republiky. Ale my nie sme, Slováci už nie sú menejcenný slovanský národ a vy nie ste
Ďalším bodom programu je rozprava o správe, ktorú predkladá Domènec Ruiz Devesa, v mene Výboru pre ústavné veci, o návrhu nariadenia Rady o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady (76/787/ESUO, EHS, Euratom) a Akt o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu pripojený k tomuto rozhodnutiu ( Chcem vám týmto iba pripomenúť, predtým než začneme, že testujeme niektoré z odporúčaní špecializovanej skupiny pre reformu pléna. Mnohí ste to mali už predtým možnosť zažiť, takže všetky tie pravidlá sa uplatňujú.
Pán predsedajúci, obmedzenie používania fluórovaných uhľovodíkov je pekný príklad efektívneho opatrenia v boji proti klimatickej zmene. Podľa posúdenia vplyvu k tomuto návrhu a podľa nezávislých štúdií sú totiž náklady na odstránenie jednej tony CO2 ekvivalentu takýmto obmedzením ešte nižšie, než je systém Európskej únie pre obchodovanie s emisiami ETS. ETS pritom patrí medzi najlacnejšie spôsoby znižovania emisií v atmosfére. Nie všetci politici však rozmýšľajú takýmto spôsobom a ešte menej z nich, z nás, na základe dát aj koná. Príliš často sa prispôsobujú verejnej mienke s cieľom zabezpečiť si popularitu. V oblasti klímy to vidno napríklad pri bývalých absurdných dotáciách na spaľovanie dreva, tzv. biomasaker, či pri podpore drahších obnoviteľných zdrojov namiesto lacnejšej a bezpečnej, ale nepopulárnej jadrovej energie. Najnovšie sa Parlament dokonca snaží podporiť elektrifikáciu leteckej dopravy, čo je mimochodom jeden z najdrahších, a teda najhorších spôsobov boja proti klimatickej zmene. Je veľmi ťažké bojovať proti populárnym reformám tými nepopulárnymi, aj keď nám prinesú dlhodobý prospech. Je to však nevyhnutné. Musíme sa viac riadiť dátami, menej emóciami. Inak nás to vyjde veľmi draho.
Ďalším bodom programu je rozprava o správe, ktorú predkladá Jessica Polfjärd v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rastlinách získaných určitými novými genómovými technikami a potravinách a krmivách z nich a o zmene nariadenia (EÚ) 2017/625 (
Vážená pani predsedajúca, v každej kríze sa objavujú hlasy volajúce po pokusoch riešiť krízové situácie izolacionizmom a protekcionizmom. Také isté návrhy sa objavujú vo verejnej diskusii aj teraz v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiu Covid-19. Napríklad v tejto správe ku farmaceutickej stratégii EÚ sa navrhuje relokácia produkcie liekov do Európy a takisto propagácia liekov
Vážená pani predsedajúca, mnohí z nás Európanov si nedokážeme ani predstaviť, čo znamená život bez vody. Všetci však máme skúsenosť s komplikáciou, ak by nám odpojili vodu v našich domovoch, bytoch, čo i len na jeden deň. Žiaľ, situácia vo svete je hrozivá. Miliardy ľudí najmä z krajín tretieho sveta nemajú samozrejmosť, ktorou disponujeme, nemajú jednoducho prístup k pitnej vode. Ak nezmeníme dosahy globálneho otepľovania, klimatických zmien, ktorých dôsledky zažívame už dnes, niektoré časti sveta budú doslova vyschýnať. Pred bránami Európy budú milióny migrantov, ktorí nebudú prosiť o lepší život v Únii, ale o pohár pitnej vody. Problém s prístupom k pitnej vode však máme aj priamo v Európskej únii, kde milióny Rómov žijúcich v chudobných rómskych osadách pijú vodu z potoka. Nemôžeme byť na jednej strane lídrom v oblasti digitalizácie či umelej inteligencie a na druhej strane zatvárať oči pred miliónmi Európanov a miliardami ľudí vo svete, ktorí sa počas celého dňa nevedia dostať k poháru čistej a nezávadnej vody.
Pán predsedajúci, s istým obdivom sledujem, ako sa celý Európsky parlament v prípade smrti pána Navaľného zmenil na detektívov, ktorí presne vedia, čo sa stalo. Asi sa zhodneme na tom, že jeho smrť mesiac pred prezidentskými voľbami nebola náhodná. Ale myslím si, že na skutočnú verziu toho, čo sa stalo, si budeme musieť možno že ešte niekoľko rokov počkať. Mňa však mrzí iná vec. Mrzí ma, že ste niektorí rovnakú pozornosť nevenovali tomu, keď v slovenskej väznici, v slovenskom väzení zahynul za veľmi rovnakých okolností a podmienok bývalý policajný prezident, generál Lučanský. Tak isto mal najprv vylúpnuté oko a rozbitú hlavu. Potom to štátne autority popreli a napokon ho našli mŕtveho. To však vtedy mnohým v tejto sále vôbec nevadilo, pretože na Slovensku vládla vláda, ktorá bola liberálna a ktorá bola čisto proeurópska, bez nejakých sebavedomých ambícií. A to by som vás chcel poprosiť, keby do budúcna táto dvojtvárnosť a tento dvojaký meter v Európskom parlamente nebol.
Vážená pani predsedajúca, energetická infraštruktúra Európy, tak, ako ukazuje klimatická kríza a ako ukazuje strašná vojna na Ukrajine, už dávno nie je len o prepojenosti a má to byť infraštruktúra, ktorá nám dovolí a umožní naplniť naše klimatické ciele a zaručí nám bezpečnosť. To, čo destabilizuje našu klímu, to, čo ohrozuje našu bezpečnosť a v konečnom dôsledku ohrozuje našu budúcnosť a prežitie, sú fosílne zdroje a táto infraštruktúra nám musí umožniť odpútať sa od fosílnych zdrojov. Čo ale vidíme je obrovský balík pripravený na budovanie ďalšej plynovej infraštruktúry. Napojenie Cypru a Malty na našu plynovú infraštruktúru nebude projekt ani lacný, ani ľahký a bude trvať dlho, dokým ho dobudujeme. Už teraz sa bojím toho momentu, keď bude dobudovaný a uvidíme, aký je zbytočný, aké zbytočné a drahé úsilie to bolo. Prosím, takto navrhnutý rámec má v sebe zakomponovanú systémovú chybu a ja ho momentálne podporiť nechcem a nemôžem.
V Európskom parlamente sme boli silnými zástancami toho, aby Ukrajina získala štatút kandidátskej krajiny EÚ a aby sa prístupové rokovania začali minulý rok. Vstupujeme do tretieho roku ruskej útočnej vojny a musíme naďalej pevne stáť pri Ukrajine a jej ľuďoch, ktorí bojujú nie len za svoju slobodu, ale aj za našu kolektívnu bezpečnosť a za naše spoločné európske hodnoty, slobodu a demokraciu. Miesto Ukrajiny je v našej Únii, a preto je čas na skutočnú akciu. Musíme dodržať naše sľuby Ukrajine a podporiť ju vo víťazstve, ktoré je nevyhnutné pre celú Európu.
Vážená pani predsedajúca, Európsky semester je dôležitým mechanizmom na koordináciu rozpočtových a hospodárskych politík členských štátov. Všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu je aktivovaná už rok a podľa Komisie bude aktívna aspoň do konca budúceho roka. Niektorí toto rozhodnutie interpretujú ako zlyhanie fiškálnych pravidiel, ktoré treba prispôsobiť realite nových vysokých dlhov. Pravidlá však nezlyhali, podľa mňa, zlyhalo najmä dlhodobé nedodržiavanie a nevymáhanie týchto pravidiel. Členské štáty, ktoré si v dobrých časoch spravili svoje domáce úlohy, robili štrukturálne reformy a konsolidovali verejné financie, dnes majú rezervy na pomoc svojej ekonomike. Členské štáty bez reforiem a bez dostatočnej konsolidácie ostali aj bez fiškálnych rezerv odkázané na európske záchranné balíky. Ak by sa rezervy sporivých štátov rozdelili rovnomerne medzi všetky štáty, mohlo by sa stať, že si ich v dobrých časoch prestanú robiť - teda tie sporivé štáty a v budúcej kríze už jednoducho nebude čo prerozdeľovať. Pamätajme, že socializmus skončil aj preto, lebo už nebolo komu brať.
Medzinárodný deň žien je pre mňa o jednom posolstve. A netýka sa len žien v Európskej únii, ale žien na celom svete. Nie sme len estetické rebro Adama. Sme samostatne mysliace bytosti, ktoré majú právo na slobodný výber, ktoré majú právo na slobodnú voľbu. Toto ale nie je realita vo všetkých členských štátoch Európskej únie. Sú krajiny, kde ženy nemajú prístup k službám reprodukčného zdravia. Najmä ženy zo sociálne najslabších vrstiev obyvateľstva nemajú prístup k antikoncepcii, tak ako napríklad ženy z rómskych osád. V niektorých členských štátoch sú ženy, ktoré nemôžu slobodne naložiť nielen so svojím životom, ale ani so svojou maternicou. Osobitnou kategóriou sú slobodné matky s deťmi, ktoré čelia nielen stereotypom spoločnosti, ale aj chudobe a patria medzi najohrozenejšie skupiny na trhu práce. Ženy neustále čelia tlaku verejnosti, ktorá im hovorí, ako sa majú správať. Lebo keď žena politička buchne do stola, je hysterka, keď to urobí muž, tak je hrdina. Ženám hovoria, že musia byť matkami, a potom im hovoria, ako majú byť dobrými matkami, lebo vo viacerých členských štátoch neustále prežíva stereotyp, že dobrá matka je iba taká matka, ktorá zostáva doma s dieťaťom. Našou úlohou je robiť také politiky, aby mali ženy vo všetkých členských štátoch Európskej únie možnosť naozajstnej slobodnej voľby, aby boli rovnocenné s mužmi aj v právach aj v povinnostiach za rodinu, za výchovu detí a za domáce práce. Sme samostatne mysliace osoby, ktoré majú právo na slobodnú voľbu. Nie sme len estetické rebro Adama.
Vážený pán predsedajúci. Európske sankcie proti Ruskej federácii trvajú už sedem rokov. Chcem sa vás tu na rovinu všetkých spýtať. Čo tieto sankcie reálne vyriešili? K čomu reálne pomohli? Okrem toho, že poškodili európskym firmám, okrem toho, že viedli k zvýšeniu cien energií, tak nevyriešili absolútne nič. Vážený pán eurokomisár, ktorý tu nie je, vážení kolegovia, vážení predstavitelia vlád. Podľa môjho názoru je najvyšší čas povedať to jasne. Už toho protiruského besnenia stačilo. Už naozaj stačilo. Je čas vydať sa cestou dialógu s Ruskou federáciou. Jej čas prestať počúvať Američanov. Európa je náš kontinent. Európa má právo rozhodnúť sa. Európa má právo rozhodnúť sa pre dobré vzťahy s Ruskou federáciou. V mene Slovenska apelujem a vyzývam, vydajme sa, prosím, cestou mieru a spolupráce. Nie cestou konfrontácie a zvyšovania napätia.
Vážený pán predsedajúci, Alexej Navaľnyj je dnes v Rusku symbolom slobody, lebo sa postavil Vladimirovi Putinovi svojou kandidatúrou na prezidenta a svojím bojom proti korupcii. Rovnako sa symbolom slobody stala Ukrajina. Odvážne sa postavila Putinovi a jeho krvavej vojne aktívnym vzdorom svojich ľudí a svojej armády.  Vladimir Putin slobodu z duše nenávidí, bojí sa jej možno viac než stíhačiek NATO alebo silnej ekonomiky EÚ. V skutočnosti sa desí tej slobody, zmeny myslenia a prenikania slobody do ruskej spoločnosti. Preto väzní svojich kritikov, likviduje médiá a potláča protesty, rozpútava vojny a bombarduje civilistov. Je jasné, že práve kvôli tomuto strachu sa Putin nemôže zastaviť. Takže sa to neskončí, rovnako, ako sa to neskončilo otravou Alexeja Navaľného či okupáciou východnej Ukrajiny predtým. Zabrzdiť ho môže len sloboda ruskej spoločnosti, ktorú dnes symbolizuje práve Alexej Navaľnyj.
Vážený pán predsedajúci, ja chápem obavy všetkých kolegov, ktorí hovoria, že nie je dobré, ak budeme znova investovať do projektov, ktoré zahŕňajú aj fosílne palivá. Na druhej strane treba si povedať, že tento štvrtý zoznam je pokrokom oproti tretiemu zoznamu. Ten tretí zoznam obsahoval naozaj viac ako 40 % plynových projektov o viac ako 40 % viac, a takisto treba povedať, že tento štvrtý zoznam obsahuje teda menej o 40%, a takisto obsahuje oveľa viac elektrických interkonektorov, ako aj inteligentné elektrické siete. Ja viem, že to nie je, má ďaleko tento štvrtý zoznam, aby bol dokonalý, ale je to dobrá cesta k tomu, aby sme začali plniť tie ciele, ktoré sme si určili v našej zelenej dohode. Treba však povedať, že tým, ak schválime tento štvrtý zoznam, musíme nástojiť na Komisii, aby predložila revíziu nariadenia o transeurópskych energetických sieťach, ktoré určujú kritériá ako selektovať tieto programy a ako selektovať projekty do budúcnosti. Aj som za to, aby sme do budúcnosti a aby aj piaty zoznam zahŕňal predovšetkým tie projekty, ktoré sa zameriavajú na využívanie obnoviteľných zdrojov a samozrejme aj elektrických inter- interkonektorov a samozrejme aj všetkých inteligentných sietí. To je jediná cesta, ak chceme naplniť to, čo sme si predsavzali v našom, v našej zelenej dohode.
Vážený páni predsedajúci. Pán podpredseda Európskej komisie, prezentovali ste naozaj veľmi ambiciózny program s veľmi ambicióznymi číslami. Keby sme ich dosiahli, bude veľmi dobre a budeme príkladom pre celý svet. Treba však urobiť všetko preto, aby táto transformácia bola čo najspravodlivejšia. Aby sme popri prechode na zelenšiu ekonomiku nezabudli aj na sociálne dôsledky, ktoré táto transformácia prinesie. Ponúkli ste také nástroje ako „Just transition Fund“, ktorý bude určite dobrým nástrojom, len bude zase treba, aby sa používal tak, že z neho budú profitovať naozaj tie regióny, ktoré to najviac potrebujú. A to znamená, ak štáty budú za tieto regióny predkladať projekty, treba im pomôcť v tom, aby sa naozaj dostali aj do krajín, ako sú Slovensko, Poľsko, Rumunsko alebo Bulharsko, čiže krajiny, ktoré sú touto transformáciou možno najviac postihnuté, keďže ich energetický mix sa skladá z plynu, skladá sa z jadra, a zároveň sa opierajú stále o ťažký priemysel, o ťažobný priemysel, a najmä o energeticky náročný priemysel. Urobme teda spoločne, spoločný silami a s členskými štátmi všetko preto, aby táto transformácia pre ľudí bola čo najznesiteľnejšou.
Ďalším bodom programu je vyhlásenie Rady a Komisie o Globálnom rámci pre biodiverzitu po roku 2020 a Dohovore OSN o biologickej diverzite COP15 (
Vážená pani predsedajúca, som naozaj veľmi rád, že sa konečne vážne bavíme o geotermálnej energii. Je skutočne najvyšší čas. Táto energia má pre Európu obrovský potenciál. A zároveň máme ohromné rezervy v jej využívaní. Slovensko napriek tomu, že má veľké zásoby geotermálnej vody, využíva tento potenciál na 2 až 3 %. Pritom ide o lokálnu, čistú a bez uhlíkovú energiu, naozaj o trvalý a spoľahlivý zdroj tepla a elektrickej energie. No najväčšia výhoda je, že tento zdroj energie je naozaj odolný voči budúcnosti. Žiadny diktátor zo zahraničia nám ho neobmedzí. Využívanie tejto energie nás nezahltí naozaj rádioaktívnym odpadom, ani ju nebudeme musieť prehodnocovať v roku 2030 – 2040, pretože by ničila naše lesy, ako je to v prípade lacnej energetickej biomasy. Ak sú prekážky na jej využívanie, ponúknime riešenia a začnime konečne tento zdroj využívať naplno. Čím skôr začneme, tým viac získame.