mteb/MultiEupSlovakGenderClassification huggingface dataset:
Vážená pani predsedajúca, európska spoločnosť starne. Tomuto vývoju predchádzali komplexné príčiny, ktoré vyústili do nižšej pôrodnosti, ale aj odlivu mladých ľudí z niektorých oblastí. Žiaľ, nezareagovali sme včas s podpornými politikami. Dnes vidíme narastajúci efekt takzvaných sendvičových rodičov, ktorí popri deťoch len ťažko zvládajú starostlivosť o svojich rodičov preto, lebo nemáme potrebnú infraštruktúru. Bije hodina dvanásta. Na to, aby sme prijali účinné politiky dôstojného starnutia, seniori potrebujú prístup k zdravotnej starostlivosti či opatrovateľským službám, ale aj k celoživotnému vzdelávaniu. Samozrejme, dobre nastavená rodinná politika a spravodlivé ohodnotenie starostlivosti o deti v dôchodkovom systéme sú absolútne kľúčové. Treba tiež vyzdvihnúť veľký potenciál nových digitálnych asistenčných technológií, ktoré môžu seniorom významne pomôcť k samostatnému životu.  Dôstojnosť života našich rodičov a starých rodičov je totižto naším zrkadlom.
Vážená pani predsedníčka Európskej komisie, vážený pán poľský premiér Morawiecki, mám len minútu, a preto to poviem úplne na rovinu a politicky nekorektne. Odkaz pre liberálov: prosím vás, prestaňte už šikanovať strednú Európu za účelovo vymyslené zlyhania a chyby! Nech tí Maďari a Poliaci urobia čokoľvek, vždy si nájdete nejaký dôvod, prečo ich chcete trestať, prečo proti nim chcete štvať. Nenavrávajme si, priznajme si na rovinu. Ten európsky právny štát, ktorý tu presadzujete,  nie je nič iné, len alternatívny nástroj, ako chcete presadiť liberálnu agendu do konzervatívnych stredoeurópskych štátov. A za konzervatívne zmýšľajúcich obyvateľov Slovenskej republiky vyhlasujem, že Poľsko má našu plnú podporu pri ochrane svojej suverenity. A liberálom zo Západu odkazujem: neprovokujte nás, neprovokujte strednú Európu! Vráťme sa k tomu, prečo Európska únia vznikla, k hospodárskej spolupráci, k všeobecne výhodnému obchodu, ale nesnažte sa nám vnucovať ideológiu a spôsob života, s ktorým nesúhlasíme.
Dodnes však bolo úspešných päť európskych iniciatív, ktoré volajú po lepších životných podmienkach zvierat. Čakáme preto na legislatívnu aktivitu Komisie ohľadom zákazu klietkového chovu, čakáme na publikovanie revidovaných návrhov, no napriek prísľubom čakáme márne a to je neprijateľné.  Ako volení zástupcovia občanov sme povinní reflektovať na ich požiadavky, no svoju prácu nevieme náležite vykonávať, ak Komisia váha a podkopáva vlastnú dôveryhodnosť a dôveru v unikátny európsky nástroj priamej demokracie. 84 % Európanov a Európaniek žiada vyššie štandardy pre chované zvieratá, traja zo štyroch ľudí chcú pri kúpe produktov vedieť viac o tom, v akých podmienkach bolo zviera chované. Je najvyšší čas im vyhovieť, pretože „
Vážený pán predsedajúci, konferencia o budúcnosti Európy sa skončila pred dvoma mesiacmi a zatiaľ čo sa v Bruseli či Štrasburgu už prijímajú uznesenia o zahájení konventu na revíziu základných zmlúv EÚ, občanov členských štátov trápi niečo úplne iné. Sú to predovšetkým dôsledky pandémie ako i vojny, zdražovanie, rastúce ceny energií a potravín. Tu musíme prinášať rýchle a efektívne riešenia. Zdôrazňujem pritom, že názory na budúcnosť Európy občanov 21 členských štátov neboli vôbec náležite reflektované v záveroch, a to vzhľadom na nejasné organizačné podmienky. Doposiaľ nie sú dostupné ani oficiálne preklady do jazykov všetkých členských štátov vrátane slovenčiny. Aký signál týmto vysielame občanom? Nedávno som si dala na Slovensku vypracovať prieskum, ktorý jasne hovorí, že občania chcú od nás primárne riešenia na zdražovanie, rozvoj ekonomiky a pracovných miest. Až tri štvrtiny obyvateľov Slovenska sa totiž bojí, že nezvládnu zvyšovanie cien. Problémom EÚ je, že často koná tam, kde kompetencie nemá a nekoná dostatočne tam, kde môže priniesť tak potrebné riešenia.
Ďalším bodom programu je vyhlásenie Komisie o vplyve nezákonnej agresívnej ruskej vojny proti Ukrajine na odvetvie dopravy a cestovného ruchu EÚ (
Vážený pán predsedajúci. Ako členka výboru pre sociálne veci a zamestnanosť sa od začiatku svojho mandátu zasadzujem za práva pracovníkov, a to vrátane ich práv na informácie a konzultácie. Ako uznesenie správne podotklo, úspech a pozitívny vplyv európskych zamestnaneckých rád je založený na dôvere a konštruktívnom dialógu medzi radou a manažmentom spoločnosti. Preto by sme mali posilňovať práve tieto aspekty a nepozerať sa na spoločnosti a priori tak, akoby ich cieľom bolo porušovať princípy demokracie na pracovisku. Nesúhlasím preto s navrhnutým zavedením práva požiadať o predbežné opatrenie na dočasné pozastavenie vykonávania rozhodnutí vedenia spoločnosti, ktoré môže za určitých okolností viesť k nadužívaniu, a tým k paralýze celej spoločnosti. Rovnako si myslím, že otázka takzvaných rodových kvót pre zamestnanecké rady je v kontexte revízie smernice nadbytočná. Opäť zopakujem svoj argument, že mňa ako ženu takýto prístup podceňuje. A kvóty sú skôr kontraproduktívne. A navyše si myslím, že ich výsledkom môže byť ešte dodatočná diskriminácia žien matiek voči ostatným ženám. V neposlednom rade nesúhlasím ani s drakonickými sankciami, ktoré tento text navrhuje a medzi ktoré patrí napríklad vylúčenie spoločnosti z dotácií, verejných zákaziek či európskych fondov. A to pri kumulatívnom efekte povinnosti spoločnosti hradiť všetky administratívne a súdne trovy bez ohľadu na to, kto bol v danom konaní úspešný, čo bude predstavovať ďalšie finančné bremeno. Zastávam názor, že spoločnosti nemajú pri dobre nastavenom systéme problém plniť si svoje povinnosti, avšak neprimerané sankcie k tomuto dobrému nastaveniu naozaj nepomôžu. Revíziu smernice o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady však plne podporujem a verím, že dokáže pri dobrom a vyrovnanom prístupe napomôcť ochrane práv pracovníkov.
Vážená pani predsedajúca, ak je cieľom úspešná Únia a rast životnej úrovne Európanov, nemali by sme centrálne a bez zverejnených merateľných kritérií vyberať sektory, ktoré budeme dotovať. Hrozí, že minieme peniaze daňových poplatníkov a ciele nedosiahneme. Snaha vyberať víťazov v Európskej únii nie je nová. Napríklad 15 rokov dozadu sa Francúzsko a Nemecko tak obávali Google vyhľadávača, že dotovali vlastný európsky vyhľadávač Quero – výsledok poznáme. Únia nedokáže konzistentne vyberať sektory, ktoré budú pre nás v budúcnosti kľúčové.  Som presvedčený, že riešením je skôr vytvoriť také podnikateľské prostredie, v ktorom sa presadia firmy s najvyššou pridanou hodnotou. Víťazov by mal primárne vyberať trh, teda občan – iba veľmi výnimočne Európska únia.
Vážený pán predsedajúci. Som jediný poslanec Európskeho parlamentu pochádzajúci z východného Slovenska. Moji krajania, priatelia, príbuzní v blízkosti ukrajinských hraníc poskytujú nezištnú pomoc utečencom pred vojnou a odsudzujú vojnu medzi dvoma slovanskými národmi. Parlament Slovenskej republiky odsudzuje neoprávnenú vojenskú inváziu na Ukrajinu a žiada o okamžité zastavenie vojenských operácií. Slovenská republika predvčerom ponúkla ukrajinským predstaviteľom a ruským predstaviteľom Bratislavu ako miesto rokovania o mieri. Slovenská republika sa nestotožňuje s vyhlásením samostatnosti republík na území štátu za pomoci cudzích vojsk. Slovenská republika preto, ako jeden z mála štátov, neuznáva ani jednostranné vyhlásenie štátu Kosovo, pretože aj v tomto prípade to bolo za pomoci a invázie cudzích vojsk. Verím a som presvedčený, že v blízkej budúcnosti medzi národmi Ruska a Ukrajiny zavládne mier a priateľstvo. A je povinnosťou nás všetkých urobiť všetko pre to, aby tomu tak bolo.
Vážená pani predsedajúca. Na Ukrajine sa rozhoduje o budúcnosti Európy. Ide o to, či budeme chrániť život, ochraňovať práva slabších a demokraticky si rozhodovať o svojej budúcnosti, alebo nebodaj vyhrá tá druhá strana – neúcta k životu, bezprávie a svojvôľa diktátora. Ukrajinci bránia náš priestor, bránia slobodu a demokraciu v celej Európe a je našou morálnou povinnosťou im pomôcť a zvýšiť nielen ekonomickú, humanitárnu, ale aj obrannú vojenskú pomoc. Je to dôležité pre budúcnosť Európy a dlho sa hovorí o obrane Európy, o európskej armáde. Dnes ale vidíme, že túto armádu už máme. Je to armáda ukrajinská. Hovoríme o mierovom európskom projekte, ale nikto pre mier v Európe neurobil toľko ako Ukrajinci. Preto je dôležité, aby sme im pomohli na ich európskej ceste a konkretizovali aj túto cestu na novom samite, ktorý sa začína zajtra, hovorili o rozšírení ekonomickej spolupráce, o rozšírení zóny roamingových hovorov či spolupráci v oblasti energetiky. Takýto posun v týchto oblastiach pomôže nielen občanom Ukrajiny, ale aj všetkým občanom Európskej únie.
Pani predsedajúca, každá kríza v spoločnosti so sebou bohužiaľ prináša aj krízu ochrany ľudských práv. Vrátane práv žien rozhodovať sa o svojom vlastnom tele. Roky epidémie, teraz Putinova vojna, ale aj rozvracanie právneho štátu ešte posilnili tie neliberálne tendencie, aby sa títo politici znovu pokúsili obrať ženy o ich práva. Kým v Spojených štátoch amerických dnes po päťdesiatich rokoch reálne hrozí, že sa rozpadne koncept práva žien na interrupciu, v európskych krajinách, špecificky v Poľsku, je to už realita. A deje sa to práve na pozadí úpadku právneho štátu a nezávislosti justície. A to nie je náhoda. Ale aj v mojej krajine, na Slovensku, snáď neprejde mesiac, kedy sa zákonodarcovia nepokúsia navrhnúť ďalšie sprísnenie interrupcií. Chcem preto aj z tohto miesta vyjadriť svoju podporu všetkým ženám a ospravedlniť sa im za tieto ponižujúce pokusy. Každá žena sa má právo slobodne rozhodovať a v Únii, v priestore slobody a demokracie, by toto právo mala mať garantované.
Pán predsedajúci, rád by som sa prihovoril európskemu, ale zvlášť slovenskému publiku. Prosím, nikdy sa na Slovensku nenechajme oklamať, že našim priateľom v Európe na nás nezáleží a že vlastne ani poriadne nevedia,  čo sa u nás deje. Vedia to veľmi dobre. Vývoj v oblasti právneho štátu a všetky jeho podrobnosti z Bruselu i zo Štrasburgu pozorne sledujeme. Slovensku venujeme značnú pozornosť. Na Slovensku nám záleží. Dnešná správa je dôkazom toho, že spravodlivosť nikde v Európe nefunguje vo vákuu. Nato, aby všetci občania pocítili, že spravodlivosť platí pre všetkých rovnako, potrebujeme mať funkčný systém: patrí sem transparentnosť, jednoznačný boj proti korupcii, spôsobom, akým sa správame k neziskovým orgnaizáciám, patrí sem aj sloboda a nezávislosť médií , v ktorej môžu fungovať kritickí novinári. Je mi ľúto, že tento boj musíme na Slovensku dnes viesť. Viem, že ho napokon vyhráme, a to aj s pomocou našich európskych priateľov. No je mi ľúto rokov, ktoré kvôli Ficovi a jeho kumpánom stratíme. Je mi ľúto dobrého mena Slovenska, ktoré Fico teraz systematicky ničí. Je mi ľúto rokov, ktoré sme mohli mať a venovať na rozvoj. Dámy a páni, jednu vec však viem sľúbiť: vytrváme.
Pani predsedajúca, v posledných troch rokoch čelia malé podniky naozaj ťažkým skúškam. Najskôr to bola pandémia a potom prerušenie dodávateľsko-odberateľských vzťahov, rast cien. Teraz rast cien energií spôsobený predovšetkým zločineckou ruskou inváziou na Ukrajinu. Tá situácia nie je jednoduchá, ako vieme, malé podniky zamestnávajú najviac pracovníkov a tvoria najviac pracovných miest. Teda pomoc malým podnikom je pomoc celej ekonomiky. Najmä po pandémii tie priority sa sústreďovali na zlepšenie prístupu ku kapitálu, na zníženie administratívnej záťaže, na zlepšenie kvality pracovných síl. Ale dnes pomoc malým podnikom sa musí sústrediť predovšetkým na zníženie cien energií. Preto veľmi oceňujem to, čo povedala z tohto miesta pani predsedníčka Komisie práve včera, keď oznámila SME package a keď sa venovala cenám energie. To je to, čo teraz potrebujeme riešiť práve pre zlepšenie situácie malých podnikov. A potrebujeme to riešiť naozaj rýchlo. Oddelenie ceny plynu od ceny energií, možné zastropovanie cien plynu a takisto presun, redistribúcia tých mimoriadnych ziskov od firiem energetických práve k tým, čo to potrebujú. A to sú aj malé podniky. Potrebujeme tiež riešiť ich likviditu, znižovať administratívnu záťaž a nesmieme zabúdať takisto na dokončenie spoločného trhu, najmä v oblasti služieb. Dokončenie digitálneho trhu a vybudovanie skutočnej kapitálovej únie. Pomoc malým podnikom. To je naozaj pomoc občanom, pomoc rodinám takže vďaka všetkým, ktorí tak konáte.
Vážená pani predsedajúca, pani predsedníčka von der Leyenová, pred chvíľou ste povedali, že Európska únia musí vykoreniť korupciu zo svojich vlastných radov. Ja sa vás teda v duchu tohto pýtam, prečo nechcete zverejniť vašu komunikáciu s riaditeľom Pfizeru za nákup vakcín za 30 miliárd EUR? Prečo to tajíte pred verejnosťou a prečo to v súčasnosti tajíte aj pred audítormi? Pretože toto je skutočný obraz Európskej únie. Toto je podľa vás, prosím vás, transparentnosť? Na základe tohto chcete, aby európski občania dôverovali Európskej únii? Hovorili ste, že Európa dala Ukrajine už viac ako 90 miliárd EUR. A ja sa znovu, možno nepríjemne pýtam, odkiaľ a na úkor čoho tieto peniaze idú? Kam tieto peniaze smerujú? Komu tieto peniaze smerujú? Nerozkrádajú ich náhodou aj nejakí oligarchovia? Kontroluje vôbec niekto, kam tieto miliardy Európanov reálne idú? Či už aj toto sú teraz toxické otázky, na základe ktorých sa nemôžeme pýtať, lebo to môže byť niekomu nepríjemné? Viete, ja sa odmietam zmieriť s tým, že Európska únia alebo Európa má slúžiť len nejakým nadnárodným korporáciám alebo záujmom veľmocí. Budeme na to poukazovať znovu a znovu, pretože je to naša práca.
Pán predsedajúci, všetci sme si vedomí, že malé a stredné podniky sú kľúčom k úspechu v oblasti hospodárskeho rastu, zamestnanosti či prechodu na inovatívne a udržateľné riešenia v čoraz náročnejšom konkurenčnom prostredí. Aj ako prezident SME Europe, ktorá združuje malé a stredné podniky v Európe, veľmi citlivo vnímam potrebu viacerých reforiem, ktoré sú nevyhnutné. Po období pandémie sú dnes narušené podnikateľské reťazce, nemáme istotu pri cenách energií, na východ od nás zúri ruská agresia. Malé a stredné podniky musia byť v centre európskych politík, a dopad jednotlivých legislatívnych návrhov musí byť citlivo posudzovaný najmä na ich fungovanie.  Najväčšou prioritou je prístup ku kapitálu. Smernica o oneskorených platbách je veľmi dobrým začiatkom, ale je dôležité pokračovať aj stimuláciou bankového sektora s cieľom zjednodušiť prístup k podnikateľským úverom. V balíku pomoci tiež nesmú chýbať opatrenia na riešenie naliehavej potreby cenovo dostupných a bezpečných dodávok energie. Menšia administratívna záťaž či oznamovacie povinnosti sú tiež samozrejmosťou. Tiež veľmi oceňujem dnešnú iniciatívu pani predsedníčky Komisie znížiť administratívnu záťaž o štvrtinu. Rovnako dôležitá je aj téma kvalifikačných zručností, keďže mnohí podnikatelia čelia nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily. Ak sa sústredíme na vzdelávanie, nové zručnosti, zlepšenie prístupu k financovaniu a znižovanie administratívnej záťaže, dokážeme zlepšiť prostredie pre malých podnikateľov, najdôležitejších tvorcov pracovných miest, a to sa určite prejaví v životnej úrovni.
Pani predsedajúca, prečo už nedáte Európe s tou gender ideológiou, prosím vás, pokoj? Slovenská republika odmietla ratifikovať Istanbulský dohovor. Ja som bol poslancom slovenského parlamentu, hlasoval som proti nemu a som na to hrdý. A vy sa nám to teraz pokúšate nanútiť tým, že dáte o tom hlasovať na úrovni celej Európskej únie. To považujem proste za nehoráznosť. Feministky tu rozprávajú, že Istanbulský dohovor treba akceptovať kvôli tomu, lebo násilie na ženách vzrastá. Ale násilie na ženách vzrastá aj v krajinách, v ktorých Istanbulský dohovor platí, čiže to nemá s tým nič spoločné. My odmietame Istanbulský dohovor kvôli tomu, že ženský rod je tam definovaný genderovo. Že za ženu je považovaný aj muž. Hovorím o tom, že Slovenská republika odmietla ratifikovať Istanbulský dohovor, a ja som v tom čase bol poslancom Národnej rady, čiže slovenského parlamentu, a hlasoval som proti ratifikácii Istanbulského dohovoru. A som na to hlasovanie hrdý, pretože s tým znením jednoducho a skrátka nesúhlasíme. Nemá to nič spoločné s tým, že by sme, samozrejme, chceli odmietať alebo podporovať nebodaj nejako násilie na ženách alebo niečo podobné. Samozrejme, že nie. Problém Istanbulského dohovoru je ten, že žena je tam definovaná genderovo, to znamená cez rod, a nie cez biologické pohlavie. A my proste odmietame to, aby za ženy v budúcnosti boli považovaní, ľudovo povedané, aj prezlečení muži. Pretože pre mňa bude ženou vždy len žena. A žiadne uznesenie Parlamentu ani Istanbulský dohovor to proste nezmení. Feministky tu rozprávali o tom, že treba schváliť Istanbulský dohovor, aby sa zamedzilo násiliu na ženách. Ale vidíte, že násilie na ženách je, a dokonca niektorých krajinách a rastie. Aj v tých štátoch, v ktorých Istanbulský dohovor platí. Čiže to nemá s tým nič spoločné, a týmto spôsobom sa tomu predísť ani nedá. Je to vždy o výchove, o spoločenskej zrelosti a, samozrejme, o spoločenskej úcte. Ale k tomu treba ľudí viesť, a nie im to prikazovať cez uznesenia Európskeho parlamentu.
Vážený pán predsedajúci, kvôli vysokej inflácii a zodpovedajúcim nákladom na uspokojenie základných potrieb života zostáva rodinám menej a menej disponibilného príjmu. Hypotekárne splátky sa dostali na neudržateľnú výšku a veľké množstvo rodín sa dostáva do existenčného boja, keď nie sú schopné splácať vysoké úroky bez toho, aby siahli na svoje úspory alebo znížili kvalitu svojho života. Banky napriek jednej kríze za druhou na úkor občanov Európskej únie vykazujú historicky obrovské zisky. Preto vítam návrh zdaniť nadpriemerné zisky bánk, ku ktorým pristúpila vláda Slovenskej republiky a vydala sa aj smerom, že bude uhrádzať časť nákladov na hypotekárne úvery. Len pre vašu informáciu, kolegyne a kolegovia, u nás na Slovensku potrebuje občan, mladá rodina, na byt 75 metrov štvorcových zarábať takmer 24 rokov. Viete si predstaviť, aké to musí byť pre mladé rodiny začínať s takýmto obrovským deficitom svoj život. Chcem preto požiadať Komisiu, aby všeobecne hľadala možnosti, ako riešiť túto katastrofálnu situáciu, ale aj vo vzťahu k bankám.
Prvým bodom programu je rozprava o správe, ktorú predkladá Milan Brglez v mene Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Sirpa Pietikäinen v mene Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, o návrhu správy smerom k spoločným európskym opatreniam v oblasti starostlivosti (
Vážený pán predsedajúci,  Moja rodná krajina Slovensko je dnes v prepočte na jedného obyvateľa najväčším producentom automobilov na svete. Takýto ambiciózny prechod na výrobu iba elektromobilov do roku 2035 bude veľkou výzvou nielen pre veľké automobilky, ale najmä pre oveľa zraniteľnejších dodávateľov, ktorí sú dnes samozrejme naviazaní najmä na výrobu áut so spaľovacím motorom. Tento prechod si bude vyžadovať masívne investície, rekvalifikáciu a udržateľné podnikateľské plány a musí sa uskutočniť už v tomto desaťročí, ktoré je ovplyvnené samozrejme najmä vojnou na Ukrajine a zvyšovaním cien energií.  Verím ale, že v roku 2035 aj vďaka našej práci budeme v situácii, keď vďaka sprievodným opatreniam, vďaka novým technológiám si auto na batériu bude môcť dovoliť naozaj každý, kto ho len potrebuje, a nie len ľudia s vyššími príjmami.
Zvýšenie transparentnosti je dôležité kvôli zvýšeniu dôveryhodnosti obchodovania na kapitálových trhoch pre všetky kategórie investorov. To povedie k intenzívnejšej hospodárskej súťaži, a teda aj k jednoduchšiemu získavaniu finančných prostriedkov z kapitálových trhov. Veľkým problémom, ktorý na kapitálových trhoch v Európskej únii ale naďalej pretrváva, sú aj vyššie náklady investovania pre retailových investorov oproti iným krajinám. Jednou z príčin týchto rozdielov sú aj samotné regulačné náklady. Podľa viacerých štúdií spôsobila právna úprava MiFID II zúženie ponuky investičných produktov a služieb, zníženie ziskovosti investičných spoločností kvôli vysokým nákladom regulácie a v konečnom dôsledku viac bariér pre vstup, ako aj zlúčenia a akvizície pre malé investičné spoločnosti v tomto regióne. Príliš veľa povinností a byrokratických postupov môže byť prekážkou pre spotrebiteľov aj podniky zároveň. Naším cieľom by malo byť zvyšovanie celkového blahobytu, a nie zvyšovanie počtu práv spotrebiteľov za každú cenu bez ohľadu na to, či sa nakoniec ukážu ako užitočné. Bolo by preto vhodné, aby Komisia zanalyzovala aj regulačné náklady regulácie a jej dopady na ceny.
Pani von der Leyen, prečítam Vám časť Vašej správy o stave Únie zo septembra minulého roku. „Ruský priemysel je v troskách. Aeroflot uzemňuje lietadlá, pretože nemá náhradné diely. Ruská armáda berie čipy z umývačiek riadu a chladničiek na opravu svojej vojenskej techniky.“ Aká je realita? Na ruskom fronte horia vaše nemecké tanky. Zomierajú desaťtisíce Slovanov. A ekonomika Ruska nie je katastrofálna. Všetci vieme, čo je skutočnou príčinou tejto vojny. Je to pani von der Leyen, je to pani Metsola, je to náš eurokomisár pán Šefčovič, je to aj náš podpredseda, Slovák, Európskeho parlamentu, pán Šimečka. Síce pán Šimečka nevie nič. On sa nevie pozdraviť ani staršiemu kolegovi Slovákovi. Keby sa môj syn nepozdravil jeho otcovi, tak mu takú vypálim, že bude tri dni nad Štrasburgom lietať s holubmi. Skutočnou príčinou tejto vojny sú globálne záujmy Spojených štátov v snahe obsadiť Európu, ekonomicky obsadiť svet, obsadiť prístavy v Čiernom mori, obsadiť Krym. Začnime rokovania o prímerí. Začnime rokovania o mieri. A nebudú problémy v Európe.
Pani predsedajúca, pandémia covidu-19 nám ukázala, aké negatívne dopady môže mať na voľný pohyb jednostranné počínanie členských štátov. Zasiahlo to nielen pohyb tovarov a služieb, ale najmä pohyb pracovníkov. Ako tieňová spravodajkyňa Výboru pre zamestnanosť som sa primárne zasadzovala za ochranu takýchto pracovníkov. Mnohí z nás totiž za prácou cestujú, niektorí prekračujú hranice dokonca denne. A práve pre nich musíme mať pripravené riešenia pre prípady budúcich kríz. Čo ma však mrzí je, že do finálneho textu Európskeho parlamentu sa nedostali výzvy na riešenie takzvaného  Hľadajme riešenia aj pre týchto ľudí, aby sa už viac nestalo, že počas krízy takíto pracovníci budú mesiace odtrhnutí od svojich rodín. Hoci by to tak pri troške politickej vôle nemuselo byť.
Vážený pán predsedajúci, približne 80 % Rómov v Európe žije podľa štatistík Agentúry EÚ pre základné práva v úplnej chudobe, v katastrofálnych podmienkach, často bez prístupu k pitnej vode, lekárskej starostlivosti či vzdelaniu. A zlá sociálna situácia často na úrovni rozvojových krajín je samozrejme umocnená tým, že táto najväčšia národnostná menšina v Európskej únii žije v diskriminácii vo všetkých oblastiach života. A prakticky všetci experti vrátane Komisie sa zhodujú, že kľúčom k prelomeniu generačnej chudoby je práve vzdelávanie. A preto sa chcem aj tu dnes spýtať pani komisárky: od spustenia infrindžmentov proti Slovensku, Česku a Maďarsku za diskrimináciu rómskych detí vo vzdelávaní ubehlo už vyše šesť rokov. Deti, ktoré sa vtedy narodili, sú dnes v prvom ročníku, väčšina z nich pravdepodobne odsúdená na neúspech. A preto sa pýtam: kedy Komisia konečne zakročí, aby zamedzila pretrvávajúcej diskriminácii týchto detí v členských štátoch?
Pán predsedajúci, ja súhlasím s tým, aby sa hľadali mladé talenty a podporovali šikovní mladí ľudia. Ale prečo sem zase ťaháte tých Afričanov? Prečo? Kde sú všetci tí raketoví inžinieri a lekári, ktorí prišli v rámci tej nelegálnej imigrácie? Kde sú? Prišli zneužívať sociálny systém. Prišli kradnúť, prišli znásilňovať a v mnohých prípadoch aj vraždiť. Kvôli nim mnohí Európania, milióny Európanov, nemôžu vo vlastných mestách chodiť po vlastných uliciach, pretože vznikajú no go zóny. Ja už mám naozaj plné zuby toho, ako na každý problém nájdete riešenie, že riešenie je viac Afričanov v Európe. Áno, nech sa podporujú talenty, ale nech sa podporujú medzi európskou mládežou, medzi Európanmi, medzi súčasnou generáciou, medzi budúcou generáciou, medzi našimi deťmi! Nehľadajme vo všetkom riešenie len v Afrike. Ale pozrime sa konečne už aj do Európy na našich mladých šikovných ľudí! A tam hľadajme budúcnosť! To je naša budúcnosť!