mteb/MultiEupSlovakGenderClassification huggingface dataset:
Pani predsedajúca, prepáčte. Každá z vás, ktorá si musela zažiť násilie, pretože nám to trvá konať. Prepáčte, že vaša bolesť a utrpenie sa stali predmetom populizmu a lží. Prepáčte, že sme vám nedokázali dať pocit bezpečia. Prepáčte, že na Slovensku sa z dohovoru o násilí páchanom na ženách robí strašiak. Potrebujeme rodovú rovnosť, potrebujeme ochranu pred násilím na ženách. Je nesmierne tragické, že stále nerobíme dosť pre to, aby sme ženy a dievčatá ochránili. Nerobíme dosť pre to, aby sme im dokázali citlivo pomôcť, keď zažívajú násilie. Aby sa to nebáli povedať úradom. Pretože o tom je problém hovoriť pre nich. Preto som rád, že konečne ako Európska únia ratifikujeme dohovor o násilí páchanom na ženách. A bude robiť všetko pre to, aby sme ho ratifikovali a uviedli do života aj na Slovensku. Žiadna žena sa nemá báť o svoje bezpečie len preto, že je žena.
Pani predsedajúca, hoci vítam, že bola dosiahnutá táto dohoda o prepracovanom znení nariadenia, myslím si, že mohla byť ambicióznejšia. Osoby so zdravotným postihnutím sa dlhodobo stretávajú s bariérami, a to sa týka aj vlakovej prepravy, keď potrebu asistencie musia nahlásiť desiatky hodín pred cestou. V dohode bola síce táto lehota skrátená o polovicu, avšak opäť s možnosťou výnimky. A práve tieto výnimky, či už v podobe možného predĺženia lehôt, úplného vyňatia niektorých spojov, či dlhé implementačné lehoty, spôsobujú, že hoci mala táto zmena viesť k väčšej inkluzívnosti, výsledok zanecháva pocit polovičatého úspechu. Najmä keď vidíme, že v niektorých členských štátoch sú lehoty maximálne tri hodiny a fungujú bez problémov. Drahí kolegovia, zaviazali sme sa k plnej prístupnosti a inkluzívnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, a pritom v deklarovanom cieli zapojiť osoby so zdravotným postihnutím do spoločnosti a umožniť im využívať ich plný potenciál bránime prostredníctvom našich vlastných rozhodnutí. A tak aj táto dohoda zostáva, do určitej miery, premárnenou príležitosťou.
Vážená pani predsedajúca, nachádzame sa uprostred veľkej energetickej krízy spôsobenej najmä, ale nielen ruskou agresiou na Ukrajine, a o to viac musíme urýchľovať transformáciu našej energetiky. Inými slovami, ide o posilňovanie našej strategickej autonómie, čiže energetickej sebestačnosti, a tým pádom najmä o znižovanie našej závislosti od tretích krajín, či je to Rusko alebo Katar či Azerbajdžan. Hlavnou odpoveďou na to je rozvoj obnoviteľných zdrojov, ktoré sa stávajú najlacnejším zdrojom energie, a masívne investovanie do ich využívania. Prekážkou ich výraznejšieho využívania sú ale zdĺhavé povoľovacie procedúry, ktoré sú v niektorých štátoch naozaj štandardom, a preto ich treba urýchliť a zjednodušiť bez toho, aby sme poškodili práva miestnych komunít, s ktorými treba viesť dialóg. Ďalším problémom, na ktorého riešení musíme ďalej pracovať, je nedostatočná trhová disponibilita, napríklad v prípade solárnych panelov, keď jediná fabrika je umiestnená v Nemecku. Solárne panely, veterné turbíny, ale aj jadrová fúzia spolu s bioplynom a zeleným vodíkom sú jedinými zdrojmi energie, na ktoré sa budeme musieť spoliehať v budúcnosti, ak nechceme závisieť od tretích krajín a od fosílnych palív.
Vážená pani predsedajúca, vážený pán komisár,  medzi členskými krajinami existujú obrovské rozdiely v poskytovaní pomoci podnikom prostredníctvom dotačnej schémy štátnej pomoci
Zdôrazňujem, že Ukrajinci nebojujú len za svoju slobodu, ale aj za slobodu celej demokratickej Európy, preto im musíme zabezpečiť všetko, čo na túto obranu potrebujú. Preto apelujem na spoločný európsky postup pri obstarávaní streliva a na spoločný nákup a dodávku delostreleckej munície na Ukrajinu. Ak sa uvedené podarí schváliť a realizovať, bude sa jednať o ďalší pozitívny krok v rámci pomoci pre Ukrajinu a v budovaní spoločnej a efektívnejšej európskej obrany.
Vážená pani predsedajúca. Téma rodovej rovnosti nie je politickým príveskom. Týka sa každého z nás, žien a mužov rovnako. Sám si želám, aby o postavení žien v spoločnosti tak prirodzene, zanietene a intenzívne ako ženy hovorili aj muži. Aj na pôde Európskeho parlamentu máme v tomto bode čo zlepšovať. Často diskutujeme o potrebe posilniť rodovú rovnosť v súvislosti s platovými rozdielmi medzi mužmi a ženami. Áno, v každej profesii musí platiť princíp, že za rovnakú prácu si každý zaslúži rovnakú plácu. A je jedno, kde v Európe pracuje a či prácu robí žena alebo muž. Ak sa však pozrieme bližšie na priestor strednej Európy, podobne akútny a navyše životne existenčný problém ako s platmi sa s rodovou nerovnosťou spája problém chudoby. Vedeli ste, že dve tretiny ľudí nad 65 rokov, ktorí materiálne strádajú a majú problém viesť dôstojný život na Slovensku, sú ženy? Áno, je to tak. Je dôležité, aby sme za rodovú rovnosť bojovali rovnako nahlas na pracovnom trhu, ako aj v súvislosti s dlhodobým rizikom, že viac žien ako mužov končí v Európe svoju starobu v extrémnej chudobe. Súčasná pandémia problém rodovej nerovnosti len prehĺbi. Každému, kto je ochotný vnímať realitu, pandémia ukazuje, ako veľmi závisíme od práce žien, nielen v ťažko skúšaných systémoch zdravotnej starostlivosti, ale aj doma. Recepty, ako spoločenské postavenie žien zlepšiť, roky poznáme. Školy, škôlky či jednoducho zobrať vážne všetky tie pekné slová, ktoré zvykneme o ženách hovoriť, keď máme ženské výročia a pamätné dni. Vtedy sme plní obdivu. Tak ten obdiv pretavme aj do konkrétnych politík. Obnova po pandémii nám dáva dobrú príležitosť.
Pán predsedajúci, turistický ruch a gastronómia sú najviac porazenými odvetviami súčasnej pandémie. Zníženie tržieb až o 70 % znamená ohrozenie takmer 11 miliónov európskych pracovných miest. Je preto namieste, aby tieto firmy boli odškodnené, pretože výpadok tržieb bol spôsobený takmer výlučne štátnymi zdravotníckymi opatreniami, a mrzí ma, že v niektorých krajinách, osobitne mám aj tú skúsenosť na Slovensku, táto štátna pomoc mešká. Dnes viac ako inokedy potrebujeme finančné zvýhodnenie týchto firiem, aby mali ľahký prístup k úverom, a dočasne aj daňové, odvodové a takisto administratívne uvoľnenie. Mám za to, že gastronómia, to nie je len o pracovných miestach, osobitne malých firiem, ale aj o regionálnych rozdieloch, aj o rozvoji zamestnanosti v regiónoch. Európska komisia by mala pripraviť osobitnú Task Force, osobitné prostriedky by mali vyčleniť pre gastrosektor a takisto verím, že sa pripraví stratégia pre rozvoj cestovného ruchu, aby sa tento dôležitý ekonomický sektor rozvíjal aj po pandémii.
Vážený pán predsedajúci, kolegovia, my sme sa snažili tú stratégiu z farmy na stôl implementovať už na úrovni regionálnej samosprávy na Slovensku a tiež sme chceli do škôl nakupovať slovenské regionálne potraviny, lenže narazili sme práve na legislatívu Európskej únie. Pretože keď sme vyhlásili verejné obstarávanie, nemohli sme dať podmienku na geografický pôvod potravín a zákonite teda tie verejné obstarávania vyhrávali, vyhrávali rôzni dovozcovia lacnejších zahraničných potravín. Ani sa nie je čo čudovať, že tie zahraničné potraviny boli lacnejšie, pretože tie dotácie Európskej únie sú naozaj nespravodlivo nastavané. Rádovo na Slovensku dostáva nejaký poľnohospodár, farmár zhruba 200 EUR na hektár, v Rakúsku 250, v Nemecku 300, v Taliansku dokonca 400, hovorím o prvom pilieri CAP. Nehovoriac o tom, že 80 % týchto dotácií ide 20 % najväčších fariem, čiže o nejakej podpore malých, lokálnych farmárov nie je, ani nemôže byť reči a nakoniec to nie je stratégia z farmy na stôl ale z kamióna do veľkoskladu, čiže toto treba zmeniť.
Vážený pán predsedajúci, doobedu Maďarsko, poobede Slovensko. Vy nás tu chcete roztrhať na kúsky. Ale dobre. Najvyšším nositeľom demokracie a moci v Európskej únii sú občania Európskej únie. Bez občanov Európskej únie by sme neboli my, neboli by inštitúcie, nebol by tu z nás nikto. Občania Maďarska sú tiež občanmi Európskej únie a podľa maďarskej ústavy sú nositeľmi moci vo vlastnom štáte. A to právo im nikto nemôže odobrať. Zvolili si svoju vládu, svojho prezidenta, chcú byť v Európe rešpektovaní, rešpektovať, aby bol rešpektovaný ich názor na migráciu, aby bol rešpektovaný ich názor na rodovú rovnosť, aby bol rešpektovaný ich názor vo vzťahu k Ukrajine. Maďari nechcú vystúpiť z EÚ. Ani nechcú vystúpiť z NATO. Ale chcú, aby bolo Maďarsko rešpektované ako hrdý, suverénny, národný štát v Európskej únii. Neberme im to právo. Maďari sú historicky hrdý národ a nikdy pred žiadnou mocnosťou nekľaknú na kolená.
Vážená pani predsedajúca, silná Európa vo svete vízie: ja si myslím, že to je naozaj veľmi dobré heslo vášho predsedníctva, pretože Európa má svoje silné stránky a musí sa naučiť vedieť ich využívať čo v najúčinnejšej forme. Musí sa naučiť využívať svoju ekonomickú silu. Naozaj sa musí naučiť využívať aj svoju príťažlivosť, to dokumentuje záujem kandidátskych krajín vstupu do Európskej únie, ale  musí sa naučiť aj hovoriť hlasnejšie, a to jedným alebo jednotným hlasom. Myslím si, že z vašich výziev, ako nastavenie stropov pre rozpočty pre jednotlivé politiky, je táto výzva asi jednou z najsilnejších a my musíme zabezpečiť, a hlavne vy musíte zabezpečiť, aby sa zosúladili záujmy tých, ktorí chcú platiť menej, lebo sú čistými platcami, záujmy Európskeho parlamentu, ktorý chce navyšovať rozpočet, a zároveň aj záujmy tých, ktorí sú závislí od kohéznych fondov, čiže aj štáty, ako sú Chorvátsko alebo môj štát – Slovensko.
Vážený pán predsedajúci, oba strategické rámce, o ktorých diskutujeme, boli prijaté v období, keď sme ani len netušili o výzvach, ktorým dnes čelíme. Počas pandémie COVID-u bola práve kultúra jednou z oblastí, ktorá najviac utrpela. Ešte sme sa nestačili spamätať z pandémie a už tu máme vojnu a s ňou spojené výzvy, ktoré prepisujú novodobé dejiny Európy. Európa musí na tieto výzvy, samozrejme, reagovať aj v oblasti kultúry. Prehlbuje sa sociálna nerovnosť a rastie nespokojnosť, narastá populizmus a, samozrejme, aj extrémizmus. Paralelne Európa prechádza na nové digitálne technológie. Čoraz viac sa využíva, samozrejme, umelá inteligencia. Všetky tieto zmeny sa dejú veľmi rýchlym tempom a práve v týchto neľahkých a rýchlo meniacich sa časoch je to práve kultúra, ktorá má obrovský potenciál povzniesť ducha, spájať ľudí, posilňovať ich vzájomnú identitu a súdržnosť. Financovanie kultúry zo strany členských štátov je stále však výrazne poddimenzované. A aj keď nám v Európskom parlamente sa podarilo navýšiť rozpočet programu Kreatívna Európa, stále je to nepostačujúce. Optimálnym riešením by mohlo byť využívanie financií pre podporu kultúry v synergii s ostatnými programami, ako sú Horizont, Európa či Erasmus+. Dosiahla by sa tak nielen finančná, ale aj medzisektorová prepojenosť najmä s oblasťou vzdelávania, ktorú považujem za veľmi kľúčovú, ako aj v sfére nášho kultúrneho dedičstva. Tá totiž tvorí neoddeliteľnú súčasť identity každého jedného z nás.
Vážený pán predsedajúci, francúzsky prezident Macron po návšteve Číny vyhlásil, že Európa potrebuje viac strategickej autonómie a že by nemala byť vazalom Spojených štátov amerických. Nezvyknem súhlasiť s Emmanuelom Macronom, ale tentokrát si myslím, že mal pravdu, pretože súčasná európska politika nedáva zmysel a ničí Európu. Najprv ste nás dohnali do konfliktu s Ruskom, lebo je to v zahraničnom politickom záujme USA. Potom ste prijali zničujúce likvidačné hospodárske sankcie, aby sme mohli, nie, aby sme museli nakupovať drahší plyn z USA. Teraz nás niektorí ženiete do konfrontácie s Čínou, pretože USA vnímajú Čínu ako hrozbu pre svoju svetovú dominanciu.  Ja neviem. Namiesto toho, aby Európa  uchopila príležitosti, ktoré ponúka rozvíjajúca sa Ázia, tak v každom hľadáme, hľadáte hrozbu alebo nejakého nepriateľa. Za chvíľu budeme mať sankcie proti celému svetu a celý svet bude izolovaný. Ale nie svet bude izolovaný. To my skončíme izolovaní. Je najvyšší čas, naozaj najvyšší čas skoncovať s touto konfrontačnou politikou.
Pani predsedajúca, téma cien energií je, samozrejme, primárnou témou nielen pre nás všetkých, ale aj pre celý, pre všetkých európskych občanov. Nesmieme zabúdať, že primárne je táto téma spôsobená zločineckou ruskou vojnovou inváziou. A preto dlhodobým riešením je, samozrejme, nefinancovať ruské vojnové zločiny a odstrihnúť sa od týchto energií. Potrebujeme diverzifikovať energetické zdroje, diverzifikovať dodávateľov. Tak ako v pandémii, aj dnes potrebujeme spoločné európske riešenia. Tie dlhodobé sú, samozrejme, v užšej spolupráci pri vybudovaní lepšej energetickej infraštruktúry, spolupráci pri zásobách energií a takisto spoločných nákupoch. Ale dnes je situácia mimoriadna a potrebujeme aj mimoriadne riešenia, ktoré spočívajú v čo najskoršom uplatnení európskeho regulačného rámca. A potrebujeme hovoriť aj o úlohe plynu pri tvorbe cien elektrických energií a diskusia by sa mala týkať aj zastropovania cien energií a osobitne plynu. V neposlednom rade je dôležité hovoriť o energetických úsporách a takisto aj o mimoriadnych príjmoch energetických spoločností a ich redistribúcii tým, ktorí to naozaj potrebujú. Naši občania na to právom čakajú.
Vážený pán predsedajúci, keď už je tu téma efektívnosti sankcií, tak treba aj na pôde Európskej únie konečne nahlas povedať, že energetické sankcie Európskej únie proti Ruskej federácii sú fatálnym zlyhaním, pretože poškodzujú viac Európu ako samotné Rusko a všetci, ktorí ich podporujú, sú spoluzodpovední za tú infláciu a za to zdražovanie, ktorému bežní Európania aj bežní ľudia čelia. Inak, rovnakým fiaskom, ako sú energetické sankcie, bol aj ten európsky cenový strop na ruskú ropu, kedy sa Európska únia a G7 dohodli, že Rusi nesmú predávať ropu za viac ako 60 dolárov za barel. Realita je taká, včera som to pozeral na burzách, že ruská ropa sa predáva za 75 dolárov za barel a jednoducho celý svet s prepáčením na európske cenové stropy kašle. Pozrite, ja chápem, že sankcie mali oslabiť Rusko a pomôcť Ukrajine vyhrať, mali pomôcť ukončiť vojnu, ale to sa jednoducho nestalo. A preto je podľa mňa najvyšší čas zrušiť tie sankcie, ktoré poškodzujú Európu, a pomôcť ľuďom ľahšie žiť.
Vážená pani predsedajúca, vážená pani komisárka, už skutočne nemôžeme byť naivní a musíme si otvorene priznať, že Vladimir Putin je vo vojne s celou Európou a rozleptáva našu demokraciu aj priamo zvnútra. Robí tak s jediným cieľom, a tým je zničiť európsky projekt, európske pravidlá, pretože sú preňho hrozbou. A nekoná tak sám, koná tak s pomocou celej siete extrémistických jednotlivcov, skupín rozmiestnených po celej Európskej únii. A nejde zďaleka len o extrémistické politické strany alebo dezinformačné weby alebo podobných aktérov. Často sú to aj verejní štátni funkcionári. V tomto kontexte mi nedá nespomenúť generálneho prokurátora v mojej krajine na Slovensku, ktorý podpisuje, podpísal tesne pred vojnou memorandum o spolupráci s ruskou prokuratúrou. To sú veci, ktoré už nemôžeme prehliadať a ak naozaj chceme Putina zastaviť, tak nestačí len si to pripustiť, ale aj sa musíme zamyslieť nad tým, ako sa s takýmito situáciami vysporiadať demokraticky a legitímne.
Ďalším bodom programu je rozprava o správe, ktorú predkladá Lídia Pereira v mene Výboru pre hospodárske a menové veci, o návrhu Pravidlá na zabránenie zneužívaniu schránkových subjektov na daňové účely (
Vážená pani predsedajúca, projekt ekologicky čistej a zelenej Európy snáď musí podporiť každý rozumne uvažujúci človek. Je to otázka života a zdravia budúcich generácií. Nesmieme však zabudnúť, že pri realizácii tohto projektu je potrebné myslieť aj na možné sociálne a ekonomické dopady na obyvateľstvo. Je potrebné myslieť na špecifiká určitých krajín, ktoré sú schopné alebo nie sú schopné čerpať energiu z obnoviteľných zdrojov. Je veľmi ťažko si len predstaviť, aby občan, napríklad na Slovensku, ale aj v iných špecifických krajinách, sa uspokojil s tým, že si dá na obed liter čistej vody, nadýchal sa čerstvého vzduchu a v zime sa ohreje na slnku. No takto to asi nechodí. Bez realizovaní zníženia emisií skleníkových plynov o 52,8 % do roku 2030 je možné uvažovať a osobne by som bol šťastný, keby sa to podarilo zrealizovať, avšak bude asi problém. Problém bude vzhľadom na zdroje a na energiu. No jednoducho v priebehu jednej minúty sa to povedať teda nedá. To je dlhšie.
Vážená pani predsedajúca, o pár dní, presne 27. januára, si pripomenieme 75. výročie od oslobodenia koncentračného tábora v Osvienčime. Tábora, kde nacisti zabili milióny nevinných ľudí, a to len kvôli tomu, že mnohí uverili alebo minimálne nič neurobili voči diablovi, Adolfovi Hitlerovi, najmä jeho myšlienkam o nadradenej rase. Neexistuje žiadna nadradená rasa. Neexistuje žiadny podradný človek. Milióny ľudí zomreli len kvôli tomu, že boli Rómovia či Židia. Ak by Hitler vyhral vojnu, ja by som tu dnes nebol, lebo som Róm. Je hanbou tohto parlamentu, že aj v tejto miestnosti sedia ľudia, ktorí popierajú holokaust. Vážení fašisti, holokaust sa stal. Nevymýšľajte si a neprekrúcajte tragické udalosti počas druhej svetovej vojny. Počas druhej svetovej vojny zomierali ľudia aj kvôli tomu, že mnohí boli ticho. My dnes nemôžeme byť ticho. Dnes nemôžeme byť ticho vtedy, keď fašisti prekrúcajú minulosť a hlásia nenávisť. Nemôžeme byť ticho, nemôžeme akceptovať akúkoľvek nenávisť kvôli inakosti. Pretože nenávisť je cestou do pekla.
Jednou z týchto bariér je prístup k financovaniu, ktoré je mimo daného členského štátu ešte vždy problematické. Z tohto hľadiska budú pozitívnym krokom jasnejšie pravidlá pre európsky kapitálový trh. S opatrením tohto typu budú mať benefity ako malé podniky, tak európsky spotrebitelia, ktorým majú slúžiť, keďže obe skupiny sú ekonomicky ma jednej lodi.
Vážený pán predsedajúci, náš život na tejto planéte je ohrozený. Hrozba spočíva nielen v klimatických zmenách, ale aj v upadajúcej biodiverzite. O tejto hrozbe svedčia nielen nedávno horiace pralesy v Amazónii alebo požiare v Austrálii či nedávno na Sibíri, ale aj obrovský úbytok včiel a ďalšieho hmyzu, s ktorým sa naša generácia normálne stretávala pri návšteve do prírody a boli súčasťou nášho života. Ale planétu máme len jednu a my musíme začať konať teraz, ale rozumne, a musíme prestať s výrubmi lesov, musíme prestať používať nebezpečné pesticídy, nikotinoidy, aj rozširovať chránené územia. A preto je správne, že tu debatujeme a zajtra prijmeme túto rezolúciu. Musíme vyzvať členské štáty k väčšiemu úsiliu a zároveň vyčleniť na to dostatočné peniaze a urobiť tieto záväzky aj právne záväznými. Musíme teda na to vyčleniť peniaze aj z rozpočtu, ale aj z iných horizontálnych programov Európskej únie.
Vážená pani predsedajúca, pandémia Covid-19 ukázala potrebu rýchlejšej digitalizácie verejných služieb. Digitalizácia, pokiaľ je implementovaná efektívne, dokáže výrazne znížiť byrokratické bariéry pre občanov a podniky, urýchliť mnohé úkony či znížiť náklady. Vítam princíp iba rásť, čo znamená, že občania nemusia oznamovať skutočnosti či dokladovať dokumenty úradom viac ako jedenkrát. Samozrejmosťou je aj prístupnosť týchto služieb pre osoby so zdravotným postihnutím. Na to, aby digitalizácia verejných služieb bola úspešná, však nesmieme zabúdať na kľúčový predpoklad jej fungovania: rýchle a stabilné internetové pripojenie. To musí byť dostupné pre všetkých, vrátane ľudí žijúcich vo vidieckych či riedko osídlených oblastiach, ako sú napríklad aj zraniteľné domácnosti. V neposlednom rade musíme občanov na digitalizáciu pripraviť a zvyšovať ich informovanosť a digitálne zručnosti. Až vtedy dokážeme využiť plný potenciál tohto procesu.
Vážená pani predsedajúca, pod geneticky modifikovaným organizmom sa rozumie živý organizmus, ktorého genetické vybavenie bolo pozmenené priamou intervenciou človeka prostredníctvom takzvanej genetickej manipulácie, pričom zmeny sú takého charakteru, že by k nim väčšinou v prírode vôbec nemohlo dôjsť. Keby sa takýto experiment uskutočnil na človeku, išlo by o závažný trestný čin. Vedecká obec je v smere GMO rozdelená na dve časti. Jedni sú za, druhí sú proti.  Je ťažko sa rozhodnúť neodborníkovi, ako som ja, ako v tejto veci hlasovať. Hlasovať za, hlasovať proti, zdržať sa hlasovania? Ja však dôverujem slovenským poľnohospodárom, slovenským odborníkom, dôverujem Slovenskému zväzu chovateľov včiel, výrobcom potravín, Slovenskej poľnohospodárskej potravinovej komore, Vidieckej platforme, Gazdovskému spolku, Spolku farmárov Slovenska a ďalším slovenským odborníkom, a preto budem hlasovať proti takémuto nariadeniu. Ešte by som si dovolil upozorniť na to, že Slovenská republika mala vždy a aj má, aj predtým, odborníkov v poľnohospodárstve, v potravinovej sebestačnosti na vysokej úrovni, preto im dôverujem.
Pán predsedajúci, som rada, že sa Európsky parlament venuje problematike transparentnosti pri financovaní mimovládnych organizácií. Považujem prácu tretieho sektora za veľmi dôležitú. Veľakrát vie efektívnejšie a rýchlejšie priniesť pomoc ľuďom tam, kde ju práve potrebujú. V kontexte tejto správy chcem opätovne zdôrazniť, že cirkevné charitatívne organizácie sa ale často kvôli nastaveniu kritérií nemôžu uchádzať o finančné prostriedky z rozpočtu EÚ. Považujem to za nespravodlivé, keďže tieto organizácie sú mnohokrát efektívnejšie pri pomoci ľuďom a je to najmä plytvanie ich potenciálom. Doplatia na to v konečnom dôsledku hlavne tí, čo tú pomoc potrebujú. Na druhej strane som kritická k selektívnosti prideľovania európskych financií, keďže často sú financované organizácie, ktoré pretláčajú určitú ideológiu, s čím absolútne nesúhlasím.
Pani predsedajúca, hovorí sa, že najdôležitejší je vždy ten posledný európsky samit. O tom poslednom to platí ale dvojnásobne. Veľmi ma teší dohoda na európskom rozpočte a osobitne fonde obnovy, pretože vieme, že súčasnú krízu môžeme prekonať len a len spoločnými európskymi silami. Dohoda zo samitu znamená, že peňazí bude dosť, a veľmi záleží na ich správnom investovaní. Keďže prioritou musia byť v prvom rade vždy pracovné miesta, musíme vždy myslieť na tých, ktorí ich tvoria najviac, a to sú malí podnikatelia. V záveroch samitu je jasný dátum prvý január 2021, keď budú európske prostriedky naviazané na dodržiavanie princípov právneho štátu. Je to veľmi dobrá správa pre všetkých, ktorí bojujú za transparentnosť a proti zneužívaniu európskych prostriedkov. Zároveň chcem zdôrazniť, že stále kultúrna a rodinná legislatíva zostáva v kompetencii členských štátov a vždy to tak bude musieť zostať. Za takúto legislatívu nebudú môcť byť uplatnené žiadne sankcie, ani nebudú môcť byť krátené finančné prostriedky. Dámy a páni, tento samit bol významným medzníkom pre boj proti pandémii, pre ekonomickú obnovu a pre ochranu klímy. Chcem sa za to poďakovať všetkým, ktorí k tomu prispeli, osobitne pani Ursule von der Leyen a pani Angele Merkel.
Vážená pani predsedajúca. Máme tu prvé plenárne zasadnutie tohto roku, kedy je dominantnou agendou voľba nového vedenia Európskeho parlamentu. Congratulations Roberta! Želám Ti pevné rozhodnutia, pevnosť v hodnotách a múdrosť v rozhodnutiach.  Na bežnú agendu je preto menej priestoru. A o to  nepochopiteľnejšie pôsobí fakt, že na programe je opäť zaradená téma o tzv. sexuálnych a reprodukčných právach. V poslednom období sme pritom o nej hovorili a hlasovali tak často, že si nepamätám jediné plenárne zasadnutie, na ktorom by sa neobjavila. Ako neustále pripomínam, táto téma patrí do výlučnej kompetencie členských štátov a jej otváraním na pôde európskych inštitúcií hrubo zasahujeme do – od počiatku dohodnutého – prerozdelenia právomocí Európskou úniou a jej členskými štátmi. Takýmto neustálym zasahovaním do princípu subsidiarity, ktorý je jedným zo základných pilierov našej integrácie, vytvárame nebezpečný príklad pre jeho ďalšie a opakované porušovanie v iných oblastiach.  Zároveň ma tento vývoj veľmi mrzí aj preto, lebo tu ide o veľmi citlivú hodnotovú otázku, s ktorou by sa nemalo zaobchádzať takýmto ideologickým, a najmä polarizujúcim spôsobom. Pretože práve vyhrotenou diskusiou sa odchyľujeme od toho, čo by malo byť naším cieľom, a to je ochrana ľudského života, ľudskej dôstojnosti a práv každého jedného z nás, ochrana zdravia, kvalitná zdravotná starostlivosť poskytovaná matkám a deťom a podpora rodinám. Ženy v ťažkých životných situáciách si zaslúžia našu pomoc a podporu. A práve dosiahnutie ochrany každého života, ktorý by bol inak stratený z ekonomických či iných dôvodov, by malo byť podstatou všetkých našich snáh, za dodržiavania  jasne dohodnutých prerozdelení kompetencií medzi Európskou úniou a členskými štátmi.