mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Thargelia Juhlan järjestämisestä vastasi eponyymi arkontti apunaan "epimeletai"-virkamiehet. Samaan aikaan järjestettiin suuri juhla Apollonin syntymäpaikassa Deloksella, jonne ateenalaiset lähettivät pyhän lähetystön samalla muinaisella laivalla, jolla Theseuksen katsottiin purjehtineen Kreetalle, ja jota pidettiin Ateenassa edelleen kunnossa.
Kreikkalainen komedia Vaikuttaa siltä, että kullakin juhlilla viisi komediakirjailijaa on esittänyt kukin yhden näytelmän. Määrä on saatettu vähentää kolmeen peloponnesolaissodan aikana. Näytelmäkirjailijat anoivat juhlista vastaavalta arkontilta lupaa osallistua. Mikäli heidät valittiin, heille myönnettiin koregi eli varakas henkilö, jonka tehtävä oli kustantaa näytös.
Raimo Ilaskivi Vuosina 1999–2009 Ilaskivi oli kansainvälisen, ekumeenisen, Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkan ja paavi Theodoros II:n suojeleman Konstantinus Suuren Ritarikunnan kansleri. Vuonna 2009 hänet kutsuttiin Ritarikunnan varasuurmestariksi. Suojelija on myöntänyt hänelle ainoana evankelis-luterilaisen kirkon jäsenenä korkeimman maallikolle suotavan arkontin arvon.
Areiopagi (neuvosto) Areiopagi (joskus myös "Areopagi"; ) oli antiikin Ateenassa toiminut entisistä arkonteista muodostettu tuomioistuin, jota kutsutaan myös areiopagin neuvostoksi. Neuvosto kokoontui sille nimen antaneella Areiopagin kukkulalla Agoran ja Akropoliin välisellä alueella. 300-luvulla eaa. neuvosto kokoontui joskus myös Agoralla Kuninkaallisessa stoassa ("Stoa basileios").
Antiikin Attika Viimeistään yhdistymisen jälkeen kansa jakaantui vanhojen fylejen ohella kolmeen luokkaan, jotka olivat eupatridit ("eupatridai", aatelisto), jotka muodostivat kaupungin johtavan aristokratian, sekä geomoroi (maanomistajat) ja demiurgoi (käsityöläiset). Kuninkuuden lakkauttamisen jälkeen kuninkaan muodollinen asema periytyi arkonteille, jotka valittiin aluksi eupatridien joukosta. Kuninkaan neuvostosta kehittyi oletettavasti areiopagin neuvosto.
Kreikan arkaainen kausi Ateenan varhaisesta historiasta tunnetaan vain muutama tapahtuma. Noin vuonna 632 eaa. eräs Kylon yritti kaapata vallan Megaran tyrannin Theageneen avustuksella. Kylon joutui kuitenkin pian piiritetyksi Akropoliille. Arkontti Megakles tappoi Kylonin vaikka tämän henki oli luvattu säästää jos hän antautuisi. Tästä syystä Megakleen suku Alkmaionoidit ajettiin maanpakoon.
Herodes Atticus Herodes oli kotoisin Marathonista, Attikasta. Hän sai koulutuksen retoriikassa ja filosofiassa. Hadrianus nimitti hänet Asian provinssin vapaiden kaupunkien prefektiksi vuonna 125. Palattuaan Ateenaan hänestä tuli maineikas opettaja, ja hänet valittiin arkontiksi. Antoninus Pius sai hänet Roomaan vuonna 140 Marcus Aureliuksen ja Lucius Veruksen opettajaksi ja nimitti hänet suosionosoituksena konsuliksi vuonna 143.
Medon (arkontti) Medon () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kodroksen, Ateenan kuninkaan, vanhin poika. Hänen veljensä Neileus asetti heidän isänsä kuoleman jälkeen hänen kyvykkyytensä kyseenalaiseksi seurata valtaistuimelle heidän isäänsä, koska Medonin toinen jalka oli rampa. He kysyivät asiaan neuvoa Delfoin oraakkelilta, jonka antoi kuninkuuden Medonille; Neileus ja muut Kodroksen pojat lähetettiin Jooniaan perustamaan uusia siirtokuntia.
Antiikin Ateena Ateenan kaupunki (katso: Mykeneläinen Ateena) oli olemassa jo mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvulla eaa., jolloin Akropoliilla jo oli kuninkaan palatsi. Perimätiedon mukaan Ateena oli varhaisimpina aikoina kuningaskunta, jonka monista, enimmäkseen kuitenkin tarunomaisista kuninkaista kuuluisin oli Theseus. Perinnöllinen kuninkuus kuitenkin lakkautettiin Ateenassa vuonna 683 eaa., minkä jälkeen valtiota johtivat arkontit.
Filippos II Filippos nousi valtaan 359 eaa. kaapattuaan vallan veljensä Perdikkaan alaikäiseltä pojalta Amyntaalta, jonka sijaishallitsijana Filippos oli hetken toiminut. Hän nousi sotaretkiensä ansiosta Thessalian arkontiksi ja vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelun jälkeen Kreikan kaupunkivaltioiden Korintin liiton johtoon. Filippos salamurhattiin 336 eaa. Murhan taustalla epäillään olleen laaja salaliitto.
Filippos II Niin sanottu kolmas pyhä sota oli alkanut vuonna 356 eaa., kun fokislaiset olivat ottaneet Delfoin temppelien varoja puolustautuakseen Theban aggressioita vastaan. Ateena ja Sparta olivat asettuneet fokislaisten puolelle Thebaa vastaan. Myös thessalialaiset sotivat Theban puolella, ja Filippoksen oli Thessalian arkonttina vaikea olla sekaantumatta sotaan. Filippos painotti sotilailleen sodan uskonnollista luonnetta ja määräsi heidät laittamaan päähänsä laakeriseppeleet.
Diisoteria Juhla liittyi erityisesti Pireuksessa sijainneeseen Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeliin. Se perustettiin vasta Themistokleen linnoitettua Pireuksen vuonna 472 eaa. Erään teorian mukaan juhla olisi liittynyt alueen vapauttamiseen persialaisilta Salamiin taistelun vuonna 480 eaa. jälkeen. Juhlaan kuului eponyymin arkontin johtama kulkue, joka sai mahdollisesti alkunsa Agoralta Zeuksen stoalta, sekä myöhemmin hellenistisellä kaudella efebien purjehduskilpailu.
Persaios Tiedetään, että Antigonos II kutsui Zenonin hoviinsa Pellaan noin vuonna 276 eaa. Zenon kieltäytyi ikänsä vuoksi ja lähetti sen sijaan oppilaansa Persaioksen ja Filonides Thebesläisen. Persaioksesta tuli merkittävä henkilö Makedonian hovissa. Sen jälkeen kun Antigonos valtasi Korintin noin vuonna 244 eaa., Persaios nimettiin kaupungin arkontiksi. Hän kuoli vuonna 243 eaa. puolustaessaan kaupunkia Aratos Sikyonilaisen hyökkäystä vastaan.
Areiopagi (neuvosto) Areiopagin neuvosto oli antiikin Ateenan ylempi neuvosto erotuksena alemmasta neuvostosta eli bulesta. Areiopagi oli kaupungin vanhimpia instituutioita. Se koostui alun perin ylhäisimpien sukujen edustajista, ja toimi Ateenan kuninkaan neuvostona ja oikeusistuimena kaikkein raskaimmille rikoksille. Neuvoston tiedetään olleen olemassa varmuudella viimeistään 600-luvulla eaa. Solonin uudistusten myötä 500-luvulla eaa. areiopagin jäseninä olivat kaikki entiset arkontit.
Epikuros Epikuros syntyi Samoksen saarella ateenalaiseen emigranttiperheeseen. Hänen vanhempansa, Neokles ja Khairestrate, jotka kummatkin olivat Ateenan kansalaisia, oli lähetetty saarella sijaitsevaan ateenalaiseen siirtokuntaan. Apollodoroksen mukaan hän syntyi Gamelion-kuun seitsemäntenä päivänä, 109:n olympiadin kolmantena vuonna, arkontti Sosigeneen aikana, eli suunnilleen helmikuussa vuonna 341 eaa. Hän palasi Ateenaan 18-vuotiaana palvellakseen armeijassa. Näytelmäkirjailija Menandros palveli armeijassa samassa ikäluokassa.
Tasavalta Uusimmissa tasavalloissa valtionpäämiestä kutsutaan presidentiksi. Muita käytössä olleita nimityksiä ovat mm. konsuli, doge ja arkontti. Demokraattisissa tasavalloissa valtionpäämiehen tehtävän saa vaalit voittanut henkilö. Suorassa vaalissa äänestetään suoraan valtionpäämiehestä, epäsuorassa vaalissa valitaan ensin valitsijamiehet, jotka valitsevat valtionpäämiehen. Presidentin valtakausi vaihtelee neljästä seitsemään vuoteen. Joissain maissa perustuslaki rajaa vaalikausia, eli kertoja, jotka sama henkilö voi tulla valituksi presidentiksi.
Kleisthenes Kleisthenes (; n. 570–507 eaa.) oli ateenalainen poliitikko ja kansanpuolueen johtaja. Hän kuului Alkmaionidien sukuun, ja hän oli sukua tyranni Kleisthenes Sikyonilaiselle. Hän toimi Ateenan arkonttina vuosina 525–524 eaa. tyranni Hippiaan karkottamisen jälkeen. Kleisthenestä pidetään demokratian kehittäjänä. Hän uudisti Ateenan perustuslakia demokraattisesti vuonna 508 eaa. antamalla kansankokoukselle ratkaisevan aseman tärkeimmissä poliittisissa kysymyksissä. Hänen uudistuksiaan olivat myös ostrakismos, bule-neuvoston perustaminen, sekä Ateenan aluejaot demoksiin ja fyleihin.
Bukoleion Bukoleion oli rakennettu arkaaisella kaudella viimeistään 500-luvulla eaa. Se oli kuningasarkontin käytössä 400-luvun eaa. alkupuolelle, jolloin tämän toimipaikka siirtyi niin kutsuttuun Kuninkaalliseen stoaan Ateenan uudelle Agoralle. Kuningasarkontin alaisuuteen kuuluivat vakavat oikeustapaukset ja uskonnolliset asiat. Koska arkontin vaimo naitettiin vuosittain rituaalisesti Dionysokselle, rakennusta on mahdollisesti käytetty tähän seremoniaan ja se on ollut myös muutoin Dionysoksen kultin käytössä. Myöhemmin, kun rakennukselle ei enää ollut käyttöä, sen paikalle saatettiin rakentaa esimerkiksi Ptolemaioksen gymnasion.
Epikuros Epikuros liittyi isänsä seuraan Kolofonissa sen jälkeen, kun Perdikkas oli karkottanut ateenalaiset Samokselta, koska he olivat kapinoineet Aleksanteri Suuren kuoltua n. 320 eaa. Hän vietti seuraavat vuodet Kolofonissa, Lampsakoksessa ja Mytilenessä. Hän perusti koulunsa viimeksi mainitussa 32-vuotiaana ja sai paljon oppilaita. Hän palasi Ateenaan Anaksikrateen ollessa arkonttina (307–306 eaa.). Hän muodosti sinne koulun joka tunnettiin nimellä Puutarha. Se oli nimetty hänen omistamansa puutarhan mukaan, joka oli koulun kokoontumispaikkana. Puutarha sijaitsi Stoa poikilen ja Akatemian puolessavälissä.
Joonia Antiikin aikaisen perinteen mukaan Joonian siirtokunnat perustettiin Ateenan viimeisen kuninkaan Kodroksen kuoltua noin 1060–1044 eaa., eli noin 60 vuotta sen jälkeen, kun doorilaiset olivat valloittaneet Peloponnesoksen niin kutsutussa doorilaisvalloituksessa. Myytin mukaan Kodroksen pojat Neleus ja Androklos olivat tyytymättömiä monarkian päättymiseen ja vanhemman veljensä Medonin nimitykseen arkontiksi, ja siirtyivät suuren Attikan joonialaisista ja muista heimoista koostuneen asuttajajoukon kanssa itään Vähän-Aasian rannikolle. Joonialaisista alue sai nimen Joonia. Attikan lisäksi Jooniaa asutettiin muun muassa Euboialta.
Antiikin Kreikka Ateenassa, yhtyneen Attikan pääkaupungissa, alemman kansan tyytymättömyys oikeudelliseen mielivaltaan ja taloudelliseen ahdinkoonsa aiheutti kirjoitettujen lakien säätämisen (katso Drakon, Solon). Noin vuosina 560–510 eaa. Ateenaa – joka muiden valtioiden tavoin oli aikoinaan ollut kuningaskunta, mutta sitten karkottanut kuninkaansa – hallitsivat tyrannit, ensin Peisistratos ja hänen jälkeensä Hipparkhos ja Hippias. Heidän kukistuttuaan Ateenasta tuli kansanvaltainen tasavalta, jossa tosin arkontit ja areiopagi edelleen säilytettiin rajoitetuin valtuuksin, mutta jossa kansa kansankokouksen kautta sai entistä suuremman sananvallan. Vapaudelle vaaralliset kansalaiset saatettiin äänestyksellä karkottaa maanpakoon (katso ostrakismos).
Panathenaia Panathenaia-juhla uudistetiin vuonna 566/565 eaa. Tuolloin perustettiin Suuri Panathenaia ja siihen kuuluneet Panathenaian kisat. Erilaisia kilpailuja oli kuulunut ohjelmaan jo aikaisemminkin, mutta nyt kisat mallinnettiin Olympian kisoja ja muita panheellenisiä kisoja esikuvana käyttäen. Uudistuksen pani alulle joko Peisistratos tai toisten tietojen mukaan samaan aikaan arkonttina toiminut Hippokleides. Peisistratoksen vuonna 546 eaa. alkaneella tyrannikaudella sekä tämän poikien Hippiaan ja Hipparkhoksen aikana juhlaa laajennettiin edelleen. Mukaan otettiin muun muassa Homeroksen runosäkeiden lausunta, minkä myötä myös Homeroksen eeposten tekstimuoto vakiinnutettiin. Perikleen aikana vuonna 446 eaa. mukaan otettiin musiikkikilpailut.
Antiikin kreikkalainen kalenteri Vuosilukuja nykyisessä mielessä ei käytetty. Vuodet nimettiin usein keskeisten virkamiesten tai pappeuksien, esimerkiksi Ateenassa eponyymin arkontin, mukaan. Lisäksi ajanlaskussa käytettiin kaikille kreikkalaisille yhteisiä nelivuotisia olympiadeja, ja jokainen vuosi tunnistettiin sen mukaan, kuinka monennen olympiadin kuinka mones vuosi se oli. Olympiadit laskettiin vuodesta 776 eaa., ensimmäisen olympiadin ensimmäisestä vuodesta, jolloin pidettiin ensimmäiset tunnetut Olympian kisat. Siten esimerkiksi vuosi 480 eaa., jolloin Salamiin taistelu käytiin, oli 75. olympiadin ensimmäinen vuosi, sillä ensimmäisen olympiadin ensimmäisestä vuodesta oli tuolloin kulunut 74 × 4 = 296 vuotta.
Filippos II Ferain tyranni Iason oli 370-luvulla eaa. yrittänyt saada Makedonian eteläpuolella olevan Thessalian valtaansa, mutta ei ollut onnistunut. Iasonin seuraajat olivat jatkaneet yrityksiä alistaa koko Thessalia. Aluksi Theba Kreikan silloisena suurvaltana oli estänyt heitä, mutta 350-luvulla Theban kukistuttua Ferai oli alkanut taas laajentua. Thessalialaiset olivat liittoutuneet poliittisesti liittoon, jonka johtajaksi valittiin arkontti. Filippos teki ensimmäiset sotaretkensä Thessaliaan vuonna 358 ja valtasi tuolloin luultavasti Perrhaebian maakunnan, joka sijaitsi Makedonian ja Thessalian raja-alueella. Samoihin aikoihin Filippos meni naimisiin erään thessalialaisen Larissan kaupungista kotoisin olevan Filinnan kanssa. Larissalaiset vastustivat Ferain laajentumisyrityksiä ja näkivät varmasti Filippoksen mahdollisena liittolaisena.
Kreikan arkaainen kausi Kaupunkivaltioiden synnyn taustalla oli 700-luvulla syntynyt maanomistajien yläluokka. Kaupunkivaltioiden muodostuminen vaihteli eri alueiden välillä. Pääpiirteiltään muodostuminen tapahtui niin, että alueita aikaisemmin hallinneiden "basileusten" eli kuninkaiden virka lakkautettiin tai hänen valtaansa vähennettiin rajusti. Kuninkaan virkaan aikaisemmin kuuluneet tehtävät jaettiin useamman virkamiehen kesken. Samalla vanhemmista aristokraateista koostuneiden neuvostojen tärkeys kasvoi kansankokousten kustannuksella. Perustettiin useita eri virkoja, joiden tehtävät olivat hallinnollisia, sotilaallisia, uskonnollisia ja juridisia. Virat eivät kuitenkaan olleet perinnöllisiä ja virkakaudet olivat rajoitettuja. Suurissa poliksissa, kuten Ateenassa virkoja oli paljon enemmän kuin pienemmissä. 400-luvun alussa Ateenassa virkoja oli jo 700. Myöhemmin tästä hallintomuodosta käytettiin nimeä oligarkia. Arkaaisella kaudella tätä nimeä ei tosin käytetty. Johtavan yläluokan jäsenet kutsuivat itseään nimellä "aristoi" ("parhaat miehet"), josta sana aristokratia on juonnettu. Yleensä korkeimmat virat eivät muodostaneet minkäänlaista hierarkiaa, mutta joissain kaupunkivaltioissa yhtä virkaa pidettiin korkeimpana. Esimerkiksi Ateenassa ja monessa muussa kaupungissa tätä korkeinta virkamiestä kutsuttiin arkontiksi. Korintissa ja Jooniassa korkein virkamies oli prytanis.
Ensimmäinen Mithridateen sota Mithridates tuki roomalaisvastaista Aristonia, joka valitutti itsensä strategokseksi ja nimitti itse muut virkamiehet ja arkontit. Joitain Aristonia vastustaneita henkilöitä teloitettiin, ja Akatemian johtaja Filon Larissalainen pakeni Roomaan. Mithridateen kenraali Arkhelaios valtasi Deloksen saaren ja luovutti sen Ateenalle. Pian myös akhaialaiset, Sparta ja boiotialaiset (Thespiaita lukuun ottamatta) liittoutuivat Mithridateen kanssa. Gaius Sentiuksen legaatin Bruttius Suran johtamat roomalaiset ja heidän liittolaisensa tekivät kuitenkin kiivasta vastarintaa. Sullan armeija pääsi Kreikkaan vuoden 87 eaa. keväällä. Sulla aloitti Ateenan ja Pireuksen piirityksen. Mithridates lähetti Pireukseen lisää joukkoja, mutta piiritys jatkui. Mithridates päätti kukistaa roomalaiset maalla ja lähetti poikansa Arkathiaan johtaman armeijan Makedonian kautta Kreikkaan. Makedonian roomalainen varuskunta kukistui helposti, ja vuoden 86 eaa. keväällä pontoslainen armeija suuntasi sieltä matkansa Kreikkaan. Samalla Sulla sai Ateenan vallattua ja antoi teloittaa Aristonin. Sulla hyökkäsi myös Pireusta vastaan ja pakotti Arkehelaioksen jättämään kaupungin. Arkathias kuoli yllättäen, ja Arkhelaios otti tämän armeijan komentoonsa. Khaironeian ja Orkhomenoksen lähellä käydyissä taisteluissa pontoslaiset kärsivät tappion.
Agora (Ateena) Myöhemmän Agoran alue oli alun perin laaksoa, joka toimi hautausmaana neoliittisella kivikaudella ja mykeneläisellä kaudella. Varhaisimmat löydöt ovat ajalta noin 3000 eaa. Geometrisellä kaudella sinne alettiin rakentaa myös asuinrakennuksia. Varhaisimmat alueen julkisista rakennuksista säilyneet jäänteet on ajoitettu arkaaiselle kaudelle, Solonin ajalle 500-luvun eaa. alkuun. Alue järjesteltiin uudelleen Peisistratoksen aikana 500-luvun eaa. puolessa välissä. Tuolloin useita rakennuksia purettiin ja alueesta tehtiin Ateenan hallinnon keskus, ja sinne alettiin rakentaa suurempia julkisia rakennuksia. Ensimmäisiin lukeutui Buleuterion eli neuvoston kokoontumispaikka. Muihin varhaisiin rakennuksiin kuuluivat muun muassa Kuninkaallinen stoa, myöhemmän Zeuksen stoan paikalla ollut Zeuksen temppeli, vanha Apollon Patrooksen temppeli sekä vanha Metroon. Arkaainen agora jäi kuitenkin käyttöön pitkäksi aikaa uuden rinnalle.
Demokratian huippukaudella vuoden 509 eaa. jälkeen sekä bule eli kaupunginneuvosto, prytanit eli kaupungin johtavat virkamiehet että arkontit kokoontuivat Agoralla. Areiopagi ja ekklesia-kansankokous kokoontuivat toisaalla Ateenassa, mutta jotkut julkiset kokoukset, kuten ostrakismos-äänestykset, pidettiin Agoralla. Siellä pidettiin oikeuden istuntoja, ja kuka tahansa kansalainen joka sattui olemaan paikalla oikeusjuttua käsiteltäessä, saattoi joutua toimimaan lautamiehenä. Järjestystä pitivät yllä skyyttiläiset jousimiehet, jotka olivat kaupungin omistamia orjia.
Filippos II Vuonna 347 eaa. ateenalaiset ja Filippos olivat jo valmiita rauhaan. Niin sanottu Filokrateen rauha solmittiin vuonna 346 eaa. Filippoksen vaatimuksesta rauhansopimus sisälsi myös liiton Ateenan ja Makedonian välillä. Osapuolet saivat myös pitää alueet, joita ne hallitsivat rauhansopimuksen kirjoitushetkellä. Vain Fokista ja Alosta kohtaan Filippos vaati saada toimia parhaaksi näkemällään tavalla. Ateenalaiset luopuivat vaatimuksistaan myös Amfipolia kohtaan. Filippos marssikin vuonna 346 eaa. Thermopylain läpi Fokikseen. Sotaväsymystä potevat fokislaiset antautuivat Filippokselle, joka sai näin kunnian päättää jo kymmenen vuotta jatkuneen pyhän sodan. Heti alkuun Filippos luovutti boiotialaisille fokislaisten valtaamat kaupungit. Filippos päätti myös, että Delfoin pyhäkköä suojeleva amfiktyoniliitto sai päättää fokislaisten kohtalosta. Yleensä temppelien ryöstöstä oli tuomittu kuolemanrangaistuksia, eivätkä fokislaiset voineet odottaa liitolta kovin hellää kohtelua. Myös ateenalaiset ja spartalaiset olivat fokislaisten liittolaisina vaarassa joutua liiton julistaman pyhän sodan kohteeksi. Amfiktyoniliitto päätti, että Filippos saisi Fokikselle aikaisemmin kuuluneet kaksi ääntä liiton kokouksissa. Filippos pystyi Thessalian arkonttina vaikuttamaan myös thessalialaisten ääniin. Liitto päätti lopulta, että Fokiksen kaupungit hajotettaisiin ja asukkaat asutettaisiin pieniin kyliin. Fokislaisten piti myös maksaa takaisin varastamansa aarteet.
Pietro II Orseolo 9.5.1000 Doge Pietro II päätti rauhoittaa dalmatialaisten ja (slaaviheimo) neretvalaisten välit Kroatian ja Bulgarian välisissä sodissa. Hän suojeli näin Venetsian kauppakolonioita sekä roomalaistuneita dalmatialaisia. Hänen 6 aluksen laivastonsa valloitti koko Adrianmeren rannikon. Ainoa vastarintaan noussut oli neretvalaisten laivasto. Kun neretvalaiset olivat käyneet ryöstöretkellä Zadarin kaupungissa, Venetsian Doge lähetti heidän peräänsä 10 alusta ja merirosvot saatiin kiinni Kačan saaren lähellä. Merirosvot vangittiin ja tuotiin riemusaatossa Splitin kaupunkiin. Neretvalaisten emissaarit pyysivät vapauttamaan vangit. Pietro II suostui siihen, kun Neretvien Arkontti suostui kumartamaan Dogelle. Sen lisäksi neretvalaisten piti maksaa taas veroja Venetsialle. Verotusoikeus oli ollut voimassa vuodesta 948 lähtien sekä takaamaan Venetsian alusten turvallinen merenkulku Adrianmerellä. Pietro II vapautti kaikki vangit lukuun ottamatta kuutta neretvalaista, jotka jäivät panttivangeiksi venetsialaisille. Mantereen neretvalaiset rauhoittuivat, mutta Korčulan saaren asukkaat päättivät jatkaa sotiaan Pietro II vastaan, mutta se valloitettiin hyvin pian. Lastovon saari jäi vielä vastustelemaan venetsialaisten valtaa. Saari oli merirosvoistaan hyvin kuuluisa. Pietro II käski evakuoimaan saaren ja sen jälkeen koko Lastovo hävitettiin maantasalle. Samaan aikaan Kroatian kuningas Svetoslav Suronja lähti Venetsiaan hakemaan tukea heikentyneelle asemalleen. Kroatian kuningas Stjepan I Krešimirović meni naimisiin Pietro II tyttären, Joscella (Hicela) Orseolo, kanssa. Heidän pojastaan, Petar Krešimir IV Veliki, tuli Kroatian kuningas vuonna 1059.
Konstantinus Suuren Ritarikunta Konstantinus Suuren Ritarikunta () on ekumeeninen, Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkka ja paavi Theodoros II:n suojeluksessa toimiva virallinen, kansainvälinen ritarikunta, johon kuuluu noin 500 eri kristillisiin uskontokuntiin kuuluvaa jäsentä Itävallasta, Kreikasta, Ruotsista, Saksasta, Suomesta, Tšekin tasavallasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista. Ritarikunnan juuret johtavat keisari Konstantinus Suureen ja vuoteen 323; se rekisteröitiin nykymuodossaan Sveitsin lain mukaan vuonna 1953 ja sai virallisen asemansa vuonna 1958 Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkan ja paavin otettua sen suojelukseensa. Ritarikunnan nykyinen suurmestari on Beaufort-Spontinin prinssi, herttua Friedrich; hallituksen puheenjohtajana eli kanslerina toimi vuosina 1999–2009 Raimo Ilaskivi, varakanslerina Hans-Olof Kvist, pääsihteerinä Jürgen Schumacher ja rahastonhoitajana Reino Koskinen. 21. toukokuuta 2009 suurmestari nimitti Raimo Ilaskiven varasuurmestariksi. Uudeksi kansleriksi tuli Jürgen Schumacher, varakansleriksi Leif Syrstad ja pääsihteeriksi Jorma Ahonen. Hallituksen viisivuotiskauden päättyessä 24. toukokuuta 2014 ja Schumacherin pyydettyä vapautusta Suurmestari nimitti uudeksi kansleriksi Toivo Salmen ja rahastonhoitajaksi Mika Pynnösen Jorma Ahosen jatkaessa pääsihteerinä. Ritarineuvoston puheenjohtaja on Rune Rydén ja ritarikunnan suurlähettiläs patriarkaattiin 21. toukokuuta 2009 lähtien George Haramis. Ritarikunnan kunniamerkit ovat viisiluokkaiset: suurristi, suurupseeri, komentaja, ansioristi ja ansiomitali. Ritarikunnalla on myös sen suojelijan kunniaksi lyöty Ami du Patriarch -mitali. Ritarikunnan suurmestarille ja varasuurmestarille suojelija on myöntänyt korkeimman maallikolle annettavan arkontin arvon.
Savu Savun kemiallinen koostumus riippuu sekä palavasta aineesta että palamisolosuhteista.
Tuhka Puun tuhkan koostumus riippuu myös palamis­lämpö­tilasta. Jos lämpötila on noin 600 °C, tuhka sisältää runsaasti kalium- ja kalsiumkarbonaattia. Jos se on merkittävästi korkeampi, jopa 1 400 °C, tuhka sisältää näiden sijasta pääasiassa kalium- ja kalsiumoksidia, sillä tarpeeksi korkeassa lämpötilassa karbonaatit hajoavat vastaaviksi oksideiksi sekä hiilidioksidiksi, joka kaasu­maisena aineena poistuu ilmaan. Lisäksi eräät tuhkan ainekset poistuvat korkeissa lämpö­tiloissa toisia herkemmin "lentotuhkana" savun mukana ilmaan, mikä sekin vaikuttaa osaltaan tuhkan koostumukseen.
Kreikkalainen tuli Kreikkalaisen tulen valmistukseen tarvitut ohjeet olivat erittäin salaisia, eikä sen tarkkaa koostumusta tiedetä vieläkään. Tämä ainakin maaöljyä, pikeä ja rikkiä sisältänyt palava neste ei sammunut vedellä, vaan sen sammuttamiseen jouduttiin käyttämään viiniä, hiekkaa tai virtsaa. Koostumus voidaan kuitenkin päätellä aineen ominaisuuksien ja tuolloin saatavilla olleiden raaka-aineiden pohjalta. Koska aine syttyi vedessä, siinä on ollut mukana kalsiumoksidia (sammuttamatonta kalkkia). Tahmeus on aikaansaatu kolofonihartsilla, piellä ja maaöljyllä. Savu ja myrkkyvaikutus on saatu aikaan rikillä ja piellä. Palavana ainesosana lienee ollut maaöljy. Koska aine paloi myös veden alla, siinä on ollut mukana hapetin, kuten kaliumnitraatti (salpietari). Tämä on saanut myös palavan aineen räiskymään ympäriinsä.
Savu Tulipalossa syntyvä savu sisältää satoja kemiallisia yhdisteitä. Sen vuoksi savun aiheuttava vahinko on usein suurempi kuin itse tulen ja kuumuuden. Savun hajusta on usein vielä vaikeampi päästä eroon kuin poistaa savun aiheuttamat tahrat. Samoin kuin on olemassa urakoitsijoita, jotka ovat erikoistuneet jälleenrakentamaan tai kunnostamaan asuin­taloja tuli­palon ja savun jäljiltä, on myös yrityksiä, jotka kunnostavat tulipaloissa vahingoittuneita teollisuus­rakennuksia.
Savu Jo 1400-luvulla Leonardo da Vinci kirjoitti laajasti siitä, miten vaikeaa on arvioida savun määrää. Hän myös teki eron hiiltyneiden hiukkasten muodostaman "mustan savun" ja "valkoisen "savun"" välille, joista jälkimmäinen ei itse asiassa ole savua lainkaan vaan koostuu vaarattomista vesi­pisaroista.
Savu (verotus) Savu (keskiajan suomessa "suitsu", ) on historiallinen veroyksikkö, jota käytettiin keskiajalla ja uudella ajalla Suomessa ja Ruotsissa. Savu vastasi ruokakuntaa, tilaa tai tilan osaa, jonka omistaja oli eri ruokakuntaa. Savu tunnetaan maaveron yksikkönä jo keskiajalla Varsinais-Suomessa, Ala-Satakunnassa, Karjalassa ja Norlannissa. Myöhempinä aikoina savuluku tarkoitti samaa kuin taloluku. Savu on ollut käytössä myös Viipurin läänissä ulkosaaria koskeneessa isojaossa. Siellä yksi savu vastasi 1/4 manttaalia.
Savu (verotus) Ainakin Karjalasta on vuodelta 1345 asiakirjamaininta, jossa savulla tarkoitetaan isäntälukua tai talouslukua, eikä sillä ole mitään tekemistä maa-alueiden suuruuksien kanssa. Lounais-Suomessa savu mainitaan ensi kerran Albrekt kuninkaan ja Jeppe Djeknin 1387 tekemässä sopimuksessa. Eerik Pommerilaisen aikana 1413 savu oli hallitseva veroyksikkö suurimmassa osassa Varsinais-Suomea, Ala-Satakuntaa ja Pohjanmaata. Vanhat veroyksiköt eli ruotsalaisen alueen bol ja suomalaisen alueen koukku oli hylätty ja muodostettu parempi veroyksikkö "savu".
Savu Erilaisten polttoaineiden palamiseen perustuvissa lämmityslaitteissa, teollisuudessa ja voimaloissa syntyvä savu johdetaan yleensä savu­piipun kautta ulos. Tulipalojen yhteydessä kuolonuhreja ei niinkään aiheuta tuli vaan savu. Savu tappaa kuumuutensa, myrkyllisyytensä (muun muassa hiilimonoksidi eli häkä) ja tukahduttavan vaikutuksensa vuoksi.
Savu Kun minkä tahansa aineen tai esineen pinta joutuu kosketuksiin savun kanssa, siihen siirtyy savun aineksia. Niiden aiheuttama korroosio voi hajottaa esineen nopeastikin. Joskus savun ainekset absorboituvat sen kanssa kosketukseen joutuvaan esineeseen tai aineeseen, esimerkiksi vaatteisiin, vesi­johtoihin tai puutavaraan, minkä vuoksi ne joudutaan useimmiten vaihtamaan uuteen.
Katori senkō Katori senkō () on japanilainen hyttyskarkotin. Spiraaliksi kierretty suitsuke sytytetään ja aine palaa hitaasti käryttäen kitkerää savua. Spiraalissa riittää savua parhaimmillaan koko yöksi ja savu riittää yleensä pitämään tavallisimmat hyttyset loitolla. Tiettävästi savu ei aina ole täysin harmitonta ihmisellekään ja ainakin hajuun on totuttauduttava.
Kudosneste Kudosnesteen koostumus riippuu kudoksessa olevien solujen ja veren välisestä aineenvaihdunnasta. Tämän vuoksi kudosnesteellä on erilainen koostumus kehon eri osissa.
Savu Jotkut savun ainekset ovat tyypillisiä tiettyjä aineita poltettaessa syntyvälle savulle. Guaiakoli ja sen johdannaiset syntyvät ligniinin pyrolyysissä, ja niitä on puun savussa, samoin kuin syringolia ja sen johdannaisia sekä metoksifenoleja. Reteeniä syntyy havu­puiden pyro­lyysissä, ja sen esiintymisestä ilmassa voidaan havaita kaukaisetkin metsäpalot. Levuglukosaani on selluloosan hajoamistuote. Lehti- ja havupuiden palaessa muodostuvat savut eroavat toisissaan siinä, missä suhteessa ne sisältävät guaiakoleja ja syringoleja. Moottoriajoneuvojen pakokaasut sisältävät muun muassa poly­syklisiä aromaattisia hiili­vetyjä, hopaaneja ja steraaneja. Hopaanien ja steraanien suhdetta vapaana alkuaineena esiintyvään hiileen voidaan käyttää erottamaan toisistaan bensiini- ja diesel­moottorien päästöt.
Savu-ukko Suitsukekynttilöitä polttavia savu-ukkoja alettiin myydä Erzgebirgen alueella 1850-luvulla. Ne luovat ympäristöönsä viihtyisyyttä ja turvallisuuden tunnetta. Savu-ukot esittävät arkipäivän henkilöhahmoja kuten lelukauppiasta, lammaspaimenta ja musikanttia. Suitsuke laitetaan savu-ukon sisään irrottamalla ukon ylävartalo ja laittamalla nuken sisälle hehkuva suitsukekynttilä, minkä jälkeen ukon ylävartalo laitetaan takaisin paikoilleen.
Savu Tupakansavu on huomattava hengityselinten tautien, sydäntautien ja monien syöpien riskitekijä.
Savu voi heikentää näkyvyyttä. Itse asiassa savun heikentämä näkyvyys olikin syynä siihen, miksi palomiehet eivät kyenneet evakuoimaan erästä Worcesterissa, Massachusettsissa vuonna 1999 palanutta varastorakennusta ajoissa. Koska sen eri kerrokset olivat varsin samankaltaiset, paksu savu sai aikaan, etteivät he kyenneet tunnistamaan eri kerroksia toisistaan.
Lavansaari Lavansaaren kylät olivat Klausinkylä, Lounatkylä ja Pohjakylä sekä Peninsaari, jossa oli oma kylänsä. Vuonna 1778 Pohjakylässä oli 15 savua, Lounatkylässä (+Klauksenkylä) 22 savua sekä Peninsaaressa 5 savua.
Savu Lämmitys­laitteista tulevaa savua voidaan mitata seuraavin keinoin:Koko kirjoitetun historian ajan on eräiden lääkekasvien savua käytetty sairauksien parantamiseen. Eräs Persepoliista löydetty veistos esittää Dareios Suurta (522–486 eaa.), Persian kuningasta edessään kaksi suitsutus­astiaa, jossa poltettiin pilviharmikkia ("Peganum harmala") ja santelipuuta, joiden uskottiin suojaavan kuningasta taudeilta. Yli 300 kasvia viidestä maan­osasta on käytetty savun tuottamiseksi eri tauteja varten. Lääke­aineiden annostelu­keinona tämä on helppo ja halpa, mutta hyvin tehokas keino tuottaa hiukkasia, jotka sisältävät vaikuttavaa ainetta. Vielä tärkeämpi merkitys on sillä, että savussa hiukkasten koko tulee mikro­skooppisiksi, jolloin ne imeytyvät helpommin.
Ferrokromikuona Tuotannon ohjaamisella sulatusvaiheesta alkaen varmistetaan tuotteen ympäristökelpoisuus, jotta sulan kemiallinen koostumus edistäisi kidemäisen koostumuksen syntymistä. Kidemäinen koostumus vähentää tuotteen liukenemisominaisuutta.
Magma Kun kivi sulaa, syntyvä neste on "primaarista sulaa ainetta". Primaarinen sula aine ei ole käynyt läpi mitään eriyttävää prosessia, ja sen koostumus on sama kuin alkuperäisen kiven. Luonnosta löydetään vain harvoin primaarista sulaa ainetta. Migmatiitin leukosomit ovat esimerkki primaarisesta sulasta aineesta. Maan vaipasta syntyneet primaariset sulat aineet ovat erityisen tärkeitä, ja niitä sanotaan "primitiiviseksi magmaksi". Selvittämällä magmasarjan primitiivisen magman koostumus voidaan mallintaa Maan vaipan koostumus, josta magma on syntynyt, mikä on tärkeää Maan vaipan kehityksen ymmärtämiseksi.
Petsamo Petsamonvuonon taholla oli Petsamonjoen varressa Yläluostarin kylä. Tästä johti 15 kilometrin pituinen hyvä maantie Alaluostarin kylään, jossa oli venäläisen sotaväen kasarmi ja luostari. Kilometrin verran pohjoiseen oli Näsykkä (20 taloa eli savua), josta johti yhdystie länteen. Jokisuun itäpuolella olivat Kaakkurin kylät ja Poikkijoki eli Lapinkylä (yhteensä noin 40 taloa eli savua). Näsykästä kolme kilometriä pohjoiseen oli vuonon keskuskylä Parkkina (30 taloa eli savua), ja siitä nelisen kilometriä pohjoiseen Trifonan kylä (15 taloa eli savua), sekä sen vastapäätä vuonon itärannalla Porovaara (10 taloa eli savua).Trifonan pohjoispuolella oli vielä Heikinpaikka ja Iivananmukka muutamine asukkaineen.
Savu Vetypitoisten aineiden palaessa syntyvä savu sisältää vesihöyryä, joka voi tiivistyä pieniksi vesipisaroiksi. Mikäli läsnä ei ole värillisiä aineita kuten typen oksidia tai pienhiukkasia, tällainen savu on valkoista ja pilvimäistä.
Vesipiippu Vesipiipussa savu kulkeutuu keuhkoihin veden kautta, jolloin savu viilenee ja siihen sekoittuu vesihöyryä. Myös osa savun hiukkasista jää veteen. Savu kertyy vesitilan yläpuolella olevaan savutilaan eli kammioon, josta se voidaan imeä yhdellä kerralla keuhkoihin. Savutilan tyhjennys tapahtuu vapauttamalla sormi ilmareiän päältä pois, tai irrottamalla pesä jolloin ilmaa pääsee savutilaan suoraan eikä piipun pesän kautta. Ilmareikä sijaitsee kammion seinässä, vedenpinnan yläpuolella.
Nuotio Nuotiopiirissä usein ihmetellään miksi savu seuraa tiettyjä henkilöitä. Ilmiölle on olemassa ainakin kaksi virallista selitystä, niiden jälkikäteisen päivittelyn sijaan kannattaa jo ennen nuotion sytyttämistä huomioida muutama tekninen aspekti jolloin kaikki nuotiopiirissä voivat välttyä savulta. Kun nuotio palaa kunnolla, silmille mahdollisesti puskeva lämmin palokaasu ei ole häiriöksi.Sääolosuhteista – tarkemmin ottaen tuuliolosuhteista sekä maaperän ja alailmakehän lämpötilajakaumasta – johtuen savu joko nousee ylös tai sitten pyrkii jäämään lähelle maanpinnan tasoa. 
Puolestaan jos maan pinnan tasolla lämpötila on viileämpi kuin ylempänä, savu kohoaa ylöspäin. Tällainen tilanne on esimerkiksi viileinä öinä ja usvaisina iltoina (usvan yläpinnassa on ns. lämpötilainversiokerros, jonka yläpuolelle pääsevä savu jatkaa nousuaan).
Savu Savun kiinteiden hiukkasten läpimitta vaihtelee muutamasta nanometristä mikrometreihin. Suurin osa niistä on läpimitaltaan mikrometrien luokkaa. Ne laskeutuvat pian maan pinnalle, ja sen vuoksi ne vahingot, joita savu saa aikaan kaukana syntymäpaikaltaan, ovat enimmäkseen pienimpien hiukkasten aiheuttamia.
Savu Monet savun aineet ovat hyvin myrkyllisiä tai ärsyttäviä. Vaarallisin on hiilimonoksidi, joka aiheuttaa häkämyrkytyksen, mitä joskus saattaa vielä vakavoittaa vetysyanidin tai fosgeenin esiintyminen. Savun hengittäminen voi sen vuoksi nopeasti johtaa lamaantumiseen ja tajunnan menetykseen. Rikkioksidit, vetykloridi ja vetyfluoridi muodostavat kosteassa ilmassa rikkihappoa, suolahappoa ja fluorivetyhappoa, jotka syövyttävät sekä keuhkoja että monia materiaaleja. Nukkuessaan ihminen ei aisti savua, mutta ihminen herää, jos sitä kertyy keuhkoihin tietty määrä. Näin ei kuitenkaan välttämättä tapahdu, jos ihminen on lamaantunut taikka alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena.
Liha Lihan koostumus vaihtelee erittäin paljon. Koostumus riippuu muun muassa eläinlajista, rodusta, eläimen iästä ja sukupuolesta, ravitsemushistoriasta sekä lihalajista. Liha sisältää kuitenkin aina – vaihtelevissa suhteissa – vettä, proteiineja, rasvaa, kivennäisaineita ja hiilihydraatteja.
Vesipiippu Pesä sijoitetaan pullon suulle ja pullo upotetaan kaulaa myöten vesiämpäriin, minkä jälkeen pesä ladataan eli täytetään päihdeaineella. Päihdeaine sytytetään palamaan ja pulloa nostetaan hitaasti ylöspäin. Pullon sisälle kertyy alipainetta, joka tasautuu suuttimen kautta, jolloin pulloon virtaa ilmaa ja savua. Kun pullo on nostettu ylös asti, pesä poistetaan, pullossa oleva savu hengitetään, ja päihdyttävät yhdisteet alkavat imeytyä keuhkoista verenkiertoon. Jos savupulloa työnnetään hengitysvaiheessa takaisin alas, pulloon syntyvä paine työntää savun keuhkoihin ”pehmeämmin” kuin vedettäessä savua keuhkoihin hengityslihaksilla.
Nefeliini Vaikka kalsiumia ja natriumia on aina luonnollisesti esiintyvässä nefeliinissä atomisuhteessa 3:1, keinotekoisesti tuotettujen kiteitten koostumus on NaAlSiO, jota vastaavaa kaliumyhdistettä KAiSiO (kaliofiliitti) on myös valmistettu keinotekoisesti. Sen tähden on ehdotettu, että ortosilikaattikaava (Na,K)AlSiO on nefeliinin aito koostumus.
Savu Orgaanisten aineiden epä­täydellisessä palamisessa syntyvän savun sisältämistä kiinteistä hiukkasista suuri osa on yleensä nokea, joka on palamatta jäänyttä hiiltä. Lisäksi savu sisältää tiivistynyttä tervaa ja tuhkan aineksia, pääasiassa piidioksidia ja kalsiumoksidia. Mikäli palava aine sisältää metalleja, syntyy myös metalli­oksideja pieninä hiukkasina. Epä­orgaanisten suolojen hiukkasia voi myös muodostua, esimerkiksi ammoniumsulfaattia, ammoniumnitraattia tai natriumkloridia. Mikäli tällaisia suoloja on nokipisaroiden pinnalla, ne voivat tulla hydrofiilisiksi. Myös monet orgaaniset yhdisteet, etenkin aromaattiset hiili­vedyt voivat sitoutua kiinteiden hiukkasten pinnalle. Magneettisiakin hiukkasia, jotka tavallisimmin ovat magnetiitin kaltaisia rauta­oksideja, esiintyy kivi­hiilen savussa, ja niiden yleistyminen vuoden 1860 jälkeen muodostuneissa kerrostumissa on selvä osoitus teollisen vallan­kumouksen vaikutuksista, joskin samanlaisia hiukkasia voi syntyä myös ilma­kehässä palaneista meteoriiteista. Polttomoottorien savu saattaa sisältää myös metallin hankautumisesta syntyneitä pieniä metallihiukkasia. Silikonien palaessa syntyvä savu sisältää myös amorfista piidioksidia, ja jos happea ei ole riittävästi, jonkin verran myös piinitridiä. Piidioksidihiukkaset ovat läpimitaltaan noin 10 nm, mutta ne voivat liittyä toisiinsa suuremmiksi hiukkasiksi ja ketjuiksi.
Venäjän metsäpalot 2006 Venäjän metsäpalot 2006 tarkoittaa kesällä 2006 Venäjällä tapahtunutta metsäpalojen sarjaa. Metsäpaloja oli poikkeuksellisen paljon: yli 23 000 erillistä paloa. Metsää paloi varsinkin Siperiassa, mutta kymmenittäin erillisiä paloja oli myös Suomen rajan tuntumassa. Paloihin myötävaikutti varsinkin sen vuoden kuiva kesä. Suomeen kantautunut paloista aiheutunut savu nousi huomion kohteeksi varsinkin elokuun alun jälkeen. Savua kantautui myös Ruotsiin. Laajoilla alueilla Etelä-Suomessa ilmanlaatu huonontui paikoin selvästi, ja savun pystyi helposti näkemään ja haistamaan. Savu vaivasi erityisesti joitakin astmapotilaita.
Savu (verotus) Kultakin savulta suoritettua veroa nimitettiin savuveroksi.
Savu Jos palaminen on tapahtunut riittämättömässä hapessa, syntyvä savu sisältää merkittävässä määrin palavia aineita. Savupilvi voikin syttyä joutuessaan kosketuksiin ilmakehän hapen kanssa, minkä voi saada aikaan joko toinen lähellä oleva avotuli tai sen oma korkea lämpötila. Tämä ilmenee kipinöimisenä. Sisään­hengitettynä savu voi myös aiheuttaa vakavia terveyshaittoja tai kuoleman.
Ruostumaton teräs Syvävedossa martensiitin muodostumisesta on haittaa jo siksi, että se lisää voimantarvetta. Niinpä tyypillisessä syvävetoprosessissa, kattilan vedossa valitaan mahdollisimman stabiili koostumus. Venytysmuovaukseen puolestaan sopii tavallista epästabiilimpi koostumus. Muovaukseen tarkoitettujen austeniittisten terästen stabiilisuuden mittana käytetään koostumuksesta laskettavaa Md30-lämpötilaa.
Vesipiippu Savu on veden ansiosta kosteaa ja viileää. Kuumaa vettä käytettäessä savun seassa on enemmän vesihöyryä.
Valkoinen fosfori Valkoinen fosfori on tehokkain tunnettu savunmuodostusaine, koska se imee ilmasta tarvittavat ainesosat. Tästä syystä pienehkö fosforimäärä pystyy tuottamaan suuria määriä savua, mistä on ymmärrettävästi hyötyä sotilaskäytössä. Savu muodostuu hyvin nopeasti. Savuverhokäytössä fosforin haittapuolena on se, että koska reaktio tuottaa lämpöä ja koska lämmin ilma pyrkii nousemaan ylöspäin, lähtee valkoisella fosforilla muodostettu savu helposti nousemaan ylöspäin muodostaen savupilareita, eikä savuverhoja.
Savu Savu sisältää suuren joukon kemiallisia aineita, joista monet ovat syövyttäviä. Esimerkkejä ovat vetykloridi ja vetybromidi, joita syntyy halogeeneja sisältävistä muoveista ja palonestoaineista, rikkipitoisten aineiden palaessa syntyvä rikkihappo, korkeissa lämpötiloissa syntyvät typen oksidit, jotka voivat muodostaa typpihappoa, fosforihappo ja eräät antimonin yhdisteet. Niiden aiheuttama korroosio ei yleensä rakennus­aineissa ole merkittävä, mutta pieniä osasia sisältäviin, varsinkin mikro­elektronisiin laitteisiin ne vaikuttavat herkästi. Savun syövyttävät aineet voivat esimerkiksi tuhota piirilevyn joko välittömästi tai vähitellen. Monet savun ainekset myös johtavat sähköä, ja täten ne voivat saada aikaan oikosulkuja. Myös katkaisijat voivat vioittua joko pintojen syöpymisen vuoksi tai koska niissä olevien eristeiden pinnalle kertyy nokea tai muuta sähköä johtavaa ainetta.
Savu-ukko Savu-ukko ("Räuchermann") on Erzgebirgen vuoristoalueella itäisessä Saksassa puusta valmistettu joulun aikaan käytetty suitsukekoriste.
Savu Kemiallisesti passiiviset ja palamattomatkin aineet voivat tulen läheisyydessä levitä savun mukana ympäristöön. Erityisenä huolenaiheena tässä suhteessa on asbesti.
UPS Airlinesin lento 6 Ilman ilmastointijärjestelmä 1:tä ohjaamo alkoi pian täyttyä savusta. Koneen yläkerran takaosassa olevan miehistön lepotilan savuhälytin aktivoitui kello 15.15, ja kello 15.17, vain neljä minuuttia ensimmäisen palohälytyksen jälkeen, miehistö kertoi lennonjohdolle ohjaamon olevan täynnä savua. Savu haittasi näkyvyyttä niin, ettei miehistö kyennyt näkemään edes mittareitaan tai ulos koneen tuulilasista. Kello 15.20 kapteeni alkoi valitella ohjaamon korkeaa lämpötilaa, minkä jälkeen hänen happijärjestelmänsä lakkasi yhtäkkiä toimimasta. Hänen oli noustava paikaltaan hakemaan happipullo ohjaamon takaosasta. Kapteeni ei lähdettyään enää palannut, ja perämies jäi yksin lentämään konetta. Ohjaamon ääninauhurin tallenteen ja ruumiinavauksen perusteella kapteeni menetti tajuntansa savun hengittämisen vuoksi noin kello 15.22.
Konklaavi Äänestystä rytmitetään rukoustauoilla ja keskusteluilla. Ensimmäinen äänestyssessio kestää kolme päivää ja sitä seuraava tauko maksimissaan päivän.
Kun äänestystulos on tarkistettu, äänestysliput poltetaan, jolloin valkoinen savu ("fumata bianca") merkitsee uuden paavin valintaa. Uuden paavin valinnasta kerrottiin vuonna 2005 ensimmäisen kerran myös Rooman kirkkojen kelloja soittamalla. Jos äänestys ei tuottanut tulosta, lippujen sekaan lisättiin aiemmin märkää heinää, jolloin musta savu ("fumata nera") kertoo valinnan toistaiseksi epäonnistuneen. Vuodesta 1958 on oikeanvärisen savun saavuttamiseksi käytetty kemikaaleja. Tosin vuoden 1978 molempien paavinvaalien yhteydessä savu oli lähinnä harmaata, kun kemikaalien lisäämisessä oli tehty virhe, eikä kukaan osannut oikein sanoa mitä se tarkoitti. Sama ongelma toistui osittain myös 2005.
Saarelta nousi savua Merellä ylikersantti Untamo etsii aluksellaan miinoja ja lentokoneesta pudotettua torpedoa ja tekee havainnon Kuoliolta nousevasta savusta.
18 parasta savuna ilmaan! 18 parasta savuna ilmaan! on suomalaisen heavy metal-yhtye Kilven kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2008.
Savu meihin Savu meihin on Absoluuttisen Nollapisteen kappale ja single yhtyeen vuoden 1995 toiselta studioalbumilta "Muovi antaa periksi". Se julkaistiin tammikuussa 1996 levymerkillä AMT.
Savuefekti Savuefekti on savun, mikroskooppisen hienon pölyn tai höyryn avulla tuotettu tehokeino, jolla joko korostetaan tai peitetään jotakin tapahtumaa. Savua käytetään teatteriesityksissä tai sodankäynnissä.
Chillum Chillumin polttaminen on hyvin sosiaalinen tapa, koska se palaa liian vahvasti yksin poltettavaksi johtuen savun kulkeutumisesta suoraan keuhkoihin ilman säätelevää tuprauttamista poskilla. Täytteen kyhääminen ja charasin polttaminen on sadhuille rituaali, jolla pyritään herättämään hindujumala Shiva ja vastaanottamaan hänen henkensä. Chillumin sisään painetaan kivi, joka muodostaa pesän ja estää palavan charasin putoamisen polttajan kurkkuun. Toisinaan chillumia poltetaan märän "safi"-kankaan kera, joka viilentää savua ja vähentää tervan määrää savussa.
Finnjamboree Tarus rakennettiin, kuten partioleirit yleensäkin, lähinnä vapaaehtoisvoimin. Alueella oli muun muassa kahviloita, leirisairaala sekä ensiapupisteitä, palokunta, turva (järjestyksenvalvojat) sekä kauppoja. Leirin osallistujat jaettiin kahteen luokkaan: vartiolaiset sekä muut. Vartiolaiset kiersivät leirin eri toimintapisteissä, kun taas muut olivat töissä palvelutehtävissä tai savuissa. Savu tarkoittaa yhden tai useamman lippukunnan muodostamaa majoittumisyksikköjä, joissa leiriläiset asuivat. Savut sijaitsivat alaleireissä, joita oli seitsemän: Kulo, Uitto, Justeeri, Patikka, Korpi, Stocken ja Savotta. Pienimmät partiolaiset majoittuivat vanhempiensa kanssa perheleiri Lastussa.
Savu Monimutkaisten orgaanisten aineiden hajotessa kuumuudessa epä­täydellisen palamisen tai pyrolyysin yhteydessä syntyy myös monia hiilivetyjä, sekä alifaattisia kuten metaania, etaania tai asetyleenia sekä aromaattisia hiili­vetyjä kuten bentseeniä ja sen johdannaisia samoin kuin bentsopyreeniä. Myös hetero­syklisiä yhdisteitä voi syntyä. Raskaat hiilivedyt voivat tiivistyä tervaksi. Jos sitä on savussa merkittävästi, se on väriltään keltaista tai ruskaa. Sellaisen savun, noen tai ruskeiden öljymäisten palamis­tuotteiden esiintyminen voi olla vaarallista, sillä nämä voivat vielä palaa ja niiden pitoisuus ilmassa voi nousta niin suureksi, että ne alkavat kipinöidä.
Savu Vahinko, jonka savu aiheuttaa elektronisille laitteille, saattaa olla merkittävästi suurempi kuin itse palo. Kaapelien palot ovat erityisenä huolen aiheena; vähä­savuiset halo­geenittomat aineet ovatkin suositeltavia kaapelien eristeaineiksi.
Brooklynin teatteripalo Teatterin katonrajassa oli kuumaa ja kuivaa, ja kun palo levisi sinne, se pääsi etenemään nopeasti. Kolmannen kerroksen parvella ollut Charles Vine arvioi, että hetkestä, jolloin tulta näkyi lavalla savun saapumiseen kolmanteen kerrokseen kesti neljä minuuttia. Toisen kerroksen parven portaikon ryntäystä purkamassa ollut konstaapeli G. A. Wessman kuvaili savua tummansiniseksi ja oudon hajuiseksi ja arvioi, ettei ihminen selviäisi siinä kahta minuuttia. Kun savu täytti teatterin yläosan, Wessman kuuli huutoja ja tömähdyksiä, jotka kuuluivat ihmisten pudotessa tai hypätessä alas.
Vainovalkea Kalevalassa vainovalkeat mainitaan mm. kahdennessakymmenennessä runossa seuraavasti:"Tuop' on äiti Lemminkäisen, aivan aamulla varahin, läksi vettä lähteheltä;""näkevi savun sakean, pohjoisilla maailmoilla. Sanan virkkoi, noin nimesi:"""Nuo onpi soan savuja, varsin vainovalkeita!""Sotilastarkoituksessa käytetty merkkitulijärjestelmä oli käytössä vielä 1800-luvun alussa Kymijoen varrella, joka toimi tuolloin Venäjän keisarikunnan vastaisena rajana. Ketju käsitti yhteensä 45 näköyhteyden etäisyydellä toisistaan ollutta kohoumaa. Signaali välitettiin ketjua pitkin tarvittaessa päivisin savulla ja öisin tulilla.
Air Canadan lento 797 Palojälkien perusteella palo lähti etenemään pesupöydän alapuolisen kaapin alaosan ulkoseinän puoleisesta takakulmasta. Palo levisi käymälän seinien sisään, jolloin savu ja kuumat palokaasut pääsivät lentokoneen kuoren, rungon takaosan paineseinän ja käymälän sisäseinien välisiin tiloihin. Koska sisäseinien saumoja ei ollut sinetöity, savu levisi niiden kautta myös käymälän sisään. Palo pysyi kuitenkin piilossa alakaapin ja WC-istuimen kotelon takana. Palokaasut ja kuuma ilma kulkeutuivat ensin käymälän poistoilmaputkea pitkin ulos koneesta, mutta kuumuus sulatti putken, jolloin kaasut alkoivat kuumentaa käymälän alapuolista tilaa, jossa kulkivat muun muassa generaattorin kaapelit. Kuumuus tuhosi myös käymälän tyhjennysputken suojaventtiilit, jolloin savua ja palokaasuja alkoi poistua koneesta sen kautta. Tämän seurauksena savua ei aluksi päätynyt matkustamoon, jossa se olisi kiinnittänyt koneessa olleiden huomion. Niinpä palo sai kehittyä rauhassa lähes 15 minuuttia.
Savustus Savustus tai savustaminen on ruoan valmistus- ja säilömismuoto, jossa ruoka kypsennetään altistamalla se savulle pitkäksi aikaa. Savun sisältämien eri kemikaalien, lämmön ja tuotteen osittaisen kuivumisen yhteisvaikutuksella voidaan parantaa elintarvikkeen säilyvyyttä.
Savu Jos palava aine sisältää muitakin alku­aineita, savu sisältää muitakin yhdisteitä, erityisesti näiden alku­aineiden oksideja. Niistäkin esimerkiksi rikin palaessa syntyvä rikkidioksidi on kaasu, monet muut sen sijaan kiinteitä aineita.
Piippu Nikotiinia on piipputupakassa keskimäärin enemmän kuin savukkeissa. Piipunsavussa on savukkeiden savua suurempia määriä haitallisia kemikaaliyhdisteitä, esimerkiksi fenolia. Piipusta tuleva savu on haitallista myös muille ihmisille polttajan itsensä lisäksi.
Niobiumnitridi Niobiumnitridi on epästoikiometrinen välisijayhdiste. Niobiumnitridillä on kaksi faasia: alkeiskopiltaan heksagonaalinen β-niobiumnitridi, jonka koostumus on NbN–NbN ja yli 1 230 °C:n lämpötilassa stabiili alkeiskopiltaan pintakeskeinen kuutiollinen δ-NbN, jonka koostumus on NbN–NbN. Niobiumnitridi ei liukene happoihin, mutta voimakkaasti emäksiset liuokset liuottavat sitä, jolloin vapautuu ammoniakkia. Niobiumnitridi on suhteellisen kovaa ja sen kovuus Mohsin asteikolla on 8. Niobiumnitridin kriittinen lämpötila on 16 K ja tämän lämpötilan alapuolella se on suprajohde.
Tuli &amp; Savu Tuli & Savu on suomalainen Runoyhdistys Nihil Interitin julkaisema neljästi vuodessa ilmestyvä kulttuurilehti, jonka aiheena on suomalainen ja kansainvälinen runous. Se on ilmestynyt vuodesta 1994. Lehden päätoimittajana toimii Juha-Pekka Kilpiö.
Saarelta nousi savua Saarelta nousi savua on Väinö Riikkilän jatkokirja Pertsa ja Kilu -nuortenkirjalle. Sekin kuvaa Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin tällä kertaa liittyi vain rikosepäily ja sodanaikaisen aseen löytäminen.
Hooka Itämainen vesipiippu hooka muodostuu neljästä perusosasta:Letkusta imettäessä nakhlan päällä oleva hiili polttaa nakhlaa, jonka savu kulkee putken kautta pulloon. Pullossa savu suodattuu veteen ja nousee vesihöyrynä letkun kautta suuhun.
Savukone Savukone on laite, joka tuottaa syötetystä nesteestä savua. Low fog on savutyyppi, joka leijuu juuri pinnan päällä ja on melko paksua. Savukoneita käytetään muun muassa esiintymis- ja lavatekniikassa valoefektien maksimointiin. Savu valmistetaan yleensä vedestä ja diolista.