mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Henry Oinas-Kukkonen Hän on väitellyt filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 1999. Hänen väitöskirjansa englanninkielinen otsikko on: "US Attitude towards the Japanese Communist Movement 1944-1947"". "
Olli J. Sainio Sainio on oikeustieteen tohtori. Hän on väitellyt aiheesta "Verosopimusten vaikutus elinkeinotulon verotukseen : Suomen solmimia kaksinkertaisen verotuksen välttämissopimuksia koskeva tutkimus" (Lakimiesliiton kustannus 1976).
Anna Mauranen Mauranen on valmistunut 1979 Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi aineinaan englantilainen filologia, yleinen kielitiede, psykologia ja väitellyt 1992 University of Birminghamista tohtoriksi (PhD).
Liisa Enwald Liisa Enwald-Aho (s. 1946) on suomalainen kirjailija ja filosofian tohtori. Hän on väitellyt Mirkka Rekolan tuotannosta. Enwald on opettanut luovaa kirjoittamista 1970-luvulta lähtien.
Päivi Kukkamäki Päivi Kukkamäki on suomalainen laulaja, laulunopettaja ja Sibelius-Akatemiasta Docmus-yksikön kehittäjäkoulutuksesta väitellyt musiikin tohtori. Hän on uranuurtaja laulunopetuksessa suzuki-menetelmällä. Laulusuzukimenetelmä syntyi Vantaalla, Suomessa vuonna 1986 tohtori Shinichi Suzukin ja rouva Waltraud Suzukin tukemana. Kukkamäki opiskeli Suzuki-menetelmää Japanissa "Talent Education Instituutissa" Matsumotossa vuonna 1986 ja uudelleen 1993.
Ainur Elmgren Elmgren on väitellyt tohtoriksi Lundin yliopistosta 2009. Hänen tutkimusprojektinsa Helsingin yliopistossa on länsieurooppalainen kommunismi Neuvostoliiton jälkeen. Hän valmistelee elämäkertaa Erkki Valasta. ja on piirtänyt Vala-aiheisen sarjakuvan.
Leena Wahlfors Leena Wahlfors (Treuthardt) (s. 6.8.1965, Helsinki) on Suomen yliopistot UNIFI ry:n toiminnanjohtaja. Leena Wahlfors on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden tohtori. Hän on väitellyt vuonna 2004 yliopistojen tulosohjauksesta.
Gary Voelker Gary Voelker on Yhdysvalloissa asuva lintutieteilijä. Hän on väitellyt filosofian tohtoriksi Washingtonin yliopistosta 1998 ja toimii Teksasissa sijaitsevan Texas A&M Universityn apulaisprofessorina ja lintutieteen kuraattorina.
Kuntanumero Koska kuntanumero on juoksevasti numeroitu koodi ja kattaa myös numerot 1–99, nämä luvut esitetään muodossa 001–099. Myös lakkautetuilla ja luovutetulle alueelle jääneillä kunnilla on kuntanumerot. Kuntanumerot ovat Väestörekisterikeskuksen julkaisussa "Kuntaluettelo".
Kuntanumero Esimerkki kuntanumeron muutoksesta. Kuntanumero sulkeissa:
Luettelo Suomen kuntanumeroista Luettelo Suomessa käytettävistä kuntanumeroista. Kuntanumerot esitetään nousevassa järjestyksessä.
Kuntanumero Kuntanumero on Väestörekisterikeskuksen antama kolminumeroinen koodi, joka on kaikilla Suomen kunnilla. Sitä käytetään Suomen tietojärjestelmissä sekä tilastoinnissa. Kuntanumero muodostaa muun muassa kiinteistö- ja rakennustunnuksien kolme ensimmäistä numeroa, ja siten erotetaan toisistaan eri kuntien kiinteistö- ja rakennustiedot. Uusista kuntanumeroista päättää valtiovarainministeriön kuntaosasto.
Kiinteistötunnus 1. Ensimmäinen osa on kolminumeroinen kuntanumero. Se voi olla myös kunnan jollakin alueella aikaisemmin voimassa ollut kuntanumero, mikäli sama kuntanumero ei ole ollut käytössä myös toisessa kunnassa (osakuntaliitos).
Kuntanumero Kuntien lisäksi käytössä on keinotekoisia kuntanumeroita, joita käytetään kotikunnan merkitsemiseen väestötietojärjestelmässä silloin, kun henkilötunnuksellisella henkilöllä ei ole kotikuntalaissa tarkoitettua kotikuntaa Suomessa.
Pyhämaa Pyhämaan alue oli jakaantunut kahteen eri kirkkopitäjään keskiajalta aina 1800-luvun maalaiskuntia koskeneeseen lakiin asti. Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa ja Pyhämaan Luoto, eli Pyhämaa, erosivat omiksi kunnikseen. 1400-luvulta lähtien käytössä olivat myös hallintopitäjät, jotka luotiin lähinnä veronkantoa varten. Pyhämaan alue, lukuun ottamatta Laitilan hallintopitäjään kuuluneita Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kyliä, kuului tässä jaossa Velluan veropitäjään eli Peteksen lääniin. Huomataan siis, etteivät kirkkopitäjät ja hallintopitäjät olleet alueeltaan yhteneviä. Kirkollisesti Laitilaan kuuluneet Heinäinen, Kuivarauma ja Kursila kuuluivatkin hallinnollisesti Uuteenkirkkoon.
Pyhäranta Nykyinen Pyhärannan kunta muodosti Pyhämaan alueen kanssa yhden kunnan 1800-luvulta aina vuoteen 1908 asti, jolloin tuolloinen Pyhämaan Rohdainen, siis oikeastaan pitäjän mannerosa, ja Pyhämaan Luoto eli Pyhämaa erosivat omiksi kunnikseen. Pyhämaa liitettiin Uuteenkaupunkiin vuonna 1973.
Pyhämaa Pyhämaa (aikaisemmin "Pyhämaan Luoto") oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Pyhämaan kunta pakkoliitettiin vuoden 1974 alusta Uuteenkaupunkiin tuolloin vireillä olleen Neste Oy:n kolmannen öljynjalostamon rakennushankkeen johdosta. Rakennushanke kuitenkin kariutui. Pyhämaan naapurikunnat olivat Kalanti, Pyhäranta, Uudenkaupungin maalaiskunta ja Uusikaupunki.
Pyhämaan vaakuna Pyhämaan vaakuna oli Pyhämaan kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa tänä päivänäkin erityisesti merenkulkijoiden parissa tunnettuun Pyhämaan uhrikirkkoon sekä seudun mansikkaviljelmiin.
Pyhämaa Kylätoiminta Pyhämaalla on vilkasta ja toimivia yhdistyksiä on kymmenkunta. Vuonna 2015 koko Pyhämaalle nimellä "Pyhämaan Luoto" myönnetiin Varsinais-Suomen vuoden kylän arvonimi.
Pyhämaan kirkko Pyhämaan kirkko voi tarkoittaa seuraavia kirkkoja Pyhämaalla:
Pyhämaa Koska Kammelan, Kukaisten ja Edväisten yhteydet pitäjänsä, Uudenkirkon, keskustaan olivat hankalat, anoivat nämä kylät siirtoa Pyhämaan seurakuntaan. Olihan niiden asukkaat jo vanhastaan käyneet Pyhämaan kirkossa ja heillä oli siellä omat penkit ja kirkkotalli. Kylät päätettiinkin siirtää Pyhämaahan 2.12.1863 päivätyllä tuomiokapitulin kirjeellä. Tosin on huomattava, että osia Kukaisten saaresta, nimittäin Meri-Saarnisto ja Majamaa jäivät tässä yhteydessä edelleen Uuteenkirkkoon ja ne liitettiin Pyhämaahan vasta 1920, pitkällisten neuvotteluiden jälkeen.
Radioamatööritoiminnan kutsumerkit ja yhteisöt Suomessa "Tätä osioita voi lyhentää tästä alkaen, koska sisältöä on siirretty OH3-kutsumerkit -artikkeliin. 
Mikäli kuntayhdistymisellä kunta ei jatkaa enää toimintaans entisellään, voidaan uudelle muodostuneelle kunnalle antaa uusi kuntanumero. Hämeenkoski on nykyään osa Hollolaa. Sen nimi oi aikaisemin Koski Hl, missä Hl tarkoitti Hämeen lääriä erotukseksi Koski Tl:tstä, mikä tarkoitti Turun ja Porin läänin Kosken kuntaa. Merkintä Koski Hl on alunperin Suomen postilaitoksen kehittämä postinkulun varmentamiseksi oikeaan kuntaan. Hämeenkosken kunnan käsittäneen alueen nykyinen kuntanumero on Hollolan kunnan kuntanumero.
Pyhämaan uhrikirkko Pyhämaan uhrikirkko on vuosina 1647–1652 rakennettu torniton pitkäkirkko Pyhämaalla Uudessakaupungissa. Puukirkko on parhaiten säilyneitä 1600-luvun kirkkoja Suomessa.
Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931 Pyhämaalla on 10 kylää: Edväinen, Heinänen, Kammela, Ketteli, Kuivarauma, Kukanen, Kursila, Merisaarnisto (päätetty siirtää Kalannista Pyhämaalle), Pitkäluoto ja Pyhämaa.
Pyhämaa Pyhämaassa tilanne koettiin hankalaksi. Seurakunta oli laaja ja voimakkaasti kahteen osaan jakautunut. Lisäksi seurakunnasta käytettiin nimeä Pyhämaa, jota luotolaiset eivät suin surminkaan olisi koko kunnan nimeksi antaneet, koska katsoivat sen kuuluvan juuri saaristo-osalle. Samaan aikaan sattuneet katovuodet köyhdyttivät aluetta voimakkaasti. Useaan otteeseen anottiin lykkäystä uudistuksen toteuttamiseen, mutta sitä ei myönnetty kuin ainoastaan vuoden 1870 alkuun. Kun näin oli kunta muodostettava, alkoi voimakas kiistely siitä, pitäisikö muodostaa yksi vai kaksi kuntaa. Luotolaiset ajoivat kappelinsa muodostamista omaksi kunnakseen, koska katsoivat olevansa joka tapauksessa erillään mantereesta, rohdaislaiset taas yhtä kuntaa, koska arvelivat sen tulevan halvemmaksi. Tätä kiistelyä jatkui vuosikymmenen kunnes vuoden 1883 syyskuussa pidetty Rohdaisten ja Luodon viimeinen yhteinen kuntakokous totesi kuvernöörin vahvistaneen kunnan jaon. Tämän jälkeen luotolaiset käyttivät aina vuoteen 1908 asti kunnastaan nimeä Pyhämaan luodon kunta, rohdaislaiset vaihtelevasti Pyhämaan Rohdaisten kunta, Pyhämaan mantereen kunta, Rohdaisten kunta ja lopulta 1908 Pyhäranta.
Pyhärannan seurakunta Pyhärannan seurakunta perustettiin vuonna 1688 Pyhämaan seurakuntaan kuuluneena Rohdainen -nimisenä kappeliseurakuntana. Vuonna 1782 se muutettiin itsenäiseksi seurakunnaksi ja Pyhämaa siihen kuuluneeksi kappeliseurakunnaksi. Vuonna 1908 myös Pyhämaa muutettiin jälleen itsenäiseksi seurakunnaksi, ja samalla Rohdaisten seurakunnan nimi muutettiin Pyhärannaksi.
Pyhämaa Vuodesta 1942 Pyhämaan alueella on ollut kuusitoista kylää: Edväinen/Ärväne (Edsvik), Hallu, Heinäinen, Kammela, Ketteli/Ketli (Kettils), Kuivarauma/Kuiviraumo, Kukainen/Kukane, Kursila/Kursla, Majamaaholm-yksinäistila, Pitkäluoto (Långholm), Pyhämaa, Saarnistoholm-yksinäistila, Suurikkala/Raulio, Torlahti-yksinäistila (Torlax), Varhela ja Viisola.
Pyhämaina Ravintonaan pyhämaina käyttää pääasiassa hedelmiä ja hyönteisiä.
Pyhämaa Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Pyhämaalla ei ollut lainkaan taajamia.
Pyhä Jaakko Suomessa Pyhämaan nimistöstä löytyy viitteitä monen kansallisuuden vaikutuksesta. Lappalaiset, virolaiset, kainuulaiset, friisit ja skandinaavit ovat antaneet osansa nimistöön. Jo hyvin varhain saari oli kaupparauhan rauhoittama, pyhä, niin kuin suomalaiset kutsuivat yhteisellä sopimuksella rauhoitettua paikkaa. Skandinaavit asettuivat asumaan Pyhämaalle ja Uudenkaupungin saaristoon noin vuoden 1000 paikkeilla. He olivat jo silloin kristittyjä. Historiantutkimus pitää Kalannin saaristoa Pyhämaata Iniöön saakka kristinuskon varhaisimpana esiintymisalueena. Suojeluspyhimys oli Pyhä Jaakob. Todennäköisyydellä heillä on ollut pieniä puukirkkoja, joista ei ole jäänyt maastoon merkkejä. Seurakunnallinen järjestäytyminen tapahtui vasta 1639 eli kauan sen jälkeen kuin Pyhämaa oli menettänyt kaupallisen kukoistuksensa.
Pyhämaa Pyhämaan seurakunta koki tavallaan kunnan kohtalon vuoden 2009 alusta. Uudenkaupungin alueella toimi vielä 1970-luvun alun kuntarajoja noudattaneen neljän seurakunnan (Kalanti, Lokalahti, Pyhämaa ja Uusikaupunki) muodostama seurakuntayhtymä, jonka purkamisesta Uudenkaupungin seurakunnan seurakuntaneuvosto teki aloitteen muitten kanssa asiasta neuvottelematta syksyllä 2007. Kirkossakin vallalla olevan suuriin kokonaisuuksiin pyrkimisen myötä seurakuntayhtymän purkautuminen katsottiin pienemmissä seurakunnissa olevan väistämätön tosiasia, joka sai nämä laatimaan aiesopimusluonnosta, joka sitten solmittiinkin kaikkien neljän seurakunnan välillä lopputalvesta 2008. Kesäkuussa 2008 Kirkkohallitus teki päätöksen yhtymän ja neljän seurakunnan lakkauttamisesta ja uuden Uudenkaupungin seurakunnan perustamisesta 1.1.2009. Palmusunnuntaina 5.4.2009 pidettiin uuden seurakunnan ensimmäiset seurakuntavaalit, joissa valittiin kirkkovaltuusto. Tämän valtuuston tehtäväksi jäi aiesopimuksen toteuttaminen, eli käytännössä neljän kappeliseurakunnan perustaminen seurakuntaan noudatellen lakkautettujen seurakuntien/kuntien rajoja. Pyhämaan seurakunnan seuraajana toimii nyt Pyhämaan kappeliseurakunta.
Pyhämaan vaakuna Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1974, kun Pyhämaa liittyi Uuteenkaupunkiin.
Pyhämaa Pyhämaan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1969.
Pyhämaa Pyhämaalla on vanha runsaasti maalattu uhrikirkko 1600-luvulta. Uudempi kivikirkko on vuodelta 1804.
Pyhämaa Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Pyhämaan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
Pyhämaan uusi kirkko Museovirasto on määritellyt Pyhämaan kirkot ympäristöineen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Kuntanumero Käytössä ovat seuraavat kuntakoodit:
Pyhämaa Vanha puinen Pyhämaan uhrikirkko on sisäseiniltään kauttaaltaan raamatun kertomuksilla kuvitettu. Se on rakennettu ja uusittu vuosina 1647–52. Uudempi kivikirkko on vuodelta 1804. (T. Vennberg).
Pyhämaa Nykyisin alueen asukasluku on noin 600 henkilöä. Alueella on paljon kesämökkejä, joten väkimäärä lisääntyy kesäisin. Kirkonkylässä sijaitsee vierasvenesatama. Pyhämaan Suviteatteri esittää näytelmiä kesäisin.
Pyhämaa Kunnallisista palveluista Pyhämaassa on jäljellä Kirkonkylässä sijaitseva koulu, jossa lukuvuonna 2011-2012 on nelisenkymmentä oppilasta ja kolme opettajaa. Kaksi kauppaa palvelevat kirkonkylässä ja Kammelassa. Alueella on myös ravintola.
Pyhämaan uusi kirkko Pyhämaan uusi kirkko rakennettiin Ruotsin yli-intendentinviraston vuonna 1795 laatimien piirustusten mukaan harmaakivestä vanhan uhrikirkon viereen. Kirkko on muodoltaan päätytornillinen pitkäkirkko ja se valmistui vuonna 1804.
Pyhämaina Kooltaan pyhämaina on noin 30 cm. Pyhämainan höyhenpuku on musta, mutta näyttää tietyssä valaistuksessa vihertävältä. Lajin erottaa muista mustista mainalajeista niskan paljaiden keltaisten laikkujen perusteella. Siivissä on suuret valkoiset siipilaikut.
Luettelo Suomen kuntanumeroista Näitä numeroita käytetään monissa valtionhallinnon tietojärjestelmissä, ja ne kuuluvat myös osana kiinteistöjen tunnuksiin kiinteistörekisterissä. Kunnat on alkujaan numeroitu aakkosjärjestyksessä, mutta alkukirjaimen vaihtuessa jätettiin aina muutama numero käyttämättä. Näitä käyttämättömiksi jääneitä numeroita on myöhemmin annettu uusille kunnille, joita perustettiin vielä 1950-luvulla jakamalla kuntia ja myöhemminkin toisinaan kuntaliitosten yhteydessä. Kun lisäksi muutamien kuntien nimi on myöhemmin muutettu, numerointi poikkeaa nykyisin jonkin verran aakkosellisesta. Ainoat tapaukset, jolloin nimensä säilyttävän kunnan kuntanumero on vaihtunut kuntaliitoksessa, ovat vuodelta 1997, jolloin Heinolassa, Lohjalla ja Porvoossa ympäröivä maalaiskunta yhdistyi kaupungin kanssa.
Pyhämaa Pyhämaan asuttamisesta ei ole kovin varhaisia kirjallisia lähteitä. Vanhin on latinankielinen vuodelta 1411 oleva asiakirja, jossa jaetaan Uudenkirkon seurakunnan 75 kyläkuntaa neljään yökuntaan pappilan rakentamista varten. Tuossa asiakirjassa mainitaan Edväinen ja Kammela, jotka tuolloin kuuluivat Uuteenkirkkoon. Uuteenkirkkoon Pyhämaan kylistä kuului vuodesta 1712 aina 1800-luvulle asti myös Kukainen, mutta Kukaisten ensimmäisen asutuksen tiedetään syntyneen vuonna 1704. Samoin Uuteenkirkkoon kuuluivat Meri-Saarnisto ja Majamaa, joista ensimmäinen sai asutuksensa 1749 ja jälkimmäinenkin 1700-luvun kuluessa. Torlahden alue oli asuttu jo ainakin vuonna 1463.
Pyhämaina Pyhämaina eli beo ("Gracula religiosa") on alun perin eteläaasialainen kottaraisiin kuuluva varpuslintu. Laji on levittäytynyt myös muualle. Lintu on taitava matkimaan muiden lintujen laulua ja myös ihmisen puhetta, minkä vuoksi sitä pidetään myös häkkilintuna.
Pyhämaa Kun 1920-luvulla tuli voimaan oppivelvollisuuslaki, joka määräsi muodostamaan kansakoulupiirit, tuli monille kunnille ongelmia hajanaisen saariston kanssa. Uusikirkko oli yksi näistä kunnista. Ongelmat koskivat Ruotsinveden ja Velhoveden alueen saaria, joita oikein kukaan ei olisi halunnut ristikseen. Tämäkään neuvottelu ei edennyt nopeasti, vaan vasta vuoden 1942 alusta liitettiin nuo saaret, ja tosin vastoin tuolloin jo kalantilaisten tahtoa myös Raulion ja Torlahden alueet Pyhämaahan. Liitoksen myötä Pyhämaan maapinta-ala kasvoi 14,1 neliökilometrillä ja väkilukukin lähes kahdellasadalla. Tämä liitos ei ilmeisesti po. alueilla saanut yksimielistä kannatusta ja vielä 1960-luvullakin ilmeni ajoittaista halua liittyä takaisin Kalantiin.
Pyhämaa Ensimmäisen pysyvän asutuksen on otaksuttu Pyhämaan alueelle tulleen vuoden 1000 tienoilla, jolloin alueelle katsotaan asettuneen jonkin verran ruotsalaislähtöistä väestöä. Samalla on katsottu suomalaisperäisen "mannerkansan" alkaneen muuttaa saaristoon noin kaksisataa vuotta myöhemmin, jolloin he asettuivat oletettavasti niille saarille, joilla ei vielä asutusta ollut.
Pyhämaan uhrikirkko Pyhämaan uhrikirkko sijaitsee vanhan purjehdusväylän varrella. Tasaleveän suorakaiteenmuotoisen kirkkohuoneen alttaripääty on kolmitaitteinen. Kuori on erotettu muusta kirkosta alaosastaan hirsistä salvotulla kuorikaiteella. Välissä on kapeista balustereista koostuva osa. Saarnastuoli on 1640-luvulta ja penkit 1700-luvulta, mutta niiden väritys on peräisin myöhemmältä ajalta.
Pyhämaa Paasio otaksuu, että Pyhämaan alueella, ehkä jopa erikseen Rohdaisissa ja Luodolla, oli tavallaan itsellinen seurakunta 1200- ja 1300-luvuilla. 1400-luvun mittaan hän katsoo käydyn kilpailua näistä alueista edellä mainittujen Uudenkirkon ja Untamalan kirkkopitäjien välillä, kun katsottiin suurempien seurakuntakokonaisuuksien olevan välttämättömiä. Tämä johti alueen edellä kuvattuun jakoon. Kaksisataa vuotta tuon yhdistämisen jälkeen puhalsivat toisenlaiset tuulet. Tuolloin katsottiin laajojen kirkkopitäjien olevan hajanaisia ja tehokkaamman puhdasoppisuuden levittämisen takia, varsinkin piispa Isak Rothoviuksen aikana (1627-1652) suosittiin uusien seurakuntien syntyä. Pyhämaan Laitilaan kuuluneet alueet erotettiinkin omaksi seurakunnakseen vuonna 15.4.1639. On ymmärrettävissä myös välimatkojen takia se, miksi nämä alueet Laitilasta haluttiin erottaa. Tuolloin muodostuneen Pyhämaan seurakunnan sisällä alkoi melkoinen kissanhännänveto luodon ja mantereen välillä, jonka seurauksena seurakunnan ja kappelin statukset vaihtelivat edestakaisin. Kun seurakuntaa muodostettiin pidettiin sen kahta osaa ainakin teoriassa saman arvoisina. Vuonna 1688 sitten muodostettiin Rohdaisten kappeli ja siis luodosta tuli emäseurakunta. Vuonna 1782 osat vaihtuivat. Tämä status sitten pysyikin siihen saakka, kun molemmista muodostettiin pitäjän jaon yhteydessä oma seurakuntansa 1908.
Pyhämaina Pyhämainaa tavataan kosteissa metsissä ja metsien reunamilla alueella, joka ulottuu Sri Lankasta Intian länsiosiin, Intian itäosista Etelä-Kiinaan ja läpi Kaakkois-Aasian Indonesiaan, Borneoon ja Filippiineille. Laji levittäytyi myös Joulusaarelle, mutta on hävinnyt sieltä. Pyhämaina on levittäytynyt myös Puerto Ricoon ja Yhdysvalloissa Miamin, Kalifornian, Floridan ja Havaijin osavaltioihin, missä sitä tavataan puistoista.
Radioamatööritoiminnan kutsumerkit ja yhteisöt Suomessa Märketillä on ollut ennen oma kuntanumeronsa, 051, mutta se on muutettu Suomen puoleisen osansa mukaisesti Eckerön kunnan tunnukseksi 002.
Christian Wilbrandt Wilbrandt teki maalauksia muun muassa Oulun (1639 ja 1658), Kokkolan pitäjän (1640), Saloisten (1641), Hailuodon (1659) ja Pyhämaan (1667) kirkkoihin. Näistä sekä Oulun, Saloisten että Hailuodon kirkot ovat tuhoutuneet tulipaloissa, joten Pyhämaan kirkko on ainoa, jossa maalaukset ovat säilyneet. Wilbrandtin maalausten osia on löydetty myös Uudenkaarlepyyn, Vähänkyrön, Laihian ja Haukiputaan kirkoista. Haukiputaan kirkossa maalauksista on ullakolla fragmentteja, koska vesikaton lautoina on käytetty edellisen, Wilbrandtin maalaaman kirkon sisäseinälautoja.
Luettelo Suomen kuntanumeroista Luettelossa ovat mukana myös lakkautettujen ja luovutettujen kuntien numerot. Niiden nimet ovat suluissa. Näitä numeroita ei ole myöhemmin otettu uudestaan käyttöön. Syyt tällaisiin poikkeamiin numerojärjestyksestä on myös ilmoitettu luettelon yhteydessä.
Kuntanumero Kunnat lakkautetaan ja perustetaan uusi kunta                          Kunta vaihtaa nimensä
                    Houtskari (101) 
                    Iniö (150) 
                    Korppoo (279)                    formula_1                    Länsi-Turunmaa (445)                    formula_1                     Parainen (445) 
                    Nauvo (533) 
                    Parainen (573)
Rekisterikylä Rekisterikylä eli maarekisterikylä on isossajaossa muodostunut käsite, joka vuoteen 2014 määritti kiinteistörekisterissä maanmittauksessa kiinteistötunnuksen kuntanumeron jälkeisen osan. Vuodesta 2014 kiinteistötunnusten aiemmin kuntaan tai kylään viitanneet osat eivät enää tietosisältönä määritä kuntaa tai kylää.
Kuntaliitos Suomessa Kuntaliitosten ohella kuntien lukumäärä väheni vuonna 1948, jolloin kokonaan tai suurimmaksi osaksi Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944 luovutetut kunnat lakkautettiin. Artkkelista Luovutetut alueet löytyy taulukko näistä kunnista. Kuntien nimien perässä on mainittu suluissa niiden kolminumeroiset kuntanumerot.
Pyhämaan uusi kirkko Kellotornissa olevat kellot ovat vuosilta 1782 ja 1810.
Radioamatööritoiminnan kutsumerkit ja yhteisöt Suomessa Luvian kunta, 147, on yhdistynyt 1. tammikuuta 2017 Eurajoen kuntaan, 107. Tätä ei ole vielä Suomen Radioamatööriliitto vahvistanut sral.info -verkkosivuillaan, jossa on kuntaluettelo 1.1.2016. Luvian kuntaa koskeva kuntanumero muodostunee kuitenkin Eurajoen numeroksi 107, koska on ilmoitettu ja uutisoitu, että yhdistyminen ei ole yhteisyhdistyminen, vaan Luvian liittyminen Eurajokeen.
Pyhämaan uusi kirkko Kirkon sisäilme on vuoden 1934 korjauksesta, jonka suunnitteli arkkitehti A. W. Rancken.
Mannervesi Mannervesi on Rauman eteläpuolella oleva Ihodenjoen vesistöalueeseen kuuluva Selkämeren lahti mantereen ja Pyhämaan saarten välissä.
Laitilan seurakunta Laitilan seurakunta perustettiin 1400-luvun puolivälissä. Siitä ovat myöhemmin eronneet Pyhämaan, Hinnerjoen ja Kodisjoen seurakunnat.
Väinö Suojamaa Suojamaa toimi kirkkoherrana Pyhämaassa 1912–1921, Pyhärannassa 1926–1934 ja Eurajoella 1934–1951. Hän kirjoitti uskonnollisista ja kotiseutuaiheista.
Uusikaupunki Keskusta-alueen lisäksi kaupunkiin kuuluvat taajama-alueet kaupungista itäänpäin Kalanti, etelään Lokalahti ja pohjoiseen omalla saarella sijaitseva Pyhämaa.
Elis Sulkanen Elis Sulkanen ("Edi Sulo", 24. syyskuuta 1887 Pyhämaa – 27. maaliskuuta 1963 Lake Worth) oli amerikansuomalainen toimittaja ja vasemmistoaktivisti.
Uusikaupunki Uudenkaupungin keskustan lisäksi kaupunkiin kuuluvat entiset kunnat Uudenkaupungin maalaiskunta, Kalanti, Lokalahti ja Pyhämaa. Naapurikunnat ovat Kustavi, Laitila, Pyhäranta, Taivassalo ja Vehmaa.
Carl Johan Korsman Carl Johan Korsman (14. kesäkuuta 1829 Pyhämaa – 24. toukokuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja ja suomalaisen talvimerenkulun uranuurtaja.
Uusikaupunki 1900-luvun alussa kaupungin asukasluku ei juurikaan noussut, mutta Uudenkaupungin ja Turun välinen rautatie avattiin vuonna 1924. Uutta teollisuutta alkoi muuttaa kaupunkiin vasta 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin kaupunki oli investoinut liikenteeseen, makeanvedenaltaaseen sekä satamaan. Silloinen Rikkihappo Oy (myöhemmin Kemira, nykyisin Yara) rakensi kaupungin edustalle Hangon saarelle lannoitetehtaan, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1965. Kaupungin autotehdas aloitti toimintansa 1960-luvun lopulla ja tehtaan myötä väkiluku kasvoi merkittävästi 1970-luvulla. Vuosikymmentä myöhemmin asukasmäärä oli noussut jo 14 000:een. Vuonna 1974 aloitti toimintansa Salora Oy:n tytäryhtiö, päätehtaalle Saloon komponentteja toimittanut Salcomp Oy. 1970-luvulla kaavailtiin Neste Oy:n uuden öljynjalostamon rakentamista Pyhämaan Ketteliin, mihin liittyi Pyhämaan kunnan pakkoliitos Uuteenkaupunkiin vuoden 1974 alussa. Jalostamohanke kuitenkin kariutui.
Luettelo jääkäreistä J (20. syyskuuta 1890 Pyhämaa – 18. marraskuuta 1968) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat merimies Viktor Esaias Johansson ja Selma Karolina Uusitupa. Johansson kävi kansakoulun ja työskenteli merimiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 24. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 alkaen pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta änet siirrettiin 19. marraskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja sieltä hänet lähetettiin 13. joulukuuta 1916 Altonan työosastoon, mistä hänet laskettiin elokuussa 1917 siviilitöihin. Johansson palasi takaisin Suomeen sisällissodan loppuvaiheilla 7. toukokuuta 1919 ja asettui viljelemään omistamaansa lohkotilaa Pyhämaalle. Hän vaihtoi vuonna 1935 nimensä Jussilaksi. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.
Pyhäranta Pyhärannan Natura-kohteita ovat Uudenkaupungin saaristo, Kulju-Taipaleenlahden salmimainen kaksiosainen sisälahti, joka erottaa Pyhämaan mantereesta, ja Otajärvi, joka on yksi Suomen parhaista lintuvesistä lajidiversiteetiltään ja parimäärältään.
Metsäpirtti Metsäpirtin väestö sijoitettiin jatkosodan jälkeen seuraaviin kuntiin: Hinnerjoki, Kalanti, Karjala, Kodisjoki, Laitila, Lokalahti, Mynämäki, Pyhämaa, Pyhäranta, Uudenkaupungin mlk, Uusikaupunki, Vehmaa ja Yläne.
Suomen taide Barokki alkoi vaikuttaa kirkkomaalauksessa 1600-luvulla. Keskeinen kirkkomaalari oli Christian Wilbrandt, jonka maalauksia Hailuodon ja Pyhämaan kirkossa. Maalaustaiteeseen tuli uutena mukaan muotokuvamaalaus ja miniatyyrimaalaus, tunnetuimpana Elias Brenner.
Uusikaupunki Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin herännäisyys. Kaupungin hautausmaa ja siunauskappeli sijaitsevat itäisen sisääntuloväylän varrella sekä Kalannissa, Pyhämaassa että Lokalahdella. Lisäksi kaupungissa sijaitsee 1800-luvulla käytössä ollut venäläisten hautausmaa.
Pyhämaina Pyhämainat liikkuvat yleensä pareittain, joskus myös ryhmissä. Laji istuu usein korkealla puiden latvoissa päästelemässä kuuluvia kutsuääniä. Pesän laji rakentaa vanhaan tikankoloon tai muuhun puussa olevaan onkaloon.
Osoite Osoitetta käytetään sijainnin ilmoittamiseen muun muassa postilähetyksissä, taksia tilattaessa tai sillä matkustettaessa, sekä usein myös esimerkiksi liikkeiden ilmoituksissa ja asuntojen myynti-ilmoituksissa. Posti­lähetyksissä "posti­osoitteeseen" kuuluu useimmissa maissa myös postinumero sekä posti­toimi­paikan, usein kunnan, taajaman tai kylän nimi. Sitä vastoin kiinteistörekisterissä kiinteistöjen tunnisteena käytetään Suomessa osoitteesta kokonaan poikkeavaa kiinteistötunnusta, jonka Suomessa muodostavat kuntanumero, kylän ja maakirjatalon taikka kaupunginosan ja korttelin numerot sekä kiinteistö­kohtainen rekisteri­numero. Kaupungeissa taloyhtiöiden nimenä on monesti talon osoite.
Luettelo Uudenkaupungin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Luettelo Uudenkaupungin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Uudenkaupungin kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Uuteenkaupunkiin liitettyjä entisiä kuntia ovat Uudenkaupungin maalaiskunta, Pyhämaa, Lokalahti ja Kalanti.
Uusikaupunki Uudessakaupungissa toteutettiin myös paljon kuntauudistuksia: Uudenkaupungin maalaiskunta (1969), Pyhämaa (1974), Lokalahti (1981) ja Kalanti (1993) liitettiin kaupunkiin. 2000-luvulla kaupunki kärsi talousongelmista, mutta sitä ei ole luokiteltu kriisikunnaksi. Lisäksi kuntaliitoksia lähikuntien kanssa on kartoitettu.
Lanskata 1960-luvun alussa Lanskata ja Sandö olivat ehdolla Suomen ensimmäisen ydinvoimalan sijoituspaikaksi yhdessä Eurajoen Olkiluodon ja Pyhämaan Kettelin kanssa. Vuoden 1964 loppuun mennessä länsirannikko kuitenkin hylättiin voimalan paikkana ja se päätettiin myöhemmin rakentaa Loviisaan.
Lyökki Lyökki () eli Pookinmaa on kallioinen saari Uudenkaupungin Pyhämaan lounaispuolella Selkämerellä. Lyökki on yksi Uudenkaupungin edustan uloimmista saarista: se sijaitsee noin viiden kilometrin päässä rannikolta. Saarella on vuonna 1757 valmistunut Suomen vanhin tunnusmajakka, Lyökin pooki.
Matti Vuolanne Matti Leonard Vuolanne (s. 1932) on suomalainen pappi ja rovasti, joka työskenteli pitkään kappalaisena Keski-Porin seurakunnassa. Sitä ennen hän oli Pukkilan vt. kirkkoherra 1964–1965, Mäntsälän kappalainen 1966–1971, ja Pyhämaan kirkkoherra 1971–1975.
Pyhäranta Pyhäranta (ent. "Pyhämaan Rohdainen") on Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on merialueita ja  km sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km. Pyhärannan naapurikunnat ovat Laitila, Rauma ja Uusikaupunki.
Vakka-Suomi Vakka-Suomi on Varsinais-Suomen länsiosassa sijaitseva maantieteellinen alue. Vakka-Suomen alueen kuntia ovat Kustavi, Laitila, Mynämäki, Pyhäranta, Taivassalo, Uusikaupunki ja Vehmaa. Näistä Uusikaupunki ja Laitila ovat kaupunkeja. Alueella aiemmin sijainneita kuntia ovat lisäksi Kalanti, Karjala, Lokalahti, Mietoinen, Pyhämaa ja Uudenkaupungin maalaiskunta.
Pyhämaa Edellä mainituista Hallu, Suurikkala, Varhela ja Viisola eivät varsinaisesti ole käytössä olevia kylännimiä, vaan Kalannin kylien mukaan nimensä saaneita alueita. Suurikkalaa väestö kutsuu Raulioksi, joksi sen nimeä on anottu aikanaan muutettavaksikin, siinä onnistumatta. Muut kolme ovat alueina pieniä ja niistä yleensä käytetäänkin saaren tms. maatieteellisen paikan nimeä.
Suuri kuntauudistus Seuraavista kunnista lakkautettiin pakkoliitoksella vuonna 1967 Lappee, Lauritsala, Paraisten maalaiskunta ja Vanaja, vuonna 1968 Kakskerta, vuonna 1969 Koijärvi, vuonna 1973 Bergö, Lapväärtti, Siipyy ja Tiukka, vuonna 1974 Pyhämaa sekä vuonna 1977 Kajaanin maalaiskunta, Karhula ja Kymi. Muut liitokset olivat vapaaehtoisia.
Santtio 1700-luvulla kauppamerenkulku oli yksi tärkeimmistä elinkeinoista alueella. Merimatkat vaikuttivat pyhämaa- ja pyhärantalaisten käytökseen, välineistöön ja ammatilliseenkin toimintaan. On selvää, että nämä rannikkoseuduilla asuvat omaksuivat ensimmäisenä uudet tavat ja olivat siis edelläkävijöitä uusille asioille. Syy vilkkaaseen merenkulkuun löytyy myös karusta maaperästä, jonka vuoksi merenkulkuun kiinnitettiin paljon huomiota.
Radioamatööritoiminnan kutsumerkit ja yhteisöt Suomessa 7-piiri tarkoitti entistä Kuopion lääniä. Pohjois-Savossa toimivat Varkaudessa Varkauden Seudun Radioamatöörit ry ja Kuopiossa Radioamatöörikerho Kuopion Seitoset r.y. Pohjois-Karjalassa toimii Nurmeksessa Ylä-Karjalan Radioamatöörit ryJuankosken kaupunki, 705, on yhdistynyt 1. tammikuuta 2017 Kuopion kaupunkiin, 715. Tätä ei ole vielä Suomen Radioamatööriliitto vahvistanut sral.info-verkkosivuillaan, jossa on kuntaluettelo 1.1.2016. Juankosken kaupunkia koskeva kuntanumero muodostunee kuitenkin Kuopion kaupungin numeroksi 715, koska ei ilmoitettu ja uutisoitu, että yhdistyminen olisi yhteisyhdistyminen, vaan on ilmeistä, että Juankosken kaupunki vain liittyy oikeushenkilönä olevaan olevaan Kuopion kaupunkiin.
Pyhämaan uhrikirkko Kirkko on tunnettu maalauksistaan, jotka ovat merkittävä osa Suomen 1600-luvun taidehistoriaa. Kirkkosalin katon ja seinien runsaat liimavärimaalaukset on luultavasti tehty maalarimestari Christian Wilbrandtin johdolla 1667. Barokkihenkisiä ja kuvakudosmaisia maalauksia on hirsiseinien ja laakean tynnyriholvin ohella kuorikaiteen yläosassa. Seinissä kuvataan Raamatun tapahtumia, holvissa taas kukkaseppeleiden ympäröimiä pulleita enkeleitä. Väleissä on kukkaköynnöksiä ja hedelmäryhmiä.
Aino-Maija Luukkonen Aino-Maija Luukkonen (s. 14. lokakuuta 1958 Pyhämaa) on Porin nykyinen kaupunginjohtaja. Hän on toiminut virassa vuodesta 2004 lähtien. Koulutukseltaan Luukkonen on valtiotieteen lisensiaatti. Puoluetaustaltaan hän on sosiaalidemokraatti ja on naimisissa Harjavallan kaupunginjohtajana 1970- ja 1980-luvuilla toimineen maakuntaneuvos Antti Koskisen kanssa. Luukkonen haki Oulun kaupunginjohtajan virkaa marraskuussa 2006, muttei kuitenkaan tullut valituksi tehtävään.
Pyhämaan uusi kirkko Kirkon alttaritaulun on maalannut Arvid Liljelund ja se on vuodelta 1883. Teos on nimeltään "Kristuksen kirkastus". Taulun sanotaan olevan taiteilijan näkemys Rafaelin samannimisen taulun teemasta. Alttarin yläpuolella olevat 12 apostolia esittävät maalaukset ovat tuntemattomaksi jääneen taiteilijan käsialaa ilmeisesti 1820-luvulta. Kirkon urut ovat Jens Zachariassenin mekaaniset 7-äänikertaiset urut vuodelta 1877.
M/S Antares Myöhemmin tuuli kääntyi länteen eli avomerelle, jossa öljylautta hajosi ja lopulta haihtui. Tämän ansiosta Pyhämaan lintusaaret pelastuivat öljykatastrofilta. Antares hinattiin kolmen öljyntorjunta-aluksen tarkkailussa Rauman satamaan, jossa se ympäröitiin jälleen öljypuomeilla. Hinauksen aikana öljyä ei päässyt mereen. Muutaman päivän kuluttua Antares lähti omin konein Rauman satamasta kohti Saksan Kieliä, jossa alus korjattiin.
Luettelo Suomen kansakouluista Adressista puuttuu tiedot joidenkin kuntien kansakouluista. Nämä kunnat ovat Enontekiö, Geta, Ikaalisten kauppala, Ilomantsi, Kangaslampi, Karjaan mlk, Karjala, Kemin mlk, Kestilä, Kirkkonummi, Kodisjoki, Korpilahti, Kumlinge, Kyyjärvi, Kökar, Laukaa, Längelmäki, Merijärvi, Mietoinen, Nastola, Nurmeksen mlk, Porvoon kaupunki, Pyhtää, Pyhämaa, Raahen kaupunki, Simo, Sotkamo, Sottunga, Sulva, Taivassalo, Uudenkaupungin mlk, Velkua ja Värtsilä.
Luettelo jääkäreistä R (10. huhtikuuta 1874 Pyhämaa – 4. helmikuuta 1916 Flensburg) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat merimies Evert Rosendahl ja Adonika Sjövik. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1909 Hilma Johanna Granroosin kanssa. Tämä merimies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:än 1. komppaniaan 27. lokakuuta 1915, josta hänet laskettiin siviiliin sotilaspalvelukseen kelpaamattomana 16. marraskuuta 1915. Hän kuoli Flensburgissa 4. helmikuuta 1916.
Autiokirkko Ympäristöministeriön ja museoviraston ylläpitämällä sivustolla on lueteltu 39 suomalaista autiokirkkoa. Keskiaikaisia autiokirkkoja on seitsemän, joista Sipoossa ja Keminmaalla keskiaikainen kivikirkko ja uudempi kirkko sijaitsevat samassa avoimessa kulttuurimaisemassa sen historiallisina maamerkkeinä. Tunnettu on myös tuhopolton jälkeen kunnostettu Tyrvään Pyhän Olavin kirkko. Tunnetuimpia puisia autiokirkkoja ovat Pyhämaan uhrikirkko Uudessakaupungissa, Paltaniemen kuvakirkko Kajaanissa, Unescon maailmanperintöluettelon otettu Petäjäveden vanha kirkko ja ”kristikansan suurin puukirkko” Kerimäellä.
Pyhämaan uusi kirkko Kirkon katteena on satulakatto. Kirkon tornin päällä oli alun perin avolyhty, mutta vuoden 1908 remontin yhteydessä se uusittiin uusgoottilaista tyyliä noudatellen päättymään huippuun ja neljään pieneen kulmatorniin. Kirkkosalin sisäkatto on matala, laudasta tehty tynnyriholvi. Itäisen alttarin takana on sakaristo ja papin kamari ja niiden päällä lehteri. Kirkkoa voidaan pitää tyypillisenä 1700-luvun lopun ja 1800-luvun alun ruotsalaisen virastoarkkitehtuurin edustajana. Sellaisena se on arkkitehtonisesti vaatimaton.
Varsinais-Suomen vaalipiiri Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Alastaro, Angelniemi, Askainen, Dragsfjärd, Halikko, Hiittinen, Houtskari, Iniö, Kakskerta, Kalanti, Karinainen, Karjala, Karuna, Kemiö, Kiikala, Kisko, Korppoo, Kuusisto, Kuusjoki, Lemu, Loimaan kunta, Lokalahti, Maaria, Mellilä, Merimasku, Metsämaa, Mietoinen, Muurla, Naantalin maalaiskunta, Nauvo, Paattinen, Paraisten maalaiskunta, Perniö, Pertteli, Piikkiö, Pyhämaa, Rymättylä, Suomusjärvi, Särkisalo, Tarvasjoki, Uskela, Uudenkaupungin maalaiskunta, Vahto, Velkua, Västanfjärd ja Yläne.
Piispajärven koulu Piispajärven oma hirsirakenteinen koulutalo valmistui vuonna 1930, jolloi koulussa oli 83 oppilasta, 62 majoitettuna asuntolan viiteen huoneeseen. Opettajaksi tuli Siiri Kinnunen, myöhemmin Luukkonen, joka jatkoi työtään vuoteen 1971 saakka. Joulukuussa 1939 koulu paloi talvisodan kranaattikeskityksessä, mutta koulunpitoa voitiin jatkaa säilyneessä asuntolarakennuksessa. Uusi kivirakenteinen koulu valmistui 1953. Piispajärven koulun opettajaksi tuli 1960-luvun alussa Simo Viinikkala, joka julkaisi vuonna 2001 muistelmateoksensa "Pyhämaan poika Piispajärvellä".
Matti Merivirta Merivirran vanhemmat olivat vaskiseppämestari Mathias Sjöström (ei Matts, kuten eduskunnan matrikkelissa virheellisesti ilmoitetaan) ja Amanda Lovisa Svanborg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887, hänet vihittiin papiksi 1893 ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1897. Merivirta toimi ylimääräisenä pappina Kakskerrassa 1893–1897 sekä Ikaalisissa 1897–1898 ja oli saarnaajana ja opettajana Sasslinin koulussa Hämeenkyrössä vuosina 1898–1900. Merivirta oli kappalaisena Pyhämaalla 1900–1904 ja Hirvensalmella 1904–1910. Viimeksi hän toimi Kesälahden kirkkoherrana 1910–1944 ja hän oli myös Eurajoen kristillisen kansanopiston johtajana 1926–1927 sekä vt. lääninrovastina 1937–1940.
Lokalahti Lokalahti on runsaan tuhannen asukkaan rannikkoseurakunta, joka sijoittuu länsirannikolle. Seurakunta kuuluu Uudenkaupungin seurakuntayhtymään, johon kuuluvat myös Pyhämaa ja Kalanti.Alhontaka, Apali (Åböle), Haaroinen, Hakula, Heikkalanpää, Hermansaari (Hermansö), Kaimanen, Kelo, Korpi (Skog), Korvenranta (Skogstrand), Kutkumaa, Kuusisaari (Granö), Lokalahti (Lokalax), Loppmeri, Marttila (Martböle), Mattinen (Mattböle), Muntila (Mundila), Mähkärlä, Nopperla, Oja, Palkkinen (Balkis), Perkiö (Björkö), Pietinalho, Pinipaju, Pitkäluoto (Långholm), Pyöli (Böle), Ranta (Strand), Rauttinen, Riihiranta (Ristrand), Ruissaari (Rågö), Tammisto, Teerimaa, Tirkkala, Varanpää, Vartsaari, Viljattula, Väättänen
Pohjanlahti Pohjanlahden rannikolla on paljon kiviä, mutta esimerkiksi Suomenlahteen verrattuna vain vähän saaria; Perämeren rannat ovat erityisen avoimia. Pohjanlahdessa on 4 001 yli 20 neliökilometrin kokoista saarta. Ruotsin puolen saaristoja ovat Haaparannan saaristo (652 saarta), Kalixin saaristo (792), Luulajan saaristo (1 312), Piitimen saaristo (550) ja Skellefteån saaristo (695 saarta). Selkämeren eteläosissa Uudenkaupungin–Rauman–Porin merialueilla on paikoin tiheääkin saaristoa. Suomen puolella on Selkämerellä Ahlaisten saaristo lähellä Poria, Ouran saaristo Merikarvialla, Rauma, Pyhämaan ja Luvian saaristot. Perämeren suurimmat saaret ovat Raippaluoto, Luoto ja Hailuoto.
Johan Hahnsson Hahnssonin vanhemmat olivat raatimies Josef Hahnsson ja Katarina Sofia Rosenlew. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1860 ja toimi sitten opettajana Vaasassa ja Kokkolassa ja vuodesta 1871 Hämeenlinnassa. Jouduttuaan lakkautuspalkalle vuonna 1878 hän keskittyi sanakirjatyöhön. Jo aiemmin, vuosien 1866 ja 1872 aikana, hän oli painattanut "Suomi-kirjaan" Eurajoen, Lapin, Rauman, Pyhämaan, Laitilan ja Uudenkirkon murteiden muoto-oppia koskevan tutkimuksen. Vuonna 1884 hän ryhtyi itse julkaisemaan "Ruotsalais-suomalaista sanakirjaa", josta sai kuitenkin valmiiksi ennen kuolemaansa vain kaksi vihkoa. Aukusti Kallio ja Heikki Paasonen jatkoivat Hahnssonin aloittamaa työtä.
Luettelo jääkäreistä S (20. tammikuuta 1887 Pyhämaa – 21. lokakuuta 1950) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat palstatilallinen Aleksander Vesterholm ja Eeva Otteliana Sjöros. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna vasta 1920 Fanny Uusitalon kanssa. Tämä Pyhämaalainen merimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 9. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja 13. joulukuuta 1916 alkaen Altonan työosastoon, josta 2. elokuuta 1917 hänet laskettiin siviilitöihin. Kotimaahan hän palasi elokuussa 1918 ja toimi sen jälkeen sekatyömiehenä Raumalla ja myöhemmin Pyhärannassa. Hänet on haudattu Pyhärantaan. Kunniamerkit: Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.
Suomen arkkitehtuuri Takavarikot olivat köyhdyttäneet kirkon, joten 1500-luvulla pystyttiin todennäköisesti rakentaa lähinnä pieniä puisia kappaleita. Renessanssiajan merkittävin kirkkohanke oli Turun Pyhän Hengen kirkko, joka ei kuitenkaan valmistunut. Puukirkot olivat 1500-luvulla tärkeässä asemassa, sillä ne välittivät aiempia tyyliratkaisuja myöhempiin kirkkoihin. Kaikki 1600-luvun kirkot eivät kuitenkaan olleet keskiaikaisten mallien jäljittelyä, sillä silloin ilmestyi lähes samanaikaisesti neljään Suomen osaan ristikirkko. Ristikirkkojen mallina oli todennäköisesti Jean de La Valléen Tukholmaan suunnittelema Katariinan kirkko. Kaikista 1600-luvun kirkoista on säilynyt vain 16 puusta ja 5 kivestä rakennettua kirkkoa. Yksi parhaiten säilyneitä on Pyhämaan uhrikirkko, jonka matalat sisätilat on koristeltu kauttaaltaan.
Ikonoklasmi Suomessakin kirkoista poistettiin runsaasti pyhäinkuvia. Luterilaisuus ei kuitenkaan kehittynyt täysin kuvakielteiseksi, sillä kuvia saatiin käyttää opetustarkoituksiin. 1500-luvun puisia kirkkoja ei ole säilynyt, mutta Isokyrön kirkkoherran kivikirkkoonsa teettämä kirkon seinät kauttaaltaan peittävä raamattuaiheinen kalkkimaalaus vuodelta 1560 on säilynyt. Kirkkomaalauksia ei vieroksuttu seuraavillakaan vuosisadoilla, vaan esimerkiksi 1600-luvulla moni puukirkko koristeltiin kauttaaltaan raamatullisilla ja koristeaiheisilla liimavärimaalauksilla (muun muassa Pyhämaan Luodon kirkko). Myös runsaasti koristellut alttarilaitteet olivat suosittuja. Aiheet ja kuvaustavat osoittavat että yhteys keskiajan katoliseen ikonografiaan ei täysin katkennut. Suomessa keskiajan kivikirkkojen maalauksia kalkittiin peittoon eniten 1700-luvulla ja vielä 1800-luvun puolella. Tuhoamista perusteltiin esteettisin perustein, sillä keskiaikaisia maalauksia pidettiin tuohon aikaan kömpelöinä.
Kaiku Kallio Kaiku Kallio (14. helmikuuta 1890 Pyhämaa – 21. syyskuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Kallio toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1939–1945 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Kallio kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1909, suoritti teologisen erotutkinnon vuonna 1912, vihittiin papiksi samana vuonna ja suoritti pastoraalitutkinnon vuonna 1915. Politiikan ulkopuolella Kallio toimi muun muassa Lappeenrannan kirkkoherrana, Lappeenrannan rovastikunnan vt. lääninrovastina ja lääninrovastina, Lappeenrannan yhteislyseon uskonnon opettajana ja Lappeenrannan seurakuntatervehdyksen päätoimittajana. Kallion vanhemmat olivat kanttori-urkuri, maanviljelijä Kustaa Kallio ja Olga Ruissaari. Kallion puoliso vuosina 1916–1929 oli Hilda Maria Veijalainen ja vuodesta 1971 Anja Kaarina Maltela. Kalliolle myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 1934.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Lapuan patruunatehtaan räjähdys on yksi Suomen rauhanajan historian tuhoisimmista onnettomuuksista. Se tapahtui 13. huhtikuuta 1976 Lapualla kello 7.42. Turmassa kuoli 40 ja loukkaantui 60 henkilöä. Kuolleista naisia oli 35 ja useimmat heistä perheellisiä. Onnettomuuden seurauksena kaksi lasta menetti molemmat vanhempansa ja 64 lasta toisen vanhemman. 30 ihmistä jäi leskeksi. Onnettomuuden alkupaikkana olleessa lataamossa työskenteli räjähdyksen sattuessa 69 henkilöä.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Räjähdyksen tapahduttua, ja Yleisradion tiedotettua siitä, radiossa alkoi puhelujen tulva Lapualle, koska huhujen mukaan koko Lapuan keskusta oli raunioina. Ihmiset yrittivät soittaa Lapualle tarkistaakseen siellä asuvien sukulaistensa tai tuttaviensa tilanteen. Automaattinen puhelinverkko tukkeutui.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Räjähdyksessä loukkaantuneiden ja kuolleiden henkilöiden perheenjäsenten avustamiseksi perustettiin Lapualle avustusrahasto, johon kertyi 7,6 miljoonaa markkaa. Hallitus varasi 300 000 markkaa perheiden avustamiseen sekä saman summan hautauskulujen ja vahinkojen ennakkokorvausten kattamiseen.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Avustusten jakoa koordinoi aluksi järjestöjen edustajista muodostettu yhteistyötoimikunta. Myöhemmin avustusten jakamista varten perustettiin Lapuan räjähdysonnettomuuden sosiaalisen katastrofiavun toimikunta sekä Lapuan räjähdysonnettomuuden opintotukitoimikunta. Avustusohjelman päätyttyä 23 vuotta räjähdyksen jälkeen, siirrettiin jäljelle jääneet puoli miljoonaa markkaa SPR:n katastrofirahastoon.
Lapua Lapua tunnetaan kenties parhaiten Lapuan liikkeestä, Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksestä (1976) ja körttiläisyydestä. Myös olympiatason urheilijat kuten Harri Koskela, Tapio Korjus ja Mikko Huhtala ovat tehneet kaupunkia tunnetuksi. Lapuan Virkiän naisten superpesisjoukkue on voittanut pesäpallon Suomen mestaruuden 11 kertaa, saanut SM-hopeaa kuudesti ja pronssia seitsemästi.
Juhani Saloranta Mauno Juhani Saloranta (1927 – 29. marraskuuta 1986) oli suomalainen insinööriupseeri, joka nimitettiin kenraalimajuriksi vuonna 1980. Saloranta oli Puolustusvoimien edustajana Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen tutkijalautakunnassa.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Tutkintaselostuksessa todetaan onnettomuuden syystä seuraavaa: "Suorittamansa tutkimuksen perusteella tutkijalautakunta toteaa, että räjähdyksen todennäköinen lähtökohta oli pulttipistoolin patruunoiden latauskoneen (robotti) ruudittajan annostelusylinterin tiivisterengasura. Syttymisen syytä ei ole tutkimuksissa voitu varmuudella osoittaa."
Brysselin pommi-iskut 2016 Lentokentällä tapahtuneissa räjähdyksissä kuoli 11 ihmistä ja loukkaantui 100 ihmistä. Metron pommituksessa kuoli 20 ihmistä ja loukkaantui 130, joista kymmenen kriittisesti. Belgian liittovaltion syyttäjän mukaan kaikki kolme räjähdystä olivat terroristi-iskuja, ja ainakin toinen lentokentän räjähdyksistä oli todennäköisesti itsemurha-isku. Iskuissa loukkaantuneiden joukossa oli muun muassa koripalloilija Sébastien Bellin. Europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari oli poistunut Maalbeek metroasemalta puoli tuntia ennen räjähdystä. Yksi suomalainen loukkaantui ollessaan metrossa räjähdyksen tapahtuessa. Neljä vakavasti loukkaantunutta kuoli myöhemmin sairaalassa. Kuolonuhrien luvuissa ei ole mukana kolmea kuollutta terroristia.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Onnettomuutta pahentaneena seikkana pidettiin liian monen työntekijän ja työvaiheen keskittämistä samaan rakennukseen. Lisäksi rakennuksessa oli liian paljon syttymisherkkiä materiaaleja ja vanhanaikaiset sähköjärjestelmät. Lataamorakennuksen ja sen naapurirakennusten välillä ei ollut modernien säännösten mukaisesti räjähdykseltä suojaavia maavalleja eikä varoetäisyyksiä.
Lapua Nykyään kaupunki tunnetaan myös rikkaasta kulttuurielämästään. Kulttuuri sai oman talonsa, kun entinen Lapuan Patruunatehtaan rakennus remontoitiin kaupungin kulttuurikeskukseksi. Paikka tunnetaan nykyään nimellä Kulttuurikeskus Vanha Paukku, ja siellä sijaitsevat muun muassa Lapuan Musiikkiopisto, kaupungin kirjasto, Lapuan Kansalaisopisto, Teatteri Lapua, Lapuan Taidemuseo, Lapuan liikkeen museo, Lapuan Patruunatehtaan museo, Patruunagalleria, Pyhälahden Valokuvaamomuseo, Pohjanmaan Valokuvakeskus ja elokuvateatteri Bio Marilyn.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Räjähdyksessä surmansa saaneet haudattiin 24. huhtikuuta. Surujuhlaan Lapuan kirkkopihassa osallistui yli 5 000 uhrien omaista ja ystävää, ja se myös radioitiin ja televisioitiin. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen osallistui tilaisuuteen yhdessä maaherran ja valtioneuvoston edustajien kanssa. Vainajat siunasi Lapuan hiippakunnan piispa Yrjö Sariola avustajinaan 20 pappia. Ensin laskivat yhteisen seppeleensä omaiset, sitten presidentti Kekkonen omansa, ja hänen jälkeensä laskivat valtioneuvoston seppeleen pääministeri Martti Miettunen, kauppa- ja teollisuusministeri Eero Rantala, liikenneministeri Kauko Hjerppe ja puolustusministeri Ingvar S. Melin. Arkut saatettiin puolustusvoimien ajoneuvoilla Simpsiön hautausmaalle.
Vanha Paukku Kulttuurikeskus Vanha Paukku on Lapualla sijaitseva kirjaston, museoiden, teatterin ja muiden kulttuuripalvelujen kokonaisuus. Se sijaitsee Lapuan patruunatehtaan entisissä, 1920-luvulta peräisin olevissa tehdasrakennuksissa Lapuan keskustassa.
Peltoniemen Hintrikin surumarssi Sävelmän ensimmäinen varsinainen tallenne tehtiin vuonna 1953, jolloin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tutkijat Jouko Hautala ja Lauri Simonsuuri nauhoittivat sen Kaustisella. Kappaleen soittivat tuolloin neljä Kaustisen Purppuripelimannien viulistia ja harmoninsoittaja. Yksi viulisteista oli Konsta Jylhä, joka esitti kappaleen myös avaunumeronaan vuonna 1970 Turussa järjestetyillä ensimmäisillä Ruisrock-festivaaleilla, saaden yleisöltä valtavat suosionosoitukset. Vuonna 1976 Purppuripelimannien versio soi radiossa Yleisradion iltauutisten jälkeen 40 kuolonuhria vaatineen Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen uutisoinnin yhteydessä.
Lapuan rautatieasema Lapualla sattui vuonna 1986 kaksi junaturmaa. Ensimmäinen sattui tammikuussa, jolloin tapahtui henkilö- ja tavarajunan yhteentörmäys. Toinen sattui saman vuoden joulukuussa, kun pohjoiseen matkalla ollut erikoispikajuna "EP 57 Lapponia" ajoi ylinopeudella poikkeavalle raiteelle. Kaksi ihmistä loukkaantui.
Kirsti Ala-Harja Vuosina 1964–1968 Ala-Harja työskenteli Laakson sairaalan ja vuosina 1968–1972 Marian sairaalan apulaislääkärinä. Hän oli Etelä-Pohjanmaan keskussairaalan sisätautien osastonlääkäri 1973–1978 ja apulaisylilääkäri 1978–1984. Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen sattuessa vuonna 1976 Ala-Harja oli työvuorossa ensiapupoliklinikalla ja toimi myöhemmin onnettomuudessa loukkaantuneita varten perustetun kuntoutustyöryhmän varapuheenjohtajana. Hän on työskennellyt myös useissa muissa lääketieteellisissä luottamustehtävissä ja työryhmissä. Ennen valintaa kansanedustajaksi Ala-Harja työskenteli Etelä-Pohjanmaan keskussairaalan kuntoutusylilääkärinä 1984–1987. Hän sai lääkintöneuvoksen arvonimen vuonna 1997.
Olavi Järvelä (kirjailija) Järvelä on kirjoittanut romaaneja ja niiden lisäksi myös kirjat Kuru-laivan haaksirikosta 1929 ("Haaksirikko Näsijärvellä") ja Lapuan patruunatehtaan räjähdysonnettomuudesta 1976 ("Lapuan paukku").