mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Dover (Delaware) Ennen eurooppalaisten siirtolaisten saapumista nykyisen Doverin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Alankomaalaisetsiirtolaiset yrittivät perustaa 1600-luvulla paikalle laajemman alueen käsittäneen "Zwaanendael"-nimisen siirtokunnan, mutta vuonna 1631 paikalliset intiaanit surmasivat paikalle asettuneet siirtolaiset. Sittemmin siirtolaisten paine pakotti kuitenkin paikalliset intiaanit siirtymään muualle. Kentin piirikunnan perusti William Penn vuonna 1683 ja vuonna 1697 paikalle rakennettiin oikeustalo. Varsinainen Doverin kaupunki alkoi kuitenkin muodostua vasta vuonna 1717. Nimensä se sai englantilaisen Doverin kaupungin mukaan. Delawaren pääkaupunki Doverista tuli vuonna 1777. Vuonna 1787 järjestetyssä kokouksessa Doverissa Delawaresta tuli ensimmäinen Yhdysvaltain perustuslain vahvistanut osavaltio. 7. joulukuuta on kokouksen mukaan Delaware Day -juhlapäivä.
Salisbury (Maryland) Salisbury on kaupunki Wicomicon piirikunnassa Marylandissa Yhdysvalloissa ja myös piirikunnan hallinnollinen pääkaupunki ("county seat"). Se on Marylandin Eastern Shoren alueen suurin kaupunki. Väkiluku oli 30 343 vuoden 2010 väestönlaskennassa. Salisbury on Salisbury, Maryland-Delaware-metropolin tilastoalueen pääkaupunki ("principal city"). Kaupunki on Delmarvan niemimaan keskus ja käyttää tunnusta "Rannikon hyvinvoiva puoli".
Susquehannockit Susquehannockit ystävystyivät hyvin Uuden Ruotsin siirtolaisten kanssa. Ranskalaiset kutsuivat susquehannockeja "andasteiksi" heidän muinaisen pääkaupunkinsa mukaan. Englantilaisille heimon nimi oli "conestoga" ja ruotsalaiset sekä hollantilaiset kutsuivat heitä delaware-kielen sanalla "minqua" eli ”katalat” tai ”salamyhkäiset”.
Delawaret 1800-luvun alkupuolella delawaret levisivät niin laajoille alueille Amerikan mannerta, että heitä liikkui niin Oregonissa, Uudessa-Meksikossa kuin Meksikossakin. Kanadan rajaseuduilla monet delawaret elättivät itsensä turkismetsästäjinä. Ohioon jääneet delawaret kulkeutuivat 1814 Indianan alueille, josta liittovaltion hallitus painosti heidät siirtymään Mississipin länsipuolelle. Myöhemmin osa delawareista muutti Kansasiin, ja ryhtyi uutteriksi maanviljelijöiksi.
Maryland Maryland on Yhdysvaltojen osavaltio, joka liittyi liittovaltioon 7. osavaltiona 28. huhtikuuta, 1788. Sen postitunnus on MD. Marylandin pääkaupunki on Annapolis ja osavaltion rajanaapureina ovat Pennsylvania pohjoisessa, Länsi-Virginia lännessä, Delaware idässä ja Virginia sekä Marylandista aikoinaan erotettu Columbian liittopiiri etelässä. Marylandin kuvernöörinä on toiminut tammikuusta 2015 republikaanien Larry Hogan.
Chester (Pennsylvania) Chester on Pennsylvanian vanhin kaupunki. Se toimi vuonna 1682 perustetun Chesterin piirikunnan ja vuodesta 1789 lähtien Chesterin piirikunnan kaakkoisosasta lohkaistun Delawaren piirikunnan pääkaupunkina. Vuonna 1851 piirikunnan hallinto siirrettiin kuitenkin Mediaan. Chesterin vuonna 1724 valmistunut oikeustalo on vanhin yhä pystyssä oleva julkinen rakennus Yhdysvalloissa.
Delaware Amtrakin matkustajajunat pysähtyvät Delawaressa kahdella asemalla, Newarkissa ja Wilmingtonissa. Suurin tavarankuljetusverkosto on Norfolk Southernilla, jonka reitit kattavat koko osavaltion. Pienempiä toimijoita ovat Delaware Coast Line Railroad ja Maryland and Delaware Railroad.
Delawaren piirikunta Delawaren piirikunta ("Delaware County") on usean piirikunnan nimi Yhdysvalloissa:
Delawaret Siirtokunta levisi Delaware-joen varsille rakennetun haja-asutuksen myötä ja sisälsi osia New Jerseystä, Pennsylvaniasta, Delawaresta ja Marylandista. Vaikka delawaret myivät Uudelle-Ruotsille maitaan, niin siirtokunnan kasvu tyrehtyi. Vuonna 1655 Uusien-Alankomaiden sotilasjoukot valtasivat ruotsalaislinnakkeet.
Delawaret Delawaret eivät kuolleet sukupuuttoon, mutta suurin osa polveutuu puoliksi valkoisista. He tunnustautuvat kuitenkin intiaaneiksi ja kutsuvat itseään delawareiksi. Oklahomassa delawareja asuu nykyään nykyään noin 10 000, New Jerseyssä ja Pennsylvaniassa yli 4 000, ja Ontariossa ja Wisconsinissa lähes 3 000 henkeä.
Delawaret Delawarein oma alkuperäinen nimi oli lenape (todelliset ihmiset) ja heidän kansansa koostui kymmenistä pienistä heimoista. Nimi delaware juonsi alkunsa lordi De la Warren mukaan, joka oli Virginian toinen kuvernööri. Euroopan suurvallat Englanti, Ranska, Hollanti ja Ruotsi rakensivat siirtokuntiaan delawarien asuttamille alueille ja niiden ympärille. Hollannin siirtokunnan kuvernööri Peter Minuit osti eräältä delawarein heimolta Manhattanin 1626. Paikalle perustettiin Uusi Amsterdam, josta myöhemmin tuli New Yorkin kaupunki.
Delawaret Vuosina 1673 ja 1681 brittien lisääntyvät siirtolaisperheet ostivat maita delawareilta. Erityisen paljon maakauppaa tekivät englantilaiset kveekarit johtajanaan William Penn, joka arvosti intiaaneja. Delaware-päällikkö Tammanend myi Philadelphian, "Veljellisen rakkauden kaupungin", englantilaisille 1682. Samalla tehtiin alueellinen rauhansopimus. Penn valvoi delawarien oikeuksia maakaupoissa. Kveekarien menestyksekäs intiaanipolitiikka päättyi seuraavalla vuosisadalla. Skotlannista ja Irlannista tulleet hollantilaisten kalvinistien uskonveljet väheksyivät intiaanien maankäyttöä, ja saivat aikaan muiden siirtolaisten välien kiristymisen delawarien kanssa.
Delawaren piirikunta (Pennsylvania) Delawaren piirikunta ("Delaware County") on piirikunta Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 550 864 asukasta, mikä tekee siitä väkiluvultaan osavaltion viidenneksi suurimman piirikunnan. Piirikunta sijaitsee Delawarejoen rannalla osavaltion suurimman kaupungin ja piirikunnan Philadelphian länsipuolella ja on osa niin sanottua Delaware Valleyn metropolialuetta.
Delaware 87ers Delaware 87ers on koripalloseura Delawaren Newarkista. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Philadelphia 76ersin farmijoukkueena.
Delaware Delaware sijaitsee tasaisen Delmarvan niemimaan koillisnurkassa Delawarejoen suulla. Niemeä rajaavat Chesapeakenlahti ja Delawarenlahti, jotka on yhdistetty Chesapeaken ja Delawaren kanavalla.
Delaware Delaware on osavaltio Yhdysvaltojen itärannikolla. Delaware tunnetaan Yhdysvaltojen ensimmäisenä osavaltiona, sillä se vahvisti Yhdysvaltain perustuslain ensimmäisenä osavaltiona 7. joulukuuta 1787.
Delawaret Vuosi 1737 tunnetaan delawarien historiassa murheellisena vuotena, sillä juuri tuona vuonna solmittiin "Walking Purchase" eli kävelevä kauppa. Jos Pennsylvanian isänä pidetty William Penn kohteli delawareja ystävällisesti, niin samaa ei voinut sanoa hänen pojastaan Thomaksesta. Tämä myi eteenpäin maa-alueita, jotka yhä kuuluivat delawareille. Peittääkseen laittoman menettelynsä hän oli löytävinään vuonna 1686 tehdyn asiakirjan, joka oli ollut kadoksissa 50 vuotta. Sopimuksessa mainittiin delawaremaiden luovuttamisesta valkoiselle miehelle Delaware- ja Lehign-jokien väliseltä alueelta niin pitkältä matkalta kuin mies pystyy kävelemään puolessatoista vuorokaudessa. Intiaanit uskoivat sopimuksen aitouteen, ja arvelivat matkan pituudeksi noin 60 kilometriä.
Thomas Penn palkkasi siirtokunnan joukosta kolme nopeinta miestä juoksemaan kilpaa puoleksitoista päiväksi. Heistä nopein ehti edetä 113 kilometriä. Delawaret olivat tyrmistyneitä matkan pituudesta ja vihaisia brittien vilpillisistä keinoista. Valkoisen miehen "kävely" oli ollut suuren palkinnon toivossa kilpailleiden miesten lähes tauotonta juoksua. Delawaret käsittivät tulleensa huijatuiksi. Päällikkönsä Lappawinsoen johdolla he koettivat kumota sopimusta siinä onnistumatta. Epäreilun kaupan seurauksena delawaret menettivät maitaan koillisesta Pennsylvaniasta liki 5000 neliökilometriä. Kapinoiminen Pennsylvanian siirtokuntaa vastaan oli hyödytöntä uusisasukkaiden määrän vuoksi. Lappawinsoe ja muut päälliköt joutuivat tyytymään siihen, että heidän maansa riistettiin pala palalta. Pennsylvanian hallituksen lupaukset uusista maista olivat vailla katetta. Delawarien matka kohti länttä lisääntyi. Monet heistä päätyivät Ohion maaseudulle, jonne useat pohjoisemmilta alueilta paenneet heimot olivat pystyttäneet kylänsä.
Delawaret 1700-luvun monissa sodissa delawaret taistelivat ranskalaisten puolella. Ottawa-päällikkö Pontiacin aloittamassa suuressa intiaanikapinassa Englantia vastaan oli delawareilla tärkeä osuus. Kun lähes 20 heimoa valtasi brittiläisten linnakkeita Suurten järvien alueilla oli eräs kapinan tärkeimmistä johtajista delawarien Hopokan (piippu). Vaikka Pontiac jälkeenpäin on kerännyt kunniaa ja mainetta kapinahankkeen alullepanijana, oli Hopokanin osuus merkittävä.
Delawaret Vuonna 1775 alkaneen Yhdysvaltain vapaussodan aikana monet delawaret tukivat brittejä Hopokanin johtamina. Osa pysytteli puolueettomana, ja jotkut asettuivat siirtolaisten puolelle. Yhdysvaltain tulevan presidentin George Washingtonin johtamat siirtokuntien sotavoimat pakottivat brittijoukot vetäytymään. Sodan aikana Moravian kristityt ja puolueettomat delawaret joutuivat vaikeaan asemaan, kun sekä amerikkalaiset että näitä vastaan taistelevat intiaanit pitivät heitä vihollisinaan. Pittsburghista Pennsylvaniasta lähetetty 60-miehinen vapaaehtoisten joukko ratsasti delawarien lähetysasemalle ja nuiji lähes sata intiaania sukupuoleen katsomatta hengiltä. Tapahtuma tunnetaan Gnadenhuttenin verilöylynä. Kaksi pakoon päässyttä delawarea kertoi ystävilleen mitä oli tapahtunut.
Delaware Delawaressa on kolme lentoasemaa. Se on kuitenkin ainoa osavaltio, jossa ei ole lainkaan säännöllistä lentoliikennettä. Viimeisin Delawaressa toiminut lentoyhtiö oli Frontier Airlines, joka lensi Wilmingtonin lentoasemalta vuosina 2013–2015.
Delawaret Kulkutaudit sekä monet sodat muita intiaaneja ja eurooppalaisia vastaan vähensivät delawarien lukumääriä ja pienensivät heidän asuma-alueitaan 1600-luvulta lähtien. Seuraavan vuosisadan alussa delawaret kulkeutuivat eri suuntiin mannerta, suuremman osan siirtyessä asteittain nykyisen Ohion alueelle. 1800-luvun aikana Yhdysvallat siirsi Kansasiin ja Texasin asettuneet delawaret Oklahomaan. Muualle kulkeutuneiden ryhmien jälkeläiset asuvat hajallaan ympäri Yhdysvaltoja ja Kanadaa.
Delawaret Delawaret eivät olleet yhtenäinen kansakunta, vaan joukko itsehallinnollisia kyliä ja ryhmiä, joilta puuttui yhteinen politiikka. Ensimmäiset siirtolaiset Pennsylvaniassa ovat kuvanneet heitä vieraanvaraisiksi ja rauhanomaisiksi ihmisiksi, jotka elivät sopusoinnussa luonnon ja toistensa kanssa. Delawaret eivät olleet kiinnostuneita valtansa ja asuinalueittensa laajentamisesta. Heidän elämäntapa sisälsi yksinkertaisen suhtautumisen maan hallussapitoon, ja tiiviin kosketuksen sukulaisuuteen ja uskontoon. Päälliköiden valta ei yltänyt naapurikylään. Tämä aiheutti monia väärinkäsityksiä eurooppalaisten kanssa tehdyissä rauhansopimuksissa, jotka delawarien puolelta koskivat vain yhtä kylää.
Delaware Delawaressa ei ole ammattilaisurheilujoukkuetta monessakaan lajissa, minkä vuoksi osavaltion asukkaat kannattavat yleensä naapuriosavaltioiden Pennsylvanian tai Marylandin joukkueita. Delawaressa sijaitsee Dover International Speedway -autorata, ja osavaltiossa järjestetään vuosittain kaksi NASCAR-kilpailua.
Delawaret Manhattanin saaren delawareilta ostanut Uusien-Alankomaiden ensimmäinen kuvernööri Peter Minuit kohteli intiaaneja hyvin ja vastineeksi nämä auttoivat siirtolaisten sopeutumista elämään uudella mantereella. Vuonna 1638, nyt jo entisenä kuvernöörinä, Minuit johdatti Delaware-joen suulle kaukaa Skandinaviasta tulleita siirtolaisia, pääosa Ruotsista, mutta joukossa myös suomalaisia. Alueella asuvat delawaret ottivat tulokkaat ystävällisesti vastaan. Hollannin esimerkkiä noudattaen Ruotsi alkoi pystyttää omaa siirtokuntansa.
John M. Clayton John Middleton Clayton (24. heinäkuuta 1796 Dagsboro, Delaware – 9. marraskuuta 1856 Dover, Delaware) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies Delawaresta. Hän edusti whig-puoluetta, tätä seurannutta oppositiopuoluetta sekä jacksonien vastustajia.
Delawaret Hudsonin retkikunta ei avannut kauppasuhteita delawareihin, vaan jatkoi matkaa ja päätyi nykyisen Albanyn edustalle. Täällä he saivat innostuneen vastaanoton ja perustivat 1614 mohikaanien maille ensimmäinen hollantilaisen kauppa-aseman Fort Nassaun. Irokeesien liittokuntaan kuuluvat mohawkit halusivat osallisiksi kaupankäyntiin epäonnistuttuaan luomaan suhteet Uuteen-Ranskaan. Vuonna 1617 mohawkien ja mohikaanien ikivanhat riidat leimahtivat liekkeihin. Intiaanisodan rajuus lopetti seudun turkiskaupan ja hollantilaiset joutuivat sulkemaan Fort Nassaun. Pohjoiset munsee-murteita puhuvat delawaret taistelivat mohikaanien tukena. Samaan aikaan eteläiset unalactigo- ja unami-delawareryhmät joutuivat sotaan Pennsylvanian susquehannockeja vastaan. Tuhoisa sota ajoi delawaret etelämmäs ja osa pakeni sukulaisheimojen luo New Jerseyhin. Sodan jäljiltä autioituneilla seuduilla liikkuneet brittiläiset ja hollantilaiset kauppiaat joutuivat näkemään monia poltettuja delaware-kyliä ja satoja kuolleita intiaaneja. Susquehannockit valtasivat Pennsylvanian delawarien parhaat pyyntimaat, ja työntyivät mukaan merkittävään asemaan nousseeseen eurooppalaisten kanssa käytävään turkiskauppaan.
Delawaret Kaiken kaaoksen ja jatkuvan muuttovaelluksen aikana delawarien alkoholinkäyttö lisääntyi. Heistä tuli aggressiivisia raivopäitä, ja heitä alettiin verrata suomalaisiin. Myös delawarien aineelliseen kulttuuriin sekoittui eurooppalaisilta omaksuttuja tapoja. Eräs näistä oli hirsimajan käyttö, joita aluksi rakennettiin valkoisten kirvesmiesten voimin.
Pennsylvania Nykyisen Pennsylvanian aluetta asuttivat alun perin intiaaniheimot, joita olivat delawaret, susquehannockit, irokeesit, eriezit ja shawneet. Nykyinen Delawaren osavaltio oli aluksi osa Pennsylvaniaa, mutta vuosina 1704–1710 alueen kolme kaakkoisinta piirikuntaa saivat muodostaa "Delaware"-nimisen siirtokunnan.
Wilmington (Delaware) Wilmington on Yhdysvaltain itärannikolla sijaitsevan Delawaren osavaltion suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Delawarejoen varrella ja aikanaan se kuului uuden Ruotsin siirtokuntaan. Nykyisin Wilmington on Delawaren teollinen ja taloudellinen keskus, sekä osavaltion tärkein satama. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Wilmingtonin asukasluku oli 70 851.
Delaware (täsmennyssivu) Delaware voi tarkoittaa seuraavia:
Delawaret Nuoret seikkaulunhaluiset soturit kunnostautuivat monissa eri taisteluissa Yhdysvaltain joukoissa; niin Floridassa seminoleja vastaan kuin Texasissa kiowia ja comancheja vastaan. Yhdysvaltain sisällissodassa delawaret taistelivat Pohjoisvaltioiden joukoissa. Hallitus pyrki yhdistämään hajallaan olevaa kansaa ja onnistui keräämään suurimman osan delawareja Oklahoman reservaattiin, josta on muodostunut eri puolilta tulleiden heimojen pitkäaikainen kotimaa. Euroopan mahtivaltojen ja lopulta Yhdysvaltain etujen edessä seisoneet delawaret olivat kolmen vuosisadan aikana menettäneet 90% väestöstään 1800-luvun loppuun mennessä. Sotien lisäksi Isorokko, malaria, kurkkumätä ja tuhkarokko olivat tappaneet kokonaisia sukuja ja kommuuneja.
Delaware Delawaren pinta-ala on 6 452 neliökilometriä. Delaware on Yhdysvaltojen toiseksi pienin osavaltio Rhode Islandin jälkeen. Se on myös Yhdysvaltojen alavin osavaltio, maaston keskikorkeus on vain noin 20 m merenpinnasta, ja korkeinkin kukkula alle 140 m. Osavaltion pohjoisosassa on pyöreämuotoisia kukkuloita ja niittyjä, etelässä suomaata, rannikolla hiekkarantoja.
Delawaren vesitunneli Delawaren vesitunneli on vesitunneli, joka johtaa juomavettä New Yorkin kaupunkiin. Vesitunnelin kautta kulkee puolet New Yorkissa käytetystä vedestä. 137 kilometriä (85 mailia) pitkä vesitunneli on maailman pisin yhtämittainen tunneli. Delaware-vedenjakelujärjestelmä () on rakennettu vuosina 1935–1965. Maailman toiseksi pisin tunneli on Päijännetunneli.
Delawaret Delaware-joen suulle rakennettu ensimmäinen linnake ristittiin Fort Christinaksi Ruotsin 12-vuotiaan kuningatar Kristiinan mukaan. Noin 600 ruotsalaista ja suomalaista tuli laivojen mukana Euroopasta määränpäänään pohjoismainen siirtokunta. Useita uusia linnakkeita rakennettiin, muun muassa Uusi-Göteborg. Linnoitusten tarkoitus oli suojella asukkaita muiden eurooppalaisten siirtokuntien mahdollisia sotajoukkoja vastaan. Uusi-Ruotsi koki lyhyen kukoistuskauden kuvernööri Johan Printzin johtamana. Delawaret kuljettivat siirtolaisille suuret määrät maissia ja saivat vastineeksi muiden tuotteiden ohella tuliaseita ja alkoholia. Uudesta-Ruotsista tuli delawarien merkittävin kauppakumppaninsa runsaan 10 vuoden ajaksi.
Delaware Delaware on jaettu kolmeen piirikuntaan: Kent, New Castle ja Sussex.
Wilmington (Delaware) Wilmington sijaitsee Delawaren osavaltion koillisosassa Delawarejoen länsirannalla. Kaupungin kohdalla yhdistyvät myös Delawareen laskevat Christinajoki ja Brandywine Creek. Alue kuuluu Atlantin rannikon tasankoon. Kesät alueella ovat tavallisesti lempimiä ja kosteita, kun taas talvet ovat lauhkeita. Sumut ovat tavallisia ympäri vuoden. Itä- ja kaakkoissuuntaiset voimakkaat tuulet aiheuttavat ajoittain voimakkaita vuoksia.
Delawaret Delawaret ovat Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaita, jotka kansoittivat eurooppalaisten siirtolaisten saapumisen aikoihin nykyisen Pennsylvanian, osan Delawarea, sekä New Jerseyn ja New Yorkin itäosat. 1600-luvun alkupuolella heitä on arveltu olleen yli 20 000 henkeä. He kuuluivat laajaan algonkinien kieliperheeseen ja jakaantuivat murteensa ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella kolmeen erilliseen ryhmään, jotka olivat "munsee", "unami" ja "unalactigo".
Delawaret Vuonna 1740 saksalaisen David Zeisbergerin johtamat herrnhutilaiset alkoivat tehdä käännytystyötä delawarein, eritoten munseiden parissa. Moravian lähetysasema perustettiin ja munseille rakennettiin yhteisö Ohioon Muskingum-joen varteen. Zeisbergin anglosaksit koettivat lähetystyötä myös Stockbridgen mohikaanien parissa. Varsinkin delawareihin kristinusko vaikutti voimakkaasti ja heidän omat profeettansa nousivat vastustamaan väkijuomia.
Delawaret Samoihin aikoihin pohjoisimmat delawaret ajautuivat hollannin siirtokunnan kanssa "persikkasotana" tunnettuun välienselvitykseen. Persikoita luvatta anastanut delawarenainen maksoi hengellään varkaudestaan. Tapaus sai monet delawarien heimoista hyökkäämään hollantilaisten asuinalueille. Intiaanit piirittivät myös Uutta-Amsterdamia, jonka viimeiseksi jäänyt kuvernööri Peter Stuyvesant järjesti sotilaalliset voimat välittömiin vastaiskuihin. Useita delawarien kyliä tuhottiin ja niihin viedyt vangit vapautettiin. Lopullinen rauha solmittiin vuonna 1664. Saman vuoden elokuussa loppui Uusien Alankomaiden valta Manhattanilla. Englannin laivaston neljä fregattia purjehtivat Uuden-Amsterdamin satamaan ja brittijoukot vaativat hollantilaisten antautumista. Kuvernööri Stuyvesant katsoi vastarinnan hyödyttömäksi.
Delaware Delawaren ilmasto on lauhkea. 57 % päivistä on aurinkoisia. Vuotuinen sademäärä on noin 1150 mm.
Dover (Delaware) Paikallisiin oppilaitoksiin lukeutuvat Delaware State University (1891) ja Wesley College (1873).
Newark (Delaware) Delawaren yliopisto toimii Newarkissa. Siellä on yli 16 000 perusopiskelijaa ja kolmetuhatta jatko-opiskelijaa.
Delawaret Delawarien kylät olivat suuria, ja niistä pohjoisimmat oli suojattu paaluvarustuksin. Isoissa wigwameissa saattoi asua kaksi tai kolmekin perhettä. Pienet saunat tai löylymajat oli tehty oksista ja rapattu savella. Vaikka delawaret metsästivät ja kalastivat oli maanviljely heidän pääelinkeinonsa. Kylien laidoilla oli isoja maissi-, kurpitsa- ja tupakkapeltoja. Näiden lisäksi delawaret hyödynsivät ravinnokseen erilaisia juuria, marjoja ja puiden lehtiä. Rannoilta kerättiin simpukoita, rapuja, kotiloita ja ostereita. Jos viljelymaat muuttuivat hedelmättömiksi kylien ympärilla, muutettiin asuinpaikkaa. Naiset hoitelivat kaikki kevyemmät askareet, ja vastasivat peltotöistä. Kotona ollessaan he eivät olleet miestensä palvelijoita. Naisia kunnioitettiin ja heidän mielipiteitään kuunneltiin. Sukulaisuus tuli äidin puolelta. Lapsia ei kuritettu, koska vanhemmat pelkäsivät sen olevan merkki rakkaudettomuudesta, jonka nähdessään Suuri Henki saattaisi ottaa jälkikasvun pois.
Delaware-luokka Delaware-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden 1900-luvun alussa valmistetun aluksen muodostama dreadnought taistelulaivaluokka.
Wilmington (Delaware) Wilmington on Delawaren teollinen ja taloudellinen keskus, sekä osavaltion tärkein satama. Nykyisiin talouden aloihin kuuluvat esimerkiksi pankkitoiminta, lääketeollisuus ja turismi. Delawaren veropolitiikan takia monilla yrityksillä on pääkonttorinsa alueella. Kaupungin suuremmalla metropolialueella toimii lukuisia suuria yrityksiä, kuten Daimler-Chrysler, General Motors, DuPont, AstraZeneca, W. L. Gore and Associates ja Andersen Consulting. Turisteja Wilmingtoniin tuo etenkin veroton myynti.
Delaware Satamia Delawaressa on neljä. Suurin on Wilmingtonin satama, joka oli konttiliikenteellä mitattuna Pohjois-Amerikan 27. vilkkain satama vuonna 2015.
Delaware (Ohio) Delaware on kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa. Sen pinta-ala noin 49,39 neliökilometriä. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2014 noin 38 000.
Delawaret Kun lisäjoukkoja Hollannista tuova laiva eksyi reitiltä ja ajautui matalikolle oli Kieftin ostettava apua briteiltä. Hän suostui maksamaan 25 000 Alankomaiden guldenia 150:stä Connecticutin siirtokunnan vapaa-ehtoisesta. Uuden-Englannin ja Uusien-Alankomaiden yhdistetyt sotajoukot kapteeni John Underhillin johtamina onnistuivat lopettamaan delawarien hyökkäykset. Kun sota päättyi 1645, olivat delawaret menettäneet arviolta 1 600 henkeä. Myös hollantilaisten tappiot olivat suuret.
Delawaret Gnadenhuttenin jälkeen pennsylvanialaiset päättivät hävittää myös ei-kristittyjen delawarien kylät. Lähes 500 vapaaehtoista suostui tehtävään eversti William Crawfordin johtamina. Delawaret ja wyandotit olivat asiasta toista mieltä. Noin 50 amerikkalaista sai surmansa ja eversti Crawford päätyi kidutuspaaluun. Kostoksi lähetysaseman verilöylystä everstin kohtalo jätettiin naisten käsiin, jotka toimeenpanivat kuolemantuomion. Tapauksen uskotaan tiukentaneen Yhdysvaltain intiaanipolitiikkaa, sillä Crawford oli ollut George Washingtonin hyvä ystävä.
Delawaren piirikunta (Ohio) Delawaren naapuripiirikuntia ovat Morrow pohjoisessa, Knox koillisessa, Licking idässä, Franklin etelässä, Union lännessä ja Marion koillisessa.
Delaware Delawaren yliopisto (lyhyesti "UD" tai "UDel") on osavaltion yliopistoista suurin. Sen pääkampus sijaitsee Newarkissa ja pienempiä kokonaisuuksia Doverissa, Wilmingtonissa, Lewesissä ja Georgetownissa.
Delawaren piirikunta (Ohio) Delawaren piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on saanut suurimman kaupunkinsa tavoin nimensä intiaaniheimolta. Sen väkiluku oli 110 106 vuonna 2000.
Delawaren piirikunta (Pennsylvania) 477 neliökilometrin laajuinen Delawaren piirikunta on Pennsylvanian vanhinta asutettua aluetta. Uuden-Ruotsin kuvernööri Johan Printz rakennutti linnoituksen läheiselle Tinicum Islandille vuonna 1643. Pennsylvanian perustaja William Penn rantautui Chesteriin vuonna 1682. Delawaren piirikunta perustettiin vuonna 1789 Chesterin piirikunnasta erottamalla ja nimettiin Delawarejoen mukaan. Piirikunnan hallintokeskus on vuodesta 1851 lähtien ollut Media, mitä ennen hallintokeskus oli Chester, joka toimi alun perin myös Chesterin piirikunnan hallintokeskuksena.
Jack Markell Jack Markell (s. 26. marraskuuta 1960 Newark, Delaware) on yhdysvaltalainen demokraattipuolueen poliitikko. Hän toimi Delawaren osavaltion kuvernöörinä vuosina 2009–2017.
Delawaren yliopisto Delawaren yliopisto (lyhyesti "UD" tai "UDel") on suurin Delawaren osavaltion yliopistoista. Sen pääkampus sijaitsee Newarkissa ja pienempiä kokonaisuuksia Doverissa, Wilmingtonissa, Lewesissä ja Georgetownissa. Se on Yhdysvaltain mittakaavassa keskikokoinen korkeakoulu: noin 16 000 alempaa tutkintoa suorittavaa opiskelijaa ja 3 500 jatko-opiskelijaa. UD on julkisesti rahoitettu tutkimuslaitos, mutta se perustettiin alun perin yksityisin varoin ja sillä on edelleen oma rahasto. Vaikka nykyisen yliopiston perustana ollut koulu perustettiin yhtenä Yhdysvaltain vanhimmista vuonna 1743, korkea-asteen opetusta ruvettiin antamaan vasta 1834.
Delawaret Uusien Alankomaiden siirtokunta kasvoi nopeasti, ja intiaanien asuinalueet pienenivät. Vuonna 1651 susquehannockit myivät hollantilaisille osan delawarien maita kysymättä lupaa maan oikeilta omistajilta.
Sussexin piirikunta (Delaware) Sussexin piirikunta on Delawaren osavaltion eteläisin ja suurin piirikunta Yhdysvalloissa. Sen pinta-ala on 3 098 km² ja asukasluku 197 145 (2010). Piirikunnan hallintokeskus on Georgetownissa.
Hoboken Delawaret leireilivät nykyisen Hobokenin alueella, mutta siellä ei ollut vakituista asutusta, kun eurooppalaiset ostivat alueen. Michael Reyniersz Pauw osti delawareilta nykyisen Hobokenin ja Jersey Cityn alueen 1630.
Ruth Ann Minner Ruth Ann Minner (s. 17. tammikuuta 1935) on Yhdysvaltain demokraattisen puolueen poliitikko ja Delawaren osavaltion entinen kuvernööri. Hänet valittiin osavaltion ensimmäiseksi naiskuvernööriksi vuonna 2000 ja hän aloitti ensimmäisen kautensa 16. tammikuuta 2001. Hän toimi tehtävässä kaksi kautta, 20. tammikuuta 2009 asti, ja häntä seurasi Jack Markell. Ennen kuvernööriyttä Minner toimi vuosina 1975–1983 Delawaren edustajainhuoneen jäsenenä, 1983–1993 osavaltion senaatin jäsenenä ja 1993–2001 Delawaren varakuvernöörinä. Minner on leski ja hänellä on kolme lasta.
Delaware Delawaren lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 21 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 41 jäsentä. Koko alahuone ja noin puolet senaatista valitaan kahden vuoden välein.
Newark (Delaware) Newark on kaupunki Delawaren osavaltiossa, Yhdysvalloissa, 15 kilometriä osavaltion suurimmasta kaupungista Wilmingtonista. Se sijaitsee suunnilleen Philadelphian ja Baltimoren puolivälissä. Vuonna 2010 kaupungissa asui 31 454 asukasta.
Kentin piirikunta (Delaware) Britit alkoivat asuttaa St. Jones Riverin laaksoa vuoden 1670 paikkeilla. Aluksi alueelle muodostettiin St. Jonesin piirikunta vuonna 1680, josta myöhemmin on jaettu Delawaren piirikunnat.
Chester (Pennsylvania) Chester on kaupunki Delawaren piirikunnassa Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Delawarejoen rannalla Philadelphian ja Wilmingtonin välissä ja on osa niin sanottua Delaware Valleyn metropolialuetta. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kaupungissa oli 36 854 asukasta.
Dover (Delaware) Dover sijaitsee Delawaren osavaltion keskiosassa Delmarvan niemimaalla. Matkaa Doverista Wilmingtonin kaupunkiin pohjoisessa on noin 65 kilometriä. Kaupungin halki kulkee St. Jones-joki ja ympäröivä seutu on pääosin tasaista.
Delaware Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Delawaressa asui 897 934 asukasta. Tämä on noin 114 000 enemmän kuin kymmenen vuotta aikaisemmin. Väestön jakautuminen ikäryhmittäin on hyvin samanlainen kuin koko Yhdysvalloissa keskimäärin, mutta mustien osuus on poikkeuksellisen suuri, yli 20 %.
Joe Flacco Flacco pelasi ennen NFL:ää sekä Pittsburghin että Delawaren yliopistojen joukkueissa. Hänet varattiin vuoden 2008 NFL:n varaustilaisuuden ensimmäisen kierroksen 13. pelaajana, jolloin hänestä tuli kaikkien aikojen pienimmällä numerolla Delawaren yliopistosta varattu pelaaja.
Thomas Carper Thomas Richard ”Tom” Carper (s. 23. tammikuuta 1947) on yhdysvaltalainen ekonomi ja demokraattisen puolueen poliitikko. Hän on edustanut Delawarea vuosina 1983–1993 Yhdysvaltain edustajainhuoneessa ja tammikuusta 2001 senaatissa. Hän toimi Delawaren kuvernöörinä vuosina 1993–2001.
Elena Delle Donne Elena Delle Donne (s. 5. syyskuuta 1989, Wilmington, Delaware) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pieni laitahyökkääjä. Hän edustaa tällä hetkellä WNBA-liigan Chicago Skyta. Ennen ammattilaisuraansa Delle Donne pelasi yliopistokoripalloa Delawaren yliopiston joukkueessa.
Delaware Delawaren alueen alkuperäisasukkaissa oli algonkinejä ja irokeesejä. Ensimmäiset eurooppalaiset siirtolaiset tulivat Hollannista 1631. Vuonna 1638 Ruotsi perusti alueelle Uusi Ruotsi -nimisen siirtomaan, jonka keskuksena oli Fort Kristina nykyisessä Wilmingtonissa. Tämän siirtomaan asukkaista valtaosa oli suomalaisia, erityisesti Ruotsin suomalaismetsistä siirrettyjä metsäsuomalaisia. Valta siirtyi ruotsalaisilta hollantilaisille ja heiltä edelleen briteille. Alueella viljeltiin etenkin tupakkaa, jota tuottamaan kuljetettiin alueelle suuri määrä orjia. Maatalouden monipuolistaminen alkoi jo vähän ennen vallankumousta.
Siirtomaakauden päättyessä orjista luovuttiin vapaaehtoisesti metodistikirkon ja kveekarien rohkaisemina. Vuonna 1860 väestönlaskennassa 91 % mustista oli vapaita. Sisällissodassa Delaware laskettiin orjavaltioihin, mutta se oli silti Unionin puolella.
Kenneth C. Parkes Parkes vietti lapsuutensa New Yorkissa, jossa hän opetteli tuntemaan lintuja. Hän opiskeli Cornellin yliopistossa, josta valmistui tohtoriksi. Hän työskenteli Delawaren luonnonhistoriallisessa museossa (Delaware Museum of Natural History) ja tutkimusapulaisena American Museum of Natural Historyssa New Yorkissa.
Delaware Vuoden 2004 vaaleissa John F. Kerry sai 53 % Delawaren äänistä, George W. Bush 46 %. Myös kaksissa edellisissä vaaleissa demokraattien ehdokkaat, Al Gore ja Bill Clinton, saivat enemmistön. Vuodesta 2000 vuoteen 2004 demokraattien osuus oli kasvanut.
Yhdysvaltain sisällissota 12. huhtikuuta kuljetus saapui ja Etelä-Carolinan joukot hyökkäsivät Fort Sumteriin, joka antautui seuraavana päivänä. Lincoln katsoi tämän sodanjulistukseksi ja kehotti kaikkia Yhdysvaltoihin vielä kuuluvia osavaltioita lähettämään joukkoja tueksi valtaamaan takaisin etelävaltioiden alueella olevat liittovaltion sotilastukikohdat. Vastalauseena tälle liittovaltiosta erosi vielä neljä pohjoisempaa osavaltiota: Virginia, Arkansas, Pohjois-Carolina ja Tennessee, ja ne liittyivät konfederaatioon. Runsasväestöisen Virginian pääkaupunki Richmond tuli koko uuden valtioliiton pääkaupungiksi. Vain vapaita valtioita lähimpänä olevat orjavaltiot Kentucky, Missouri, Delaware ja Maryland jäivät osaksi pohjoisvaltioita. Lisäksi Unioniin liittyi 20. kesäkuuta 1863 Virginiasta eronnut Länsi-Virginia, jossa orjuus oli vielä sallittua.
Philadelphia Philadelphian maapinta-ala on 347 neliökilometriä. Philadelphia sijaitsee Pennsylvanian osavaltion itäosassa Delaware- ja Schuylkilljokien yhtymäkohdassa. Kaupungin matalin kohta on noin 1,5 ja korkein noin 130 metriä merenpinnan yläpuolella. Philadelphian ympärillä on New Jerseyn, Delawaren ja Marylandin osavaltioihin ulottuva Philadelphian–Camdenin–Wilmingtonin metropolialue.
Delmarvan niemimaa Niemimaan nimi on akronyymi, joka viittaa sen jakaviin kolmeen osavaltioon: Delaware, Maryland ja Virginia. Nimitys on otettu käyttöön vasta 1920-luvulla. Niemimaan mantereeseen yhdistävän kannaksen poikki on rakennettu Chesapeaken ja Delawaren kanava, joka yhdistää Chesapeaken- ja Delawarenlahdet. Sieltä on myös lauttayhteys Delawarenlahden yli New Jerseyhin.
New Castle (Delaware) New Castle on kaupunki New Castlen piirikunnassa, Delawaren osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä etelään osavaltion suurimmasta kaupungista Wilmingtonista. Vuoden väestönlaskennassa New Castlen asukasluku oli 4 862. Pinta-alaltaan kaupunki on 8,3 neliökilometrin suuruinen, ja asukastiheys on 616 as./km².
Delawaret Brittiläinen merikapteeni Henry Hudson teki syyskuussa 1609 vierailun nykyisen Manhattanin saaren pohjoisosiin. Hän oli pestautunut Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian palvelukseen, ja etsi oikotietä Kiinaan. Sankka sumu yllätti ankkuroidusta laivasta soutuvenein tutkimusretkelle lähteneen miehistön. Yksi veneistä ajautui muista erilleen. Sumun hälvetessä veneen miehistö näki joukon lähestyviä intiaanikanootteja, jossa oli useita soutajia. Eräs merimiehistä hermostui ja ryhtyi ampumaan. Kanootista ammuttiin vastaukseksi nuolia. Muuan miehistön jäsenistä menehtyi, kaksi muuta haavoittui. Intiaanit olivat delawarien suurimman heimon, wappingerien jäseniä. Hudson sai houkuteltua välikohtauksen jälkeen joukon delawarien päälliköitä laivalleen neuvotteluihin. Tarjotuista ruoista, juomista ja lahjoista huolimatta intiaanit suhtautuivat epäluuloisesti Hudsoniin.
Delawaret Kuultuaan mitä oli tapahtunut, intiaanit aloittivat laajamittaiset kostotoimet. Hollantilaiset olivat erehtyneet aliarvioimaan alueen alkuperäisasukkaiden voiman. Useista paikallisista delawarien heimoista kokoonpantu sotajoukko käsitti noin 2 000 soturia, jotka hyökkäsivät useana eri rintamana Delawarelahdelta Connecticutin jokilaaksoon. Hollantilaisasutukset roihusivat liekeissä, ja niiden asukkaat pyrkivät Uuden-Amsterdamin suojiin.
Delawaret Tatuoinnit olivat yleisiä kummankin sukupuolen keskuudessa. Yleisen tavan mukaan monet soturit nyppivät hiuksensa jättäen vain scalppitöyhdön, joka rasvattiin kovaksi ja muotoiltiin pystyasentoon. Päälliköillä ei ollut sulkapäähineitä, yksi kotkansulka riitti. Peurannahkavaatteet oli koristeltu helmin tai piikkisian piikein. Simpukankuorista tehdyt korvakorut olivat yleisiä. Erilaisia kiviä ja eläinten hampaita riiputettiin kaulassa. Naiset pitivät pitkiä hiuksiaan palmikoilla ja pukeutuivat kesäaikaan polvipituisiin hameisiin. Talveksi punottiin turkiseläinten taljan suikaleista lämpimiä viittoja. Joskus 1750-luvulla delawareista tuli hyvin muotitietoisia pukeutumisensa suhteen. Hopeiset nenärenkaat ja eurooppalaisilta ostetuttujen vaatteiden koristelu kirkkain värein valtasivat alaa. Myös lempinimiä käytettiin. Päällikkö Hopokan tunnettiin yleisesti nimellä piippu tai Captain Pipe. Delawaret olivat haluttomia sanomaan koko nimensä, joten liikanimet yleistyivät.
Daniel Boone Daniel vietti varhaiset vuotensa Pennsylvanian rajaseudulla. Muiden kveekarien tavoin hän joutui usein tekemisiin ympäristössä asuvien delaware-intiaanien kanssa. Koska Boonen perheen ruokatalous perustui pääosin metsästykseen, Daniel sai ensimmäisen kiväärinsä jo 12-vuotiaana. Eränkävijän taitonsa hän oppi uudisasukkailta sekä delawareilta. Nopeasti hänen metsästysmatkansa ulottuivat yhä kauemmas etelään ja länteen.
Washington ylittää Delawarejoen Maalauksessa Yhdysvaltain lippua pitelevän miehen sanotaan olevan tuolloinen luutnantti James Monroe, tuleva Yhdysvaltain presidentti. Hän todellakin osallistui Delawaren ylitykseen, joskaan ei luultavasti samassa veneessä Washingtonin kanssa. Lähellä veneen kokkaa soutava tummaihoinen mies on Prince Whipple, jonka tiedetään palvelleen siirtokuntien armeijassa, mutta jonka osallistumisesta Delawaren ylitykseen ei ole todisteita.
Dover (Delaware) Kentin piirikunta oli pitkään tärkeää maatalousaluetta. Vuonna 1856 Doveriin ulotettiin Delawaren rautatie ja paikalle kehittyi myös säilyketeollisuutta. Yhdysvaltain sisällissota jakoi Doverin asukkaat Pohjois- ja Etelävaltioiden kannattajiin. Liittovaltioin joukkojen oli valvottava paikallisia vaaleja väkivallan varalta vuosina 1862 ja 1864. Vuonna 1933 perustettiin Capitol Square ja nykyinen osavaltion hallinnollinen keskus.
Richard F. Heck Sveitsistä Heck palasi Winsteinin ryhmään UCLA:an. Hän siirtyi Hercules Powder -yritykseen vuonna 1956. Vuonna 1971 hän liittyi Delawaren yliopiston henkilökuntaan. Yliopistossa hän jatkoi palladiumiin liittyviä tutkimuksiaan. Monista reaktioista, joita Heck kehitti Delawaressa, merkittävin oli alkyyni- ja aryylihalidin kytkentäreaktio. Heckin ansiosta muut tutkijat onnistuivat kehittämään muita palladiumkatalysoituja reaktioita.
Pontiacin kapina Pontiacin joukot jatkoivat sodankäyntiä laajoilla alueilla. Linnoitusten valtausten yhteydessä intiaanikapinallisten käytöksessä on kerrottu olleen suuria eroja. Miamit olivat varovaisia vangitsemiensa brittien suhteen ja välttivät näiden surmaamista. Shawneet, delawaret ja mingot sen sijaan kiduttivat ja tappoivat Pennsylvanian ja Virginian alueilla satoja uudisasukkaita. Irokeesiliittoa edustavat mohawkit tukivat Englantia ja eristivät itäiset delawaret pois sodasta.
Joe Biden Bidenin vanhemmat ovat Joseph R. Biden, Sr. ja Catherine Eugenia Finnegan. Hän oli neljästä sisaruksesta vanhin ja sai irlantilaisamerikkalaisen äitinsä katolisen kasvatuksen. Perhe muutti Delawareen hänen ollessaan 10-vuotias vuonna 1953. Biden valmistui Archmere Academysta 1961 ja suoritti alemman korkeakoulututkinnon Delawaren yliopistossa 1965. Hän valmistui juristiksi Syracusen yliopiston College of Law’sta 1968.
Uusi Ruotsi 1640-luvun taitteessa tupakan kysyntä lisääntyi moninkertaiseksi koko Euroopassa. Delawaressa lastatut tupakkalastit työllistivät kauppayhtiöiden lisäksi lukuisia salakuljettajia. Turkuun ja Porvooseen vuonna 1644 kuljetettu suuri suolaerä tuotti hyvät voitot. Turkiskauppa toimi taustalla pienessä mittakaavassa lukuun ottamatta vuotta 1648, jolloin Delawaresta toimitettiin Uuden Ruotsin historian suurin turkislasti, joka pääosin kulkeutui Venäjälle.
Masonin–Dixonin linja Masonin–Dixonin linja () on rajalinjaus Yhdysvalloissa. Se erottaa Pennsylvanian ja Delawaren osavaltiot Marylandin ja Länsi-Virginian osavaltioista. Linjan mittasivat alun perin Charles Mason ja Jeremiah Dixon vuosina 1763–1767 ratkaistakseen Pennsylvanian, Delawaren ja Marylandin siirtokuntien väliset rajakiistat. Myöhemmin, 1800-luvun alussa, linjasta tuli kuuluisa Yhdysvaltain etelän orjavaltioiden ja orjuuden lakkauttaneiden pohjoisvaltioiden rajana.
Dover (Delaware) Dover on Delawaren keskiosan taloudellinen ja teollinen keskus. Paikallisen teollisuuden yrityksiin kuuluvat esimerkiksi muovi- ja elintarvikealan yritykset. Huomattava taloudellinen vaikutus on myös viereisellä ilmavoimien lentotukikohdalla Dover Air Force Base. Lentotukikohdan kautta kuljetetaan huomattavia määriä tavaraa Yhdysvaltain tukikohtiin Euroopassa ja Lähi-idässä. Myös turismilla on merkitystä paikalliselle taloudelle. Kaupungissa järjestetään esimerkiksi NASCAR-kilpailuja.
Uusi Ruotsi Toisen retkikunnan mukana Delawareen saapunut pastori Roerus Tolkillus piti Fort Kristinan yksityisasunnoilla säännöllisiä jumalanpalveluksia ruotsiksi. Rukoushuoneen valmistuttua vuonna 1642 kirkollismenot siirtyivät sen tiloihin, ja tätä vuotta voidaankin pitää varsinaisena Delawaren luterilaisen seurakunnan perustamisvuotena. 1640-luvun aikana pastori Johannes Campanius teki lähetystyötä paikallisten intiaanien keskuudessa ja käänsi myöhemmin Martti Lutherin "Vähän Katekismuksen" heidän kielelleen.
Fort Kristina Ensimmäiset Uuden Ruotsin siirtolaiset saapuivat Delawarejoelle maaliskuussa 1638. Purjealukset "Kalmar Nyckel" ja "Fågel Grip" toivat tuolloin mukanaan 25 matkustajaa ja jonkin verran kauppatavaraa. Siirtolaisten johtajana toimi entinen Uusien Alankomaiden kuvernööri Peter Minuit, joka oli saanut tehtäväkseen Ruotsin siirtokunnan perustamisen Delawareen. Aluksilta ammutut tervehdyslaukaukset keräsivät rannalle paikallisia delaware-intiaaneja, joille siirtolaiset antoivat tuliaisina pieniä lahjoja.
Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit Pinta-alaltaan suurin vaalipiiri on Alaska, joka Montanan tavoin muodostaa yhden piirin. Pinta-alaltaan pienin piiri on New Yorkin kolmastoista piiri, joka sijaitsee Manhattanin pohjoisosassa. Eniten vaalipiirejä on Kaliforniassa (53 piiriä) ja vähiten yhden piirin osavaltioissa, joita ovat Alaskan ja Montanan lisäksi Delaware, Pohjois-Dakota, Etelä-Dakota, Vermont ja Wyoming. Vanhin vaalipiiri on Delaware, jonka nykyiset rajat ovat samat kuin vuonna 1789.
Pohjois-Amerikan itäinen metsämaan kausi Irokeesit jatkoivat pohjoisessa itäisten metsämaiden perinteitä eurooppalaisten tuloon asti. Delaware-intiaanien vanhan perimätiedon mukaan allegewien nimellä kulkenut heimo oli muinoin tuonut Meksikosta vaikutteita Ohion kummunrakentajien kulttuuriin. Irokeesien auttamina delawaret olivat karkottaneet allegewit pois alueelta. Tutkijat uskovat myös, että muinaisilla intiaaneilla on ollut omat tutkimusmatkailijansa, jotka ovat kulkeneet mantereen joka kolkassa ja tuoneet mukanaan uusia virikkeitä eri alueilta.
Uusi Ruotsi Uuden Ruotsin ja susquehannojen välinen kaupankäynti johti hetkelliseen väkivallan aaltoon, kun eräs delawarein sodanhaluisista ryhmistä surmasi eri yhteyksissä viisi ruotsalaista. Sama ryhmä tulitti Printzin yksityisasuntoa ja poltti metsää, josta puusepät ottivat rakennusmateriaalia. Myöhemmin useita delawarepäälliköitä saapui Printzin luo pyytämään anteeksiantoa rikoksista, jotka oli tehty heidän tietämättään. Printz otti vastaan intiaanien tuomat lahjat, mutta teki selväksi, että jos väkivaltaisuudet jatkuisivat, delawaret maksaisivat ne omalla hengellään.
Johan Risingh Risinhg sai lähtiessään Ruotsista Delawareen tarkat ohjeet siitä miten hänen tuli saattaa Uuden Ruotsin siirtokunta uuteen kukoistukseen. Kuvernööri Printzin alaisuudessa siirtokunta oli lyhyen menestyksen jälkeen kokenut monia vaikeuksia, joiden suurimpana syynä olivat olleet siirtolaisten vähyys ja kauppatavaran loppuminen. Risinghin lähtiessä Delawareen syksyllä 1653 purjealus "Örnillä", matkusti laivalla lähes 300 siirtolaista ja 50 sotilasta. Kun alus toukokuussa saapui perille olivat sairauden vähentäneet siirtolaismäärää noin sadalla.
City Ice Boat Numero kahta ja numero kolmea käytettiin jään pilkkomisen ohella toisten alusten avustamiseen ja hinaamiseen. Ne toimivat Delaware-joen ja Delawarenlahden lisäksi myös läheisillä rannikkoalueilla. Alusten hallinnointi siirrettiin vuonna 1887 yleisten töiden osaston alaiselle jäälaivavirastolle. Vuonna 1907 virasto siirrettiin osaksi kaupungin Laituri-, satama- ja lauttaosastoa. Vanhuutensa alukset viettivät suureksi osaksi ruoppaustöissä, koska jäätä esiintyi Delaware-joessa yhä harvemmin.
Karhu Karhu on Suomen kansalliseläin.
Kalifornia Kalifornian kansalliseläin on karhu ("Ursus arctos californicus" tai "Ursus californicus"), kansallispuu punapuu ja kansalliskukka kaliforniantuliunikko.
Karhu Suomessa esiintyy perimältään kahta erilaista karhua. Karhu metsästettiin Suomessa lähes sukupuuttoon 1900-luvun alussa, jonka jälkeen Suomeen palasi karhuja Venäjältä. Pietarin suunnalta tulleet karhut asuttivat eteläisen Suomen Lieksan korkeudelle asti ja Kuolan niemimaalta tulleet karhut pohjoisen Suomen.
Karhunmetsästys Aluksi metsästäjä hankkii tietoja karhun tai karhujen olinpaikoista. Teidenylitykset jälkineen, vierailut viljapelloilla, jätökset ja muut asiaatuntemattomalle lähes huomaamattomat merkit kertovat karhun läsnäolosta. Työ on pitkäjännitteistä, jopa vuosia kestävää. Jäljistä voidaan päätellä karhun koko tai onko kyseessä emo pentuineen. Jäljistä voidaan jopa tunnistaa tietty yksilö. Emoa pentuineen ei metsästetä, sillä se on lain mukaan kiellettyä.
Karhu Suomessa karhu on silmälläpidettävä laji. Vuonna 2014 Suomessa oli Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen arvion mukaan 1 405–1 535 karhua. Vuonna 2015 määrä oli kasvanut 1 450-1 590 yksilöön. Luonnonvarakeskuksen mukaan Suomessa on vuonna 2017 ennen metsästyskautta 1980-2100 yksilöä. Moni Suomen karhu siirtyy syksyn tullen Venäjälle. Karhuja esiintyy koko Suomessa lukuun ottamatta Ahvenanmaata, mutta kanta keskittyy Itä-Suomeen ja Lappiin. Karhu kuuluu Suomessa riistaeläimiin.
Karhu Karhun varsinainen metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia. Suomessa ammutaan vuosittain yli 200 karhua. (2017-232kpl) Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä.
Frans Fredrik Björni Björni osti 1890 Yläneen Uuudenkartanon ja vuonna 1892 hän osti myös Yläneen kartanon Vanhakartanon sen viimeiseltä aateliselta omistajalta varatuomari Reinhold Jägerhornilta. Yläneen karhuksi kutsutun Björnin väitetään olleen yli 10 000 hehtaarin maaomaisuudellaan 1900-luvun alussa Suomen suurin talonpoikaista syntyperää oleva maanomistaja. Hän möi 1905 Vanhakartanon pojalleen Onni Björnille (myöhemmin Onni Rantasalo) ja 1913 han möi Uudenkartanon toiselle pojalleen Sulho Björnille (Rantasalo). Björni kirjoitti 1925 muistelmansa jotka on myöhemmin julkaistu.
Kanadanmajava Kanadanmajava ("Castor canadensis") on luontaisesti Pohjois-Amerikassa elävä majavalaji, jota on sen arvokkaan turkin vuoksi siirtoistutettu myös Etelä-Amerikkaan, Itä-Aasiaan ja Eurooppaan. Suomeen laji tuotiin 1930-luvulla, ja nykyisin se on alueella huomattavasti runsaslukuisempi kuin alkuperäiseen lajistoon kuuluva euroopanmajava. Kanadanmajava on Kanadan kansalliseläin.
Timon ja Pumba (piirrossarja) Timon ja Pumba ovat Siperiassa ja yrittävät epätoivoisesti löytää ötököitä. Kun Timon on ulkona Pumba ystävystyy mökissä Lemuluteen kanssa. Kun Pumba menee hakemaan vajasta halkoja takkaan, Timon palaa ulkoa ja syö hämähäkiltä kuolleen ötökän. Toisaalla Lemuluteen ystävät vievät tämän takaisin kotiin. Pumba palaa vajasta ja kysyy Timonilta, onko hän näyhnyt Lemuludetta. Timon lulee syöneensä sen ja valehtelee Pumballe, että harmaakarhu hyökkäsi mökkiin ja vei luteen. Timon ja Pumba lähtevät etsimään karhua ja Timon väittää Pumballe että näki karhun luolassa joka on oikeasti tyhjä. Hän esittää, että rökittää karhun, mutta silloin oikea karhu puuttuu peliin. Timon ja Pumba ovat päätyä karhun ja tämän ystävien pääruoaksi, mutta Lemulude pelastaa heidät ja Timonille käy ilmi, ettei hän syönytkään Lemuludetta.
Kanadanmajava Kanadanmajava on Kanadan kansalliseläin.
Karhu Talvella karhut nukkuvat Suomessa talviunta, joka kestää vähän alle puoli vuotta. Eteläisessä Suomessa karhu saattaa kuitenkin olla aktiivinen ympäri vuoden.
Karhu Heraldiikassa karhu symboloi toisaalta ahneutta, koska karhu on perso hunajalle, mutta myös voimaa. 1930-luvun ehdotuksessa Suomen suureksi valtakunnanvaakunaksi oli kilvenkantajina kaksi karhua. Venäjä symboloidaan usein karhuun.
Hirvi Hirvi on Norjan ja Ruotsin kansalliseläin.
Ruotsin kuningas Kaarle XI:n kerrotaan yrittäneen perustaa armeijaansa hirvijoukkoja. Hirven kesytystä on yritetty 1900-luvulla myös Suomessa ja Neuvostoliitossa, mutta tulokset ovat olleet huonoja. Hirvi ei ole laumaeläin, ja epäsosiaalisena se ei rakenna luottamuksellista suhdetta myöskään ihmiseen. Myös hirven tarvitseman luontaisen vaihtelevan ruokavalion tarjoaminen vankeudessa olisi vaikeaa.
Karhunmetsästys Karhun metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia. Suomessa annetaan vuosittain noin 150 karhunkaatolupaa, vuonna 2016 183 kpl. Suomessa on noin 1700–1800 karhua. Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä.
Luettelo kansalliseläimistä Kansalliseläin on kansalliseksi symboliksi valittu eläin.
Kauhajoen Karhu kaudella 2012–2013 Kauhajoen Karhu pelasi kaudella 2012–2013 viidettä kauttaan Suomen koripallon pääsarjassa eli Korisliigassa. Joukkue sijoittui runkosarjassa sijalle 5. Puolivälieräsarjan vastustajaksi tuli Tampereen Pyrintö, jonka Karhu päihitti otteluvoitoin 3–1. Puolivälieräsarjan voitto oli Karhulle sen pääsarjahistorian ensimmäinen. Välieräsarjassa lopulta Suomen mestaruuden voittanut Nilan Bisons oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 3–1, ja pronssiottelussa Joensuun Kataja päihitti Karhun pistein 81–59.
Suomenpystykorva Suomenpystykorvan syntyhistoriaa ei tunneta, mutta yhtenäisen kantarodun muodostuminen on alkanut Suomessa vuoden 100 jälkeen. Ensimmäisen ”suomalaisen haukkuvan lintukoiran” teki 1892 metsänhoitaja Hugo Sandberg, vaikka vastaavanlaisia koiria oli käytetty metsästykseen monipuolisesti jo satoja vuosia. Suomenpystykorvalla metsästetään kaikenlaista riistaa oravista aina hirviin ja jopa karhuihin, mutta sen erityisosaamisalue on metsäkanalintujen metsästys, missä se onkin koetulosten perusteella paras kaikista lintua haukkuvista roduista.
Matti Karhu Matti Karhu pääsi ylioppilaaksi Äänekosken yhteiskoulusta 1964. Karhu oli Yleisradiossa ajankohtaisohjelmien toimittajana vuoteen 1984 saakka ja hän toimitti muun muassa Ajankohtainen kakkonen -ohjelmaa 1969-80 sekä Ulkolinja-ohjelmaa 1980-84. Tämän jälkeen hän oli Uusi Suomi -lehden kirjeenvaihtajana Saksassa ja Yhdysvalloissa. Karhu palasi Suomeen 1980-luvun lopulla ja oli Uuden Suomen taloustoimituksen esimiehenä, kunnes lehti lakkautettiin 1991. Karhu oli lehden lakkauttamisen jälkeen vapaana toimittajana ja teki televisio-ohjelmia. Hän oli myös Kauppakamari-lehden päätoimittajana. Viimeksi Karhu on toiminut viestintäalan yrittäjänä ja hän järjestää muun muassa media-alan valmennusta yritysten edustajille, virkamiehille ja poliitikoille.
Tunturihaukka Tunturihaukka ("Falco rusticolus") on jalohaukkoihin kuuluva petolintu. Tunturihaukka on Islannin kansalliseläin.
Karhu Suomessa karhukannan hoidon päätavoitteena on, että kanta säilyy elinvoimaisena mutta ihmisarkana, karhujen aiheuttamat haitat minimoidaan ja kansalaisten tietämystä karhusta lisätään. Hoitosuunnitelmalla yritetään sovittaa yhteen karhun ja paikallisten ihmisten ja toimijoiden rinnakkaiseloa.