mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Elijärven kaivos Kemin kaivoksen tehtävänä pitkässä tuotantoketjussa kromimalmista ruostumattomaksi teräkseksi on tuottaa kromimalmista tehtyjä kromirikasteita Torniossa sijaitsevan ferrokromitehtaan raaka-aineeksi ferrokromin valmistusta varten. Kromi tekee teräksen seosaineena Outokummun Tornion terästehtaalla valmistettavasta teräksestä ruostumatonta.
Tornion terästehdas Ensimmäinen teräserä Tornion tehtaalla sulatettiin 3. toukokuuta 1976 Tehdas oli maailman tehokkaimpia terästehtaita ja ainoa, jolla oli oma kromikaivos, ja ferrokromituotanto samalla tehdasalueella. Tornion terästehtaan vihki käyttöön tasavallan presidentti Urho Kekkonen 30. toukokuuta 1977. Terästehdas oli valmistuessaan myös maailman pohjoisin. Tehdas tuotti aluksi vuodessa 50 000 tonnia ruostumatonta terästä, joka oli myös koko Outokummun kapasiteetti. Vuonna 1977 tehtalla oli työntekijöitä 1 141.
Kromi Kromi on pääseosaine ruostumattomissa teräksissä. Teräkseen sitä seostetaan ferrokromin muodossa puhtaan metallin sijasta. Suomessa ferrokromia tuottaa Outokumpu Oyj:n tehdas Torniossa. Kromimalmin sinne louhii tytäryhtiö Outokumpu Chrome Oy läheiseltä Elijärven kaivoksesta Keminmaalta. Tämä on koko EU:n alueen ainoa kromiittikaivos.
Ruostumaton teräs Ruostumattomista teräksistä yleisimpiä ovat austeniittiset laadut, joita käytetään muun muassa aterimiin, kattiloihin, kulhoihin, keittiökalusteisiin, olutastioihin sekä elintarvike-, paperiteollisuuden ja kemianteollisuuden laitteisiin, joissa on suuri korroosion riski. Sitä käytetään muun muassa säiliöiden, putkien ja paperikoneiden valmistukseen. Auton katalysaattorit ja pakoputket voidaan valmistaa osaksi ruostumattomasta teräksestä. Rakennusmateriaalina ruostumattoman teräksen käyttö on kasvamassa sen lujuuden ja syöpymiskestävyyden ansiosta julkisivuissa. Kotitalouksien veitset, sakset ja tiskialtaat valmistetaan ruostumattomasta teräksestä. Myös hissien, liukuportaiden, lukkojen ja ovenkahvojen valmistukseen käytetään ruostumattomia teräksiä. Erilaisia kodinkoneita tai niiden osia valmistetaan myös ruostumattomasta teräksesta, esimerkiksi astianpesukoneen ja pyykinpesukoneen keskeiset osat ovat ruostumatonta terästä. Ruostumatonta terästä käytetään käsikaiteissa sekä kylpyhuoneiden pyyhekuivaimissa ja pyyhekoukuissa. Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa julkisten vessojen vessanpöntöt tehdään ruostumattomasta teräksestä. Ruostumatonta terästä käytetään myös nykytaiteen veistoksissa, kuten esimerkiksi Chicagon "Cloud Gate" -teoksessa.
Jännityskorroosio Sinkki ja magnesium altistavat alumiiniseokset jännityskorroosiolle. Alumiiniseosten jännityskorroosiota voidaan ehkäistä suojaamalla korroosiolle altis metalli katodisesti sähköjännitteen avulla. 
Austeniittiset ruostumattomat teräkset voidaan suojata jännityskorroosiota vastaan sammuttamalla kappale vesiastiaan 1 050 ˚C asteesta. Hapen poisto liuoksesta ehkäisee austeniittisen ruostumattoman teräksen korroosiota kloridipitoisissa olosuhteissa. Rasittavassa kloridiympäristössä ruostumattoman teräksen yli 42% nikkeliseokset ovat kestävä materiaali. Ferriittiset ruostumattomat teräkset tai ferriittis-austeniittiset teräkset eivät herkisty kloridien vaikutuksesta jännityskorroosiolle.
Ruostumaton teräs Ruostumattoman teräksen etuina ovat korroosion kestävyys ja verrattain edullinen hinta. Lisäksi ruostumattoman teräksen pinta on helppo puhdistaa, joten kyseessä on hygieeninen materiaali. Ruostumaton teräs voi olla kosketuksissa veden kanssa ruostumatta, minkä vuoksi ruostumatonta terästä käytetään kosteissa tai märissä olosuhteissa. Kuitenkin esimerkiksi muovit, kivet ja keraamiset materiaalit kestävät myös korroosiota - kaikissa käyttökohteissa metallin käyttö ei ole siten perusteltua vaan ruostumatonta terästä käytetään sellaisissa käyttökohteissa, joissa tarvitaan metallin lujuusominaisuuksia. Alumiini on ruostumatonta terästä kalliimpaa, mutta se on ruostumatonta terästä huomattavasti kevyempää. Sinkkipinnoitettu, eli galvanoitu teräs on sen sijaan ruostumatonta terästä edullisempaa, minkä vuoksi sitä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan esimerkiksi katuvalojen pylväissä sekä erilaisissa aidoissa ja kaiteissa. Siten galvanoitua terästä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan jos mahdollista, mutta sen sinkitty pinta ei ole yhtä esteettinen kuin ruostumattoman teräksen kiiltäväksi hiottu pinta. Lisäksi galvanoidun teräksen pintaa on vaikeampi puhdistaa. Sinkitty teräs kestää suolaista ympäristöä, kuten merivettä, paremmin kuin ruostumattomat teräkset.
Avesta (taajama) Avestassa sijaitsee vanha "Koppardalen", jonne alettiin rakentaa kupariteollisuutta jo 1636. Tästä kuparitehtaasta kehittyi yksi aikansa Euroopan suurimmista kuparitehtaista. Teollistuminen jatkui rautatehtaan rakentamisella 1874. Koppardalenissa alettiin valmistaa ruostumatonta terästäkin jo 1920-luvulla lähes ensimmäisenä maailmassa. Ruostumattomasta teräksestä kehittyi myöhemmin koko Ruotsin käyntikortti maailmalle Avesta Ab:n ansiosta. Myöhemmin Avestasta muodostettiin AvestaSheffield yrityskauppojen seurauksena sekä edelleen AvestaPolarit. Myöhemmin Outokumpu Oyj osti yrityksen kokonaan. Koppardalenissa on edelleen ruostumattomia teräksiä valmistava tehdas ja Outokumpu Oyj:n toinen tutkimuskeskus.
Ruostumaton teräs Myös ruostumattomia teräksiä vaivaa korroosio eri muodoissaan, vaikka ne eivät ruostukaan kuten hiiliteräkset. Kloridipitoiset liuokset aiheuttavat pistesyöpymiä ja austeniittisilla teräksillä hitsatuissa rakenteissa jännityskorroosiota. Ruostumattomat teräkset syöpyvät siis suolaisessa ympäristössä, kuten merivedessä. Ferriittiset teräkset ovat immuuneja jännityskorroosiolle.
Tornio Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on työllistänyt etenkin Hartwallin omistuksessa oleva panimo, joka tunnetaan Lapin Kulta -oluestaan. Outokumpu Oyj rakensi Röytän kaupunginosaan 1960-luvulla ruostumattoman teräksen raaka-ainetta valmistavan ferrokromitehtaan ja vuonna 1976 siellä käynnistyi yhtiön ruostumatonta terästä tuottava tehdas. Menneinä sodanjälkeisinä vuosikymmeninä myös suurtekstiiliteollisuuslaitokset ovat olleet merkittäviä työllistäjiä Torniossa, esimerkiksi Kerilonin nailonlankatehdas ja Norlynin sukkatehdas. Tekstiiliteollisuus on nyttemmin kuihtunut olemattomiin. Tornionjokilaakson matkailu on kasvanut viime vuosina.
Japanilaisen miekan valmistus Oikein karkaistun miekan leikkuureunan ja lappeen välille jää selkeä karkaisulinja ("hamon"). Kyseessä ei siis ole koristelu, vaan kahden teräksen eri kidemuodon välinen raja. "Hamon" syntyy lämpökäsittelystä: karkaisemattomissa koristemiekoissa se tehdään usein hapolla etsaamalla. Ruostumattoman teräksen karkaisuominaisuudet ovat huonot, se voi murtua karkaistaessa, ja siitä valmistetut miekat saadaan yleensä maksimissaan Rockwell-kovuuteen noin 46–48, eli mikäli halutaan miekka, joka leikkaa hyvin ja säilyttää teränsä, sitä ei pidä tehdä ruostumattomasta teräksestä. Ruostumattomaan teräkseen ei myöskään saa kunnollista hamonia.
Martensiitti Martensiittia voi syntyä mekaanisen muokkauksen seurauksena austeniitista metastabiileissa austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä (esimerkiksi 17Cr-7Ni-teräs). Esimerkiksi kylmävalssaamalla voidaan austeniittiseen teräkseen saada martensiittia, mikä lujittaa terästä voimakkaasti. Taipumusta martensiitin muodostukseen austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä kuvataan Md30-lämpötilan avulla.
Dunaújváros Sosialismin aika loppui Unkarissa ja muualla itäisessä Keski-Euroopassa vuonna 1989. Se aiheutti myös talouden rakennemuutoksen yksityistämisohjelmineen. Dunaújvaros selvisi siitä hyvin. Sen terästehdas, nimeltään ”Dunaferr” on edelleen Unkarin suurin. Kaupunkiin on rakennettu uusi silta ja suora tieyhteys Budapestiin. Siellä on myös Euroopan unionin suurin rengastehdas, eteläkorealaisen Hankook Tyres:n tuotantolaitos.
Gillette Noin kaksi vuotta Super Bluen julkaisun jälkeen, vuonna 1962, englantilainen Wilkinson Sword haastoi Gilletten tuomalla markkinoille maailman ensimmäisen ruostumattomasta teräksestä valmistetun partaterän. Terä pysyi käyttäjien mukaan terävänä noin kolme kertaa pidempään kuin parhaatkin hiiliteräksiset - Super Blue mukaan luettuna - mikä teki Wilkinsonin teristä erittäin haluttuja. Gillette oli itse asiassa Super Bluen kehittämisen aikana löytänyt pinnoitusmenetelmän jota voitiin käyttää myös terien valmistukseen ruostumattomasta teräksestä mutta sen jatkokehitys oli sysätty syrjään Super Bluen saattamiseksi markkinoille. Wilkinson käytti Gilletten patentoimaa pinnoitusmenetelmää teriensä valmistuksessa ja joutui maksamaan rojalteja Gillettelle.
Partahöylä Partaterät valmistettiin enimmäkseen hiiliteräksestä kunnes Wilkinson Sword toi vuonna 1962 markkinoille ensimmäisen ruostumattomasta teräksestä valmistetun partaterän. Käyttäjien mukaan Wilkinsonin terät pysyivät käyttökelpoisina kolme kertaa pidempään kuin hiiliteräksestä valmistetut terät. Gillette – joka oli jo aiemmin kehittänyt ja patentoinut menetelmän partaterien valmistamiseen ruostumattomasta teräksestä – viivytteli parempien terien tuomista markkinoille koska hiiliteräksiset terät kuluivat nopeammin ja tuottivat yhtiölle näin enemmän voittoa, mutta päätyi kuitenkin tuomaan oman ruostumattomasta teräksestä valmistetun partateränsä myyntiin noin vuosi Wilkinsonin jälkeen.
Lusikkahaarukka Suomen puolustusvoimien käyttämän, useiden eri valmistajien tekemän lusikkahaarukan lusikka ja haarukka oli alkujaan valmistettu alumiinista ja niitti ruostumattomasta teräksestä. Myöhemmät Hackmanin valmistamat luhat on tehty kokonaan ruostumattomasta teräksestä.
Peittaus Peittaus on ruostumattoman teräksen pintakäsittelyssä käytettävä työmenetelmä. Peittaamista käytetään etenkin hitsaamisen aiheuttaman vähäkromisen oksidikerroksen poistoon, jolloin ruostumattoman teräksen pintaominaisuudet palautuvat. Peittausaine koostuu pääasiassa typpi- ja fluorivetyhapoista.
Ruostumaton teräs Ruostumaton teräs on käytössä pitkäikäinen ja siksi myös ekologinen materiaali. Ruostumattoman teräksen voi käytöstä poistettuna teräsromuna käyttää kokonaan raaka-aineena uudelleen. Mitä enemmän ruostumattoman teräksen romusta saadaan kiertoon, sitä vähemmän tarvitaan kalliita primäärisiä seosmetalleja, kuten nikkeliä ja molybdeeniä. Nikkelin ja molybdeenin hinnat vaihtelevat voimakkaasti syklisesti, mikä heijastuu voimakkaasti ruostumattoman teräksen markkinahinnan ja kulutuksen vaihteluun. Eräissä vaatimattomissa käyttökohteissa voidaan perinteinen 18-8-teräs korvata sitä halvemmalla AISI 201 -tyyppisellä teräksellä, jossa huomattava osa nikkelistä on korvattu seostamalla mangaania ja typpeä. Mangaanin laajamittaista käyttöä nikkelin korvaajana haittaa sen alhainen saanti romusta. Mangaani palaa suurimmaksi osaksi sulatuksen aikana oksidiksi ja siirtyy terässulasta kuonaan.
Sähkö Suomessa Suomen suurin yksittäinen sähkön kuluttaja on Outokummun omistama Torniossa sijaitseva ferrokromi- ja terästehdas, joka kuluttaa vuodessa 3,5 terawattituntia sähköä.
Ruostumaton teräs Eräänä ruostumattoman teräksen keksijänä tunnetaan englantilainen Harry Brearley, joka kokeillessaan erilaisia seoksia havaitsi vuonna 1912 kromirautaseosten olevan ruostumattomia. Teräksentuottaja Friedrich Krupp sai vuonna 1912 patentin ”korkean korroosionkestävyyden omaaville” austeniittisille CrNi-teräksille.
Budd Company Laman johdosta Budd alkoi panostaa muiden liikennevälineiden sekä työkalujen valmistukseen. Työkaluja valmistettiin ruostumattomasta teräksestä. Vuonna 1931 valmistettiin ruostumattomasta teräksestä tehty lentokone, josta saatiin rohkaisevia testituloksia. Yritys ei kuitenkaan astunut lentokoneteollisuuteen ennen kuin toisessa maailmansodassa.
Pietarsaari Kaupungin suurin työnantaja on Snellmanin Lihanjalostus Oy, joka työllistää noin 700 henkeä. Muita suuria työnantajia ovat UPM-Kymmenen sellutehdas ja saha, jotka sijaitsevat aivan kaupungin pohjoispuolella lähellä satamaa. UPM-Kymmenen tehdas on kehittynyt Wilhelm Schaumanin vuonna 1896 perustamasta Alholman sahasta. Tämän lisäksi kaupungissa toimii edelleen huomattavaa veneveistämötoimintaa, suurimpana Swan-veneitä valmistava Nautor. Suurin osa erityisesti suuremmista purjeveneistä menee vientiin. Baltic yahctsin vuonna 2011 valmistunut Heteiros (projektinimi Panamax) on maailman suurin komposiittipurjevene. Muita merkittäviä työnantajia ovat OSTP (entinen Jaro), joka valmistaa tuotteita ruostumattomasta teräksestä sekä Walki, joka valmistaa pakkausmateriaaleja.
Duplex-teräs Duplex-teräs on korroosiota kestävä teräs, jolla on austeniittis-ferriittinen mikrorakenne. Pääainesosat ovat kromi (Cr) ja nikkeli (Ni), mutta teräkseen voidaan lisätä erilaisia seosaineita, jotka parantavat teräksen korroosionkestoa ja antavat rakenteellista kestävyyttä. Tällaisia seosaineita ovat muun muassa typpi (N), molybdeeni (Mo), kupari (Cu), pii (Si) ja volframi (W). Duplex-teräksillä on erittäin hyvä jännitys- ja väsymiskorroosion kesto. Tämä mahdollistaa kyseisten terästen käyttämisen monissa eri sovelluskohteissa, joilta edellytetään hyvää korroosionkestokykyä. Duplex-teräkset voidaan luokitella niiden sisältämien seosaineiden ja korroosionkeston mukaan. Ryhmiä ovat Lean duplex, standard duplex, super duplex ja hyper duplex. Duplex-teräksien ominaisuudet, kuten hyvä korroosionkesto, saavutetaan pienemmillä seosaineiden määrillä kuin vastaavien austeniittisten ruostumattomien terästen valmistaminen. Tämän takia duplex-teräkset ovat erittäin kustannustehokas vaihtoehto ruostumattomien teräksien käytölle.
Mora-puukko Vanhemmissa Mora-puukoissa on käytetty laminoitua terää, joka on tehty kolmesta eri liuskasta. Rakenteen etuna on muun muassa terän ytimen parempi kestävyys katkeamista vastaan. Terä kestää katkeamatta pientä taivutustakin. Keskimmäisenä olevan karkaistun ja sitkeän teräksen ansiosta puukkoa voi käyttää pehmeämpien metallien, muun muassa meltoraudan, käsittelyyn. Alkuperäinen Mora-puukko tehtiin ahjoteräksestä (kankirautaa ahjossa hiilestämällä saadusta teräksestä). Nykyään suurin osa Morista tehdään yhdestä teräslaadusta: joko hiiliteräksestä tai ruostumattomasta teräksestä.
Outokumpu (yritys) Outokummun pääliiketoiminta-alue on ruostumaton teräs (Stainless Steel), joka jakautuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen: Europe (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka, Aasia ja Tyynenmeren alue), Americas ja Long Products. Yhtiön merkittävimmät eurooppalaiset kilpailijat ruostumattoman teräksen valmistajina olivat vuoteen 2012 sitä suuremmat saksalainen yritys Inoxum/ThyssenKrupp, espanjalais-ranskalais-luxemburgilainen Aperam/ArcelorMittal ja espanjalainen Acerinox. Vuoden 2012 lopulla Outokumpu osti Inoxumin, ja siitä tuli alan suurin toimija Euroopassa, ellei peräti koko maailmassa.
Niobium Kun teräkseen lisätään niobiumia, muodostuu niobiumkarbideja ja niobiumnitridejä teräksen rakenteeseen. Nämä yhdisteet parantavat teräksen sitkeyttä, lujuutta, muokattavuutta ja hitsattavuutta. Ruostumattomien terästen niobiumpitoisuus on alle 0,1 %. Niobiumpitoisia teräksiä käytetään mm. autoteollisuudessa ja kaasuputkien rakentamisessa.
Ruostumaton teräs Ruostumattomien terästen hyvä korroosionkestävyys perustuu sen sisältämään kromiin. Ruostumattomassa teräksessä kromi reagoi hapen kanssa ja muodostaa suojaavan kalvon teräksen pinnalle. Suojakalvon muodostumista metallipinnalle kutsutaan passivoitumiseksi. Passiivikalvo on äärimmäisen ohut ja valoa läpäisevä, siksi pinta on metallisen kirkas. Passiivikalvoon käytössä syntyvät naarmut ja muut rikkoutumat korjautuvat itsekseen hapettavassa ympäristössä. Korroosionkestävyyden varmistamiseksi myös hitsattavissa teräksissä pyritään estämään kromikarbidien erkautuminen raerajoilla ajamalla AOD-konvertterissa terässulan hiilipitoisuus happipuhalluksen avulla mahdollisimman matalaksi, yleensä enimmillään 0,030 prosentin pitoisuuteen.
Tornio Tornio on teollisuuskaupunki. Tornion merkittävin työnantaja on Outokumpu, jonka ruostumatonta terästä valmistava Tornion terästehdas työllistää yli 2 000 henkeä. Outokummun ansiosta Torpin teollisuusalueelle on noussut vahva metalli- ja konepajakeskittymä. Outokumpu on viime aikoina suunnitellut laajentavansa ferrokromitehdasta Torniossa jolloin syntyisi 100 uutta työpaikkaa.
Duplex-teräs Kromia (Cr) on duplex-teräksissä pääasiallisesti noin 21-28%. Kromi muodostaa passiivisen kerroksen teräksen pinnalle, mikä tekee teräksestä ruostumattoman. Kromipitoisuuden on tällöin oltava vähintään 11%. Kromilla on myös ferriittifaasia stabiloiva vaikutus. Korkeissa lämpötiloissa lisätty kromi kasvattaa teräksen hapettumisenkestoa.
Sputnikin muistomerkki Sputnikin muistomerkki on maailman ensimmäisen satelliitin Sputnik 1:n kunniaksi pystytetty muistomerkki, joka sijaitsee Koroljovinin kaupungissa Moskovan alueella Venäjällä. Muistomerkin suunnitteli ja valmisti venäläinen kuvanveistäjä Salavat Scherbakov. Muistomerkki on valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Veistos esittää Sputnik-satelliittia kiertämässä maapalloa.
Outokumpu (yritys) Yhtiöllä on ruostumattomia teräksiä valmistavia tehtaita myös, San Luis Potosíssa Meksikossa, Ruotsissa Avestassa, Torshällassa, ja Degerforsissa; Saksassa Benrathissa, Dahlerbrückissa, Dillenburgissa ja Krefeldissä; Calvertissa Alabamassa Yhdysvalloissa sekä Isossa-Britanniassa Sheffieldissä. Ruotsin Degerforsissa on lisäksi karkealevyjen valmistusta. Outokummun organisaatio Avestan tehdas valmistaa useita austeniittisia ja austeniittisferriittisiä, ruostumattomia ja haponkestäviä erikoisteräksiä, jotka se on itse kehittänyt ja tuonut markkinoille.Outokummun osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhtiön suurin omistaja on Suomen valtio joka omistaa 27.07% osakkeista Solidiumin, Kansaneläkelaitoksen ja Valtion Eläkerahaston kautta. (23.5.2017).
Betoniraudoitus Betoniraudoite voidaan valmistaa teräksen lisäksi myös ruostumattomasta teräksestä, lasikuidusta ja erilaisista komposiittikuiduista. Toistaiseksi muita kuin teräksisiä raudoitteita käytetään lähinnä erikoiskohteissa.
Duplex-teräs Nikkeliä (Ni) on duplex-teräksissä noin 1,5-7%. Nikkelin käyttö teräksessä lisää sen muokattavuutta ja hidastaa mahdollisesti jo alkanutta korroosiota. Nikkelillä on kromin tavoin puolestaan vaikutusta austeniittifaasin stabiloimisessa. Lisätty nikkeli edesauttaa ruostumattoman teräksen kiderakenteen muuttumista tilakeskeisestä kuutiollisesta pintakeskeiseen kuutiolliseen. Kiderakenteen muutos korreloi suoraan duplex-teräksen kovuuteen.
Baotou Baotou on Sisä-Mongolian suurin talousalue. Sen bruttokansantuote vuonna 2012 oli 340,95 miljardia renminbiä. Kaupungin viisi suurinta teollisuuden alaa ovat rauta- ja terästeollisuus, alumiinintuotanto, laiteteollisuus, sähköntuotanto ja maametallien tuotanto. Uudempia teollisuuden aloja ovat myös esimerkiksi ruostumattoman teräksen tuotanto ja tuulivoima. Vientiin meni tavaraa vuonna 2012 yhteensä 2,1 miljardin dollarin edestä. Suurin osa viennistä kohdistui Etelä-Koreaan ja Amerikkaan.
Žlobin Teräksen suurvalmistaja BMZ:n (Бмз, Белорусский металлургический завод, Valko-Venäjän terästehdas) keskustoimipaikka sijaitsee Žlobinissa. Yritys valmistaa teräksestä tankoja, putkia, lankaa ja vaijeria. Tämä Valko-Venäjän suurimpiin kuuluva valtionyritys on kaupungin työllisyyden ja talouden tukipilari. BMZ:n tuotannosta 85 % viedään ulkomaille.
Rautaruukki (yritys) Muita yksikön tuotteita ovat valssatut terästuotteet, metalli- ja maalipinnoitetut teräkset, putket, tangot, palkit, ruostumattomat teräkset ja alumiinit ja sivutuotteina syntyvät mineraalituotteet. Tuotteisiin liittyy palveluja: esikäsittelyä, osavalmistusta, logistiikkaa ja varastointia.
Ruostumaton teräs Vaikka ruostumattoman teräksen hinta tuntuu usein korkealta, jää teräksen elinkaaren aikainen kokonaiskustannus (ns. elinkaarikustannus) pitkän käyttöiän ansiosta yleensä pienemmäksi verrattuna moneen muuhun materiaaliin (esim. maalattu hiiliteräs tai alumiini).
Molybdeeni Molybdeenia voidaan pieninä määrinä käyttää teräksen kovettamiseen. Japanilaiset soturit kovettivat sen avulla miekkoja 1300-luvulla. Britit taas käyttivät molybdeeniterästä panssarivaunuissa ensimmäisessä maailmansodassa. Kun molybdeenia sekoitetaan ruostumattomaan teräkseen, syntynyt teräslaatu on haponkestävää.
Taskumatti Useimmiten taskumatit on valmistettu ruostumattomasta teräksestä ja niissä on krominen pinta.
Ruostumaton teräs Austeniittiset ruostumattomat teräkset ovat hyvin muovattavia, sitkeitä matalissa lämpötiloissa, hyvin hitsattavia ja lujuutensa säilyttäviä korkeissa lämpötiloissa. Austeniittisilla teräksillä ei ole iskusitkeyden transitiolämpötilaa, vaan ne säilyttävät korkean iskusitkeyden vielä −196 °C:n lämpötilassa. Painelaite- ja rakenneputkia valmistetaan teräsnauhoista hitsaamalla. Yleisimmin putket valmistetaan TIG- ja LASER-hitsausmenetelmillä ilman lisäainetta. Austeniittiset teräkset eivät ole lämpökäsiteltynä magneettisia, siksi ne voi erottaa ferriittisistä teräksistä magneetilla kokeilemalla. Metastabiili austeniitti säilyy huoneenlämpötilaan asti siihen liuenneiden seosaineiden ansiosta.
Stelton Stelton perustettiin 1960 valmistamaan ja markkinoimaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja keittoastioita. Vuonna 1964 yritys tilasi arkkitehti Arne Jacobsenilta sarjan metalliastioita. Näin syntyi "Cylinder Line", jota valmistetaan yhä korkeakiiltoisesta ruostumattomasta teräksestä. Vaikka Steltonin oli niiden valmistamiseksi uudistettava tuotantolaitteitaan, sarjasta tuli heti markkinoille tultuaan 1967 suuri muotoilu- ja myyntimenestys. Yhdysvaltalainen American Institute of Interior Designers palkitsi sen "International Design Awardillaan". Sarjaan kuului alun perin 18 osaa, mutta Jacobsen kehitti siihen uusia esineitä aina kuolemaansa 1971 asti, ja nykyisin "Cylinder Lineen" kuuluu 34 eri tuotetta.
Wilkinson Sword Wilkinson Sword -yhtiön perusti keksijä-insinööri Henry Nock vuonna 1772 ja se valmisti alun perin bajonetteja ja ampuma-aseita. Yhtiö laajensi toimintaansa 1800-luvulla miekkojen valmistukseen ja alkoi vuonna 1877 valmistaa partaveitsiä. Vuonna 1898 Wilkinson Sword uudelleen teroittavia teriä käyttävän Pall Mall -partahöylän. Yhtiö alkoi vuonna 1956 kehittää hiontamenetelmää partaterien valmistukseen ruostumattomasta teräksestä yhteistyössä saksalaisen Osberghaus KG -yhtiön kanssa. Wilkinson Sword toi ensimmäinenä markkinoille ruostumattomasta teräksestä valmistetun kaksipuolisen partaterän. Yhtiö toi vuonna 1970 markkinoille ensimmäisen teräkasetteja käyttävän partahöylän.
Mellonmäen hyppyrimäet Mellonmäki avattiin vuonna 1972. Kun Imatralla ei ollut enää mäkihyppyseuraa Joutsenon Kullervo otti hoitaakseen vuonna 2001 Mellonmäen, koska sen suurin hyppyrimäki oli käyttökelvoton 1990-luvun loppupuolelta asti. Syksyllä 2007 rakennettiin K38-mäki talkoovoimilla ja heti seuraavana kesänä mäen profiilia muutettiin paremmaksi. Mellonmäen vauhdinottotorni uusittiin syksyllä 2008 ja siihen asennettiin ruostumattomasta teräksestä latu. Hyppyrimäkien muovittaminen on suunnitteilla, mutta rahoitusta siihen ei ole.
William Beardmore and Company William Beardmore tuli 1860 osakkaaksi yritykseen ja hänen mukanaan toimintaan liittyivät hänen veljensä ja poikansa William Jr, josta tuli myöhemmin ainoa osakas sekä William Beardmore and Companyn perustaja 1886. Tehdasalue oli 1896 25 eekkeriä ja se oli Skotlannin suurin terästehdas. Tehdas oli erikoistunut teräksen valssaukseen ja levyjen tuottamiseen Clyden telakkateollisuudelle. Myöhemmin tehdas valmisti tykkejä ja niiden torneja, kuten 15 tuuman laivatykkejä BL Mk I. 
Bearmore otti haltuunsa 1900 Robert Napierin telakan Govanissa. Samana vuonna Beardmore aloitti telakan rakentamisen Dalmuiriin, josta tuli aikansa modernein telakka. Telakan ensimmäisenä tilauksena valmistui 1906 "HMS Agamemnon". Muita merkittäviä laivastontilauksia olivat taistelulaivat "HMS Conqueror", "HMS Benbow" ja "HMS Ramillies". Beardmorelta valmistui 1917 maailman ensimmäinen täydellä lentokannella varustettu lentotukialus "HMS Argus".
Gillette Gillette ei halunnut tuoda omia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja teriään markkinoille; Super Blue oli tuottanut yhtiölle suurta voittoa ja sen korvaaminen pidempikestoisella terällä olisi pienentänyt liikevoittoa. Lopulta yhtiö päätyi suurempaa vahinkoa välttääkseen tuomaan omat Gillette Stainless -teränsä markkinoille elokuussa 1963, noin vuosi Wilkinsonin jälkeen. Gilletten osuus maailmanlaajuisista kaksipuolisten partaterien markkinoista tippui tapauksen johdosta 90 %:sta 70 %:iin.
Duplex-teräs Duplex-teräksillä on austeniittis-ferriittinen mikrorakenne. Mikrorakenteessa esiintyy ferriittirakeita austeniittisessa ruostumattomassa teräksessä. Tämän takia terästä kutsutaan ”duplex-teräkseksi”. Austeniitin ja ferriitin osuudet teräksessä ovat riippuvaisia seostuksesta ja käytetystä lämpökäsittelystä. Useasti austeniittia ja ferriittiä on mikrorakenteessa yhtä paljon. Duplex-teräksen sitkeys ja kovuus ovat riippuvaisia mikrorakenteessa esiintyvien ferriittirakeiden hienojakoisuudesta. Sitkeys esiintyy austeniittisten ja ferriittisten laatujen välissä. Tasapainopiirroksesta voidaan lukea, että duplex-teräkselle tyypillinen austeniittis-ferriittinen mikrorakenne saadaan aikaan kun kromipitoisuus on noin 21,5-25% ja nikkelipitoisuuden ollessa 1,5-7%. Kromi- ja nikkeliekvivalentit voidaan määrittää seuraavasti:Sulan faasin esiintyminen edellyttää noin >1500 °C:n lämpötilaa. Ternäärinen tasapainopiirros osoittaa myös, että pienet muutokset kromi-ja nikkelipitoisuudessa aiheuttavat suuret muutokset austeniitti-ja ferriittipitoisuuksiin.
Carro Celeste Lujitemuovista, ruostumattomasta teräksestä ja kumista valmistetun teoksen mitat ovat 440 × 700 cm, korkeus noin 80 cm.
Hiekkapuhallus Hiekkapuhalluksessa käytetään myös muita materiaaleja, kuten lasia esimerkiksi ruostumattomalle teräkselle, metallia teräkselle ja kuivajäätä muille pinnoille. Metallien hiekkapuhalluksessa käytetään useimmiten metallijauheita, koska niitä voidaan kierrättää paremmin kuin hiekkaa. Metalliesineden puhalluskaapista jauhe kerätään talteen syklonin avulla. Lentokoneiden osia hiekkapuhalletaan joissain tapauksissa kookospähkinöiden kuorista valmistetulla aineella.
Haurasmurtuma Ferriittisillä ruostumattomilla teräksillä korkea kromipitoisuus lisää lohkomurtumataipumusta.
Transitiolämpötila voi nousta huoneenlämpötilaan asti, kun kromipitoisuus ylittää 20%.
Outokumpu (yritys) Selvitys ruostumattoman eli jaloteräksen valmistamisesta käynnistyi 1960-luvun alussa, kun todettiin, että yrityksellä on teräksen valmistamiseen tarvittavaa kromia ja nikkeliä. Tilannetta hankaloitti kilpailu Outokummun ja Rautaruukin välillä. Vuoden 1970 lopulla päästiin sopimukseen, jonka mukaan Outokummulle jäivät alle 4,75 millimetrin kuuma- ja kylmävalssattujen levyjen valmistus ja Rautaruukille paksummat. Outokumpu Oy ajatteli alun perin perustaa tehtaan Poriin. Sijoituspaikasta tuli kuitenkin poliittinen kysymys, ja Suomen hallituksen rahoituksella lopulta päätettiin sijoittaa tehdas Tornion Röyttään. Tilanne oli niin traumaattinen, että toimitusjohtaja - vuodesta 1969 pääjohtaja, vuorineuvos Bryk - pyysi terveydellisiin syihin vedoten eroa, joka astui voimaan 31. heinäkuuta 1972. Seuraajaksi valittiin yrityksen sisältä teknisen suunnittelun päällikkö 43-vuotias diplomi-insinööri Kauko Kaasila.
Oluttynnyri Oluttynnyri (englanniksi keg) on yleensä ruostumattomasta teräksestä valmistettu oluen säilytys- ja varastointiastia. Eurooppalainen oluttynnyri on yleensä tilavuudeltaan 50 litraa.
Navetta Maidonkäsittelylaitteet on valmistettu ruostumattomasta teräksestä, maitoputkistoissa käytetään myös kestävää lasia. Parsien ja aitojen materiaalina käytetään sinkittyä tai maalattua metalliputkea.
Metalliseos Merkittävä löytö oli vuonna 1912 havaittu nikkelin ja kromin vaikutus terästen korroosionkestoon. Nämä ruostumattomat teräkset ovat edelleen tärkeitä esimerkiksi ruoka- ja lääkeaineteollisuudessa.
Sellee Sellee (joskus "Sellö") on meren pinnan yläpuolelle maankohoamisen seurauksena muodostunut saari Alatornion edustalla nykyisessä Tornion kaupungissa. Asutusta siellä on ollut vuodesta 1660, ja se siirtyi kruunun omistukseen 1678. Vuosina 1795–1824 torniolaiset porvarit pitivät siellä maatiloja. Vuonna 1825 Sellee siirtyi Tornion kaupungin omistukseen. Nykyään saarella on Röyttän satama ja terästehdas.
Celanese Celanese (ent. "Hoechst Celanese") on yhdysvaltalainen kemianteollisuusyritys. Se on maailman suurimpia asetyyliraaka-aineiden ja vinyyliasetaatin valmistajia. New Yorkin pörssiin listattu yhtiö työllistää maailmanlaajuisesti 7 600 henkilöä, ja sen liikevaihto vuonna 2013 oli 6,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Celanese toimii Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa ja sen suurin tuotantolaitos on maailman suurin etikkahappotehdas Texasin Pasadenassa.
Sirri Saaren pinta-ala on 17,3 neliökilometriä. Saarella avattiin vuonna 2013 Persianlahden suurin nesteytetyn maakaasun (LNG) tuotantolaitos ja Iran pyrkii kasvattamaan saareen Irakin sodan jälkeen vuonna 1985 avattua vientiterminaalia (vientisatama). Saarelta johtaa Iranin mantereenpuoleiseen osaan ja Arabiemiirikuntiin yhteensä 900 kilometriä pitkä putkisto. Iranilla on maailman neljänneksi suurin todennettu öljyvaranto (kun liuskekaasua ei lueta mukaan) ja maailman toiseksi suurin maakaasuvarannoista.
Geologinen loppusijoitus Jälleenkäsittelystä jäävät jätteet ovat yleensä nestemäisessä muodossa. Loppusijoitusta varten niistä tehdään lasia. Syntyvä lasi pakataan ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin säiliöihin.
Painomuovaus Jos muovaava työkalu on suora ja kiinnitetty kappaleen yläpuolelle, sisäänpäin kääntyvien muotojen muovaaminen edellyttää erikoistyökaluja. Tätä ongelmaa voidaan kiertää muovaamalla kappaletta uudelleen toisessa asennossa.
Työkalun pään halkaisija määrittää pienimmän mahdollisen pyöristyssäteen. Työkalun pienin mahdollinen halkaisija määräytyy muovattavan materiaalin mukaan. Vaikeasti muovattavien materiaalien, kuten ruostumattoman teräksen, muovauksessa työkaluun kohdistuu suuria sivuttaisvoimia, jotka voivat katkaista ohuen työkalun.
Työkalun halkaisija vaikuttaa myös pinnanlaatuun, mahdolliseen kulmajyrkkyyteen ja muovausvoimiin.
Meri-Lappi Meri-Lappi on kasvanut suurteollisuuden ympärille. Teollisuus on toiseksi merkittävin elinkeino. Meri-Lapin alueelle on kerääntynyt suuri joukko isoja yrityksiä. Tämä johtunee hyvistä kulkuyhteyksistä meritse sekä rautateitse. Suurimmat tuotantolaitokset sijaitsevat Kemissä ja Torniossa. Kemissä on hyvin pitkälti keskitytty paperin- ja kartongin valmistamiseen ja kaivostoimintaan. Torniossa taas teräksen valmistamiseen Elijärvellä louhitusta malmista. Näiden ympärille on syntynyt runsaasti pk-yrityksiä, joista esimerkkinä voidaan mainita torniolainen Kuitunikkarit. Yritys valmistaa muun muassa suuria tuulivoimalakomponentteja lasikuidusta.
Bell X-2 Koneiden materiaalina käytettiin ruostumattomasta teräksestä ja kupari-nikkeli seoksesta, ja niiden moottorina oli Curtiss-Wright XLR25 -rakettimoottori, joka tuotti 11–67 kN työntövoiman.
M/T Smeraldo Laivan pääkoneina on neljä Wärtsilä 6LSW38 -dieselmoottoria, jotka yhdessä kehittävät 3 960 kilowatin tehon. Kaikki aluksen lastisäiliöt on valmistettu ruostumattomasta teräksestä.
Teräs Ruostumaton teräs sisältää alle 1,20 % hiiltä ja yli 12 % kromia. Tyypillinen austeniittisen ruostumattoman teräksen koostumus on max. 0,07 % C, 18 % Cr ja 8 % Ni. Kromiseostuksen ansiosta teräksen pinta passivoituu ilmassa eli pinnalle muodostuu kromioksidikalvo, joka suojaa terästä syöpymiseltä eli korroosiolta. Oksidikalvo kykenee myös korjautumaan hapettavassa liuoksessa ja ilmassa itsestään, jos suojakerrokseen on syntynyt käytössä esimerkiksi naarmuja.
Kahvipannu Kahvipannut valmistetaan metalleista, jotka kestävät hyvin kiehuvaa vettä sekä johtavat hyvin lämpöä. Perinteisesti kahvipannut valmistettiin erinomaisesti lämpöä johtavasta kuparista, ja niiden sisäpinta tuli päällystää tinalla, sillä kupari on myrkyllistä. Tinakerros kuluu ajan mittaan, ja taloissa kiertelikin säännöllisesti pannuja ammatikseen tinanneita tinureita. 1950-luvulla Suomessa alettiin enenevissä määrin valmistaa kahvipannuja teräksestä sekä suosiossa olleella emalilla päällystetystä teräksestä. Nykyisin yleisempiä ovat ruostumattomasta teräksestä tehdyt pannut, joita muutamat valmistajat tuottavat edelleen. Teräs on pannunvalmistusmateriaaleista helppohoitoisin, mutta toisaalta haalistuen teräspannu kuluu ulkonäöltään muita edellä mainittuja nopeammin.
Norra skenet Norra skenet on ruotsalaisen Ernst Nordinin suunnittelema veistos ja Uumajan yliopiston symboli. Ruostumattomasta teräksestä vuonna 1969 valmistunut veistos sijaitsee Uumajan yliopiston pihassa.
Shougang Group Shougang Group oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman yhdeksänneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 28,55 miljoonaa tonnia terästä. Valtionyhtiö on perustettu jo vuonna 1919 (alkujaan "Capital Iron and Steel Company", maaliskuusta 1992 alkaen "Shougang Corporation") ja sen kotipaikka on Kiinan Peking, jossa sen päätuotantolaitokset myös pitkään sijaitsivat. Ennen Pekingin olympialaisia 2008, osin ilmanlaadun parantamiseksi tämä valtiollinen teräksenvalmistaja määrättiin (vuonna 2005) Kiinan hallituksen päätöksellä siirtämään teräksentuotantonsa pois pääkaupungista. Terästehtaan uusi sijainti oli noin 220 kilometriä Pekingistä itään Hebein maakunnan Tangshanin prefektuuritason kaupungin Caofeidianin kaupunkipiiriin, jonne vuosina 2007–2010 rakennettiin uusi terästehdas. Tuotanto uudella tehtaalla käynnistettiin 21. toukokuuta 2009, ja uusi tehdas valmistui kokonaisuudessaan kesäkuussa 2010. Tuotanto päättyi Pekingissä vuoden 2010 loppuun mennessä. Uudesta terästehtaasta on käytetty nimitystä "Shougang Jingtang". Terästehtaan siirron on todettu osuneen teräksen hinnan kannalta epäedulliseen aikaan ja teräsyhtiön on laskettu menettäneen muuton johdosta yli 1,6 miljardia dollaria. Vuonna 2014 yhtiö teki positiivisen tuloksen. 
Valtioenemmistöisen konserniyhtiön muutaman tytäryhtiön osakeita noteerataan Shenzhenin tai Hongkongin pörssissä (Beijing Shougang Co. Ltd. (SZSE: 000959); Shougang Concord International (SEHK: 697), Shougang Concord Century (SEHK: 103), ja Shougang Concord Grand (SEHK: 730)). Tangshanin terästehdas siirrettiin konsernin sisäisellä kaupalla vuonna 2015 pörssiyritys Beijing Shougangille.
Homogenointi Ensimmäisen homogenisaattorin valmisti ranskalainen Gaulin vuonna 1900. Kolmekymmentä vuotta myöhemmin Tanskassa valmistettiin ensimmäinen ruostumattomasta teräksestä tehty homogenisaattori. Homogenointia on käytetty maailmanlaajuisesti 1960-luvulta lähtien.
IPod shuffle 9. syyskuuta 2009 Apple lisäsi iPod shuffle -mallistoon kolme uutta väriä: pinkki, sininen ja vihreä. Lisäksi Apple Storesta on tilattavissa ruostumattomasta teräksestä valmistettu erikoisversio.
Rakokorroosio Passivoituvien metallien rakokorroosionkestävyys riippuu niiden seostuksesta. Esimerkiksi ruostumattomilla teräksillä rakokorroosion kestävyys kasvaa johtuen voimakkaammasta seostuksesta, joka laskee passivoitumispotentiaalia, kriittistä virrantiheyttä, passiivialueen virrantiheyttä ja laajentaa lisäksi passiivialuetta.
Ruostumaton teräs Ruostumattomat teräkset voidaan luokitella pääseosaineiden tai mikrorakenteen mukaan.
Austeniittisissa teräksissä on toisena pääseosaineena aina nikkeliä ja/tai mangaania kromin lisäksi. Tyypillinen koostumus on 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä (kuitenkin vähintään 17 % kromia ja 7 % nikkeliä). Austeniittista rakennetta stabiloivia seosaineita ovat hiili, mangaani, nikkeli, kupari ja typpi. Välisija-atomeina austeniittiin liukenevat hiili ja etenkin typpi lujittavat voimakkaasti terästä.
Titaania käytetään hiilen sitomiseen niin, ettei se erkaudu esimerkiksi hitsin hitaasti jäähtyessä raerajoille kromikarbideina, mikä altistaisi teräksen raerajakorroosiolle. Typpi lisää teräksen myötölujuutta. Molybdeeni parantaa pistesyöpymiskestävyyttä kloridipitoisissa liuoksissa. Tavallisissa haponkestävissä kauppateräksissä on molybdeenia 2 tai 2,5 prosentin verran. Hyvin korroosionkestävissä erikoisteräksissä molybdeenia voi olla 3–6 prosenttia.
Lintu (veistos) Lintu on kuvanveistäjä Rafael Saifulinin veistos vuodelta 2009. Se sijaitsee Kiskon Toijassa Kiskopuistossa. Veistos esittää lintua kannattelevaa ihmishahmoa. Se on valmistettu raudasta ja ruostumattomasta teräksestä, ja sen korkeus on 4,5 metriä.
Ford Fiesta (2008) Vain viisiovisena saatavassa Titanium X:ssä oli Titaniumin lisäksi avaimeton käynnistys, osittain nahkaverhoillut urheiluistuimet, automaatti-ilmastointi, kuljettajan istuimen ristiseläntuen säätö, kynnyslevyt ruostumattomasta teräksestä ja veluurimatot.
Md30-lämpötila Materiaalin muovattavuuteen suuresti vaikuttava Md-lämpötila lasketaan austeniittisen ruostumattoman teräksen koostumuksesta.
Se kuvaa austeniitin stabiilisuutta kylmämuokkauksessa ja muovausprosesseissa. Mitä positiivisempi arvo, sitä korkeammassa lämpötilassa austeniitti transformoituu martensiitiksi.
Nikkeli Nikkeli sopii hyvin erilaisiin metalliseoksiin. Nikkeliä käytetään myös akuissa ja katalyyttinä. Ruostumattoman teräksen valmistuksessa käytetään nikkeliä. Nikkeliä on käytetty myös aseteollisuudessa. Jotkin nikkeliä sisältävät seokset ovat muistimetalleja.
Hiekkapuhallus Hiekkapuhallus on kovien pintojen siloittamista, muotoilua ja puhdistamista pienten kiinteiden hiukkasten ja paineilman avulla. Hiekkapuhalluksella voidaan saada lopullinen pinta, kuten ruostumattomilla teräksillä, mutta useimmiten hiekkapuhallus on pohjakäsittely ja pinnanpuhdistus ennen maalausta.
Syväveto Syvävetotilanne saadaan aikaan, kun pyöreä levyaihio työnnetään tuurnalla eli painimella vetorenkaan läpi pienellä välyksellä. Syntyneen kupin kyljissä on syvävetotilanne ja seinämä pysyy vakiopaksuna. Näin valmistetaan esimerkiksi kattila ruostumattomasta teräksestä.
Grafiitti Joutuessaan kosketuksiin eräiden metallien kanssa grafiitti voi nopeuttaa niiden korroosiota, erityisesti kosteassa ympäristössä. Joissakin ruostumattomissa teräksissäkin voi grafiitin vaikutuksesta esiintyä korroosiota, samoin alumiinissa, erityisesti jos se joutuu kosketuksiin eri metallien kanssa.
Taidepoliisi Veistos paljastettiin 4. lokakuuta 2006, vähän ennen Emman avajaisia. Se on valettu patinoidusta pronssista, ja se seisoo ruostumattomasta teräksestä tehdyllä jalustalla. Veistoksen korkeus jalustoineen on viisi metriä. Se kuuluu Espoon kaupungin taidekokoelmaan.
Norra skenet Veistos on tehty kiillotetusta ruostumattomasta teräksestä. Suorakulmaiset teräsputket on hitsattu yhteen vinoon muotoon, muistuttaen revontulia. Nelijalkaisessa veistoksessa on sisäänrakennetut valot. Veistoksessa olevat nelikulmaiset putket osoittavat vinosti ylös kohti taivasta.
Työläinen ja kolhoosinainen Veistoksessa työläinen pitää vasaraa ja kolhoosinainen sirppiä. Sen on suunnitellut neuvostoliittolainen kuvanveistäjä Vera Muhina. Nykyään veistos sijaitsee Yleisvenäläisessä näyttelykeskuksessa Moskovassa. Teos restauroitiin vuosina 2003–2009. Veistos on tehty ruostumattomasta teräksestä.
Spire of Dublin Spire of Dublin, ("suom. Dublinin torni"), viralliselta nimeltään Monument of Light ("suom. Valon monumentti") on ruostumattomasta teräksestä valmistettu, alaosastaan kolmen metrin ja huipulta noin viidentoista senttimetrin paksuinen, valtavaa neulaa muistuttava monumentti. Se seisoo entisen Horatio Nelsonin muistoksi pystytetyn pylvään paikalla, keskellä O'Connell-katua, Dublinissa, Irlannissa ja on 121,2 metrin korkuisena tällä hetkellä maailman korkein kuvanveistos. Monumentin alimmat kymmenen metriä on kuvioitu kiillottamalla se osittain. Teoksen alaosa on valaistu ja myös sen kärkeen on sijoitettu taivaalle loistava valo. Se painaa noin 126 tonnia ja sen pystytys maksoi noin neljä miljoonaa euroa.
Jännityskorroosio Osa niukkahiilisistä teräksistä on altis jännityskorroosiolle kun se altistetaan ympäristölle jossa on nitraatteja, amiineja, vedetöntä ammoniakkia tai vesiliuoksille joissa on natriumhydroksidia tai kaliumhydroksidia. Puhekielessä saatetaan puhua teräksen "lipeähauraudesta". Hiiliteräkset voivat olla alttiita ilmiölle vähähappisissa ympäristöissä joissa on rikkivetyä. Osa ruostumattomista teräksistä ovat alttiita jännityskorroosiolle happamissa kloridiliuoksissa, esimerkiksi AISI 304, 304-L, 305, 309, 316, 347, 347-L, 310 ja 314. Jotkut alumiiniseokset ovat alttiita jännityskorroosiolle NaCl-lioksissa, esimerkiksi 7049, 7050, 7500. Messingeillä esiintyy niin kutsuttua "varastorepeämää", kun ne altistuvat ammoniakille tai muille typpiyhdisteille. Osa titaanimetalleista ovat alttiita CHHCL seoksessa ja fluori-ioneja sisältävissä liuoksissa. Osa magnesiumseoksista ovat alttiita NaCl-KCrO liuoksissa.
To the Struggle Against World Terrorism Muistomerkki on 30 metriä korkea ja se on valmistettu pronssista ja muistomerkin keskellä kyyneltä esittävä osa on valmistettu ruostumattomasta teräksestä joka on 12 metriä korkea. Muistomerkki maksoi noin 12 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Uhrimetalli Suolainen merivesi aiheuttaa helposti sähköparin, jolloin epäjalompi aine, tässä tapauksessa sinkki, syöpyy kemiallisen reaktion ansiosta. Potkuri on tehty usein pronssista ja akseli ruostumattomasta teräksestä, jotka siis ovat jalompia metalleja ja syöpyisivät ilman uhrautuvaa anodia.
LNG-säiliöalus Prismaattinen säiliö on itsekantava ja aluksen rungosta erillään oleva, mutta sen särmiöt noudattavat mahdollisimman hyvin rungon muotoa. Säiliöt rakennetaan joko seosalumiinilevystä, 9 % nikkeliä sisältävästä teräslevystä tai ruostumattomasta teräksestä. Eristeenä käytetään lasikuitulujitteista polyuretaanisolumuovia.
DeLorean DMC-12 DeLorean DMC-12 on DeLorean Motor Companyn vuosina 1981–1983 valmistama takamoottorinen urheiluauto, ja ainoa yhtiön valmistama automalli. Auton erikoisuuksia ovat ruostumattomasta teräksestä tehty kori ja ylöspäin aukeavat niin sanotut ”lokinsiipiovet”.
Barcelona-tuoli Alkujaan tuolin teräksinen runko oli salvattu yhteen, mutta se uudelleensuunniteltiin 1950, kun ruostumattoman teräksen kehittymisen ansiosta runko pystyttiin valmistamaan yhdestä palasta. Istuinosa oli alkujaan päällystetty kermanvärisellä siannahalla, joka on kuitenkin korvattu myöhemmin karjaeläimen nahalla.
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintie on pitkä, lähes koko Helsingin kantakaupungin läpäisevä katu. Tämän ansiosta sen varrella on lukuisia eri aikaan rakennettuja kaupunginosia ja paljon erityyppistä kaupunkirakentamista. Lisäksi sillä sijaitsevat monet Helsingin nähtävyydet ja historialliset rakennukset.
Mannerheimintie (Helsinki) 5,5 kilometriä pitkä Mannerheimintie alkaa Erottajalta Helsingin kantakaupungin ytimestä ja loppuu Vihdintien ja Hakamäentien risteykseen, jossa se muuttuu Hämeenlinnanväyläksi. Se on yksi Helsingin kantakaupungin sisääntuloteistä, jonka kautta Turunväylän, Vihdintien ja Hämeenlinnanväylän liikenne ohjataan kaupunkiin.
Mannerheimintie (Helsinki) Vaikka Mannerheimintie on varsin pitkä, liikenteen sujuvuuden takia vain harvasta risteyksestä saa kääntyä vasemmalle, mikä pätee molempiin suuntiin kuljettaessa. Mannerheimintien kanssa risteävät kadut jatkuvat aina eri nimisinä sen toisella puolella, ainoat poikkeukset ovat Nordenskiöldinkatu ja kadun alittava Tilkanvierto.
Mannerheimintie (Helsinki) Töölön tullin pohjois­puolella Mannerheimin­tien varressa on pitkä rivi Laakson kaupungin­osaan kuuluvia, vuosina 1949–1952 rakennettuja kahdeksan­kerroksisia aravataloja, joiden tontit toisella puolella rajoittuvat suoraan Keskus­puistoon. Vuonna 1949 valmistunut Mannerheimintie 81:n talo oli tiettävästi Suomen ensimmäinen aravatalo.
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintie on toiseksi kallein tonttiruutu "Monopoly"-lautapelin suomenkielisessä painoksessa. Kallein on Erottaja. Disneyn sarjakuvien suomennoksissa esimerkiksi Ankkerheimintie tai Ankenheimintie viittaavat Mannerheimintiehen.
Mannerheimintie (Helsinki) Kadusta on vain harvoja lauluja. Juliet Jonesin Sydän on nimennyt erään kappaleensa kadun mukaan. Hector laulaa "Asfalttiprinssissä": ”"Luona Sipoon kirkon seison ja katsomaan jään..."”. Sipoon kirkko ei ollut kirkko, vaan kerrostalo Mannerheimintie 76:ssa. Hectorin lapsuudenkoti oli parin korttelin päässä Mannerheimintien toisella puolella, Mannerheimintie 45:ssä, jonka naapurikortteliin sijoittuvat "Ake, Make, Pera ja mä" -laulun vauhdikkaat tapahtumat. Hector mainitsee Mannerheimintien myös kappaleessaan "Cocktail-sukupolven Satyricon". Myös esimerkiksi Ultra Bran laulussa "Helsinki" mainitaan Mannerheimintie raitiovaunuineen. Mainittakoon myös kappale "Mä vielä palaan Helsinkiin" (levyttäneet mm. Maarit Hurmerinta ja Eino Grön), jossa on tekstinpätkä "...Espa, Freda, Mannerheimintie/on siellä tunnelmaa...".
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintien länsipuoli on suurelta osin rakennettu paljon tiiviimmin kuin itäpuoli, jossa sen varrella on muun muassa Hesperian puisto. Tämän vuoksi parilliset talonnumerot ovat läpi koko tien suurempia kuin vastapäätä olevat parittomat, ja ero kasvaa sitä suuremmaksi, mitä pohjoisemmaksi mennään: länsipuolen viimeinen talonnumero on Mannerheimintie 172 ja itäpuolen vain Mannerheimintie 117.
Mannerheimintie (täsmennyssivu) Mannerheimintie-niminen tie löytyy useista Suomen kunnista.
Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo Kelan päätoimitaloa pidetään keskeisenä esimerkkinä siitä, kuinka Alvar Aalto pyrki inhimillistämään suurikokoisia instituutio- ja liikerakennuksia. Tässä tärkein keino oli jakaa suuri rakennusmassa useisiin osiin. Kolmionmuotoinen tontti antoi tähän monia mahdollisuuksia. Rakennusosien väliin suunniteltiin aukioita ja suojaisia puistoalueita. Tämän osiin jakamisen huomaa, jos kävelee talon ympäri. Se näyttää erilaiselta joka sivultaan. Pääsisäänkäynti ja varsinainen julkisivu näkyvät Mannerheimintieltä. Vastapäisellä sivulla talo näyttää imaisevan sisäänsä Lastenlinnan suunnasta tulevan Kirjailijanpuiston. Kolmannessa kulmassa on savupiipusta kehitetty torni. Savupiippu ei ole enää alkuperäisessä käytössä.
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintie on nelikaistainen ja niiden keskellä kulkee kaksi raitiovaunukaistaa, kadun leveys on 47 metriä. Mannerheimintietä pitkin kulkevat monet Helsingin raitiovaunuista. Lisäksi bussiliikenteen määrä on suuri: HKL:n sisäisen liikenteen lisäksi monet Espooseen ja Vantaalle menevät seutulinjat sekä muualle Suomeen kulkevat kaukoliikenteen bussit kulkevat katua pitkin. Katu on ollut Esplanadien ja Arkadiankadun välillä kuusikaistainen, mutta kavennettiin vuosituhannen vaihteessa nelikaistaiseksi rakentamalla pysäköintitaskut ja suojatieulokkeet.
Mannerheimintiellä Mannerheimintiellä on Ilpo Kaikkosen single, joka julkaistiin 7. helmikuuta 2013. Kappale on mukana myös vuoden 2012 albumilla Vol. 1.
Runeberginkatu (Helsinki) Runeberginkatua pitkin kulkee Arkadiankadun risteyksestä Mannerheimintielle saakka raitiolinjat 1 ja 2, Caloniuksenkadulta Mannerheimintielle myös linja 8.
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintie (; ent. "Heikinkatu", "Läntinen ja Itäinen Henrikinkatu", "Turuntie", "Läntinen Viertotie") on Helsingin pääkatu. Samalla se muodostaa osan Eurooppatietä E12 ja on valtatie 3:n jatke.
Mannerheimintie (Helsinki) Mannerheimintien pohjoispäätä hallitsi pitkään Tilkan sotilassairaalan ylväs funkkistalo. Nyt se on menettänyt näkyvyytensä, kun viimeisten vuosikymmenten aikana sen pohjoispuolelle on kohonnut monia korkeita rakennuksia, muun muassa Pikku Huopalahden tornitalo ja sitä vastapäätä VVO:n pääkonttori sekä 2005 rakennusliike NCC:n pääkonttori vanhalle raitiovaunun kääntöpaikalle Mannerheimintie 103:een. Myös Tilkan pohjoispuolelle suunnitellaan monumentaalisia toimistotaloja.
Etu-Töölö Etu-Töölön kautta kulkevat raitiovaunut 2 ja 8 sekä useat linja-autot. Mannerheimintietä liikennöivät myös muut raitiovaunulinjat kuten 4, 7A/B ja 10. Kaupunginosassa on myös hyvät kevyen liikenteen väylät läpi koko asuinalueen. Pohjoisen ja Eteläisen Rautatiekadun väliin vanhaan junaraidekuiluun on rakennettu kevyen liikenteen väylä, joka jatkuu aina Eiraan asti. Lisäksi Helsingin kauppakorkeakoululta jatketaan pyörätien rakentamista Runeberginkatua pitkiin Kampinmalmiin. Kaupunginosaan on erittäin hyvät kulkuyhteydet lähes joka ilmansuunnasta.
Lönnrotinkatu Lönnrotinkatu alkaa kaupungin ydinkeskustasta Mannerheimintieltä Riikinkukon ja Pyyn korttelien välistä ja kulkee Kampin halki Ruoholahdenrantaan. Mannerheimintieltä Hietalahdenkadun risteykseen saakka se on yksisuuntainen ja muodostaa alkuosan Helsingin keskustasta Länsiväylälle johtavaa liikenneväylää; vastakkaiseen suuntaan liikenne kulkee etelämpänä olevaa Uudenmaankatua pitkin. Yhdessä Kauppatorin suunnasta tulevan Pohjoisesplanadin kanssa Lönnrotinkatu muodostaa kantakaupungin poikki johtavan moottoriliikenteelle yksisuuntaisen katulinjan, jossa liikenne kulkee länsilounaaseen.