mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kirkkonummi Kirkkonummen kunnan suurimmat työnantajat vuonna 2013 ovat:
Kirkkonummi Kirkkonummella on useita uimarantoja meren ja järvien rannoilla, pitkä rantaviiva laajalla saaristolla veneilyyn, melontaan, kalastukseen ja sukellukseen, laajat luonnontilaiset alueet kuntoiluun ja suunnistukseen, kunnan ylläpitämät juoksu- ja murtomaahiihtoreitit, kevyen liikenteen reitit juoksemiseen, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, uimahalli, jäähalli, kunnallinen sisäuimakeskus, viisi golfkenttää, joilla yhteensä kahdeksan täysipituista väylää ja laskettelukeskus (Peuramaa). Kirkkonummella on myös useita ratsastustalleja.
Tuusula Tuusula () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Tuusulan väkiluku on noin 39 000. Nurmijärven ja Kirkkonummen jälkeen Tuusula on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki.
Helsingin seudun liikenne Perustettaessa HSL vuonna 2010 jäsenkuntia olivat Helsingin, Espoon, Vantaan, Kauniaisten ja Keravan kaupungit sekä Kirkkonummen kunta. Ne solmivat perussopimuksen, jossa määritellään kuntayhtiön tehtävät ja hallinto. Sipoon kunta liittyi HSL:ään vuoden 2012 alussa. Tuusulan kunta sekä Helsingin seudun ulkopuolinen Siuntion kunta liittyivät HSL:ään vuoden 2018 alussa.
Kolsari Venäläinen hautausmaa, joka on yksi Kirkkonummen kunnan nähtävyyksistä, sijaitsee Kolsarissa, Syväjärveä vastapäätä.
Val Müstair Val Müstair on vahvimpia retoromaanin kielen alueita: kunnan valtakieli on retoromaani ja sen paikallinen murre vallander. Vuonna 2000 noin 90 % müstairlaisista hallitsi retoromaanin ja 75 %:lle se oli pääkieli. Kouluopetuksessa retoromaani on pääopetuskieli ensimmäiset kolme vuotta, jonka jälkeen opetus muuttuu vähitellen saksankieliseksi.
Vuorenmäen koulu Vuorenmäen koulu on Veikkolassa, joka kuuluu Kirkkonummen kuntaan. Koulu perustettiin vuonna 2011.
Kirkkonummi Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kirkkonummen kunnan nykyisellä alueella.
Kirkkonummi Kirkkonummi on väkiluvultaan Nurmijärven jälkeen Suomen toiseksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki. Tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan Kirkkonummi on kuitenkin kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa eli Kirkkonummen keskustassa asuu yli 15 000 asukasta.
Kirkkonummen kirjasto Kirkkonummen pohjoiset alueet olivat Porkkalan vuokra-aikana edustaneet koko kuntaa. Luoman, Evitskogin, Sjökullan, Veikkolan ja Volsin sivukirjastot jatkoivat edelleen toimintaansa, ja Volsin sivukirjasto aloitti vuonna 1963 lainauksen myös Volsin kunnalliskotiin. Kunta ei pystynyt rahoittamaan laitoskirjastotoimintaa, joten toiminta oli melko vaatimatonta. Oitmäessä toiminut kantakirjasto joutui muuttamaan kirkonkylään, kun toiminnat siirtyivät taas entiseen tapaan kunnan keskustaan. Heikkilän lakkautetun kirjaston kokoelma sijoitettiin Oitmäkeen sivukirjastoksi. Myös Haapajärven kirjasto lakkautettiin vuoden 1970 alussa, kun todettiin, ettei sen käyttö ollut kovin suurta ja oli järkevämpää hoitaa alueen kirjastotoiminta auton avulla. Samaan aikaan myös Lapinkylässä alkoi liikennöidä kirjastoauto.
Hista Hista () on kaavoitusvaiheessa oleva alue Länsi-Espoon Vanha-Nuuksion () ja Siikajärven () kaupunginosassa Espoon keskuksen suuralueella. Hista-Siikajärvi-Nupuri osayleiskaava-alue sijaitsee, Turunväylän varrella, Nuuksion järviylängön eteläpuolella rajautuen Kirkkonummen kuntaan. Hista kytkee Kirkkonummen, Veikkolan, Vihdin ja Lohjan sekä vahvistaa seudullista taajamarakennetta. Hista sijaitsee 10 kilometrin päässä Espoon keskuksesta luoteeseen ja noin 30 kilometrin päässä Helsingin keskustasta. Turunväylällä on alueen kohdalla Histan eritasoliittymä.
Kirkkonummen kirjasto Vuonna 1928 astui voimaan ensimmäinen kirjastolaki. Uudessa laissa määriteltiin kirjastojen valtionapujen jakaminen kunnissa, ja tällöin alettiin keskustella erityisen kantakirjaston tarpeesta. Tähän astihan Kirkkonummella oli toiminut useita lainausasemia, mutta ei varsinaista pääkirjastoa. Samana vuonna saatiin erityinen avustus tämän kirjaston perustamiseksi, ja lainausasemille avautui mahdollisuus tilata sieltä kirjoja, mutta varsinaista lainaustoimintaa siellä ei ollut. Vuonna 1932 Anders Janssonista tuli kantakirjastonhoitaja ja kirjasto sijoitettiin hänen kotiinsa Häggesböleen.
Ragvaldsin museoalue Ragvaldsin museoalue on perinteinen maatila pihapiireineen vanhan Kuninkaantien reitin varrella Kirkkonummen kunnassa Suomessa.
Kirkkonummi Kunnan nimi tulee arvatenkin 700 vuotta vanhasta Kirkkonummen kirkosta, joka sijaitsee mäen päällä kuntakeskuksessa.
Kirkkonummen Nyrkkeilykerho Kirkkonummen Nyrkkeilykerho (KNK) on Kirkkonummella vuodesta 1976 lähtien toiminut nyrkkeilyseura. Oma nyrkkeilykerho Kirkkonummelle tuli nyrkkeilyjaoston erottua Kirkkonummen Urheilijoista (KirkU).
Luoman rautatieasema Ratahallintokeskuksen (RHK) mukaan Luoman aseman palvelutaso ei täyttänyt henkilöliikenteen aseman laatuvaatimuksia. Toisin kuin Tolsan ja Jorvaksen kohdalla, Luoman rautatieaseman kehittämisestä ei RHK:n ja Kirkkonummen kunnan välillä ollut suunnitelmia. Oli ehdotettu, että asema joko siirretään nykyiseltä paikaltaan tai jopa lakkautetaan. Maaliskuussa 2016 lakkautus lopulta tapahtui, yhdessä Mankin aseman kanssa. Kirkkonummelle liikennöitiin raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Aseman laiturit ja katos sekä valotaulun pidikkeet ovat vielä paikoillaan vaikka aseman toiminta on päättynyt.
Vihti Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Nummelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Lohjan kaupungin alueelle. Veikkolan taajama ulottuu pääosin Kirkkonummen kunnan alueelle. Itäisessä Vihdissä, lähellä Nurmijärven Lepsämää sijaitseva pieni alue on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle.
Oitmäki Oitmäki () on kylä läntisellä Uudellamaalla, Kirkkonummen kunnan pohjoisosassa Loojärven eteläpuolella, yhdystie 1130:n eli Lapinkyläntien varrella.
Evitskog Evitskogissa sijaitsee myös Storträsketin uimaranta, jossa Kirkkonummen kunta tapaa järjestää kesäisin uimakouluja. Uimaranta on hyvin lapsille sopiva.
Kirkkonummen kirjasto Vuonna 1910 Kirkkonummelle perustettiin useita nuoriso­seuroja, jotka saivat myöhemmin kirjastojen vetovastuun. Työnjako suoritettiin niin, että nuorisoseurat hoitivat kirjastonhoitajien palkkaamisen ja kunta valvoi toimintaa ja myönsi varat kirjallisuuden hankkimiseen. Perustettiin kirjastokomitea, johon kuului jäseniä sekä kunnasta että nuoriseuroista. Ensimmäisessä komiteassa puheenjohtajana toimi maisteri Arvid Nummelin. Päätettiin, että jatkossa kirjastolla on kahdeksan toimipistettä eli lainausasemaa. Kirjastot toimivat siis samoilla paikoilla kuin ennenkin lukuun ottamatta Luoman kirjastoa, jonka korvasi Masalan lainausasema. Kirjaston johtokuntaan valittiin 1911 maisteri B. Jansson, kansakoulunopettaja A. N. Winell ja pienviljelijä Anders Jansson. Ensimmäiseksi pääkirjastonhoitajaksi vuonna 1913 valittiin kansakoulunopettaja Arthur Lindholm Eestinkylästä. Samana vuonna perustettiin yhdeksäs lainausasema Strömsbyn kylään.
Fribourg (kantoni) Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
Fribourgin kantoni on virallisesti kaksikielinen: ranskaa puhuu pääkielenään 68 prosenttia asukkaista ja saksaa 29 prosenttia (vuonna 2014). Kantonin vakituisista asukkaista 22 prosenttia on ulkomaalaisia (vuonna 2015). Suurin uskonnollinen ryhmä on katoliset, joita oli vuonna 2014 62 prosenttia asukkaista.
Haapajärvi (Kirkkonummi) Haapajärvi on kylä läntisellä Uudellamaalla, Kirkkonummen kunnan pohjoisosassa samannimisen järven itärannalla. Kylän pohjoispuolella on Veikkolan kylä ja Navalanmäen kukkula.
Tolsan rautatieasema Uusi asema maksoi arviolta 8 miljoonaa euroa, josta Kirkkonummen kunta maksaa 2 miljoonaa ja valtio 6 miljoonaa euroa.
Zug (kantoni) Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
Zugin kantoni on saksankielinen: saksaa puhuu pääkielenään 84 prosenttia asukkaista (vuonna 2014). Toiseksi yleisin kieli on englanti (10 %). Kantonin vakituisista asukkaista 27 prosenttia on ulkomaalaisia (vuonna 2015). Suurin uskonnollinen ryhmä on katoliset, joita oli vuonna 2014 53 prosenttia asukkaista.
Kirkkonummi Kirkkonummi () on Suomen kunta, joka sijaitsee Helsingin seudulla, Uudellamaalla Suomenlahden rannikolla. Idässä Kirkkonummea reunustaa Espoo. Muut naapurikunnat ovat Vihti, Siuntio ja Inkoo. Yhteistä maarajaa Inkoon kanssa on jonkin verran saaristossa, muuten yhteinen raja koostuu merestä. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on neliökilometriä, josta neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta neliökilometriä kohden. Kunta on kaksikielinen. Enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia ruotsia.
Porkkalan vuokra-alue Alueeseen kuului suurin osa Degerbyn kunnasta, laajoja alueita Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon kunnista sekä vesialueita ja saaria myös Espoosta. Idässä alueen raja kulki pitkin Espoonlahtea. Kun alue palautettiin Suomelle, Degerby liitettiin Inkooseen, mutta muilta osin kuntien rajat palautettiin samoiksi kuin ne olivat olleet ennen luovutusta.
Inkoo Inkoo () on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Uudellamaalla Helsingistä noin 55 kilometriä länteen. Se on rannikkokunta, joka rajoittuu lännessä Raaseporiin, pohjoisessa Lohjaan ja idässä Siuntioon. Merellä rajaa on lisäksi Kirkkonummen kanssa.
Tolsan rautatieasema Tolsan rautatieasema (, ) on lähijunien asema Tolsassa Kirkkonummella, Kirkkonummen ja Jorvaksen asemien välissä. Kirkkonummelle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Junat, jotka saapuvat Kirkkonummella raiteelle 2 tai 3, menevät raiteen 2 kautta.
Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus kuuluu Turun hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiri muodostuu Hangon, Inkoon, Kirkkonummen, Raaseporin, Siuntion, Karkkilan, Lohjan ja Vihdin kunnista.
Masala Masala () on kylä ja kunnanosa Kirkkonummen kunnassa. Se sijaitsee rantaradan varrella lähellä Espoon rajaa. Masala on myös aiempi taajama, mutta se on vuoden 1990 taajamarajauksesta lähtien ollut osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa.
Kirkkonummen luutuura Kirkkonummen luutuura on Kirkkonummen Kauhalasta löytynyt kivikautinen hirven luusta valmistettu työkalu.
Ruotsin väestö Ruotsissa puhutaan pääasiassa ruotsia, joka on lainsäädännössä vuonna 2009 määritelty sekä maan pääkieleksi että viralliseksi kieleksi. Suurin vähemmistökieli on suomi. Euroopan unionin direktiivin johdosta viiden vähemmistökielen asema kirjattiin lakiin 1999; näitä ovat saame, meänkieli (suomen murre), suomi, romanikieli ja jiddiš. Näillä kielillä on virallinen asema valtion virastoissa, oikeudessa, päiväkodeissa ja vanhainkodeissa tiettyjen kuntien alueella. Saamen kielellä on virallinen asema Arjeplogin, Jällivaaran, Jokimukan ja Kiirunan kunnissa. Suomi ja meänkieli ovat virallisia Jällivaaran, Haaparannan, Kiirunan, Pajalan ja Ylitornion kunnissa. Vuonna 2010 uudistettu kielilaki toi suomen vähemmistökieleksi 18 kuntaan Keski- ja Etelä-Ruotsissa, ja helmikuussa 2011 vielä viiteen muuhun kuntaan. Romanilla ja jiddišillä on asema historiallisina vähemmistökielinä, ja Ruotsin hallituksella on tietty velvollisuus tukea niitä. Ruotsissa on paljon vähemmistökieliä suuren maahanmuuton seurauksesta.
Helsingin keskustaajama Helsingin keskustaajama ulottuu 11 kunnan alueelle. Taajaman alueella on kaikkiaan kahdeksan kunnan (Espoo, Helsinki, Järvenpää, Kauniainen, Kerava, Sipoo, Tuusula ja Vantaa) keskuspaikat. Lopuissa kolmessa kunnassa Kirkkonummen keskusta sekä Mäntsälän ja Nurmijärven kirkonkylät muodostavat omat taajamansa. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien kokonaisväkiluvut ja näissä kunnissa asuva Helsingin keskustaajamassa asuvaksi tilastoitu väestö. Tiedot ovat ajankohdan 31.12.2011 ja 1.1.2012 voimaan astuneen kuntajaon mukaiset. Taulukossa on ilmoitettu myös muut (kokonaan tai osittain) kunnan alueella sijaitsevat taajamat. Taulukko on järjestetty laskevaan suuruusjärjestykseen kolmannen sarakkeen (Siitä Helsingin keskustaajamassa) mukaisesti.
Abramsby Abramsby on Kirkkonummen kunnan alueella oleva pienikokoinen, 12 asukkaan kylä. Kylä sijaitsee Finnträsk-nimisen järven ja Espoonlahden välissä. Lähin asutuskeskus on Masalassa, jonne kuljettaessa matkaa kertyy noin seitsemän kilometriä.
Kirkkonummen Ostari Kirkkonummen Ostari on pieni kauppakeskus Kirkkonummella. Kauppakeskus avasi ovensa 20. syyskuuta 2010 nimellä Aseman Ostari. Se sijaitsee osoitteessa Asemankaari 1, 02400 Kirkkonummi, aivan Kirkkonummen juna-aseman läheisyydessä. Vieressä ovat myös linja-autoasema sekä taksiasema. Parkkitilaa on sekä ulkona että ostarin parkkihallissa. Lisäksi aivan ostarin vieressä on vuonna 2011 avattu pysäköintitalo Asemantalli, jossa on 380 parkkipaikkaa. Ostarin pinta-ala on reilut 5000 m². Kauppakeskuksen nimi muuttui Kirkkonummen Ostariksi vuonna 2015, kun omistaja vaihtui.
Heikkilä (Kirkkonummi) Heikkilässä sijaitseva vanha sairaalarakennus toimi aiemmin Kirkkonummen kunnantalona, kunnes keskustaan valmistunut uusi kunnantalo aloitti toimintansa tammikuussa 2012, ja vanha kunnantalo jäi tyhjilleen. Nyt kunta on aikeissa myydä tai vuokrata rakennuksen.
Pekka M. Sinisalo Sinisalo oli ehdokkaana vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Kirkonummella, sai 281 ääntä ja tuli tullen valituksi valtuustoon. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Sinisalo sai Kirkkonummelta 399 ääntä, neljänneksi eniten koko kunnasta.
Jorvaksen rautatieasema Ratahallintokeskus ja Kirkkonummen kunta ovat suunnitelleet, että asemaa siirrettäisiin länteen päin Vanhan Jorvaksentien ylikulkusillan viereen. Samalla voitaisiin parantaa aseman palvelutasoa korkeammilla ja pidemmillä laitureilla sekä vanhan aseman laituripolku korvata uudella alikululla.
Kirkkolaakso Kirkkolaakso (ruots. "Kyrkdalen") on kunnanosa Kirkkonummella. Kirkkolaakso on käytännössä vain osa Kirkkonummen keskustaa, mutta alue on nimetty Kirkkolaaksoksi, sillä sen omistaa Kirkkonummen suomalainen seurakunta.
Kirkkonummen kirkko Kirkkonummen kirkko on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Kirkkonummella. Kivikirkko rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1400–1490. Keskiaikaisen, tiilisen runkohuoneen osia on jäljellä kirkon itäsakarassa.
Kirkkonummen kirkko Kirkkonummen seurakunta on perustettu viimeistään 1240-luvulla. Espoo irtautui Kirkkonummen emäseurakunnasta omaksi kappeliseurakunnaksi noin sata vuotta myöhemmin, ja muodostui itsenäiseksi seurakunnaksi 1450 -luvulla.
Helena Rängman Rängman on näytellyt myös useissa näytelmissä Tampereen Teatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa, Kotkan kaupunginteatterissa sekä Rovaniemen teatterissa. Esiintymisen lisäksi Rängman opettaa ja ohjaa harrastajia, nuoria ja lapsia muun muassa Kirkkonummen kunnan kesäleireillä ja Tampereen Nuorisoteatterissa.
Eurosetelit Ensi näkemältä maiden järjestys kirjaimiin nähden vaikuttaa sattumanvaraiselta, mutta vuonna 2002 eurokäteisen käyttöön ottaneet maat (sekä EU- mutta ei euromaat Tanska, Ruotsi ja Iso-Britannia, joille silti on varattu kirjain) ovat kuitenkin kunkin maan pääkielen mukaisten nimien mukaan käänteisessä aakkosjärjestyksessä. Kreikka on poikkeus, sillä sille on valittu Y-kirjain ilmeisesti siksi, että sama kirjainmerkki esiintyy myös kreikkalaisessa kirjaimistossa ypsilon-kirjaimena. Aakkosjärjestyksestä poikkeavat myös euron myöhemmin käyttöön ottaneet maat. Kirjainkoodit ovat seuraavat :
Malesian väestö Maan virallinen kieli on malaiji, "bahasa melayu", joka on malaijiväestön pääkieli. Muut pääkielet ovat englanti, mandariinikiina ja tamili. Kiinalaisväestö puhuu mandariinin lisäksi kantonia, hokkienia, hakkaa, hainania ja foochownia. Intialaisväestö puhuu enimmäkseen tamilia, mutta osa puhuu myös telugua tai punjabia. Maan lingua francana on käytetty brittienglantia. Englanti on saanut runsaasti vaikutteita paikalliskielistä, ja maassa puhuttavaa kreolienglantia kutsutaan manglishiksi.
Kirkkonummen rautatieasema Kirkkonummen rautatieasema jäi vuonna 1944 Moskovan välirauhansopimuksen nojalla Porkkalan vuokra-alueelle. Viimeinen suomalainen juna lähti asemalta 28. syyskuuta 1944 ja asema suljettiin suomalaiselta junaliikenteeltä virallisesti 3. lokakuuta samana vuonna. Neuvostoliiton miehitysaikana Kirkkonummi oli vuokra-alueen keskeinen liikennepaikka, ja tavara- ja sotilasliikenne Kirkkonummelta Pasilan kautta Leningradiin alkoi 4. marraskuuta 1944. Porkkalan palautuksen jälkeen Kirkkonummen rautatieasema avattiin suomalaisena liikennepaikkana jälleen toukokuun alussa 1956. Vuonna 1969 Kirkkonummesta tuli ensimmäisen sähköistetyn rataosan ja samalla rantaradan lähijunien pääteasema. Neuvostoliittolaisten miehitysaikana rakentamassa veturitallissa toimi veturikorjaamo 1980-luvun puoliväliin saakka; rakennus on sittemmin purettu. Asemalle rakennettiin alikulkutunneli vuonna 1988 ja samassa yhteydessä tavaramakasiini siirrettiin asemarakennuksen itäpuolelta sen länsipuolelle. Tavaraliikenne Kirkkonummen asemalla lopetettiin vuonna 2002, mutta matkustaja-asemana Kirkkonummi on edelleen tärkeä.
Raija Vahasalo Vahasalo on ollut Kirkkonummen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1993. Vuosina 1993–1996 hän oli Kirkkonummen sosiaalilautakunnan puheenjohtaja. Vuodesta 1997 hän on ollut kunnanhallituksen jäsen, vuosina 2005–2008 ensimmäinen varapuheenjohtaja ja vuodesta 2013 puheenjohtaja. Vuosina 2001–2008 hän oli myös Uudenmaan liiton hallituksen jäsen. Vahasalo johti Kirkkonummen Kokoomusta vuosina 1996–1999. Alueellisesti kansanedustaja Vahasalo on vaikuttanut kantatie 51:n jatkamiseen moottoritienä Espoonlahdesta Kirkkonummelle.
Timo Haapaniemi Urheilun monitoimimiehenä ja pitkän linjan liikuntavaikuttajana Haapaniemi on toiminut lukuisissa eri luottamustehtävissä ja ollut perustamassa useita paikallisia urheiluseuroja mm. Kirkkonummen Tennis ry, Kirkkonummen Karateseura Sokuto ry, Kirkkonummen Melojat ry ja Kirkkonummen Salamat ry. Vuosina 1988–1993 hän toimi Suomen Kanoottiliiton puheenjohtajana. Suomen Olympiakomitean valtuuskuntaan hän kuului vuosina 1990–1993. Vuosina 2006–2009 hän toimi Etelä-Suomen Liikunnan ja Urheilun puheenjohtajana.
Bro (Kirkkonummi) Bro on kunnanosa Kirkkonummella. Bron asuinalue koostuu rivi-, kerrostaloista- ja omakotitaloista. Brosta on matkaa Kirkkonummen keskustaan noin kilometri. Aivan Bron tuntumassa sijaitsee Kirkkonummen pelastuslaitos. Bro on suosittu lapsiperheiden asuinalue.
Kirkkonummen Sanomat Kirkkonummen Sanomat julkaisee nimimerkki Tapion (kuvataiteilija, graafikko Tapio Soivio) pilapiirroksia. Tapio käsittelee piirroksissaan monia tämän päivän polttavia kysymyksiä, jotka koskevat kasvavan pääkaupunkiseudun kehyskuntien, kuten Kirkkonummenkin, asukkaita.
Masalan lukio Masalan lukio on ollut Kirkkonummen kunnassa Masalassa sijaitseva lukio. Opiskelijoita on ollut noin 200. Lukion toiminta-aikana samassa rakennuksessa on toiminut myös peruskoulun kolme ylintä luokka-astetta eli yläkoulu, joka on nykyiseltä nimeltään Nissnikun koulu (entinen Sepän koulu).
Volsin tähtitorni Komakallion tähtitorni sijaitsee Kirkkonummella Volsin kylässä. Sen omistaa Tähtitieteellinen yhdistys Kirkkonummen Komeetta. Se sijaitsee 6 kilometrin päässä Kirkkonummen keskustasta pohjoisluoteeseen. Tähtitorniin asennettiin marraskuussa 2004 28 cm kaukoputki.
Västra Nyland Västra Nyland on läntisellä Uudellamaalla kuudesti viikossa ilmestyvä ruotsinkielinen sanomalehti. Lehden päätoimittaja on Marina Holmberg ja sen kotipaikkakunta on Raasepori. Lehden levikki on noin 10 000 kappaletta ja sen levikkialue käsittää Raaseporin lisäksi Inkoon, Siuntion ja Kirkkonummen kunnat sekä Hangon ja Lohjan kaupungit.
Stora Mickelskären Stora Mickelskären on Porkkalan edustalla, Kirkkonummen kunnan alueella sijaitseva usean saaren muodostama saariryhmä. Nimen katsotaan olevan perua siitä, että viikinkien reitti oli kulkenut saariston ohi. Lähtökohtana on ollut tuon ajan ruotsin "mikla" eli suurta (nykyruotsin "mycket") tarkoittava sana.
Kirkkonummen rautatieasema Kirkkonummen rautatieasema (, ) on lähi- ja kaukojunien rautatieasema rantaradalla Kirkkonummella, Siuntion ja Tolsan asemien välissä. Kirkkonummi on X-, U- ja L-lähijunien pääteasema, jossa myös Y-junat pysähtyvät. Asemalla pysähtyvät Helsinki – Turku/Turku satama kaukojunista IC 941, IC 943, IC 966, IC 986, IC 972 ja IC 974. Kirkkonummen rautatieasemalta lähtee kolme linja-autovuoroa Karjaalle päivässä arkisin klo 7.30, 13.30 ja 17.30, josta on yhteys Turkuun.
Kirkkonummen Sanomat Kirkkonummen Sanomat on ilmaisjakelulehti, jota jaetaan Kirkkonummen, Siuntion ja Inkoon alueelle. Lehti ilmestyy kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja lauantaisin. Painos on 28 000 kpl. Lehti on perustettu 1967. Lehden vastaava päätoimittaja ja toimitusjohtaja on Jussi Salo.
Kirkkonummi Kirkkonummen pohjoisosaa halkoo valtatie 1, jonka varrella sijaitsee Veikkola. Kirkkonummen keskusta taas on kantatien 51 varrella. Myös kantatien 50 eli Kehä III:n läntisin osuus sijaitsee Kirkkonummen alueella. Keskustan pääkatuja ovat Kirkkonummentie ja Ervastintie.
Kolsari Kolsari (ruots. "Kolsarby") on kunnanosa Kirkkonummella. Se sijaitsee lähellä Kirkkonummen keskustaa, kantatie 51:n eteläpuolella. Kolsari on pientaloalue, jonka lähimmät palvelut ovat Kirkkonummen keskustassa, noin 2 kilometrin päässä. Asuinalue on kaavoitettu Kolsarby Gårdin entiselle kallioiselle metsämaalle, ja sisältää lisäksi Sydobackan laakson. Talvisin Kolsarissa on hiihtoladut, kesäisin oivalliset lenkkeilyalueet lähimetsissä. Läheisellä Jerikonmäellä sijaitsevat vuonna 2017 valmistuneet valaistut kuntoportaat. Kolsarin rakennuskanta lisääntyy jatkuvasti. Kirkkonummen pelastuslaitos sijaitsee aivan Kolsarin vieressä, Jerikonmäessä.
Kirkkonummi Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Masala ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä. Saarlammin taajama sijaitsee pieniltä osin myös Siuntiossa. Veikkolan taajama sijaitsee Saarlammin tavoin pääosin Kirkkonummella, mutta pieneltä osin myös Vihdissä. Kolmirannan taajama ulottuu pääosin Espoon kaupungin alueelle.
Pappilanmäki (Kirkkonummi) Pappilanmäki (ruots. "Prästgårdsbacken") on kunnanosa Kirkkonummella. Pappilanmäki sijaitsee Kirkkonummen keskustan pohjoiskupeessa, mäen päällä. Pappilanmäessä sijaitsee Kirkkonummen Seurakuntatalo sekä Lyan-talo, jossa seurakunta järjestää paljon nuorisotapahtumia. Pappilanmäki koostuu pääasiassa omakotitaloista sekä rivitaloista, mutta myös muutamasta pienkerrostalosta.
Tolsa (kylä) Tolsan rautatieaseman kehitys ja siirto itään päin oli suunnitteilla kauan. Aseman siirtotyöt alkoivat kesällä 2014, ja se otetaan käyttöön 15. elokuuta 2015. Uusi asema maksaa 8 miljoonaa euroa, josta Kirkkonummen kunta maksaa 2 miljoonaa ja valtio 6 miljoonaa euroa.
Kirkkonummen kirjasto Kirkkonummen kirjasto on toiminut nykyisessä rakennuksessa, Kirkkonummen kirkon ja torin kupeessa vuodesta 1982. Rakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Hansson professori Ola Hanssonin johdolla. Sisustus on suunniteltu yhteistyössä sisustusarkkitehti Osmo Heleniuksen kanssa. Kunnankirjastoon kuuluvat myös Masalan ja Veikkolan lähikirjastot.
Annukka Ahola Annukka Ahola sävelsi tilausteoksena Porkkala-oopperan kirjailija Arto Niemisen librettoon, juhlistamaan Porkkalan palautuksen 50-vuotisjuhlaa Kirkkonummella 2006. Ooppera sai Vuoden 2006 kulttuuriteko -palkinnon Kirkkonummella. Toinen Aholan säveltämä ooppera Maailman valo Laura Voipion librettoon esitettiin Kirkkonummen kirkossa syksyllä 2010. Oopperan ohjasi Juulia Tapola. Viimeisin Annukka Aholan ooppera on Joulun tähti, jota esitettiin myös Kirkkonummen kirkossa marraskuussa 2014. Libretto on Aholan omaa käsialaa, ja oopperan ohjasi Eija Ahvo.
Suomen kielipolitiikka Oppikoulu puolestaan oli tarkoitettu erityisesti virkamiesten ja papiston kouluttamista varten ja siihen kuului varsin runsaasti kieltenopetusta. Vakiintunut käytäntö oli, että ensimmäisenä vieraana kielenä opetettiin toista maan pääkielistä ja toinen oli tavallisimmin 1950-luvulle asti saksa ja siitä eteenpäin englanti. Oppikoulu jakaantui kahteen osaan eli yleensä viisivuotiseen keskikouluun ja kolme vuotta kestäneeseen lukioon. Lukiossa pakollisina oppiaineina olivat jo niin sanotun linjalukion aikana muun muassa toinen pääkielistä ja kaksi vierasta kieltä.
Haapajärven kirkko (Kirkkonummi) Haapajärven kirkko on Kirkkonummen Haapajärvellä oleva Kirkkonummen seurakuntayhtymän kirkko. Se on päätytornillinen ristikirkko. Tämä pieni punamullattu kyläkirkko on alun perin rakennettu pitäjän kaukaisten pohjoisosien suomalaisten kirkoksi. Porkkalan vuokra-aikana 1944–1956 se oli seurakunnan pääkirkko, koska Kirkkonummen kirkko oli vuokra-alueella.
Kirkkonummen Ostari Aseman Ostari Kirkkonummen liikkeitä ovat:
Torild Brander Torild aloitti vuonna 1939 harjoittelun Helsingin Diakonissalaitoksen sisätautien osastolla, jonka jälkeen hän oli amanuenssin tehtävissä neuropsykiatrisella osastolla. Tämän jälkeen seurasi lyhytaikaisia ja monipuolisia lääketieteellisiä tehtäviä mm. kunnan ja rautatielääkärinä Kirkkonummella, Kemi Oy:n tehtaanlääkärinä ja Perä-Pohjolan sotilaspiirin kutsuntalääkärinä ja Helsingin kaupungin lastenpoliklinikan assistenttilääkärinä.
Båtvikin rata Båtvikin rata (ruots. "Båtviksbanan") oli Suomen rataverkon osuus Kirkkonummen kunnassa. Se erkani Helsinki-Turku-radalta Kelan asemalta ja jatkui rannikolle Kantvikin kylään. Radalla ei ollut väliseisakkeita, ja sillä oli pääosin vain tavaraliikennettä. Se rakennettiin 1940-luvun puolivälissä alueen ollessa osa Neuvostoliitolle vuokrattua Porkkalan tukikohtaa.
Blitzkrieg (pelisarja) Nimi on peräisin sotilastermistä salamasota.
Salamasota Nykyaikana on ollut muutama konflikti, joissa on joko esiintynyt salamasotamaisia piirteitä tai jotka ovat olleet täysin käsitteeseen yhdistettävissä (Irakin sota).
Salamasota Nykyaikaista salamasotaa kuvaa sodan lyhytkestoisuus, vihollisarmeijan taistelutahdon täydellinen lamaannuttaminen, omien joukkojen ja siviilien minimaaliset tappiot sekä taisteluiden lyhytkestoisuus ja paikallisuus.
Salamasota Koska salamasota-armeijat ovat voimakkaasti mekanisoituja ja ne nojaavat voimakkaasti moottoroituun huoltoon, ne ovat sidottuja teihin ja huoltouriin. Hyökkäysreitit ovat siksi valmiiksi ennakoitavissa: ne noudattavat pääteiden ja rautateiden linjoja. Puolustuksessa pioneeritoiminta on erittäin tärkeää: suluttaminen, liikkeen estäminen, linnoittaminen ja oman liikkeen edistäminen. Taistelutoimet tapahtuvat liikennereittien varressa ja läheisyydessä, siksi puolustusjoukot tulee ryhmittää mahdollisimman joustavasti niin, että niillä on mahdollisimman esteettömät toimintareitit sekä viivytystä silmällä pitäen omaan selustaan että vastahyökkäystä silmällä pitäen liikennereitteihin. Etulinjan tulee olla mahdollisimman joustava ja varustettu viivytystä, ei puolustusta, ajatellen. Taistelutoiminnassa pääpainon tulee aktiivisen vastarinnan sijaan olla viivytyksellä ja hyökkäyksen kulminoitumisen edistämisellä. Taistelutoimien tulee kohdistua ensisijaisesti hyökkäyskiilojen kärkien sijaan niiden sivustoja vastaan ja näin muuttaa etenevät panssarikiilat moteiksi. Tällöin on vaara, että hyökkääjä menettää panssarivaununsa polttoaineen loputtua. Toisessa maailmansodassa saksalaiset menettivät enemmän panssarivaunuja polttoaineen loppumisen vuoksi kuin minkään muun syyn takia.
Basil Liddell Hart Nykyään korostetaan miten Liddell Hart toimi sodan jälkeen läheisessä yhteistyössä Guderianin ja muutaman muun saksalaiskenraalin kanssa, jotka ymmärsivät tämän yhteistyön mukanaan tuomat edut. Guderian ei maininnut Liddell Hartia kirjansa alkuperäisessä saksankielisessä laitoksessa ollenkaan, mutta ylisti tätä Liddell Hartin toimittamassa englanninkielisessä laitoksessa. Tämä tapahtui Liddell Hartin esittämästä suorasta pyynnöstä. Toisaalta myös lukuisat sotahistorioitsijat ja teoreetikot ovat kritisoineet Liddell Hartin väittämää itsestään saksalaisen salamasotataktiikan kehittäjänä. Nykyään on tunnustettu se seikka, että salamasota ei ollut itsenäinen doktriininsa, vaan kokoelma hajanaisia hyökkäyssodankäynnin keinoja ja reaktiivisia toimia, joita sovellettiin operaation vaiheiden menestyksestä riippuen. Saksan ulkopuolisten vaikuttajien kuten Liddell-Hartin, J. F. C. Fullerin ja ranskalaisen Charles de Gaullen vaikutus saksalaisten kehittämiin salamasodankäyntiin johtaneisiin oppeihin ja taktiikkoihin on todettu pieniksi ja Liddell Hartin kohdalla vähäiseksi. Fuller ja de Gaulle löytyvät joistakin ennen sotaa julkaistujen saksalaisteorioiden lähdelistoista, mutta Liddell Hartia ei mainita. Vain yksi hänen artikkeleistaan julkaistiin saksaksi 1930-luvulla..
Salamasota Salamahyökkäyksen aloittamiseen sisältyy kuitenkin paljon riskejä, joita voidaan vähentää huomattavasti kunnollisella hyökkäysurien tiedustelulla, ja varautumisena mahdollisimman hyvin kaikkiin mahdollisiin vastoinkäymisiin. Silti hyökkäys on aina jonkinasteinen uhkapeli, jossa myös onnella on merkitystä.
Basil Liddell Hart Liddell Hartin ja saksalaiskenraalien sodanjälkeisen kirjallisen yhteistyön ansiosta hänen osuutensa modernin sodankäynnin kehittäjänä ylikorostui. Sodan jälkeen Liddell Hartin onnistui luoda vaikutelma siitä, että saksalaisten kehittämä salamasota olisi perustunut hänen esittämiinsä ajatuksiin.
AtWar AtWarissa on alussa valmiina pelattavana kolme erilaista strategiaa. Strategiapisteillä niitä voi ostaa lisää viisi erilaista (esim. imperialisti, salamasota). Lisäksi on vielä viisi erilaista Premium-strategiaa, joita voi pelata vain Premium-tilauksen ostanut pelaaja.
Laskuvarjojääkäri Laskuvarjojoukkojen käyttöönotto tapahtui ensimmäisenä 1930-luvun Neuvostoliitossa, jossa saksalaisia sotilaita koulutettiin erityisesti lentäjiksi kiertäen Weimarin tasavallalle asetettuja rauhansopimuksen kieltoja. Tätä kautta oppi tuli Saksan armeijalle, joka käytti sitä salamasotansa ilma-maa-sotaopin osana.
Salamasota Hyökkäyksen selustassa toimivien erikoisjoukkojen ja sissitoiminnan merkitys korostuu. Sissien tehtävä on katkaista ja tuhota vihollisen logistiikkaa: huoltosaattueita ja varikoita, viestikeskuksia sekä hyökätä vihollisen komentokeskuksia vastaan. Kun liike on pysähtynyt, se voidaan tuhota. Kulminoitunutta panssarikiilaa vastaan suoritettu vastahyökkäys yleensä muuttaa hyökkäyksen sekasortoiseksi paoksi.
Panssarivaunu Sodan alussa panssarivaunut olivat kevyitä ja nopeita. Aseistus oli kevyttä ja panssarointi ohutta. Ensimmäisen kerran panssarivaunut osoittivat kykynsä Puolan offensiivissa. Seuraavan kerran laajamittaisesti panssarivaunut osallistuivat sotaan Ranskassa. Saksan käyttämä salamasota, nopea etenemien vihollisen alueelle, perustuikin juuri panssarijoukkojen käyttöön.
Strateginen ilmapommitus Strategisten pommitusten vastakohta on taktinen pommitus, jonka tarkoituksena yleensä on tukea "kaukotykistönä" maavoimien toimintaa. Yksi tällainen malli on liittynyt salamasotaan, siihen, että ylivoimainen Luftwaffe käytti mm. Junkers Ju 87 -syöksypommittajia kohteiden tuhoamiseen puolustajan syvyydessä auttaen panssarijoukkoja läpäisemään nopeasti rintama.
Taistelu Ranskasta Länsirintamalla käytiin 10. toukokuuta 1940 saakka valesotaa, minkä aikana Saksa valloitti Puolan ja valtasi Tanskan sekä Norjan. Sen jälkeen Saksa valmistautui iskuun Beneluxmaihin ja Ranskaan. Se keskitti kolme armeijaryhmää länsirajalleen valmiina salamasotaan. Rajan takana oli ranskalaisia ja brittiläisiä joukkoja hieman alle miljoona miestä.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisö syntyi vuonna 1860. Profeetta Joseph Smithin kuoltua 1844 osa hänen seuraajistaan ei halunnut tunnustaa Brigham Youngia hänen seuraajakseen kirkon johdossa, koska heidän mielestään kirkon johtajuuden tuli kulkea Joseph Smithin suvussa. Osa niistä, jotka eivät seuranneet Youngia länteen, pyysivät Joseph Smithin poikaa Joseph Smith III:ta ryhtymään uudelleen järjestettävän kirkon presidentiksi. Tämä lopulta suostui saatuaan mielestään hengellisen vahvistuksen asialle ja Reorganisoitu (uudelleen-organisoitu) Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko perustettiin vuonna 1860 Amboyssa, Illinoisissa (reorganisoitu lisättiin nimeen vuonna 1872). Smithin leski Emma Hale Smith oli mukana Joseph Smith III:n ympärille syntyneessä ryhmässä. Nykyään Kristuksen yhteisön virallinen historiankirjoitus kutsuu vuosia 1830-1844 (MAP-kirkon perustamisesta Smithin kuolemaan) "kirkon varhaisiksi vuosiksi" ja vuosia 1844-1860 (Smithin kuolemasta yhteisön perustamiseen) "hajaannuksen vuosiksi".
Kristuksen kirkko (temppelin paikka) The Church of Christ (Temple Lot) kuuluu niihin myöhempien aikojen pyhien liikkeen yhteisöihin, jotka erkanivat liikkeen pääuomasta profeetta Joseph Smithin murhan jälkeen 27. kesäkuuta 1844. Smithin kuoleman jälkeen hänen perustamansa uskonnollinen liike ajautui hajaannuksen tilaan, koska useat henkilöt pyrkivät hänen seuraajakseen Kirkon johtajaksi. Tärkeimmät Smithin perustamasta uskonnollisesta liikkeestä syntyneet yhteisöt ovat Brigham Youngin ympärille syntynyt Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko sekä Smithin lesken ja pojan ympärille syntynyt Kristuksen yhteisö. Kuitenkin myös useita muita kirkkoja ja yhteisöjä syntyi Smithin perustaman liikkeen perustalle.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisö muistuttaa sekä opillisesti että käytännöiltään enemmän valtauoman kristillisiä kirkkoja kuin Utahin MAP-kirkko. Se ottaa osaa ekumeeniseen liikkeeseen ja tekee yhteistyötä muiden kirkkojen kanssa. Yhteisön papit koulutetaan yliopistojen ja kirkollisten akatemioiden teologisissa tiedekunnissa, joten heillä on yleisesti tunnustettu tieteellinen tutkinto. Kristuksen yhteisö vihkii nykyään myös naisia papeiksi, mikä tosin on yhteisön parissa edelleenkin kiisteltyä. Kristuksen yhteisö tunnustaa suurten kristillisten kirkkojen tavoin kolminaisuusopin, minkä johdosta Kristuksen yhteisössä toimitettu kaste tunnustetaan yleensä kristilliseksi kasteeksi, toisin kuin MAP-kirkon kaste.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen helluntaikirkko Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen helluntaikirkko (engl. "Pentecostal Church of Jesus Christ of Latter Day Saints") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva yhteisö. Yhteisö on syntynyt vuosina 1994-1995 Yhdysvalloissa toimineen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon yhteydessä toimineen opintopiirin ympärille. Piirin johtajana toimi Michael Bethel, jonka ympärille uusi kirkko syntyi. Nykyään kirkossa on kolmisenkymmentä jäsentä. Kirkon päämaja toimii Kennerissä, Louisianassa.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisö tunnustaa Mormonin kirjan pyhäksi kirjoitukseksi. Se on kirkon käsityksen mukaan toinen todistus Kristuksesta, ja se sisältää arvokasta hengellistä materiaalia, joka ohjaa lukijaansa ja synnyttää uskoa. Sen sijaan Kristuksen yhteisö panee MAP-kirkkoa vähemmän painoa Mormonin kirjan tosiasiallisen historiallisuuden tunnustamiselle, eikä yhteisö pyri MAP-kirkon tavoin todistelemaan kirjaa historiallisesti ja arkeologisesti tarkaksi. Kirjaan viitataan nykyään Kristuksen yhteisössä verrattain vähän. Yhteisö käyttää Mormonin kirjasta vuoden 1844 versiota, jossa luvut ja jakeet eroavat MAP-kirkon versiosta.
Kristuksen yhteisö Suomessa on vain muutama yksittäinen Kristuksen yhteisön jäsen, eikä kirkkokunta ole rekisteröitynyt maassa. Suomesta katsoen lähin Kristuksen yhteisön seurakunta on Oslossa.
Kristuksen yhteisö MAP-kirkkoon verrattuna Kristuksen yhteisö on myös selvästi vapaamielisempi. Kirkko kehottaa jäseniään "luomaan oman teologiansa". Dogmaattisuuden ja liturgian sijaan Kristuksen yhteisö korostaa hengellisyyttä ja Jumalan läsnäolon kokemusta, toivoa, rauhaa ja rakkautta. Kirkon opillisen perustan muodostavat ennen muuta yhteisesti tunnustetut pyhät kirjoitukset. Kristuksen yhteisön teologinen profiili on kristillisten kirkkojen parissa ainutlaatuinen.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisöllä on oma versionsa Oppi ja liitot -kirjasta, johon on Joseph Smithin saamien ilmoitusten lisäksi otettu hänen seuraajiensa ilmoituksia. Moniavioisuuteen kehottavan ilmoituksen sijasta Kristuksen yhteisön käyttämässä versiossa on tätä vanhempi ilmoitus, joka kieltää moniavioisuuden. Kirkon versiossa on lisäksi esimerkiksi ilmoitus pappeuden antamisesta myös naisille. Kristuksen yhteisö ei ole koskaan tunnustanut Kallisarvoista helmeä pyhäksi kirjoitukseksi, ja nykyään se myöntää Aabrahamin kirjan väärennökseksi.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisö (engl. "Community of Christ") on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon jälkeen toiseksi suurin myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva yhteisö. Siihen kuuluu yli 250 000 jäsentä noin 50 maassa. Vuoteen 2001 kirkko tunnettiin nimellä Reorganisoitu myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko (engl. "Reorganized Church of Jesus Christ of Latter Day Saints"); nimi vaihdettiin, koska Kristuksen yhteisö halusi tehdä selkeämmin pesäeron MAP-kirkkoon. Kirkon keskuspaikka on Independencessä, Missourissa.
Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma (Herran varma tie) Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma (Herran varma tie) ( tai "Church of Christ with Eliah Message (The Assured Way of the Lord) inc.") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista yhteisöistä. Se erosi omaksi yhteisökseen Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma -yhteisöstä vuonna 2004. Historiallisesti ja opillisesti yhteisö kuuluu Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöön eli hedrickiläisiin.
Jeesuksen Kristuksen 1830 palautettu kirkko Jeesuksen Kristuksen 1830 palautettu kirkko (engl. "The Church of Jesus Christ Restored 1830") on pieni myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva yhteisö. Sen päämaja sijaitsee Tarkiossa, Missourissa. Yhteisö erosi Kristuksen yhteisöstä 1980-luvun puolivälissä protestina yhteisön uusille teologisille linjauksille. Uuden yhteisön johtajana toimi seitsenkymmen Nolan W. Glauner.
Kristuksen kirkko (palautettu) Kristuksen kirkko (palautettu) (engl. "Church of Christ (Restored)") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista yhteisöistä. Se on eronnut Kristuksen kirkko (fettingiläiset) -nimisestä yhteisöstä 1930-luvulla. Tämä puolestaan erosi Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöstä eli hedrickiläisistä vuonna 1929. Yhteisö toimii etupäässä Yhdysvaltain etelävaltioissa, joissa sillä on noin 4500 jäsentä. Suurin osa jäsenistöstä asuu Louisianan, Mississippin ja Missourin osavaltioissa. Liike ei ole levinnyt Yhdysvaltain ulkopuolelle.
Reorganisoitu Jeesuksen Kristuksen kirkko (bickertonilaiset) Reorganisoitu Jeesuksen Kristuksen kirkko (engl. "Reorganized Church of Jesus Christ") oli eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuulunut uskonnollinen yhteisö. Kirkko erosi Jeesuksen Kristuksen kirkosta vuonna 1907. Kiista elämän luonteesta tuhatvuotisen valtakunnan aikana hajotti Jeesuksen Kristuksen kirkon, ja lopulta puolet yhteisön kahdentoista apostolin koorumista erosi siitä ja perusti oman yhteisön, Reorganisoidun Jeesuksen Kristuksen kirkon.
Kristuksen yhteisö Ainoana mormonistisista yhteisöistä Kristuksen yhteisö kustantaa ja painaa Joseph Smithin Innoitettua raamatunkäännöstä. Yhteisön yleinen suhtautuminen Raamattuun on - kuten sen suhtautuminen Mormonin kirjaankin - selvästi MAP-kirkkoa liberaalimpaa. Kirkko ei torju kriittistä raamatuntutkimusta.
Kristuksen kirkko, jolla on Elian sanoma Fetting toimi ensin Kristuksen kirkko (temppelin paikka) yhteisön yhteydessä. Kahdennellatoista vierailullaan Johannes kastaja antoi sanoman, jonka mukaan ne jäsenet, joita ei ollut kastettu yhteisön kasteella, tuli kastaa uudelleen. Fetting itse kuului näihin (hänet oli kastettu Reorganisoidussa myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa, johon hän oli aikaisemmin kuulunut). Fetting otti kasteen, ja samalla kastettiin noin puolet yhteisön jäsenistä. Tämä merkitsi, että Fettingin seuraajat erosivat omaksi yhteisökseen, joka myös otti nimen "Kristuksen kirkko".
Temppeli (mormonismi) Kristuksen yhteisöllä on tällä hetkellä kaksi toiminnassa olevaa temppeliä. Vanhin myöhempien aikojen pyhien rakentama temppeli Kirtlandissä, Ohiossa, kuuluu Kristuksen yhteisölle. Lisäksi yhteisöllä on vuonna 1994 käyttöön vihitty temppeli Independecessä, Missourissa. Toisin kuin MAP-kirkon temppelit, Kristuksen yhteisön temppelit ovat avoinna yleisölle. Niissä pidetään kaikille avoimia jumalanpalveluksia sunnuntaisin ja suurina juhlapyhinä, Independencen temppelissä järjestetään myös rukoushetki maailmanrauhan puolesta joka päivä puolelta päivin.
Kristuksen yhteisö Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että Kristuksen yhteisön asenne Joseph Smithin Nauvoon kauden (1840-1844) ilmoituksiin ja opetuksiin on ristiriitainen. Oikeastaan yhteisö ei halua tunnustaa niitä, mutta toisaalta Smithiä ei kuitenkaan haluta leimata myöskään "vääräksi profeetaksi" tai hänen ilmoituksiaan vääriksi. Reorganisoitu kirkko väitti esimerkiksi pitkään virallisesti, että moniavioisuuden salliva ilmoitus olisi Brigham Youngin väärennös, ja että Smith itse ei koskaan olisi opettanut ja harjoittanut moniavioisuutta. Tämä väite on kuitenkin historiallisesti kestämätön, ja nykyään Kristuksen yhteisö myöntää virallisestikin Smithin harjoittaneen moniavioisuutta.
Jeesuksen Kristuksen palautettu kirkko Jeesuksen Kristuksen palautettu kirkko (engl. "Restored Church of Jesus Christ") on pieni myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva yhteisö. Siihen kuuluu noin 25 jäsentä Independencessä, Missourissa Yhdysvalloissa. Yhteisön perusti vuonna 1980 Eugene O. Walton, joka kuului ennen Kristuksen kirkkoon. Yhteisö ei hyväksy Brigham Youngia profeetta Joseph Smithin laillisena seuraajana. Se mieltää itsensä Smithin 6. huhtikuuta 1830 perustaman Kristuksen kirkon seuraajaksi, muttei ole pystynyt esittämään suoraa historiallista jatkumoa Smithistä Waltoniin.
Jeesuksen Kristuksen alkuperäinen kirkko (bickertonilaiset) Jeesuksen Kristuksen alkuperäinen kirkko (engl. "Primitive Church of Jesus Christ") oli eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuulunut uskonnollinen yhteisö. Se erosi Jeesuksen Kristuksen kirkosta, eräästä toisesta mormonistisesta yhteisöstä, vuonna 1914.
Kristuksen kirkko (fettingiläiset) Innostus Fettingin saamista ilmoituksista laantui huomattavasti, kun Fetting kertoi saaneensa Elian kahdennentoista ilmoituksen. Sen mukaan jokainen maan päällä asuva oli kastettava, riippumatta siitä, millä kasteella hänet oli aiemmin kastettu. Joseph Smithille ja Oliver Cowderylle annettu valtuus kastaa oli nimittäin kadonnut maan päältä, kunnes Jumala oli palauttanut sen Otto Fettingille. Tämä ilmoitus oli järkytys Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -kirkolle, joka itse suoritti kasteita. Sen teologian mukaan myös Reorganisoidussa Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkossa suoritetut kasteet olivat päteviä, samoin kuin eräissä muissa myöhempien aikojen pyhien yhteisöissä ja Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkossa ennen vuotta 1844 suoritetut kasteet. Koska Otto Fetting itse oli saanut kasteen Reorganisoidussa kirkossa, hän kastatti itsensä uudelleen, samoin kuin hänen seuraajansakin. Noin puolet Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisön jäsenistä otti uuden kasteen, mukaan luettuna osa liikkeen apostoleista. Tämä merkitsi hajaannusta Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisössä. Fetting organisoi oman kirkkonsa lokakuussa 1929. Hän antoi sille nimen Kristuksen kirkko.
Itse temppelin paikka samoin kuin kirkon rukoushuonekin jäivät Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisön haltuun, joten kirkko joutui hankkimaan itselleen uudet tilat. Otto Fetting kertoi saaneensa yhteensä noin kolmekymmentä ilmoitusta Johannes kastajalta ennen kuolemaansa 30. tammikuuta 1933.
Kristuksen yhteisö Kristuksen yhteisö tunnustaa kahdeksan sakramenttia: lasten siunaamisen, kasteen, konfirmaation, ehtoollisen, avioliiton, pappisvihkimyksen, evankelisen siunauksen sekä sairaiden voitelun. Yhteisön ehtoollinen on kaikille avoin. Kirkko ei liioin tunnusta eräitä MAP-kirkon erikoisoppeja, kuten ihmisen mahdollisuutta kehittyä jumalaksi.
Patriarkaalinen siunaus Myös Kristuksen yhteisössä on käytössä patriarkaalinen siunaus, jota siellä kutsutaan evankeliseksi siunaukseksi. Kristuksen yhteisö mieltää tämän siunauksen yhdeksi sakramenteistaan eli pyhistä toimituksistaan.
Kristuksen yhteisö Reorganisoidun kirkon alkuaikoina kirkossa toimitettiin salaisina pidettyjä temppeliseremonioita Kirtlandin ja Nauvoon temppelien peruina; samoin käytössä oli kaste ja konfirmaatio kuolleiden puolesta MAP-kirkon tapaan. Kirkko kuitenkin luopui näistä toimituksista jo 1800-luvulla. Nykyään Kristuksen yhteisön omistamat kaksi temppeliä, mormonismin vanhin, vuonna 1836 vihitty temppeli Kirtlandissä, Ohiossa, sekä Kristuksen yhteisön rakennuttama ja vuonna 1994 vihitty uusi temppeli Independencessä, Missourissa, ovat auki kaikille kirkon jäsenille ja myös vierailijoille. Niissä pidetään julkisia kokouksia.
Temppeli (mormonismi) Suuri osa Joseph Smithin seuraajista vaelsi tämän seuraajaksi valitun Brigham Youngin johdolla länteen, nykyisen Utahin alueelle. Täällä kirkon jäsenet aloittivat uusien temppelien rakentamisen. Myös useat muut Smithin perustamasta liikkeestä syntyneet yhteisöt säilyttivät ajatuksen temppeleistä Jumalalle pyhitettyinä huoneina. Ensimmäinen rakennettu eli Kirtlandin temppeli jäi Joseph Smithin pojan Joseph Smithin III:n johtaman Reorganisoidun myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon haltuun (nykyään Kristuksen yhteisö) haltuun. Se on edelleen yhteisön jumalanpalveluskäytössä. Lisäksi Kristuksen yhteisöllä on vuonna 1994 käyttöön vihitty toinen temppeli Independencessä, Missourissa.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen ennallistettu kirkko Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen ennallistettu kirkko () on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluva yhteisö. Liikkeen päämaja on Independencessä, Missourissa. Se perustettiin 6. huhtikuuta 1991. Liikkeen perustajina oli joukko Kristuksen yhteisön (tuolloisen Reorganisoidun myöhempien aikojen Jeesuksen Kristuksen kirkon) jäseniä, jotka vastustivat kirkkonsa teologista liberalismia. Ratkaiseva tekijä oli Reorganisoidun kirkon päätös avata pappeuden virat myös naisille.
Kristuksen kirkko Kristuksen kirkko (engl. "Church of Christ") oli Joseph Smithin perustaman kirkon alkuperäinen nimi. Se oli ensimmäinen myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuulunut uskonnollinen yhteisö, ja kaikki myöhempien aikojen pyhien liikkeen kirkot ja uskonnolliset yhteisöt mieltävät olevansa Kristuksen kirkon seuraajia ja ainakin hengellisessä mielessä Joseph Smithin perustaman liikkeen aitoja, legitiimejä seuraajia. Kristuksen kirkko alkoi järjestäytyä epävirallisesti keväällä 1829, virallisesti kirkko järjestäytyi 6. huhtikuuta 1830. Vuonna 1838 kirkko muutti nimensä Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkoksi.
Mark Hofmann Hofmann, joka on kuudennen polven mormoni, syntyi 7. joulukuuta 1954 syvästi uskonnolliseen perheeseen, jonka jäsenet kuuluivat Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkkoon, suurimpaan mormonistisista yhteisöistä. Hofmannin on kerrottu olleen jo nuorukaisena kiinnostunut väärennöksistä.
Oppi ja liitot Kristuksen yhteisö (engl. Community of Christ), joka aikaisemmin tunnettiin nimellä Reorganisoitu Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko, julkaisi ensimmäisen oman versionsa Opista ja liitoista vuonna 1864. Se perustui vuoden 1844 editioon. Vuonna 1878 yhteisön yleiskokous päätti, että kirkon profeetan Joseph Smith III:n saamat ilmoitukset olivat samanarvoisia Joseph Smithin saamien ilmoitusten kanssa ja että ne piti näin ollen liittää osaksi Oppia ja liittoja. Tämän jälkeen Kristuksen yhteisö on liittänyt johtajiensa saamat ilmoitukset osaksi Opin ja liittojen kirjaa, joka täten alati kasvaa.
Jeesuksen Kristuksen 1830 palautettu kirkko Jeesuksen Kristuksen 1830 palautettu kirkko katsoo olevansa Joseph Smithin 6. huhtikuuta 1830 perustaman Kristuksen kirkon laillinen seuraaja. Kirkko tunnustaa Kristuksen yhteisön neljä ensimmäistä johtajaa eli profeetta-presidenttiä. Sen mukaan yhteisön viidennestä johtajasta Wallace B. Smithistä tuli kuitenkin "langennut profeetta", kun hän hyväksyi pappeuden virkojen avaamisen naisille. Samoin Smith lankesi pois Jumalan tahdosta rakennuttamalla kirkolle uuden temppelin Independenceen, Missouriin, sen sijaan että olisi pyrkinyt rakentamaan sinne "Siionin kaupungin".