mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Siachenin jäätikkö Siachenin jäätikkö on Intian, Pakistanin ja Kiinan rajaseudulla melko lähellä Karakorumin solaa oleva vuoristojäätikkö Ladakhin alueen pohjoispuolella. Pakistan piti aluetta omanaan, mutta Intia miehitti sen vuonna 1984, jolloin jäätiköstä tuli maailman korkein miehitetty kohta.
Intian historia Intian suhteet suuriin naapurimaihin Kiinaan ja Pakistaniin olivat myös ongelmalliset. Kiinassa katsottiin myös että Goan miehitys oli merkki Intian laajentumishalukkuudesta. Himalajan vuoristossa, Intian koillisosalla, maalla oli kiistanalainen raja Kiinan kanssa. Kiinalaiset pitivät aluetta osana Tiibetiä ja Intia katsoi alueen olleen brittien siirtomaa-aluetta ja näin ollen osa Intiaa. Kiistanalainen raja juonsi juurensa vuoteen 1914, jolloin brittiläiset kehittivät niin kutsutun McMahon-linjan puskurivyöhykkeeksi Kiinan vastaiselle rajalle. Kiina ei kuitenkaan koskaan hyväksynyt sopimusta. Kiistanalainen raja maiden välillä oli myös Intian luoteisosassa, Aksai Chinin alueella, Tiibetin ja Kashmirin rajaseudulla. Kiinan ja Intian välillä olleet rajakahakat kehittyivät maiden väliseksi sodaksi lokakuussa vuonna 1962. Kiinalaiset olivat paremmin varustautuneita korkealla vuoristossa käytävään sotaan ja Intian armeija joutui heti alakynteen. Kiinalaiset vyöryivät rajan yli, mutta Kiinan armeija keskeytti etenemisensä ja päätti vetäytyä marraskuussa 1962. Sota päättyi tulitaukoon, jossa Aksai Chin jäi kiinalaisten miehittämäksi, mutta kiinalaiset luovuttivat Intialle maan koillisrajalla suurimman osan intialaisten vaatimista alueista. Sota oli takaisku etenkin Nehrulle, joka oli tehnyt kovasti töitä rakentaakseen hyvät suhteet Kiinaan.
Sunil Sunil Varma (), yleensä pelkästään Sunil (s. 28. helmikuuta 1974 Bhimavaram, Andhra Pradesh, Intia), on intialainen, telugunkielinen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti palkintojakin voittaneista koomisista elokuvarooleistaan. Viime vuosina häntä on alettu nähdä myös elokuvien pääosarooleissa, varsinkin vuonna 2010 ilmestyneen S. S. Rajamoulin ohjaaman "Maryada Ramannan" saavuttaman hyvän menestyksen jälkeen.
Pawan Kalyan Pawan Kalyan (s. 2. syyskuuta 1971 Bapatla, Andhra Pradesh, Intia), on intialainen näyttelijä, elokuvaohjaaja, elokuvakäsikirjoittaja, koreografi, laulaja ja poliitikko. Hänet tunnetaan erityisesti rooleistaan telugunkielisissä elokuvissa. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuonna 1996 ilmestynyt "Akkada Ammayi Ikkada Abbayi". Kalyanin perheeseen kuuluu muitakin tunnettuja näyttelijöitä, kuten Chiranjeevi, Ram Charan ja Nagendra Babu.
Chiranjeevi Chiranjeevi (; alun perin Konidala Siva Sankara Vara Prasad, mediassa usein ”Mega Star”; s. 22. elokuuta 1955 Mogalthur, Länsi-Godavari, Andhra Pradesh, Intia) on intialainen, telugunkielinen näyttelijä ja poliitikko. Hän on esiintynyt enimmäkseen telugunkielisissä elokuvissa, mutta myös joissakin tamilin-, kannadan- ja hindinkielisissä. Yli sadan menestyselokuvansa vuoksi Chiranjeevia pidetään aikansa johtavana telugunäyttelijänä.
Kurung Kumeyn piirikunta Kurung Kumeyn piirikunta (, ) on yksi Intian Arunachal Pradeshin osavaltion 17 piirikunnasta. Se rajautuu koillisesta Ylä-Subansirin piirikuntaan, kaakosta Ala-Subansirin ja Papumparen piirikuntiin, lounaasta Itä-Kamengin piirikuntaan ja luoteesta Kiinaan.
Avaruustoiminta 1990-luvulla ja 2000-kymmenluvulla avaruustoiminnan keskiöön on noussut kansainvälinen yhteistyö, josta Kansainvälinen avaruusasema on selkein esimerkki. Rahoittajina on nyt sekä Venäjä että Yhdysvallat ja niiden lisäksi Japani, Euroopan avaruusjärjestö ESA, Kanada, Italia ja Brasilia. Edelleen Kiina, Intia ja islamilaiset maat on jätetty yhteistyön ulkopuolelle. 2000-luvulla Kiina ja Intia ovat vihjanneet aikeistaan rakentaa omat avaruusasemansa. Näistä Kiinan tavoite eteni käytäntöön 2011, kun Tiangong 1 laukaistiin kiertoradalle.
Länsi-Siangin piirikunta Länsi-Siangin piirikunta (, ) on yksi Intian Arunachal Pradeshin osavaltion 17 piirikunnasta. Se rajautuu pohjoisesta Kiinaan, idästä Ylä-Siangin ja Itä-Siangin piirikuntiin, etelästä Assamiin ja lännestä Ylä-Subansirin ja Ala-Subansirin piirikuntiin.
Kashmir Intia ja Pakistan ovat ajautuneet pahaan rajakiistaan Kashmirin alueesta. Kun Intia ja Pakistan itsenäistyivät vuonna 1947, alkoivat väkivaltaisuudet hindujen ja muslimien välillä. Muslimit halusivat liittyä Pakistaniin, hindut ja buddhalaiset Intiaan. Kashmirin maharadja Hari Singh viivytteli päätöstä Pakistaniin liittymisestä. Pomchissa alkoi muslimien mielenosoitus Pakistaniin liittymisen puolesta. Maharadjan laskuvarjojoukot ampuivat muslimimielenosoittajia. Tämän takia muslimit aloittivat Azad Kashmirissa sissisodan ja etenivät alueen pääkaupunkiin. Maharadja Singh pakeni Intiaan, ja päätti liittää Kashmirin Intiaan, minkä Intia vahvisti 26. elokuuta 1947, ja hyökkäsi seuraavana päivänä voimakkaasti muslimitaistelijoita vastaan. Kesken YK:n välitysyrityksen alkoi ensimmäinen Intian-Pakistanin sota, kun Pakistanin vakinaiset joukot tulivat voitettujen muslimisissien puolelle. 50-luvulla Intian vaaleilla valittu kansalliskokous äänesti pariin otteeseen Kashmirin Intian osaksi, mitä YK ja Pakistan eivät hyväksyneet, koska kyse ei ollut laajasta kansanäänestyksestä. Vuonna 1959 Kiina valtasi osia Kashmirista. 
Vuonna 1965 Intia ja Pakistan sotivat, niin kuin 1971, jolloin taisteltiin myös Kashmirissa. Islamilainen aktivismi voimistui uudestaan 1980-luvun lopulla. Vuodesta 1987 lähtien alueella on ollut hindujen ja muslimien välillä jatkuvasti levotonta. Muslimiterroristit ja -mellakoitsijat ovat aiheuttaneet ongelmia, ja hindut ovat sortaneet Kashmirin alueen muslimeja. Hindutkin ovat syyllistyneet väkivaltaisiin mellakoihin.
Ylä-Siangin piirikunta Ylä-Siangin piirikunta (, ) on yksi Intian Arunachal Pradeshin osavaltion 17 piirikunnasta. Se rajautuu pohjoisesta Kiinaan, lännestä Länsi-Siangin piirikuntaan, etelästä Itä-Siangin piirikuntaan ja idästä Dibangin laakson ja Ala-Dibangin laakson piirikuntiin.
Kashmir Kashmir rajoittuu Intian ja Pakistanin rajaseuduilla Punjabiin ja Intian puolella Himachal Pradeshiin ja Pakistanin rajalla luoteisalueeseen. Kashmirin rajoittuvat myös Afganistan ja Kiina.
Ephedra intermedia "Ephedra intermedia"a esiintyy Keski-Aasiassa laajalla alueella: Afganistan, Intia, Iran, Kazakstan, Kiina, Kirgisia, Mongolia, Nepal, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Venäjä. Laji on maailmanlaajuisesti elinvoimainen (LC).
Indus-kulttuuri Indus-kulttuuri oli neljästä varhaisimmasta urbaanista sivilisaatiosta (Intia, Egypti, Mesopotamia, Kiina) kaikkein laajimmalle levinnyt ja kattoi yli miljoonan neliökilometrin alueen. Alueella on asunut viitisen miljoonaa ihmistä. Indus-kulttuurin alue ulottui Pakistanin Balochistanin provinssista Intiaan Uttar Pradeshin osavaltioon idässä ja pohjoisessa Afganistanin eteläosista sekä Himalajan rinteiltä etelään Mumbaihin Intiaan.
Intia Vuonna 1962 Intiassa havaittiin kiinalaisten joukkojen tunkeutuminen maahan, mikä johti lyhyeen sotaan maiden välillä, ja Intia on suhtautunut epäillen Kiinaan siitä lähtien. Suhteet Pakistaniin ovat ongelmalliset: vuonna 1965 Intia soti toisen kerran Pakistania vastaan, kolmannen kerran joulukuussa 1971 Bangladeshin itsenäisyyssotaan liittyen. Pienempiä konflikteja maiden välillä on ollut 1984 Slaschenissa, 1999 Kargilissa Kashmirissa ja maiden välit kiristyivät äärimmilleen 2001–2002 Intian parlamenttiin 13.12.2001 tehdyn terrori-iskun jälkeen. Vuodesta 1965 lähtien Intia alkoi tukeutua yhä enemmän Neuvostoliittoon Pakistania ja sen liittolaista Kiinaa vastaan, mikä johti sen suhteiden huononemiseen Yhdysvaltojen kanssa. Neuvostoliitto ja Intia solmivat 1971 Yhteistyö- ja avunantosopimuksen. Intia tuki Neuvostoliiton 1979 Afganistanin operaatiota, kun taas Pakistan aseisti Yhdysvaltain tuella mujahideen-sissejä. Maiden välillä nähtiin liennytyksen merkkejä 1988, kun ne sopivat, etteivät hyökkäisi toistensa ydinlaitoksia vastaan. Intian ja Yhdysvaltain suhteet ovat parantuneet viime aikoina. 2. maaliskuuta 2006 Yhdysvallat suostui myymään uraania Intiaan, vaikka se ei olekaan ydinsulkusopimuksen jäsen.
Elokuvavuosi 2009 Aasian tärkeimmät elokuvamaat ovat Japani, Kiina, Etelä-Korea, Intia ja Kiinan tasavalta. Elokuvien tuotto kasvoi Aasian maissa pääasiassa yhdysvaltalaisten menestyselokuvien ansiosta. Samalla kotimaisten elokuvien markkinaosuus aleni lähes kaikkialla. Intia oli edelleen maailman elokuvatuotannon ykkönen, vaikka elokuvien määrä romahti 819 pitkää elokuvaan (1 132 vuonna 2008).
Himachal Pradesh Himachal Pradesh () on osavaltio Intiassa. Sen pinta-ala on 55 673 km² ja asukasluku on 6 856 509 (2011). Osavaltion pääkaupunki on Shimla. Muita alueella olevia tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Mandi, Dharamsala, Manali, Chamba ja Hamirpur.
Kashmirin konflikti Kiina oli pitkään halunnut Kashmirin koillisosaa itselleen, eikä vaatimus muuttunut kommunistien noustua valtaan. Kiista Kashimirin rajalinjasta Ladakhissa oli kiristynyt Intian ja Kiinan välillä jo 1956-1957, kun Kiina rakensi sotilastietä kiistellylle alueelle vahvistaakseen läsnäoloaan. Intia tehosti sotilaallista partiointiaan alueella. 1959 kiinalaiset joukot miehittivät Aksai Chinin alueen Ladakhista. Kiinan mukaan Ladahkiin kuuluva Aksai Chin on osa Tiibetiä, jonka itsenäisyys loppui, kun kiinalaiset valtasivat sen ja pakottivat lopulta uskonnollisen valtionpäämiehen, 14. dalai-laman pakenemaan 31. maaliskuuta 1959 Intiaan Lhasasta. Kiina ja Pakistan sopivat vuonna 1963 Pakistanin ja Kiinan rajankulusta Kashmirissa siten, että Intian itselleen vaatima alue kuuluu Kiinalle.
Tammikuussa 1966 Pakistanin presidentti Mohammad Ajub Khan ja Intian pääministeri Lal Bahadur Shastri tapasivat Taškentissa Neuvostoliiton hallituksen kutsusta ja sopivat joukkojen vetämisestä viimeisimpiä vihollisuuksia edeltäneille paikoille. Joulukuussa 1971 puhkesi sota Intian ja Pakistanin välille Itä-Pakistanin Intian tukemasta itsenäistymisestä Bangladeshiksi, mistä seurasi taisteluja myös Kashmirissa. Aselepolinjaksi sovittiin joulukuussa 1972 vuoden 1971 tulitaukolinja. Solmittiin vuoden 1972 Simlan sopimus jonka turhaan toivottaain olevan lopullinen ratkaisu Kashmirin kiistaan.
Kashmir Kashmirin alueella yleisimmät uskonnot ovat islam, hindulaisuus ja buddhalaisuus. Maan väestön enimmäkseen kaksijakoinen hindu-muslimitausta onkin johtanut vuodesta 1947 Kashmirissa moniin väkivaltaisiin levottomuuksiin. Hinduvetoinen Intia ja muslimivetoinen Pakistan ovat pitkään kiistelleet alueen omistuksesta. Idän kiinalaistiibetiläistyyppisen väestön takia myös Kiinalla on ollut vaatimuksia joitain alueen osia kohtaan. Sekä äärimuslimit että äärihindut ovat kohdelleet toista uskonnollista ryhmää kaltoin.
Itä-Pakistan Itä-Pakistan oli Pakistanin itäinen osa vuosien 1955 ja 1971 välillä, käsittäen Bangladeshin alueen. Sen rajanaapurit olivat Intia ja Burma ja rantaviiva sijaitsi Bengalinlahdella. Itä-Pakistan sijaitsi hyvin lähellä Nepalin kuningaskuntaa, Kiinaa, Sikkimin kuningaskuntaa sekä Bhutania.
Kiinan–Intian sota Kiinan–Intian sota, joka tunnetaan myös Kiinan–Intian rajaselkkauksena, käytiin 20. lokakuuta – 20. marraskuuta vuonna 1962 Kiinan ja Intian välillä. Pienempiä rajakahakoita oli ollut jo aiemminkin. Sota syttyi, koska Kiina ja Intia kiistelivät Intian itärajasta.
Siachenin konflikti Siachenin konflikti on Pakistanin ja Intian välinen pitkäaikainen konflikti Intian, Pakistanin ja Kiinan rajaseudulla melko lähellä Karakorumin solaa Ladakhin alueen pohjoispuolella olevasta Siachenin vuoristojäätikköalueesta. Alue oli aiemmin Pakistanin hallussa, ja se pitää aluetta omanaan, mutta Intia miehitti sen vuonna 1984, jolloin jäätiköstä tuli maailman korkein miehitetty kohta. Pakistanilaiset eivät ole onnistuneet ajamaan intialaisia monista yrityksistä huolimatta jäätiköltä pois
Uttarkashin piirikunta Uttarkashin piirikunta (, ) on yksi Intian Uttarakhandin osavaltion 13 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Himachal Pradeshiin ja Kiinaan, idästä Chamolin piirikuntaan ja etelästä Dehradunin, Tehri Garhwalin ja Rudraprayagin piirikuntiin.
Mantšukuo Mantšukuon kiinalaishallinto oli nimellinen. Hallituksessa jokaista kiinalaisministeriä valvoi japanilainen varaministeri. Japanin Kwantungin armeija takasi maan turvallisuuden Kiinan tasavallan ja sitä vastaan sotineiden kiinalaisten kommunistien suuntaan. Kwantungin armeija osallistui myös sotaan Mongolian kansantasavaltaa ja Neuvostoliittoa vastaan, ja se suojasi Mantšukuota toisen maailmansodan ajan.
Longdingin piirikunta Vuonna 2012 perustettu Longding on nuorin Arunachal Pradeshin piirikunnista. Sen alue kuului aikaisemmin Tirapin piirikuntaan.
Kachin (osavaltio) Kachin on osavaltio pohjoisessa Myanmarissa. Osavaltion pohjois- ja itäpuolella sijaitsee Kiina, etelässä Shan'n osavaltio, lännessä Sagaing'n alue ja Intia. Osavaltion pinta-ala on 89 041 km² ja pääkaupunki Myitkyina. Osavaltiossa sijaitsee Myanmarin korkein vuori, Hkakabo Razi (5 889 m).
Leslie Claudius Leslie Walter Claudius (25. maaliskuuta 1927 Bilaspur, Uttar Pradesh, Brittiläinen Intia, Brittiläinen imperiumi – 20. joulukuuta 2012 Kalkutta) oli intialainen maahockeypelaaja. Hän oli Udham Singhin lisäksi ainoa neljään olympiamitaliin yltänyt lajinsa edustaja; hän voitti vuosina 1948, 1952 ja 1956 kultaa sekä vuonna 1960 (joukkueen kapteenina toimiessaan) hopeaa. Claudius vetäytyi uraltaan kauden 1965 jälkeen ja sai Padma Shrin vuonna 1971. Hän kuitenkin palveli maajoukkuetta vielä toimimalla joukkueenjohtajana Aasian kisoissa 1974 ja 1978.
Intia Intian tasavalta eli Intia, viralliselta nimeltään Bharat, Republic of India on liittovaltio Etelä-Aasiassa. Intia on pinta-alaltaan maailman seitsemänneksi suurin valtio ja asukasluvultaan maailman toiseksi suurin. Intian naapurimaita ovat Bangladesh, Myanmar (Burma), Kiina, Bhutan, Nepal ja Pakistan. Intian pääkaupunki on New Delhi, muita tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Delhi, Kalkutta, Mumbai (ent. Bombay) ja Chennai (ent. Madras).
Nagat Nagat ovat tiibettiläis-burmalainen etninen ryhmä Intian Assamin, Nagalandin, Manipurin ja Arunachal Pradeshin alueilla sekä Myanmarin eli Burman Sagaiangin alueella. Nagat eivät ole yhtenäinen ryhmä, vaan he jakautuvat yli kahteenkymmeneen heimoon ja puhuvat noin kolmeakymmentä eri kieltä.
Cleantech Suomessa on noin 2000 cleantech-yritystä. Ala työllistää noin 50 000 henkeä. Cleantech-alan liikevaihto oli vuonna 2012 noin 25 miljardia euroa. Kasvua edellisvuoteen oli 15 %. Suomen tärkeimpiä markkina-alueita ovat Saksa, Kiina, Venäjä ja Intia. Suomalaisten yritysten vahvuuksia ovat erityisesti teollisten prosessien energiatehokkuus, bioenergiaa ja biopohjaiset tuotteet.
Xbox 360 Alkuperäinen lanseeraus tapahtui Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Japanissa. Laitteen markkina-alue laajeni Australiaan, Kolumbiaan, Hongkongiin, Koreaan, Meksikoon, Uuteen-Seelantiin, Singaporeen ja Taiwaniin vuoden 2006 aikana. Vuonna 2007 mukaan tuli Intia. Vuoden 2010 alkupuolella tuettujen maiden listalla on 25 maata ja Kiinaan kuuluva Hongkong.
Karibia Oikeuden kaupankäyntiin alueella saivat eri maiden kauppakomppaniat. Merirosvot ja kaapparit alkoivat hyökkäillä alueen kauppareiteillä ja perustivat omia tukikohtiaan, joista monet vakiintuivat myöhemmin siirtokunniksi. Hollannin Länsi-Intia, Englannin Länsi-Intia, Ranskan Länsi-Intia ja Tanskan Länsi-Intia olivat 1600-luvulta 1800-luvulle taloudellisesti merkittäviä erityisesti sokerin-, kahvin- ja tupakantuotannon keskuksina.
Hakka (kansa) Hakka-kiinalaisten alkuperästä on kiistelty. He polveutuvat kuitenkin todennäköisesti Shanxin, Henanin ja Anhuin alueilta Keski-Kiinan pohjoisosista 300-luvulla ensin Jiangxin ja Hubein alueelle ja 900-luvulla edelleen eteläiseen Fujianin ja Guangdongin alueelle muuttaneesta väestöstä. Hakkojen historiaa ovatkin leimanneet monet muuttoaallot. Kolmas hakkojen muuttoliike käynnistyi 1200-luvulla mongolivalloittajien myötä. Tuolloin hakkoja tuli pohjoiseen ja itäiseen Guangdongiin. Myöhemmin hakkoja muutti myös esimerkiksi Sichuaniin, Guizhouhun ja Taiwanille.
Energiankulutus maailmassa Vuonna 2008 hiiltä käytettiin määrällisesti eniten Kiinassa 42 %, muualla Aasiassa 19 % ja Pohjois-Amerikassa 17 %. Kiina, USA ja Intia ovat suurimmat hiilen kuluttajamaat.
Planeetta Jättiläisplaneetat (esimerkiksi Jupiter) koostuvat kaasuista ja nesteestä. Kaasukehän valtava paine aiheuttaa kaasujen muuttumisen nesteeksi syvemmällä ilmakehässä; paksun nestekerroksen alla on pieni kiinteä ydin. Jättiläisplaneetat ovat varsin massiivisia.
Jättiläisplaneetta Maasta katsoen jättiläisplaneetat ovat huomattavan kaukana Auringosta. Niiden etäisyydet Auringosta ovat noin 5–30 AU (1 AU on Maan keskimääräinen etäisyys Auringosta). Jättiläisplaneetat ovat Maata paljon suurempia, niillä on usein suuri määrä niiden kokoon verrattuna pieniä kuita ja niillä on usein renkaita.
Nizzan malli Teoria Nizzan malli 2 alkaa alkuperäistä Nizzan mallia edeltävästä tilanteesta. Siinä neljä suurta jättiläisplaneettaa kiertävät alussa rataresonanssein toisiinsa sidonttuna. Vuorovaikutukset planetesimaalien kanssa ajavat jättiläisplaneettoja kohti Aurinkoa. Ne muuttavat sisimmän jättiläisplaneetan radan soikeaksi.
Jättiläisplaneetta Massiivisetkaan jättiläisplaneetat eivät ole tilavuudeltaan puoltatoista kertaa Jupiteria suurempia, koska kaasu puristuu helposti kokoon oman painonsa alla. Jättiläisplaneetan massan yläraja lienee 13 Jupiterin massaa, jota suuremmat kohteet ovat ruskeita kääpiöitä, joissa tapahtuu jonkin aikaa tähdille tyypillisiä ydinreaktioita.
Aurelia ja Sininen kuu Haittapuolena ajatuksessa on, että jättiläisplaneettaa kiertävät kuut altistuvat planeetan magneettikentän takia suurelle määrälle ionisoivaa säteilyä, minkä takia esimerkiksi Io on pelkästään säteilymääränsä takia elinkelvoton. Kuulla, joka kiertää täytyisi siis olla vahva magneettikenttä suojaamassa, sekä tähden ja jättiläisplaneetan vaikutuksilta.
Jättiläisplaneetta Yleisimmän teorian mukaan jättiläisplaneetat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus ovat syntyneet niin, että alkuaurinkosumussa kivisiä ja jäisiä kappaleita sulautui törmäämällä toisiinsa pitkän ajan kuluessa noin 10–40 Maan massaiseksi ytimeksi, joka melko lyhyessä ajassa keräsi ympärilleen paksun vetyvaipan. Kilpaileva, mutta tutkijoiden piirissä melko epäsuosittu kiekkoepävakaisuusteoria väittää, että jättiläisplaneetat olisivat tiivistyneet suoraan alkuaurinkosumusta oman painovoimansa ansiosta. Aurinkokunnan jättiläisplaneetat ovat teorioiden mukaan vaeltaneet alkuperäisiltä syntymäpaikoiltaan joissain määrin ulospäin vuorovaikuttaessaan Aurinkoa ympäröivän kaasuista ja planetesimaaleista koostuvan sumukiekon kanssa, sekä häiritsemällä toistensa ratoja siihen asti, kun vakaa tila on saavutettu. Uranuksen ja Neptunuksen synty on nykyisten laskujen mukaan mahdotonta niillä etäisyyksillä, joilla ne nyt ovat. Näillä etäisyyksillähän on vain jäisiä pikkuplaneettamaisia Kuiperin vyöhykkeen kohteita. Jättiläisplaneettojen sisemmät kuut ovat syntyneet jättiläisplaneettoja kiertäneestä jäähitusia ja pölyä ja suurempia kappaleita sisältäneestä kiekosta.
Jättiläisplaneetta Huomattava osa jättiläisplaneetan materiasta koostuu niin sanotusta aurinkomateriasta, eli vedystä ja heliumista. Jättiläisplaneetan ulommat kerrokset ovat kaasumaisia. Sisempänä arvellaan olevan nestemäistä molekyylimuodossa olevaa vetyä, nestemäistä metallista vetyä, jäätä, kiveä sekä rautaa. On kiistelty siitä, kuinka suuri kiinteästä aineesta oleva ydin esimerkiksi Jupiterilla on. Ytimen massa lienee 10–50 Maan massaa.
Planeettakuntien synty On olemassa myös järjestelmiä, joissa Jupiterin massainen planeetta kiertää tähteään etäisyydellä, jolla lämpötila sallii veden esiintymisen nestemäisessä muodossa, eli Maata vastaavalla etäisyydellä keskustähdestään. Lisäksi löydettyjen planeettakuntien joukossa on järjestelmiä, joissa kolme tai jopa neljä suurta planeettaa kiertää tähteään alle 5 AU:n etäisyydeltä keskustähdestään. Aurinkoa lähimmän jättiläisplaneetan, Jupiterin, etäisyys keskustähdestään on 5,2 AU ja aurinkokunnan muut jättiläisplaneetat ovat vielä kauempana. Nämä spektroskoopilla löydetyt oudot planeettakunnat ovat todellinen haaste aurinkokunnan syntyteorioiden laatijoille.
Planeettakuntien synty David Nesvorny on tehnyt tietokoneella laskelmia aurinkokunnan synnystä mm. kokeillen erilaisilla jättiläisplaneettojen määrillä.. Nesvornyn tekemien laskujen mukaan aurinkokunnan ominaisuudet selittyvät parhaiten siten, että oli alkujaan viisi jättiläisplaneettaa, joista yksi noin Neptunuksen kokoinen on sinkoutunut pois. Neljän jättiläisplaneetan laskelmissa neljä planeettaa säilyy yleensä vain 1/10 tapauksista. Eri kokoisia planeettoja törmäili jättiläisplaneettoihin. Mm Jupiterin ytimen pieni koko ja kemiallinen kostumus selittyvät planeettojen törmäyksissä. Pienet törmäykset lisäsivät planeetan vaipan metallipitoisuutta, ja suuret ytimen massaa..
Aurelia ja Sininen kuu Sininen kuu on jättiläisplaneetan elinkelpoinen kuu. Jättiläisplaneetta kiertää kaksoistähtijärjestelmässä.
Valtameriplaneetta Eräs mahdollinen valtameriplaneetan syntytapa voisi olla jääplaneetan tai jättiläisplaneetan ajautuminen (ks. migraatioteoria) melko lähelle keskustähteä, jolloin jää sulaa vedeksi.
Neptunus Vaihtoehtoisen teorian mukaan jättiläisplaneetat syntyivät lähempänä Aurinkoa, missä materian tiheys oli korkeampi ja liikkuivat myöhemmin protoplanetaarisen kiekon katoamisen jälkeen nykyisille paikoilleen perustuen Nizzan malliin. Tämä on yleisesti hyväksytyin teoria.
Vega Teorioista huolimatta Vegalta ei ole löydetty planeettoja. Mahdollisen jättiläisplaneetan olemassaolo asetettiin kyseenalaiseksi, kun aikaisemmin havaittuja kasautumia ei kyetty havaitsemaan vuonna 2007 Plateau de Bure Interferometerilla kerätyn aineiston perusteella.
GM Aurigae Kiekon aukko on 4 AU:n sisäpuolella, mikä viittaa siellä olevaan/oleviin tiivistyneeseen planeettaan/planeettoihin. Tämä löytö viittaa omalta osaltaan siihen, että Jupiterin tyyppiset jättiläisplaneetat syntyvät tähtien ympärille nopeasti.
Planeettakuntien synty Kasautumisen arvioidaan tyypillisesti kestävän noin kymmenen miljoonaa vuotta, jotta jupiterinkokoinen planeetta voisi syntyä. Ei ole varmaa, että kertymäkiekossa on näin pitkän ajan jälkeen tarpeeksi kaasua jättiläisplaneetan syntymiseen, joten mallin voisi ennustaa tuottavan massaltaan pienempiä planeettoja. Pitkään aikaan on syynä prosessin kaksivaiheisuus. Pienten kappaleiden on ensin lukuisten törmäyksien kautta muodostettava suurempia oligarkeiksi kutsuttuja kappaleita, joita aletaan myöhemmin kutsua protoplaneetoiksi. Tähän prosessiin kuluva aika on rajoittava tekijä, joka venyttää muodostumiseen kuluvan ajan pitkäksi. Vasta kun jokin kappale on saavuttanut massan 10-20 Maan massaa, se on riittävän suuri voidakseen alkaa vetää kaasua puoleensa riittävän suurelta alueelta. Tässä toisessa vaiheessa planeetan massa kasvaa nopeasti suureksi ja jättiläisplaneettojen muodostuminen on mahdollista. Kaasun määrä on kuitenkin tällöin jo pienennyt ja syntyvät jättiläisplaneetat jäävät massaltaan pienemmiksi. Tyypillisesti planeetta kykenee imemään kaasua itseensä muutaman Hillin säteen päästä.
Thanator Thanator (Na'vi nimi: Palulukan) on kuvitteelinen petoeläin, joka esiintyy James Cameronin elokuvassa "Avatar". Nämä maapedot elävät Polyphemus-jättiläisplaneettaa kiertävän kuun eli Pandoran viidakoissa, mutta vastaavia lajeja on tavattu myös Pandoran subarktisen ilmaston alueilla.
Jättiläisplaneetta Jotkut tutkijat kannattavat ajatusta, jonka mukaan Aurinkokunan jättiläisplaneetat syntyivät kiekossa olevian häiriöiden luhistuttua oman painovoimansa ansiosta nopeasti, korkeintaan muutaman sadan-tuhannen vuoden sisään kasaan. Tämän kiekkoepävakaisuusteorian ongelmana on yleensä ollut se, että se vaatii suuria ainetiheyksiä.
Planeettakuntien synty Kun vastasyntynyt tähti alkaa vuorovaikuttaa ympäröivän kaasukiekon kanssa, se synnyttää valtavia suihkuja, jotka sinkoutuvat valovuosien päähän tähden ja kiekon väliltä napojen suunnassa. Samaan aikaan kaasukiekossa alkaa tapahtua pölyhiukkasten tiivistymistä. Pölyhiukkaset törmäilevät toisiinsa ja sopivissa tapauksissa syntyneet törmäykset tuottavat suurempia hiukkasia. Toiset törmäykset ovat hajottavia. Liian suurella nopeudella tapahtunut törmäys on hajottava. Lopulta rakentavat törmäykset kuitenkin voittavat ja aikaa myöten syntyy kilometrien kokoisia "planetesimaaleja", jotka kasvavat suuriksi esiplaneetoiksi, oligarkeiksi, joita on noin sata ja joiden ratojen kehitys ja törmäily ovat hidasta. Oligarkkien radat muuttuvat miljoonien vuosien kuluessa keskinäisten vetovoimien takia. Eniten aikaa vievä vaihe on oligarkkien törmäily esimerkiksi kymmeneksi planeetaksi. Esimerkiksi oligarkkien muodostama alkuaurinkokunta oli tasapainoton, kaoottinen, ja altis suurille törmäyksille. Esimerkiksi Maa ja Kuu ovat syntyneet kahden oligarkin törmäyksen tuloksena. Maahan törmännyt Marsin kokoinen oligarkki sinkosi alkumaasta ainetta niin paljon, että siitä saattoi syntyä Kuu. Jättiläisplaneetat syntyvät melko kaukana auringosta vyöhykkeellä, missä vesihöyry tiivistyy jäähileiksi. Jäähileet ja pöly kasautuvat aikaa myöten valtaviksi noin kymmenen Maan massan planeetoiksi, jotka saattavat kerätä vetyä ja heliumia kaasukiekosta, mihin Maan kokoinen pieni planeetta ei kykene. Jättiläisplaneetat myös vaeltelevat jonkin verran tähteä ympäröivässä kiekossa muun muassa planeetan ja kaasun välisten vuorovesivoimien, planeetan ja planetesimaalien välisten vuorovaikutusten ja keskinäisten vetovoimien takia. Oortin komeettapilven tapainen muodostelma syntyy, kun jättiläisplaneetat sinkoavat läheltä ohittavia planetesimaaleja kaukaisille radoille painovoimallaan. Pluton kaltaiset Kuiperin vyöhykkeen kääpiöplaneetat ovat tiivistymättömän planeetan osasia. Sama pätee myös asteroidivyöhykkeen kolmeen suurimpaan kappaleeseen: kääpiöplaneetta Cerekseen sekä Vestaan ja Pallakseen. Lisäksi Pallaksen radan suuri inklinaatio saattaa johtua sen kokemasta suuresta törmäyksestä.
HD 74156 Vuonna 2001 tähdeltä löydettiin kaksi jättiläisplaneettaa. HD 74156 b kiertää tähteä lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa. Vuonna 2007 löydettiin b:n ja c:n välistä planeetta, jonka massaksi arvioitiin 0,4 Jupiterin massaa. Löytö on kuitenkin kyseenalaistettu, koska se saattaa johtua mittausvirheestä.
Litistyneisyys Litistyneisyys on tähtitieteessä taivaankappaleen ominaisuus, joka riippuu mm. kappaleen rakenteesta ja pyörimisnopeudesta. Maa on litistynyt vain hiukan, jättiläisplaneetat runsaasti. Myös nopeasti pyörivät tähdet ovat huomattavan litteitä. Litistyneisyys johtuu päiväntasaajalla vaikuttavasta suuresta keskipakoisvoimasta. Litistyneisyys on päiväntasaajasäteen ja napasäteen erotus jaettuna päiväntassajasäteellä.
Nizzan malli Nizzan malli () on 2000-luvulla kehitetty teoria, jonka mukaan ulkoplaneetat ovat siirtyneet aurinkokunnan syntyvaiheessa ulommaksi. Teorian mukaan jättiläisplaneetat syntyivät melko lähellä toisiaan ja suhteellisen lähellä Aurinkoa. Ulospäin siirtyminen olisi johtunut ulompana olevan planetesimaalikiekon vetovoimasta. Myös kappalten keskinäiset rataresonanssit olisivat vaikuttaneet siirtymisin.
Kuiden elinkelpoisuus Eksokuiden ympäristön magneettikenttä mihin olennaisesti vaikuttaa emoplaneetan luontainen magneettikenttä on tunnistettu yhdeksi merkittäväksi tekijäksi eksokuiden elinkelpoisuudelle. Varsinkin havaittiin, että kuut joiden etäisyys emoplaneetasta on noin 5–20 planeetansäteen etäisyydellä jättiläisplaneetastaan ne voivat olla elinkelpoisia säteilyn ja vuorovesilämpenemisen suhteen tarkasteltuna, mutta silti planeetan magnetosfääri vaikuttaa olennaisesti niiden elinkelpoisuuteen.
Neptunuksentakaiset planeetat Vaikka tehtävänä ei ollutkaan Planeetta X:n etsintä, IRAS -tähtitornissa löydettiin "tuntematon kohde", joka arvioitiin ensiksi "mahdollisesti Jupiterin kokoiseksi jättiläisplaneetaksi, joka lienee niin lähellä Maata, että voisi olla aurinkokunnan osa." Kuitenkin tarkemmissa tutkimuksissa selvisi, että kyseessä oli monta kohdetta, joista suurin osa oli kaukaisia galakseja eikä yksikään kuulunut aurinkokuntaan.
Grand Tack Joissain toisissa aurinkokunnissa ehkä vaellusta ei tapahtunut, tai jättiläisplaneetat vaelsivat aivan keskustähtensä lähelle kaasun vetovoimavaikutuksen takia. Mutta aurinkokunnassamme Saturnus pysäytti Jupiterin vaelluksen Aurinkokunnan sisäosiin sopivalla
rataresonanssilla. Niinpä aurinkokuntaamme syntyivät sopivat kokoiset sisäplaneetat sopivilla radoille, ja oikean kokoinen asteroidivyöhyke, ja Maalle sopiva määrä vettä.
Ktooninen planeetta Ktooninen planeetta on yleisnimitys hypoteettiselle planeettatyypille, joka muodostuu erittäin lähellä keskustähteä kiertävän kuuman jupiterin kaasukehän hävittyä kokonaan avaruuteen. Kyseessä olisi siis jättiläisplaneetan paljas ydin. Tällainen prosessi selittäisi sen, miksi tunnetaan vain hyvin vähän eksoplaneettoja, joiden kiertoaika on pienempi kuin kolme vuorokautta. Ne ovat menettäneet kaasukehänsä ja surkastuneet kuumiksi kiviplaneetoiksi, joiden koko on alle havaintorajan.
Nizzan malli Hyppäävä Jupiter-mallissa jokin Neptunuksen kokoinen planeetta ohittaa läheltä Jupiterin ja Saturnuksen muuttaen näiden ratoja.
Ohittava planeetta voi olla joko Uranus, Neptunus tai jokin kadonnut planeetta. Näin Jupiter siirtyi nopeasti Marsin radan läheltä asteroidivyöhykkeelle. Teoria alussa olleesta viidestä jättiläisplaneetasta selittää paremmin jättiläisplaneettojen nykyisen määrän ja radat.
Planeettakuntien synty Hansenin mukaan Jupiter olisi syntynyt hieman nykyistä ulompana, etäisyydellä 5,5 AU, Saturnuksen, Neptunuksen ja Uranuksen syntyetäisyydet olisivat 8,2, 11-12 ja 14-17 AU. Planeettojen paikan pysyminen ja vaellukset riippuivat rataresonansseista ja massoista. Esimerkiksi Jupiter ja Saturnus pysyivät aurinkokunnan ulkovyöhykkeellä, koska Saturnus on kevyempi kuin Jupiter. Jos massasuhde olisi ollut toisin, planeetat olisivat vaeltaneet Auringon lähelle. Alussa jättiläisplaneetat olivat lähellä toisiaan.
Aurinkokunta Aurinkoa lähimmät planeetat eivät kyenneet pitämään juurikaan kaasua ympärillään, sillä lämpötila oli siihen liian korkea. Kauempana kylmemmällä alueella muodostuneet jättiläisplaneetat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus sen sijaan jäivät kaasukehän peittoon, joka kasvoi ajan myötä niin paksuksi, että alimmat kerrostumat nesteytyivät. Kaukana Auringosta myös jäästä saattoi syntyä kappaleita, kuten monet kaasuplaneettojen kuut, komeetat ja Kuiperin vyöhykkeen kappaleet.
Migraatioteoria Migraatioteorian perusajatus on se, että planeetan ja esiplanetaarisen kaasu/planetesimaalikiekon vetovoimavuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja. Myös planeettojen keskinäinen vuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja, ja tietynlainen ratojen yhdistelmä saattaa olla kaoottinen, hajoava. Nykyinen Aurinkokunta on vakaa. Migraatio selittää joustavasti havaittujen eksoplaneettojen mielivaltaiset etäisyydet keskustähdestä. Mykyisen planeettakunnan syntyteorian mukaan jättiläisplaneetta ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä ei ole kiinteää planeetan rakennusainetta jättiläisplaneetan ytimeksi.
Eksentrinen jupiter Eräiden teorioiden mukaan varsinkin hyvin soikeille radoile syntyneiden "jupitereiden" syntyhistoria eroaa tavallisen jättiläisplaneetan historiasta. Niinpä on oletettu eksentrisen jupiterin radan soikeuden syntyneen joissain tapauksissa kaksoistähdessä seuralaistähden vetovoiman takia. Myös voidaan ajatella planeettakunnan syntyvaiheessa läheltä ohi kulkevan tähden häirinneen planeettojen ratoja soikeiksi, tai jopa rikkoneen kaksoistähden joka synnytti "jupiterien" soikeat radat.
Neptunus Kaasuplaneettojen kuten Uranuksen ja Neptunuksen muodostumista on vaikea mallintaa varmasti. Useimpien mallinnusten mukaan materian tiheys aurinkokunnan ulko-osissa oli liian matala Neptunuksen kokoisten kohteiden muodostumiseen tyypillisellä vetovoimaan perustuvalla tavalla, joten useita vaihtoehtoisia teorioita on kehitetty. Erään teorian mukaan jättiläisplaneetat syntyivät epävakauksista Auringon alkuperäisessä protoplanetaarisessa kiekossa, ja myöhemmin läheinen suuri tähti olisi aiheuttanut planeettojen ilmakehien katoamisen.
Planeettakuntien synty Kuumat jättiläisplaneetat saavat mielenkiinnon kohdistumaan niiden vuorovaikutukseen maankaltaisten planeettojen kanssa. Kun jättiläisplaneetta kokee migraatiota ja vaeltaa koko sisemmän aurinkokunnan läpi, se väistämättä vaikuttaa voimakkaasti kaikkien maankaltaisten planeettojen ratoihin. Osa planeetoista törmää jättiläisplaneettaan tai tähteen mutta huomattava osa niistä voi pysyä järjestelmässä ja jäädä alkuperäisiä ratojaan muistuttaville ympyräradoille, joten maankaltaisten planeettojen esiintyminen on mahdollista myös järjestelmissä, joista on havaittu kuuma jättiläisplaneetta.
Yuggoth Yuggoth kuvailtiin ensimmäisen kerran Lovecraftin novellissa "Kuiskaus pimeässä" ("The Whisperer in Darkness"), jonka Lovecraft kirjoitti helmikuun ja syyskuun 1930 välillä, samoihin aikoihin kun Pluto löydettiin. Tarinassa Yuggoth ja Pluto mainitaan samaksi planeetaksi. Koska Pluto on kääpiöplaneetta joka kiertää Aurinkoa kaltevalla radalla, jotkin myöhemmät Cthulhu-kirjailijat ovat kuvanneet Yuggothin Plutoakin kauemmaksi, aurinkokunnan ratatasolla olevaksi jättiläisplaneetaksi, Planeetta X -teorioiden hengessä.
Reissertin indolisynteesi Reissertin indolisynteesissä lähtöaineena voidaan käyttää joko o-nitrotolueenia tai eri tavoin substituoituja o-nitrotolueenin johdannaisia. Vahva emäs, kuten natriumetoksidi, poistaa nitroryhmän viereiseltä metyyliryhmältä protonin ja muodostuvaa anionia stabiloi varauksen delokalisoituminen. Muodostuva anioni on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen dietyylioksalaatin kanssa muodostaen etyyli-o-nitrofenyylipyruvaattijohdannaisen. Muodostuvan tuotteen nitroryhmä voidaan pelkistää happamissa olosuhteissa sinkin avulla tai vedyttämällä platina katalyytin avulla. Seuraavassa vaiheessa nukleofiilinen aminoryhmä reagoi aminofenolipalorypälehapon elektrofiilisen ketoniryhmän kanssa muodostaen enamiinin ja muodostuu aromaattinen indolijohdannainen. Muodostuva etyyli-indoli-2-karboksylaattiesteri voidaan hydrolysoida ja dekarboksyloida indoliksi emäksisissä oloissa kuumentamalla.
Lentue Lentue voi olla joko operatiivinen tai ei-operatiivinen. Hävittäjistä muodostuva lentue on operatiivinen, mutta yhteyskoneista muodostuva taas ei.
Kiraalinen apuaine Kiraaliset apuaineet reagoivat prokiraalisten lähtöaineiden kanssa muodostaen puhtaan enantiomeerin tai diastereomeerin. Muodostuva välituote on usein steerisesti estynyt siten, että seuraavassa vaiheessa tapahtuva reaktio voi tapahtua vain tietystä suunnasta ja tuotteena muodostuu selektiivisesti tietyn stereokemian muodostuva kiraalinen tuote. Muodostuvan tuotteen stereokemia riippuu tällöin vain kiraalisen apuaineen stereokemiasta. Mikäli kiraalinen apuaine sisältää funktionaalisia ryhmiä, jotka eivät ole osa haluttua lopputuotetta, voidaan apuaineen ja tuotteen välinen sidos hajottaa hydrolyyttisesti. Tämä kuitenkin vaatii sitä, että muodostuva tuote ei reagoi käytetyissä hydrolyysiolosuhteissa. Hajotuksen jälkeen voidaan kiraalinen apuaine erottaa ja käyttää uudelleen. Kiraalisten apuaineiden käytön etuna on muun muassa kromatografisten erotusmenetelmien tarpeen väheneminen. Apuaineet ovat kuitenkin usein kalliita, eikä apuaineesta välttämättä ole helposti saataville kuin yksi stereoisomeeri.
He (kana) Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut べ ja ベ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぺ ja ペ, jotka lausutaan .
Aurinkomateria Aurinkomateria (engl, "gas") on tähtitieteessä käytetty termi jolla on aurinkokunta luokiteltu karkeasti eri materiatyyppeihin niiden sulamispisteen perusteella. Aurinkomateria sisältää vedyn, heliumin, neonin ja argonin ja se kiinteytyy vasta lähellä absoluuttista nollapistettä. Muita materiatyyppejä ovat jäämateria ja maamateria. Aurinkokunnan kappaleet koostuvat näistä eri suhteissa. Esimerkiksi Maa on 70 prosenttisesti maamateriaa ja 30 prosenttisesti jäämateriaa, kun taas jättiläisplaneetat koostuvat pääasiassa aurinko- ja jäämateriasta. Esimerkiksi Jupiter on 90 prosenttisesti aurinkomateriaa ja 10 prosenttisesti jäämateriaa.
Fu (kana) Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぶ ja ブ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぷ ja プ, jotka lausutaan .
Ho (kana) Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぼ ja ボ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぽ ja ポ, jotka lausutaan .
Hi (kana) Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut び ja ビ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぴ ja ピ, jotka lausutaan .
Ha (kana) Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ば ja バ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぱ ja パ, jotka lausutaan .
Sauvakirkko Sauvakirkko eli piirukirkko (, ) on varhaiskeskiaikainen puukirkkotyyppi, jossa käytettiin pystysalvosta. Sauvakirkon seinät muodostuvat pystysuuntaisista lankuista, jotka on ladottu vaakasuuntaisista pölkyistä ja pystysuuntaisista tukevista "sauvoista" muodostuvaan kehykseen.
Alkuräjähdyksen aikajana Rakenteenmuodostuminen etenee hierarkkisesti siten, että pienet rakenteet muodostuvat ennen isompia. Ensimmäiset muodostuvat rakenteet ovat kvasaareita, joiden arvellaan olevan aktiivisia galakseja ja populaation III tähtiä.
Jyväskylän kaupunginosat Myös tilastoissa Jyväskylä on jaettu 14 suuralueeseen. Ne muodostuvat tilastoalueista, jotka puolestaan muodostuvat pienalueista. Jyväskylän pienalueet suuralueittain ryhmiteltynä on esitetty artikkelissa Luettelo Jyväskylän pienalueista.
Planeetta Kysymys siitä, milloin jokin taivaankappale on planeetta, on jossakin määrin sopimuksenvarainen, eikä mitään yksikäsitteistä rajaa suurikokoisen asteroidin tai suuren jäätyneen komeettamaisen kappaleen ja pienen planeetan tai toisaalta pienen ruskeaksi kääpiöksi jääneen tähden ja jättiläisplaneetan välillä ole. Tämä epätarkkuus johtuu planeetan määritelmän historiallisesta alkuperästä: muinoin taivaankappaleet jaettiin liikkumattomiin kiintotähtiin ja liikkuviin planeettoihin. Nykyisellä havaintotekniikalla tämä jako ei kuitenkaan enää ole riittävä, sillä toisaalta tähtien liikkeitä pystytään mittaamaan ja toisaalta tunnetaan paljon pienkappaleita, joiden kutsuminen planeetoiksi ei ole mielekästä.
Luurankolihas Lihassolut muodostuvat myofibrilleista, joiden perusosanen on sarkomeeri. Myofibrillit puolestaan muodostuvat myosiinifilamenteista ja aktiinifilamenteista. Lihaksen supistuessa myosiinifilamenttien ulokkeet kiinnittyvät aktiinifilamenttien aktiivisiin osiin ja filamentit liukuvat toistensa lomiin, jolloin sarkomeeri supistuu.
Kurkunpää Kurkunpään takaosassa sijaitsevat kannurustot, jotka ovat kudostyypiltään suurimmaksi osakseen lasirustoa, mutta niihin posteriorisesti ja mediaalisesti liittyneet pidentymät (lat. "processus corniculatus") muodostuvat kimmorustosta. Äänijänteet ovat liittyneet kannurustoihin. Äänihuulet muodostuvat näistä jänteistä, niihin liittyvistä lihaksista sekä näitä verhoavista limakalvoista.
Estrogeenit Testosteronista muodostuva estradioli on hedelmällisessä iässä olevan naisen tärkein estrogeeni. Vaihdevuosien jälkeen estradiolin pitoisuus on pieni ja silloin tärkein estrogeeni on rasvakudoksessa muodostuva estroni. Istukan tuottamaa estriolia esiintyy elimistössä etenkin raskauden aikana.
Kuulalaakeri Kuulalaakeri on laakeri, jonka kahden pyörivän pinnan välissä on kuulia. Kuulalaakeri kuuluu vierintälaakereiden ryhmään. Metallikuulat vierivät laakeripintojen välissä ja vierinnästä muodostuva kitka on pääsääntöisesti pienempi kuin liukulaakerin liu'unnassa muodostuva kitka. Kuulalaakeri tulee toimeen liukulaakeria vähemmällä voitelulla.
Leijonakuningas Kohtauksessa, jossa Simba rojahtaa maahan päästäen liikkeelle hiekkapilven, on väitetty tomupilvestä muodostuvan ilmaan kirjaimet ”SEX”, mutta useat elokuvan animaattoreista ovat sanoneet kirjaimista muodostuvan oikeasti ”SFX” ("Special Effects"), ja kyseessä olleen efektejä animoineen tiimin viaton ”allekirjoitus”.
Merijää Merijää on meriveden pinnalle muodostuvaa jäätä. Merijää muodostuu yleensä noin −1,8 °C:n lämpötilassa johtuen merien suolaisuudesta, joka madaltaa jäätymispistettä. Merijää eroaa jäävuorista, jotka ovat mannerjäästä tai jäätiköistä mereen irronneita lohkareita. Jäävuoret muodostuvat pakkautuneesta lumesta ja koostuvat siten suolattomasta vedestä.
Palosaari (Vaasa) Palosaarella toimi aikoinaan merkittävä tervasatama, joka on antanut nimensä Vaasan yliopiston päärakennukselle Tervahoville. Palosaaren asuintalot muodostuvat osaksi vanhoista, mutta suurimmaksi osaksi kunnostetuista, puutaloista. Lähellä Onkilahtea sijaitsee opiskelija-asuntoloista muodostuva alue, joka on Vaasan opiskelija-asuntosäätiön omistuksissa.
Terbinafiini Terbinafiinisynteesin lähtöaine on N-metyyli-α-metyylinaftyyliamiini. Tämä molekyyli reagoi propargyylibromidin kanssa alkylointireaktiolla. Muodostuva reagoi heikon emäksen ja kupari(I)bromidin katalysoimalla reaktiolla 1-bromi-2-tert-butyylietyynin kanssa kytkentäreaktiolla ja muodostuvan tuotteen pelkistys alumiinidi-isopropyylihydridin avulla muodostaa terbinafiinia.
Tessellaatio Monikulmioista muodostuville tessellaatiolle on käytössä useita merkitätapoja. Säännöllisistä monikulmioista muodostuville tessellaatiolle yleisin merkintä on kärkikonfiguraatio, joka on luettelo kärjen ympärillä olevien monikulmion sivujen lukumääristä. Esimerkiksi tavallinen neliöruudukko merkitään 4.4.4.4 tai 4. Säännöllisistä kuusikulmioista koostuva laatoitus merkitään 6.6.6 tai 6.
Vilsmeier–Haack-reaktio Vilsmeier–Haack-reaktion ensimmäisessä vaiheessa fosforyylikloridi reagoi disubstituoidun amidin kanssa muodostaen kloori-iminiumkationin, joka elektrofiilisena reagoi nukleofiilisen aromaattisen renkaan kanssa elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Muodostuvasta tuotteesta eliminoituu kloridi-ioni ja muodostuva epästabiili iminiumioni hydrolysoituu aromaattiseksi aldehydiksi tai ketoniksi.
Nitroguanidiini Nitroguanidiinia käytetään nitroselluloosan ja nitroglyserolin kanssa leimahtumattomissa ja savuttamattomissa ruudeissa. Nitroguanidiinin räjähdyksessä muodostuvat tuotteet eivät ole yhtä korrodoivia tykeille kuin monien muiden käytettyjen räjähteiden räjähtäessä muodostuvat tuotteet. Yhdistettä voidaan käyttää myös kaasua kehittävänä aineena autojen turvatyynyissä, valmistettaessa neonikotinoidihyönteismyrkkyjä ja metallien korroosionsuojauskylvyissä.
Sukkinaldehydi Sukkinaldehydiä voidaan valmistaa klooraamalla tetrahydrofuraania ja hydrolysoimalla muodostuva tuote, hydrolysoimalla akroleiinin asetaalien hydroformyloinneissa muodostuvia tuotteita tai pelkistämällä sukkinoyylidikloridia. Sukkinaldehydiä voidaan käyttää desinfioivana aineena, biologiassa fiksatiivina, hartseja ristiinlinkittävänä reagenssina sekä heterosyklisten yhdisteiden valmistamiseen. Monissa käyttökohteissa sukkinaldehydi on korvattu glutaarialdehydillä.
Karhunputki Karhunputken ontto, kova varsi kasvaa 1–2 metrin mittaiseksi. Putken läpimitta voi olla yli 2 cm. Se on alhaalta violetti, ylhäältä vihreä. Lehdet muodostuvat pareittain sijaitsevista lehdyköistä. Lehtituppi on pullistunut. Kukinto on pallomaisista osista muodostuva sarja, itse kukat vihertävänvalkoisia. Kukat tuoksuvat imelältä.
Korean tasavalta Paikallishallinto on järjestetty siten että provinssit ja metropolikaupungit sekä Soul jakautuvat kuntiin. Kaupunkien kunnallisyksikkö on kaupunginosa eli "Gu". Provinssien kunnat luokitellaan kaupungeiksi "Si" tai piirikunniksi "Gun". Kunnat voidaan jakaa edelleen siten että piirikunnat muodostuvat taajamista "Eup" ja kuntaosista "Myeon", ja kaupunginosat muodostuvat naapurustoista "Dong".
Trietanoliamiini Trietanoliamiinia valmistetaan etanoliamiinin ja dietanoliamiinin tavoin ammoniakin ja etyleenioksidin välisellä reaktiolla. Reaktiossa muodostuvan tuoteseoksen koostumusta voidaan säädellä lähtöaineiden ainesuhteiden sekä reagoimattoman ammoniakin ja muodostuvien mono- ja dietanoliamiinin kierrätyksellä takaisin reaktoriin. Eri etanoliamiinijohdannaiset erotetaan toisistaan tislaamalla, mutta kaupallisessa trietanoliamiinissa on usein epäpuhtautena pieniä määriä dietanoliamiinia.
Migraatioteoria Tyypissä II planeetta aukaisee vetovoimallaan kaasukiekkoon aukon. Tällöin migraatio on hitaampaa. Aukon avautuminen vaatii suurimassaisen planeetan, jonka koko on yli 0,1 Jupiterin massaa tai toisin sanoen yli 30 maan massaa. Tämä migraatiotyyppi selittää kuumien jupitereitten synnyn. Monia kuumia jupitereita on havaittu lähellä keskustähteään. Näissä järjestelmissä kävi niin, että jättiläisplaneetan ydin ehti kasautua normaalia tiheämmässä planetesimaalikiekossa kivestä ja jäästä hyvissä ajoin ennen esiplanetaarisen kiekon kulumista ja oli mahdollista migroitua keskustähteen. Aurinkokunnassa kaasu loppui nopeammin. Planeetan häiriöt vaikuttavat planeetasta poispäin eri suuruisina, viskoosi diffuusio planeettaan päin, eri puolilta eri suuruisina.
OGLE-2006-BLG-109L OGLE-2006-BLG-109L:n ympäriltä löydettiin maalis–huhtikuussa 2006 eksoplaneettakunta, johon kuuluu ainakin kaksi jättiläisplaneettaa. Monimutkaisen analysointiprosessin vuoksi löytö julkaistiin vasta helmikuussa 2008, ja se sai runsaasti huomiota, sillä kun huomioidaan keskustähden Aurinkoa pienempi koko, planeetat OGLE-2006-BLG-109L b ja OGLE-2006-BLG-109L c kiertävät sitä suhteessa vastaavilla etäisyyksillä kuin oman Aurinkokuntamme kaksi suurinta planeettaa: Jupiter ja Saturnus. Koska näiden planeettojen keskinäinen massasuhde on myös likimain sama kuin Jupiterilla ja Saturnuksella, OGLE-2006-BLG-109L:n planeettakunta muodostaa tavallaan oman Aurinkokuntamme "kutistetun" version.
1RXS J160929.1-210524 Syyskuussa 2008 ilmoitettiin 1RXS J160929.1-210524:n läheisyydestä löytyneestä kohteesta, jonka väri infrapuna-alueella vastaa spektriluokkaa L2–L5. Fotometristen ja spektroskooppisten mittausten perusteella kohteen pintalämpötila on tähdelle hyvin alhainen: vain 1800 K, mikä vastaisi spektriluokkaa L4. Olettamalla kohteen iän vastaavan ympäröivän tähtijoukon ikää, sen massaksi saadaan noin 0,008 Auringon massaa, mikä on aivan liian pieni tähdelle, mutta sopii suurelle jättiläisplaneetalle. Teoreettinen malli myös ennustaa nämä ominaisuudet omaavan kohteen magnitudiksi infrapuna-alueen K-kaistassa 16,11 samalla kun seuralaisen todellinen havaittu magnitudi K-kaistassa on 16,17.
Lomustiini Lomustiinia voidaan syntetisoida 2-kloorietyyli-isosyanaatin ja sykloheksyyliamiinin välisellä reaktiolla. Muodostuva ureajohdannainen reagoi dityppitrioksidin kanssa muodostaen lomustiinia. Toinen valmistustapa on sykloheksyyli-isosyanaatin reaktio etanoliamiinin kanssa ja muodostuva ureajohdannainen reagoi tionyylikloridin kanssa, jolloin hydroksyyliryhmä korvautuu klooriatomilla. Viimeisessä vaiheessa muodostuu lomustiinia, kun natriumnitriitti reagoi muurahaishappoliuoksessa edellisessä vaiheessa muodostuneen yhdisteen kanssa.
Monosyytti Monosyytti on veressä kiertävä valkosolu, joka erikoistuu kudoksiin mennessään makrofagiksi. Makrofagi ei voi enää palata verenkiertoon. Makrofagi fagosytoi kudoksissa mikrobeja. Lisäksi se voi toimia antigeenien esittelijänä ja tuhota kuolleiden solujen jäänteitä. Monosyytit muodostuvat punaisessa luuytimessä, josta ne vapautuvat verenkiertoon. Sikiökaudella kaikki valkosolut muodostuvat ruskuaispussissa, maksassa, pernassa ja luuytimessä.
Lääkärit Suomessa Lääkärien palkka muodostuu peruspalkasta sekä erilaisista lisistä. Lääkärien peruspalkka Suomessa ikä- ja muine lisineen on keskimäärin n. 5 000 €/kk. Tärkeimmät lisätulot muodostuvat päivystyslisistä ja yksityislääkäritoiminnasta. Lisätulot voivat olla n. 20–50 % palkasta. Yksityisvastaanotolla tulot muodostuvat potilaspalkkioista. Lääkärit voivat saada palkkaa myös konsultaatiotyöstä ja luennoista .
Tähkä Heinäkasveilla korren latvaan muodostuva kukinto on tähkylöistä muodostuva tähkä joka voi koostua yhdestä tai useammasta tähkästä. Useasta tähkästä koostuvaa tähkännäköistä kukintoa kutsutaan kerrannaistähkäksi. Useasta tähkästä koostuvaa tähkännäköistä kukintoa kutsutaan kerrannaistähkäksi. Kerrannaistähkän muodostavia heinälajeja ovat esimerkiksi juolavehnä ("Elymus repens"), englanninraiheinä ("Lolium perenne") sekä maissi ("Zea mays").