mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Nemesis (tähti) Viimeisin huomattava sukupuuttoaalto sattui noin 13 miljoonaa vuotta sitten. Tämän vuoksi Muller arvelee, että Nemesis olisi nyt noin 1 - 1,5 valovuoden päässä. Hän ja Yarris (1987) ovat arvelleet, että se todennäköisimmin olisi Vesikäärmeen tähdistössä. Tähän tulokseen on päädytty tutkimalla eräiden sellaisten komeettojen kiertoratoja, joilla on erityisen pitkä kiertoaika ja jotka muutenkin vastaavat Mullerin hypoteesin olettamuksia.
Linnunradan ääret Linnunradan ääret () on Vernor Vingen vuonna 1992 ilmestynyt tieteisromaani. Kirja on voittanut Hugo-palkinnon.
Luettelo Linnunrata-kirjasarjan käsitteistä "Linnunradan käsikirja liftareille" kertoo pyyhkeen olevan korvaamaton Linnunradan ympäri matkustavalle liftarille.
Linnunrata Linnunradan massasta suurin osa on pimeää ainetta. Se on harvaa ja tasaisesti jakautunutta, ja sen vaikutus tulee esille vain Linnunradan ulko-osissa.
Lauluja Linnunradan laidalta Lauluja Linnunradan laidalta: Parhaat 1991–1998 on Mikko Kuustosen uran ensimmäinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1998.
Molekyylipilvi Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3 260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja. Pilvet sijaitsevat Linnunradan spiraalihaaroissa, ja niiden niin sanottu skaalakorkeus on Linnunradassa noin 50–75 parsekia. Skaalakorkeus on korkeus, jossa molekyylipilven tiheys laskee kertoimella 1/2,7.
Linnunrata Tähtienvälistä pölyä Linnunradan näkyvän aineen massasta on yksi tuhannesosa. Pöly aiheuttaa heikentymistä tähtien valossa, minkä vuoksi Maasta ei pysty näkemään Linnunradan keskustaan asti.
Linnunradan keskus Linnunradan keskuksen koordinaatit selvitti ensimmäiseksi Harlow Shapley tehdessään tutkimuksia pallomaisista tähtijoukoista. Hänen tutkimustensa mukaan koordinaatit ovat: RA 17h45m40,04s; Dec -29° 00' 28,1".
Jousimies Jousimies (latinaksi "Sagittarius", genetiivi "Sagittarii", lyhenne "Sgr", merkki ) on eteläinen eläinradan tähdistö. Tämä runsastähtinen, laaja eteläisen taivaan tähdistö näkyy huonosti Suomessa. Linnunradan keskus sijaitsee Jousimiehessä ja Linnunradan vyö on sen alueella leveimmillään, minkä ansiosta tähdistössä on erityisen runsaasti tähtijoukkoja ja kaasusumuja. Jousimiehen kirkkain tähti on Kaus Australis eli Epsilon Sagittarii. Jousimiehestä on löydetty juuri Linnunradan ulkopuolella sijaitseva Jousimiehen kääpiögalaksi. Jousimiestä, Sagittarius, ei saa sotkea Nuolen (Sagitta) pieneen tähdistöön, jonka lyhenne on Sge, Jousimiehen Sgr.
Linnunrata Linnunrata on sauvamallinen kierregalaksi eli sauvaspiraaligalaksi. Sen perusosat ovat litteä, pyörivä kiekko spiraalihaaroineen sekä ytimen ympärillä oleva paksumpi tähtikiekko eli keskuspullistuma. Linnunradan sakarat lähtevät keskustassa olevan niin sanotun sauvan molemmista päistä. Maasta sauva näkyy vinosti toisesta päästä, sillä sauvan pituussuunta poikkeaa noin 15 astetta linjasta, joka kulkee Auringosta Linnunradan keskustaan. Linnunradan kiekko on ulko-osistaan hieman vääntynyt, sillä kaasupilvet painavat toisella puolella galaksia vähän tason alapuolelle ja toisella puolella yläpuolelle.
Linnunrata Linnunradan muotoa oli pitkään vaikea selvittää sisältä käsin. Muoto on selvitetty yhdistelemällä Linnunradasta sähkömagneettisen säteilyn eri aallonpituuksilla saatuja havaintoja kuviin, joita on saatu muista galakseista.
Metonin jakso Näiden erotus on vain 0,086811 vuorokautta eli noin kaksi tuntia. Jaksollisuus pitää siis paikkansa vain likimäärin. Maan kiertoaika Auringon ympäri ja Kuun kiertoaika Maan ympäri eivät ole fysikaalisessa resonanssissa keskenään.
Beta Tauri El Nathin läheltä löytyy suunta, Ajomiehen tähdistön puolelta, joka on vastakkainen Linnunradan keskustaan nähden. Linnunradan laidalla olevat tähdet ovat kuitenkin liian himmeitä näkyäkseen maanpinnalle asti.
Linnunrata Tiheimmillään Linnunradan tähtipilvet ovat Jousimiehen tähdistön suunnalla, missä sijaitsee myös galaksin keskus. Pienelläkin kiikarilla katsottuna näkymä Linnunradasta muuttuu merkittävästi, sillä se paljastaa utumaisen hehkun valtavaksi määräksi himmeämpiä tähtiä.
Luettelo Linnunrata-kirjasarjan käsitteistä Margrathea on fiktiivinen planeetta, joka kiertää Soulianisin ja Rahmin kaksoisaurinkoa Hevosenpään tähtisumussa. Kuten Käsikirjassa kerrotaan, Linnunradan "kaikkein menestyksekkäimpien ja rikkaimpien kauppiaiden mielestä elämä alkoi ajan mittaan tuntua kovin tylsältä ja mitättömältä, ja he alkoivat epäillä sen johtuvan heidän elinympäristöstään." Tästä syystä Linnunradassa tulivat muotiin käsityönä valmistetut luksusplaneetat. Tämä teollisuus keskittyi Margrathealle, missä hyperavaruusinsinöörit imivät materiaa avaruuden valkoisista aukoista ja muotoilivat niistä unelmaplaneettoja. Margrathea kuitenkin itse rikastui jättäen muun Linnunradan säälittävään köyhyyteen. Järjestelmä hajosi, keisarikunta romahti ja planeetan ylle laskeutui hiljaisuus.
Linnunradan käsikirja liftareille "Linnunradan käsikirja liftareille" on Douglas Adamsin humoristinen scifi-parodia, joka mässäilee paitsi absurdilla huumorillaan, myös nokkelalla kielenkäytöllään. Sarja oli alun perin radiokuunnelma, mutta toisinaan pääteoksena pidetään siitä sovitettua viisiosaista romaanisarjaa "Linnunrata". Tarinassa esiintyy elektroninen hakuteos "Linnunradan käsikirja liftareille" eli "Käsikirja", joka sisältää tietoa kaikesta, mitä kuvitella saattaa, ja paljon myös sellaista, mitä ei kannata edes ajatella. Radiokuunnelman mukaan "Käsikirjan" voi tilata Pienen Karhun MegaDodo-kirjankustantamon ulkomaantilauksista hintaan 39,50 markkaa + postitus- ja käsittelykulut 59 800 132 406,30 markkaa.
Linnunradan käsikirja liftareille "Linnunradan käsikirja liftareille" oli alun perin kuusiosainen kuunnelma, joka esitettiin vuonna 1978 Britanniassa BBC:n radiokanavalla. Se sai viisi uutta osaa, jotka lähetettiin joulukuussa 1978 lähetetyn erikoisjakson jatkoksi vuonna 1980.
Paikallinen ryhmä Kolmen suuren galaksin jälkeen paikallisen ryhmän suurimmat galaksit ovat Linnunradan seuralaiset, epäsäännölliset galaksit Suuri ja Pieni Magellanin pilvi. Ne ovat massaltaan vain sadasosa Linnunradan massasta, mutta läheisyytensä johdosta ne näkyvät taivaalla hyvin.
Linnunrata Kaasupilviä Linnunradan näkyvästä massasta on noin 10 prosenttia. Kaasupilvet ovat pääasiassa vetyä. Kaasun määrä on noin yksi atomi kuutiosenttimetrissä. Kaasu esiintyy suurina pilvinä, joiden välissä on harvempia alueita. Suuri osa Linnunradan kaasupilvistä on peräisin kuolleista tähdistä.
Linnunrata Parhaiten Linnunradan rakenne paljastuu, kun sitä tutkitaan infrapunasäteilyn aallonpituuksilla. Useimmat tähtienväliset pölypilvet läpäisevät tähtien lähettämän infrapunasäteilyn, joten ne voidaan havaita infrapunateleskoopeilla. Sen sijaan emme voi nähdä suoraan galaksin spiraalirakennetta, koska sijaitsemme suunnilleen Linnunradan tasossa.
Punainen kääpiö Punainen kääpiö on himmeä punainen tähti, joka on Aurinkoa kevyempi, pienempi, viileämpi ja himmeämpi. Noin neljä viidesosaa Linnunradan tähdistä on punaisia kääpiöitä. Tällöin punaiset kääpiöt ovat Linnunradan yleisin tähtityyppi, ja moni Auringon lähitähti on punainen kääpiö.
Kölin kääpiögalaksi Kölin kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Kölin tähdistössä. Se löydettiin vuonna 1977 Schmidt -teleskoopilla Isossa-Britanniassa. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksin liikkumissuunta on poispäin Linnunradasta, ja sen vanhimmat tähdet ovat noin 7 miljardia vuotta vanhoja.
Pallomainen tähtijoukko Auringon sijainti Linnunradalla selvitettiin tutkimalla pallomaisia tähtijoukkoja. Aina 1920-luvulle saakka kuviteltiin Auringon sijaitsevan lähellä galaksin keskustaa, koska tähdet näyttivät jakautuvan havaittavissa olevalle Linnunradalle tasaisesti. Pallomaisten tähtijoukkojen sijoittuminen oli kuitenkin huomattavan asymmetrinen. Jos oletetaan, että pallomaiset tähtijoukot muodostavat suunnilleen pyöreän pallomaisen kehän galaksin keskustan ympärille, voidaan arvioida Auringon suunta galaksin keskustasta. Edelleen, arvioimalla joukkojen etäisyyksiä voidaan arvioida Auringon etäisyys galaksin ytimestä. Näin menettelemällä havaittiin, että Linnunradasta voidaan havaita Maasta katsottuna vain pieni osa; suurin osa on peittynyt kaasuun ja pölyyn.
Andromedan ja Linnunradan yhdistyminen Andromedan ja Linnunradan yhdistyminen tapahtuu luultavasti noin 2,5–5 miljardin vuoden päästä ja siinä nämä Paikallisen ryhmän kaksi suurinta galaksia törmäävät ja yhdistyvät toisiinsa.. Tällöin Aurinkokunnan sisältävä Linnunrata ja Andromedan galaksi sulautuvat yhdeksi galaksiksi.
Sulatusuunin kääpiögalaksi Sulatusuunin kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Sulatusuunin tähdistössä. Sen löysi Harlow Shapley vuonna 1938. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksi koostuu kuudesta pallomaisesta tähtijoukosta, joista suurin löydettiin ennen galaksia itseään. Galaksin liikkumissuunta on poispäin Linnunradasta.
HD 217107 HD 217107 on keltainen alijättiläinen Kalojen tähdistössä. Sitä kiertää kaksi planeettaa, joista toinen kiertää erittäin lähellä ja jonka kiertoaika on 7 päivää, kun taas toinen on kaukaisempi, ja sen kiertoaika kestää 8 vuotta. Tähden iäksi on arvioitu 7,7 miljardia vuotta, eli se on käyttänyt melkein kaiken vetynsä.
Linnunradan käsikirja liftareille (elokuva) Linnunradan käsikirja liftareille ("The Hitchhiker's Guide to the Galaxy") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut, samannimiseen kirjaan perustuva tieteiselokuva. Elokuvan on ohjannut Garth Jennings ja elokuvan käsikirjoituksen ovat tehneet Karey Kirkpatrick ja Douglas Adams.
Pyyhepäivä Pyyhepäivää vietetään vuosittain 25. toukokuuta Douglas Adamsin kunniaksi. Pyyhepäivän viettäjät kantavat koko päivän pyyhettä mukanaan. Pyyhkeellä viitataan Adamsin kirjan "Linnunradan käsikirja liftareille" ajatukseen, jonka mukaan linnunradan liftareiden tärkein esine on pyyhe, jonka ainainen matkassapitäminen on jopa elinehto.
Tähtien törmäykset Tähtien törmäystiheys on Linnunradassa luokkaa 10–10 vuotta kohden. Linnunradassamme tapahtuu yksi tähtitörmäys keskimäärin miljardien vuosien välein. Tähtien osumistodennäköisyyttä lisää niiden keskinäinen vetovoima, jolla on taipumus ohjata tähdet toisiaan kohti silloin, kun ne ohittavat kyllin läheltä toisensa.
Spektroskooppinen kaksoistähti Tähdet ovat niin lähekkäin, tavallisesti alle 0,01" :n päässä toisistaan, ettei niitä havaita kaukoputkella, täpläinterferometrialla tai tähdenpeiton avulla. Spektroskooppisen kaksoistähden kiertoaika on lähes aina alle 5 vuotta, ja yleensä spektroskooppiset kaksoistähdet ovat ahtaita kaksoistähtiä, joiden kiertoaika on 8-20 v. Radat ovat yleensä melko pyöreitä.
Linnunrata Linnunradan keskipistettä ympäröi laaja molekyylirengas, jonka isoakseli on noin kahden parsekin pituinen. Rengas on 65 astetta kallellaan Linnunradan tasoa vastaan. Kaasu kierää renkaassa noin 100 kilometrin sekuntinopeudella sen tasossa keskustan ympäri. Renkaassa näkyy usean kaasumolekyylin spektriviivoja. Renkaan sisäpuolella on minispiraali.
Helen Mirren Helen Mirrenin merkittävimpien teatteritöiden joukossa ovat roolisuoritukset Kleopatrana ja lady Macbethina. Hän on myös tehnyt pitkän elokuvauran, johon kuuluvat muiden muassa "Caligula", "Gosford Park", "Excalibur – sankarin miekka", "Linnunradan käsikirja liftareille" (äänirooli) ja "The Queen". Mirren on myös näytellyt televisiosarjoissa, joista tunnetuin rooli on poliisi Jane Tennison rikossarjassa "Epäilyksen polttopiste" (1991–2006). Televisioelokuvista merkittävin lienee historiallinen draama "Elisabet I". Mirren esiintyi myös vuoden 2007 elokuvassa ".
Pistoolitähti Pistoolitähti on sininen hyperjättiläinen, joka on vuoden 2005 tilaston mukaan Linnunradan toiseksi kirkkain tähti. Se on Aurinkoa 10 miljoonaa kertaa kirkkaampi ja 100 kertaa massiivisempi. Sen halkaisija on 300–340 Rʘ. Tähti sijaitsee Jousimiehen tähtikuviossa 25 000 valovuoden päässä Maasta lähellä Linnunradan keskustaa.
Galaktinen koordinaatisto Galaktinen koordinaatisto on taivaanpallon koordinaatisto, jossa käytetään pituusasteena galaktista longitudia ja leveysasteena galaktista latitudia. 0-latitudi eli galaktinen päiväntasaaja seurailee Linnunradan vyön keskiosaa. Galaktinen longitudi 0 on Linnunradan keskuksen suunnassa Jousimiehen tähtikuviossa ja galaktinen pohjoisnapa Bereniken hiusten tähtikuviossa.
Hevosenkenkärata Hevosenkenkäradalla tapahtuvaan liikkeeseen liittyy kaksi toisistaan poikkeavaa aikaskaalaa. Koska hevosenkenkäradalla liikkuva asteroidi on lukittunut planeetan kanssa 1:1-resonanssiin sen kiertoaika keskustähden ympäri on käytännössä sama kuin planeetan kiertoaika. Toinen aikaskaala vastaa aikaa, joka kuluu yhden hevosenkengän kiertämiseen. Tämä vastaa Maan etäisyydellä tyypillisesti runsasta sataa vuotta.
Alfa Centauri Alfa Centauri A ja B kiertävät toisiaan 3,6 miljardin kilometrin etäisyydellä. Tämä vastaa planeetta Uranuksen etäisyyttä Auringosta. Tähtien kiertoaika on lähes tasan 80 vuotta. Proxima Centaurin etäisyys pariin on huomattavasti suurempi, 1 892 miljardia kilometriä. Mikäli se kiertää paria, sen kiertoaika olisi noin 500 000 vuotta.
Linnunrata Linnunradan ytimessä kahden sisimmän parsekin sisällä on massaa noin kuuden miljoonan Auringon massan verran. Osa keskustan aineesta on mustassa aukossa. Supermassiivisen mustan aukon lisäksi Linnunradan keskustassa on yhden arvion mukaan noin 10 000 pienempää mustaa aukkoa, joskin vain pieni osa niistä on toistaiseksi löydetty.
Kuvanveistäjän kääpiögalaksi Kuvanveistäjän kääpiögalaksi on kääpiösferoidigalaksi Kuvanveistäjän tähdistössä. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on Linnunradan satelliittigalaksi. Galaksi sijaitsee 290,000 valovuoden päässä Maasta. Galaksi sisältää vain 4% hiiltä ja muita raskaita alkuaineita Linnunradan vastaavasta määrästä, mikä tekee siitä samankaltaisen kuin maailmankaikkeuden alkuvaiheissa syntyneet galaksit maailmankaikkeuden laidalla.
Aurinkokunnan tulevaisuus Jos planeetta pyörii nopeammin kuin satelliitti kiertää planeettaa, vuorovesipullistuma laahaa planeetan pinnalla aina hieman satelliitin edellä. Tällöin energiaa siirtyy planeetan pyörimisestä satelliitin rataliikkeeseen, jolloin planeetan pyöriminen hidastuu ja satelliitti loittonee planeetasta hitaasti kasvavalla spiraalin muotoisella radalla. Esimerkkinä tästä ovat Maa ja Kuu. Kuu on vuorovesilukkiutunut Maan suhteen, sillä se kääntää jatkuvasti saman puolen kohti Maata, joten sen pyörähdysaika akselinsa ympäri on yhtä pitkä kuin kiertoaika Maan ympäri eli yksi kuukausi. Tulevaisuudessa Kuu loittonee edelleen hitaasti kauemmas Maasta ja Maan pyöriminen hidastuu. Jos taivaankappaleet selviävät Auringon muuttumisesta punaiseksi jättiläiseksi, koittaa noin 50 miljardin vuoden kuluttua aika jolloin päivä ja kuukausi ovat yhtä pitkät, jolloin kärventyneet ja jäähtyneet Maa ja Kuu ovat molemmat vuorovesilukinneet toisensa.
Linnunrata Linnunradan suomenkielinen nimitys palautuu muinaissuomalaisten uskomuksiin. Linnunradan uskottiin olevan itämerensuomalaisten pyhän linnun joutsenen reitti taivaan halki lintukotoon. Monissa kielissä Linnunrataa kutsutaan maitoon viittaavilla nimityksillä (kuten latinan "Via lactea" ja sen jälkeläiset). Se johtuu siitä, että kreikkalaisen mytologian mukaan Linnunrata oli syntynyt Hera-jumalattaren maidosta.
Mount Wilsonin observatorio Ensimmäinen havainto osoitti että maailmankaikkeus on miljoonia kertoja suurempi kun oli siihen mennessä ajateltu. Siihen mennessä oli tunnettu vain yksi galaksi: Linnunrata. Mt. Wilsonin teleskooppi oli ensimmäinen havaintolaite, jolla pystyttiin näkemään oman galaksimme ulkopuolelle. Tämä oli hankkeen alkuperäinen tarkoitus: George Ellery Hale käynnisti observatoriohankkeen koska hän oli asettanut henkilökohtaiseksi tavoitteekseen selvittää onko Linnunradan tuolla puolen mitään. Osoittautui, että siellä oli suurin osa maailmankaikkeudesta. Oman yötaivaamme tähdet ja Linnunrata kuuluvat vain yhteen miljardeista galakseista, joita avaruudessa on niin pitkälle kuin havaintokykymme yltää.
Encyclopedia Galactica Asimovin Säätiö-romaanissa Hari Seldonin perustama Galaktisen tietosanakirjan kokoajajoukko kerätään Terminus-planeetalle. Osoittautuu, että tietosanakirjan kokoaminen ihmiskunnan tietouden kokoamiseksi on vain sivutarkoitus ihmiskunnan pelastamiseksi, ja paino siirtyy tiedon käyttämiselle.Tietosanakirja mainitaan myös Linnunradan käsikirja liftareille -kirjasarjassa. Siinä Linnunradan käsikirja on syrjäyttänyt Encyclopedia Galactican pääasiallisena tietoteoksena.
Linnunrata Linnunrata on muihin galakseihin verrattuna melko suurikokoinen. Linnunradan havaittu massa on 100 miljardia Auringon massaa. Linnunradan näkyvän aineen muodostama kiekko on läpimitaltaan 200 000 valovuotta eli runsaat 60 000 parsekia. Uloimmat tähdet ovat hyvin harvassa. Keskuspullistuman läpimitta on 30 000 valovuotta. Kiekon paksuus on 700 valovuotta.
Linnunrata Arviot Linnunradan tähtien määrästä vaihtelevat yleensä sadan miljardin ja neljänsadan miljardin välillä. Arviot perustuvat Linnunradan kokonaismassaan, tähtien osuuteen tästä massasta ja arvioon tähtien keskimääräisestä koosta. Tähdistä 1,6 miljardin eli noin yhden prosentin sijainti ja kirkkaus on selvitetty. Uusimman ja tarkimman mittauksen on tehnyt Gaia-luotain vuosina 2016–2018.
Linnunrata Vanhin tunnettu Linnunradan tähti muodostui 13,5 miljardia vuotta sitten eli 300 miljoonaa vuotta alkuräjähdyksen jälkeen. Tähti sijaitsee Linnunradan ulko-osien halossa. Galaksin ohuen kiekon tähtien iäksi on arvioitu 7,1–10,5 miljardia vuotta. Linnunrata on kasvanut nykyiseen muotoonsa liittämällä itseensä materiaalia törmäyksissä muiden galaksien kanssa.
Pieni Magellanin pilvi Pieni Magellanin pilvi (Pieni Magalhãesin pilvi, SMC), josta käytetään myös tunnusta NGC 292, on Linnunradan seuralaisgalaksi. Se sijaitsee Tukaanin tähdistössä, lähellään Suuri Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan. Ne ovat osa Linnunradan ja sen suurten naapurigalaksien muodostamaa Paikallista ryhmää. Niiden yhteisnimitys on Magellanin pilvet.
Ksii Ursae Majoris Xii UMa:n molempien tähtien väitetään olevan spektroskooppisia kaksoistähti.
Spektroskooppisen A-systeemin kiertoaika on 1,834 vuotta ja väli 0,8–2,6 ja e=0,61, B-systeemin 3,98 päivää. Ba:llä voi siis olla myös yksi komponentti, ruskea kääpiö 0,06 AU:n päässä. Väitetyn B:n ison seuralaisen kiertoaika on ehkä 2,2–2,9 vuotta.
Titania Titania kiertää Uranusta 436 000 kilometrin etäisyydellä, ja se on toiseksi kauimpana planeetasta viidestä suurimmasta kuusta. Titanian kiertoradalla on pieni eksentrisyys ja se on inklisoitunut todella vähän verrattuna Uranuksen ekvaattoriin. Sen kiertoaika on 8,7 päivää, mikä on saman verran kuin sen kiertoaika akselinsa ympäri. Toisin sanoen planeetan pinnalta näkee aina vain Titanian toisen puolen, kuten Kuun näkee Maasta.
Struve 3050 Komponenttien näennäiset kirkkaudet 6,46, 6,72 ja 12,9 magnitudia. Komponentit A ja B ovat ahdas kaksoistähti, jossa väli 2,2 "a vuonna 2006. Tähti erottuu kahdeksi yli 7,5 cm kaukoputkella. Näitä kiertää kolmas komponentti 1998, joka oli A:sta vuonna 79.2" päässä. AB kiertoaika 305 vuotta. Etäisyys 94,6 valovuotta. Struve 3050 AB:n kiertoaika on noin 350 vuotta.
Ajanlasku Nykyisin käyttämässämme ajanlaskussa kuukaudet eivät enää olekaan yhtä pitkiä kuin Kuun todellinen kiertoaika; sitä vastoin karkausvuosien avulla kalenterikuukaudet saadaan pysymään tuhansien vuosien ajan samana vuodenaikana. Tällaista kalenteria sanotaan aurinkokalenteriksi. Sen sijaan kuukalentereissa kuukausi alkaa aina uudenkuun aikaan, mutta kalenterikuukaudet eivät satu aina samaan vuodenaikaan. Monissa kulttuureissa on käytetty myös yhdistettyä kuu-aurinkokalenteria eli "lunisolaarista kalenteria", joissa kuukausi vaihtuu aina uudenkuun aikaan, mutta määrävälein vuoteen lisätään ylimääräinen kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyvät aina suunnilleen samana vuodenaikana.
Kääpiönova Z Camelopardalis -tähdillä on kääpiönoville ominaisten 1–3 päivän 2–6 magnitudin kirkkauden nousujen lisäksi muutaman päivän – 1000 päivän jaksoja, jolloin purkauksia ei tapahdu. Oletetaan, että tämä johtuu liian suuresta massavirrasta suuremmasta tähdestä pienempään tähteen jolloin massavirta estäisi purkaukset. Z Camelopardaliksen kiertoaika on 7 tunnin 21 minuuttia ja purkaukset tapahtuvat 20 päivän välein. Z Camelopardaliksessa on Aurinkoa muistuttava G -spektriluokan tähti ja valkea kääpiö. UX Ursae Majoris -tähdillä hiljaiset jaksot ovat hyvin pitkiä.
Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen Kun kappaleet gravitaation vaikutuksesta ovat sidoksissa toisiinsa, ne eivät enää etäänny toisistaan. Itse asiassa Andromedan galaksi, jonka gravitaatio sitoo Linnunradan galaksiin, "lähestyy" meitä eikä etäänny. Paikalliseen ryhmäämme kuuluvien galaksien välinen gravitaatio­vuoro­vaikutus on muuttanut siihen kuuluvien kappaleiden inertiaalista liikettä siten, että kosmologinen laajeneminen ei sen sisällä vaikuta. Paikallisen ryhmän ulkopuolella inertiaalinen laajeneminen on mitattavissa, vaikka systemaattiset gravitaatio­ilmiöt merkitsevätkin sitä, että yhä laajemmat osat avaruutta tulevat jäämään pois "Hubblen virrasta" ja muodostavat lopulta sidottuja, laajenemattomia galaksien superjoukkoja. Tällaiset tulevat tapahtumat voidaan ennustaa, jos tunnetaan tarkoin, kuinka Hubblen virta muuttuu sekä niiden kappaleiden massat, jotka aikanaan sitoutuvat gravitaation vaikutuksesta toisiinsa. Nykyisin Paikallista ryhmäämme vetää gravitaatio­voimilla puoleensa joko Shapleyn superjoukko tai "Suuri attraktori", joihin galaksimme tulisi lopulta liittymään, ellei pimeä energia vaikuttaisi, eivätkä nämä sen jälkeen enää etääntyisi meistä.
Eksoplaneetta Eksoplaneetalla ei ole yleisesti hyväksyttyä määritelmää, joten arviot planeetoiksi laskettavien aurinkokunnan ulkopuolisten kappaleiden määristä vaihtelevat. Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan Linnunradassa sijaitsevilla tähdillä on kiertolaisinaan keskimäärin 1,6 planeettaa. Lisäksi Linnunradassa saattaa olla jopa 100 000 kertaa enemmän tähtienvälisiä planeettoja kuin galaksissa on pääsarjan tähtiä. Nämä vapaat planeetat eivät ole gravitaationaalisesti sidottuja muihin kohteisiin.
Linnunradan käsikirja liftareille (elokuva) Linnunradan käsikirja liftareille (äänenä Stephen Fry) kertoo, että delfiinit, Maan toiseksi älykkäimmät olennot, yrittivät varoittaa ihmiskuntaa (Maan kolmanneksi älykkäimpiä olentoja) planeetan lähestyvästä tuhosta. Ihmiset kuitenkin luulevat delfiinien kommunikaatioyrityksiä ainoastaan fiksuiksi tempuiksi, minkä seurauksena delfiinit lähtevät Maasta ja jättävät ihmisille viimeisen viestin: ”Terve, ja kiitos kaloista”.
Linnunrata Linnunrata on galaksi, jossa Maa ja aurinkokuntamme sijaitsevat. Muodoltaan Linnunrata on kiekon muotoinen sauvaspiraaligalaksi ja kooltaan keskimääräistä galaksia suurempi. Linnunradassa on satoja miljardeja tähtiä. Oma aurinkokuntamme sijaitsee 26 000 ± 1 400 valovuoden etäisyydellä galaksin keskustasta Orionin haaraksi kutsutussa kierteishaaran osassa. Linnunradan keskustassa on pistemäinen radiolähde Sagittarius A* ja todennäköisesti supermassiivinen musta aukko.
Linnunrata Linnunradan keskus on liikkumaton pistemäinen radiolähde Sagittarius A*, lyhyemmin Sgr A*. Se on kooltaan 2,4 AU:n läpimittaa, ja sen massaksi on arvioitu 4,3 tai 4,6 miljoonaa Auringon massaa. Sgr A*:n aktiivinen, säteilypurkauksia päästelevä alue on ilmeisestikin Linnunradan keskustan mustaa aukkoa ympäröivä kertymäkiekko, joka on aurinkokuntamme sisäosien läpimittainen. Musta aukko on läpimitaltaan 25 miljoonaa kilometriä.
Suuri attraktori Suuri attraktori on merkittävä painovoima-anomalia galaksienvälisessä avaruudessa, Vesikäärmeen-Kentaurin superjoukon alueella. Sen massa on yhtä suuri kuin yli 10 000 Linnunradan massaa, ja se vaikuttaakin miljoonien valovuosien säteellä olevien galaksien, muun muassa Linnunradan ja Andromedan, liikkeeseen. Aiemmin uskottiin, että suuri attraktori aiheuttaa pimeän virtauksen, mutta nykytiedon mukaan ilmiö vaikuttaa myös havaittavan maailmankaikkeuden ulkopuolella.
Maatalous Kaskiviljelyssä alueen ruoho ja puusto poltetaan ennen alueen ottoa viljelykäyttöön. Maata viljellään usein vain muutama vuosi kerrallaan ja pelto jätetään sen jälkeen kesannolle ja polttamisen jälkeen otetaan käyttöön. Kaskiviljelyllä on pitkät perinteet, mutta nykyään sitä harjoitetaan pääasiassa trooppisilla sademetsä- ja savannialueilla heikkotuottoisilla perheviljelmillä. Vaikka sademetsien latosolimaannos on karua, myös se kestää kaskiviljelyn, kun kiertoaika maltetaan pitää tarpeeksi pitkänä. Ravinteiden palautumista pyritään edistämään myös vuoroviljelyllä, jolloin peräkkäisinä satokausina ei viljellä samaa kasvia. Kaskiviljelmillä tavallisia kasveja ovat hirssi, durra ja jauhobanaani sekä bataatti ja maniokki. Työvälineet ovat usein alkeellisia, minkä takia peltoalojen täytyy olla pieniä, jotta ne pystytään hoitamaan. Savanneilla maannoksen ravinnepitoisuus on sen verran korkea, että kaskikiertoa ei tarvita, mutta tavallisesti peltoviljelyn sadot pieniä ja varsinkin hehtaarikohtainen tuotto niukkaa, mihin syynä ovat kasteluveden, työvälineiden ja lannoitteiden puute, kasvisairaudet sekä huonot lajikkeet.
55 Cancri e Vuonna 2005 Jack Wisdom kyseenalaisti planeetan olemassaolon tutkittuaan siitä tehtyjä havaintoja. Hänen tutkimustulostensa mukaan planeettaa e ei ollut, mutta oli olemassa lähes samanmassainen samaa tähteä kiertävä planeetta, jonka kiertoaika oli 261 päivää. Myöhemmin uudemmat tutkimukset osoittivat, että kummatkin planeetat olivat olemassa. Toisen planeetan kiertoaika oli 260 päivää, ja sen nimeksi tuli 55 Cancri f. Myöhemmin planeetta e:n kiertoajaksi paljastui vain noin 18 tuntia.
Mizar Tähden lähellä sijaitsee himmeämpi Alcor, joka on 0,2 asteen ja ainakin 2–3 valovuoden päässä. Se ehkä kiertää Mizaria 750 000 vuoden jaksossa.
Mizar itse on ensimmäinen tunnettu kaksoistähti, minkä Giovanni Riccioli havaitsi 1650. Mizar AB:n väli on 12 kaarisekuntia.
Mizar A:n etäisyys Mizar B:hen on yli 500 AU ja kiertoaika 5 000 vuotta, minimi 380 AU.
Mizar A on spektroskooppinen kaksoistähti, jonka kiertoaika on 20,5 vuotta ja väli 7–8 millikaarisekuntia. Mizar Aab on sittemmin havaittu interferometrillä valokuvauslevylle erillisinä tähtinä. Tähtien väli vaihtelee välillä 16–54 miljoonaa kilometriä.
Mizar B:n näennäinen kirkkaus on 4,0 ja spektriluokka A5-7V, tähtien pintalämpötilat 7 500–9 000 kelviniä, ja luminositeetti 10–30 aurinkoa. 
Mizar B on myös spektroskooppinen kaksoistähti, jonka kiertoaika on 6 vuorokautta. 
Mizar A:n tähtien massat ovat noin 2,5+2,5 ja B:n 1,6+1,6.
65803 Didymos Didymoksen läpimitta on 750 ± 100 metriä ja pyörähdysaika on 2,2593 tuntia. Kappaleen kuu on läpimitaltaan 170 ± 30 m sen keskietäisyys asteroidista on 1,18 ± 0,03 km. Kuun kiertoaika on 0,4958 ± 0,0002 päivää ja sen radan eksentrisyys on 0,06 ± 0,06/0,04. Didymoksen kiertoaika Auringon ympäri on suunnilleen 770 päivää eli 2,11 Maan vuotta, ja radan eksentrisyys on noin 0,383752 ja inklinaatio vain noin 3,4°. Didymoksen systeemin massa on 5,27x10 kg
Suuri Magellanin pilvi Suuri Magellanin pilvi sijaitsee 179 000 valovuoden päässä meistä. Se on pieni epäsäännöllinen galaksi, jota joskus pidetään myös kääpiögalaksina. Sen suurin läpimitta on noin 20 000–30 000 valovuotta ja tähtien lukumäärä noin 30 miljardia. Sen massa on noin kymmenesosa Linnunradan massasta. Se on saattanut olla alun perin pieni sauvaspiraaligalaksi, jonka rakenne on tuhoutunut sen jouduttua Linnunradan painovoiman vaikutuksen alaiseksi. Siitä on jäänyt jäljelle vain tiivis pitkulainen ydin.
Kansainvälinen televiestintäliitto ITU:n päämaja on Genevessä Sveitsissä. ITU:n pääsihteeri 1. tammikuuta 2007 alkaen on malilainen Hamadoun Touré. ITU:lla on myös ollut suomalainen pääsihteeri Pekka Tarjanne toimi tässä tehtävässä 1. marraskuuta 1989 – 31. tammikuuta 1999 välisenä aikana.
Kansainvälinen televiestintäliitto Lähes kaikki maailman maat ovat ITU:n jäseniä. Myös alan yritykset ja organisaatiot voivat liittyä ITU:n jäseniksi. Näitä yksityisjäseniä ITU:lla on yli 500.
Seppo Sisättö Vuonna 1989 Sisättö siirtyi takaisin Tampereelle Aamulehti-yhtymän viestintäjohtajaksi. Vuonna 1991 hän organisoi yhdessä International Institute of Communication'in (IIC) kanssa Tampereelle merkittävän kansainvälisen konferenssin 'Conference on Disaster Communication', jonka tuottamasta Tampereen julistuksesta tuli vuonna 1998 ITU:n alainen kriisiviestintää koskeva 'Tampere Convention'. Tuossa vuoden 1998 ITU:n Tampereella olleessa ICET -konferenssissa hänet nimettiin yhdessä Victoria Rubensohnin ja Fred Caten kanssa yhdeksi kyseisen sopimuksen isistä. Lontoossa päämajaansa pitävä IIC oli pitkään Sisätön yhteistyökumppani. Vuonna 1982 hän vastasi järjestön maailmankonferenssin järjestelyistä Helsinkiin ja 1994 Tampereelle. Sisättö jatkoi kriisiviestintäaktiviteettejä mm. organisoimalla suuren valtakunnallisen radioamatöörien kriisiviestintäharjoituksen Turva 2003:n, johon osallistui yli tuhat suomalaista radioamatööriä. Vuonna 2005 hän organisoi Tampereella ensimmäisen GAREC (=Global Amateur Radion Emergency Communications Conference), joka on sen jälkeen organisoitu kaikissa maanosissa. Hänelle on näin kertynyt yli kahden vuosikymmenen aktiviteetti kriisiviestinnän edistämisessä niin kansallisesti kuin kansainvälisesti.
Kansainvälinen televiestintäliitto ITU:n nimi vaihtui Kansainväliseksi televiestintäliitoksi vuoden 1934 alussa järjestön vastuualueen laajentumista kuvaten. Vuonna 1947 ITU:sta tuli YK:n erityisjärjestö.
H.264 H.264-standardi on tehty ITU:n, ISO:n ja IEC:n yhteistyönä (siitä lyhenne JVT, "Joint Video Team"). H.264 on ITU:n nimi standardille, ISO/IEC tuntee sen nimellä 14496-10/MPEG-4 AVC. Standardi on saatavissa vain ostamalla se standardisointiorganisaatioilta. Standardin käyttö edellyttää lisenssimaksua, mutta patentteja hallinnoiva MPEG LA on myöntänyt oikeudet käyttää H.264-pakattuja videoita internetissä ilman lisenssiä vuoden 2015 loppuun asti, mikäli videot ovat ilmaisia käyttäjille.
Kansainvälinen televiestintäliitto ITU:n organisaatio jakautuu kolmeen sektoriin:
Thuraya Thurayan suuntanumero on ITU:n järjestelmässä +882 16.
Kansainvälinen televiestintäliitto Vuonna 1956 CCIF ja CCIT yhdistettiin CCITT:ksi. ITU:n nykyinen sektoriorganisaatio muotoiltiin 1992.
Kansainvälinen televiestintäliitto ITU:n päätökset valmistellaan ja tehdään lukuisissa työ- ja tutkimusryhmissä sekä alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kokouksissa, kuten radiokonferensseissa
GSM-taajuusalueet GSM-taajuusalueet tai -taajuuskaistat ovat GSM-matkapuhelinjärjestelmän käyttämiä Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n matkapuhelinlaitteille varaamia radiotaajuuksia.
Louis Curchod Louis Curchod oli ITU:n ensimmäinen pääjohtaja aikana 1. tammikuuta 1869 – 24. toukokuuta 1872. Hän oli sveitsiläinen.
UMTS-taajuusalueet UMTS-taajuusalueet tai -taajuuskaistat ovat W-CDMA-radiorajapinnan käyttämiä Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n matkapuhelinlaitteille varaamia radiotaajuuksia.
E.164 E.164 on ITU:n standardi kansallisille ja kansainvälisille puhelinnumeroille vuodelta 1997. Se on tarkoitettu ensisijaisesti käytettäväksi ISDN-lankapuhelimissa, mutta on yleisesti käytössä kaikessa puhelinliikenteessä.
4G Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n vuonna 2008 julkaiseman määritelmän mukaan 4G:n huippunopeus päätelaitteeseen tulisi olla 1 Gbit/s hitaasti liikuttaessa ja 100 Mbit/s nopeasti liikuttaessa.
ADSL ANSI julkaisi ensimmäisen DMT:tä käyttävän ADSL-järjestelmän standardin T1.413 vuonna 1998. ITU:n vastaava standardi G.992.1 valmistui vuonna 1999. Se eroaa T1.413:sta yhteydenmuodostuksen osalta, itse DMT on samanlainen molemmissa standardeissa.
Kansainvälinen televiestintäliitto Kansainvälinen televiestintäliitto (, lyhenne ITU, , UIT, alkuperäinen nimi "International Telegraph Union") on YK:n alainen televiestintäverkkoja ja -palveluja kansainvälisesti koordinoiva järjestö. ITU:n päätehtäviä ovat standardointi, radiotaajuuksien jakaminen ja puhelinverkkojen yhteyskäytäntöjen organisointi maiden välillä siten, että ulkomaanpuhelut ovat mahdollisia.
Kutsumerkki Amatööriradioasemien lisäksi kutsumerkkejä on myös vesialuksilla meri-VHF:n ja meri-HFn käyttöön liittyen. Myös lentokoneilla on vakioitu tunnuksensa. Kansainvälisen televiestintäliiton, ITU:n, tietokannassa oli 30. lokakuuta 2014 57 OF-kutsutunnusta, 139 OG-kutsutunnusta, 148 OI-kutsutunnusta. Eniten on OH- ja OJ-kutsutunnuksia.
Triathlon Kansainvälisen olympiakomitean puheenjohtaja Juan Antonio Samaranch kiinnostui triathlonista vuonna 1984 ja ryhtyi ajamaan sitä olympialajiksi. Kanadalainen Les McDonald perusti Samaranchin ehdotuksesta kansainvälisen triathlonliiton ITU:n vuonna 1989, ja maailmanmestaruuksista alettiin kilpailla samana vuonna. Aluksi MM-tittelit ratkaistiin lyhyellä matkalla.
Valkoisten päämaja Päämaja siirtyi Vaasasta Ylihärmään 27. tammikuuta 1918 illalla majoittuen kauppias E. Viitasalon taloon. Tämä ahdas konttorikamari oli Suomen valkoisen armeijan ensimmäinen päämaja Suomen sisällissodassa. Yihärmän päämajasta pidettiin yhteyttä Vaasan, Lapuan, Ylistaron, Ilmajoen ja Seinäjoen tapahtumiin. Seuraavana päivänä n. klo 10 päämaja siirrettiin Seinäjoelle tarkoituksena olla lähempänä sotatoimia. Tähän antoi myös mahdollisuuden hyvin onnistuneet sotatoimet. Päämaja sijoitettiin rautatievaunuihin Seinäjoen ratapihalle. Seinäjoella päämaja toimi noin 8 viikkoa. Tampereen valloituksen jälkeen päämaja siirrettiin sieltä Mikkeliin, jossa se toimi sodan loppuun. Suomen valkoisen armeijan päämaja sai lopullisen muotonsa 15. helmikuuta 1918 ja sen kokoonpanossa otettiin mallia sekä ruotsalaisesta ja venäläisestä pääesikunnasta, kun kumpikaan esikuntamalli ei sopinut sellaisenaan suomalaiseen pääesikuntaan.
4G Oli pitkään epäselvää, mitä tekniikkaa voidaan virallisesti kutsua 4G:ksi. Vielä syksyllä 2010 ITU:n näkemys oli, että vain kaksi tekniikkaa, LTE-Advanced ja WirelessMAN-Advanced (IEEE P802.16m), täyttävät 4G:n määritelmän. Teleoperaattoreiden painostuksessa ITU kuitenkin höllensi määritelmää. Joulukuussa 2010 se ilmoitti, että myös LTE, WiMax ja 3G-verkkoon perustuva dual carrier UMTS (= kaksi rinnakkain käytössä olevaa 3G-yhteyttä) luetaan 4G määritelmän piiriin.
Yhdistyneiden kansakuntien päämaja Yhdistyneiden kansakuntien päämaja on Manhattanilla New Yorkissa, Yhdysvalloissa sijaitseva rakennuskompleksi. Se rakennettiin vuosina 1949–1950 ja se on toiminut päämajana vuodesta 1950 alkaen. Vaikka se on Yhdysvaltain maaperällä, päämajaa pidetään kansainvälisenä alueena. Vuosina 1946 -1952 YK:n päämaja sijaitsi Lake Success'ssa Long Islandilla ennen muuttoa Manhattanille.
Hitlerin päämajat Hitlerin päämajat olivat natsi-Saksan johtajan Adolf Hitlerin toisen maailmansodan aikaisia päämajoja, joista hän johti Saksan sodankäyntiä. Hitler perusti päämajojaan eri puolille Eurooppaa sodan aikana.
Valkoisten päämaja Yhteysupseerit olivat päämajan yhteys Saksan Itämeren-divisioonan ja päämajan välillä. Valkoisen armeijan päämajassa yhteysupseerina toimi yleisesikuntamajuri Werner Grantz. Saksassa Danzigissa toimi yhteysupseerina everstiluutnantti Vilhelm Aleksander Thesleff, johon ylipäällikkö oli pettynyt, koska tällä komennuksellaan hän ei saanut toimitettua yhtään tilannetiedotusta päämajaan ennen kuin saksalaiset olivat vallanneet Helsingin. Thesleff oli kumminkin informoinut saksalaisia m.m. Suomen poliittisista oloista. Ylipäällikkö katsoikin Thesleffin toimineen päämajan etujen vastaisesti. Thesleffin adjutanttina toimi jääkäriyliluutnantti Aksel Woldemar Falkenberg, hänen sijoituspaikkansa oli Itämeren Divisioonan esikunnassa.
Kanadan kuninkaallinen laivasto MARCOMin päämaja sulautettiin 1990-luvun puolessa välissä osaksi Kansallista päämajaa ()Ottawassa samassa yhteydessä kuin AIRCOMin päämaja siirrettiin Winnipegistä ja maavoimien päämaja Saint-Hubertista Quebecista.
Päämaja (elokuva) Päämaja on Matti Kassilan ohjaama sotahistoriallinen elokuva vuodelta 1970. Se perustuu Ilmari Turjan näytelmään "Päämajassa" (1966) ja kuvaa Suomen armeijan päämajan tunnelmia Mikkelissä kesällä 1944 Kannaksen läpimurron aikaan.
Päämaja Talvisodan Päämaja perustettiin Helsingissä 18. lokakuuta 1939 puolustusministeri Juho Niukkasen antamalla käskyllä. 3. joulukuuta Päämaja siirrettiin Mikkelin keskuskansakoululle (nykyiseltä nimeltään Päämajakoulu). Lukuisia muitakin rakennuksia otettiin Päämajan käyttöön.
Suvi Lindén Lindén oli YK:n alaisen Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) laajakaistakomission erityislähettiläs vuosina 2010–2015, ja sen jälkeen hän on ollut keväästä 2016 lähtien epävirallinen, vapaaehtoinen edustaja. Hän esiintyi kuitenkin vielä helmikuussa 2018 julkisuudessa erityislähettiläänä siinä yhteydessä, kun ilmeni että hän oli ollut Ugandassa surmatun suomalaisen liikemiehen kanssa samalla matkalla. Lindén oli aiemmin erityislähettiläänä viestintäministeritaustansa ansiosta. ITU:lla ei ollut tietoa Lindénin Ugandan-matkasta, eikä tämä edustanut siellä ITU:a, eikä hän myöskään voi toimia virallisesti komission edustajana tai sen puolesta.
Viestikeskus Lokki Viestikeskus Lokki oli jatkosodan aikana Mikkelissä toiminut Päämajan viestikeskus. Lokin toimitilat sijaitsivat Naisvuoreen louhitussa kallioluolastossa. Nykyään 1990-luvulla entistetty Lokki on Päämajamuseon ohella Mikkelin sodanaikaisesta merkityksestä päämajakaupunkina kertova matkailunähtävyys.
Viestikeskus Lokki oli viralliselta nimeltään "Päämajan yleisesikunnan viestikeskus". Se toimi Päämajan yleisesikunnan viestitystoimiston alaisuudessa. ”Lokki” oli sekä päämajan että viestikeskuksen peitenimi, koska päämajan viestintä kulki jälkimmäisen kautta. Päämajassa komentoesikunnan päällikkönä toiminut Wiljo Einar Tuompo käyttää päiväkirjoissaan Lokista nimeä ”Luola”. 
Viestitystoimisto käsitteli tulevia ja lähteviä kirjelmiä, sanomia ja puheluita. Välitystehtävänsä lisäksi toimisto tilastoi ja tarkkaili viestiliikennettä.
Kannaksen suurhyökkäys 1944 Päämajan toimia suurhyökkäyksen päivinä on kuvattu Matti Kassilan elokuvassa "Päämaja" vuodelta 1970. Se perustuu Ilmari Turjan näytelmään "Päämajassa" vuodelta 1966. Kyseessä ei ole täysin historian mukainen dokumentti, mutta Kassila itse luonnehti sitä elokuvaksi joka pyrki kuvaamaan Päämajassa silloin vallinnutta henkeä.
Päämaja Päämajan Mikkelissä ja lähiympäristössä olleiden toimintojen vahvuus oli noin 650 henkeä, mutta kun mukaan lasketaan tarvittavat viesti-, vartio- ja huoltoyksiköt, kokonaisvahvuus oli noin 2 500 henkilöä. Päämajan viestiliikenteen hoiti Viestikeskus Lokki. Päämaja muutettiin takaisin Puolustusvoimain Pääesikunnaksi 4. joulukuuta 1944, jolloin puolustusvoimat siirtyi rauhanajan kokoonpanoon.
Pulssikoodimodulaatio Digitaalisessa lankapuhelinverkossa käytettävä PCM-koodaus on määritelty ITU:n suosituksessa "G.711". Siitä on kaksi eri varianttia, Euroopassa käytettävä A-Law ja Amerikassa käytössä oleva μ-Law. Ne eroavat toisistaan vain vähän: molemmat ovat logaritmisia, näytteenottotaajuus on 8000 hertsiä ja kussakin näytteessä on 8 bittiä. Näytteiden logaritmisuus laajentaa dynamiikkaa 36 dB:iin saakka. (Tärkein syy erilaisiin näytteenottolakeihin oli runkoverkossa käytetty linjakoodaus: Amerikassa käytettiin AMI-koodaus-linjakoodausta, joka toimii erittäin huonosti, jos lähetettävänä on pelkkiä nollia.)
Päämaja Päämaja siirrettiin takaisin Helsinkiin 27. maaliskuuta 1940. Talvisodan Päämaja lakkautettiin 16. syyskuuta 1940, ja tilalle perustettiin Puolustusvoimain Pääesikunta.
Turun kaupunginsairaalan väärinkäytökset Syyskuussa 2014 Yle uutisoi, kuinka Turun mielenterveysyhdistys ITU:n mukaan monet kuntoutujista pitävät Turun psykiatrisessa hoidossa saamaansa kohtelua ala-arvoisena. Omahoitajakeskusteluja ja hoitoneuvotteluja oli hyvin vähän, potilaita ei kuunneltu, heidän ruumiillisia vaivojaan oli sivuutettu ja heille ei aina kerrottu, mitä lääkkeitä he saavat, vaikka he kysyisivät sitä. Omaisten ollessa mukana kohtelu oli paljon asiallisempaa. Myös tahdosta riippumattomassa hoidossa oli epäkohtia. Lisäksi kovan lääkäripulan takia vain puolet Turun erikoislääkäreistä oli päteviä ja lääkärinlausunnot viivästyvät. Joitakin lausuntoja oli kirjoitettu näkemättä potilasta, määräyksiä annettiin puhelimitse ja lääkärit avautuivat potilaille omista ongelmistaan.
Päämaja Päämajalla () tarkoitetaan tässä artikkelissa Suomen sisällissodan, talvisodan, jatkosodan ja Lapin sodan aikaista ylimmän sodanjohdon toimintaympäristöä, "ylipäällikön esikuntaa". Päämaja tarkoittaa paikkaa ja tilaa, jossa ylin sodanjohto pääasiallisesti sijaitsee. Tilapäinen alijohtopaikka, jossa johto ei sijaitse vakinaisesti, on komentopaikka, joita voi olla useita.
VoIP IP-puheluiden yhdistämiseen, muodostamiseen ja IP-puheen välittämiseen IP-verkoissa on useita eri protokollia. 
ITU:n ("International Telecommunication Union") H.323-standardia alettiin kehittää ISDN:n ja puhelinverkon kuvapuhelinjärjestelmien (H.320, H.323) pohjalta 1990-luvun puolivälissä. Mielenkiinto H.323:een on nykyisin vähentymässä, ja useimmat markkinoille tulevat laitteet ja järjestelmät pohjautuvat IETF:n ("Internet Engineering Task Force") standardoimaan SIP-protokollaperheeseen. Toisin kuin H.323, SIP on kehitetty olemaan osa webbiä. Sen kanssa käytetään osoitteina URLeja ja SIPin käyttämät tekniset ratkaisut muistuttavat hyvin paljon HTTP:tä.
Syyrian sisällissodan tapahtumat 2011 Jotkut mielenosoittajat aseistautuivat. Kun sala-ampujat alkoivat ampua väkijoukkoa postin katolta, aseistautuneet kostivat tämän ampumalla postin katolle muutamia. Perjantaina 3. kesäkuuta muun muassa armeijan tappaman Basel al-Masrin sukulaiset aseistautuivat ja hyökkäsivät postiin surmaten siellä joukon ihmisiä ja sytyttäen postin tuleen. Sitten mielenosoittajat hyökkäsivät poliisiasemalle tappen siellä poliist ja kaapaten aseet. Seuraavana aamuna sotilasturvapäämajan edessä oli noin 800 mielenosoittajaa, ja he saartoivat päämajan. Mielenosoittajat alkoivat hyökätä päämajaa vastaan muun muassa räjähtein. Lopulta mielenosoittajat rikkoivat päämajan metalliaidan ajamalla siihen räjähteillä täytetyn kuorma-auton. Tämän seurauksena sotilaat antautuivat ja mielenosoittajat ampuivat heidät. Mielenosoittajat hyökkäsivät tämän jälkeen päämajaan ja surmasivat sinne jääneet ihmiset. Koko saarto ja surmaamiset kesti noin kolme tuntia. Mielenosoittajat ottivat päämajasta aseita.
Hitlerin päämajat Hitlerin päämajalla voidaan tarkoittaa:
Viestipataljoona 2 (jatkosota) Viestipataljoona 2 eli VP 2 oli jatkosodan aikainen Pohjois-Hämeen Sotilasläänin Jyväskylän Suojeluskuntapiirissä perustettu viestipataljoona. Pataljoona oli suoraan Päämajan alainen ja sen pääasiallinen tehtävä oli puhelinyhteyksien ja -keskusten rakentaminen ja ylläpito Päämajan ja armeijakuntien välillä. Pataljoona oli organisaatioltaan Päämajan B-tyypin mukainen viestipataljoona
Halliburton Halliburton Energy Services on monikansallinen yritys, jonka päämaja sijaitsee Houstonissa, Texasissa. Se on maailman toiseksi suurin öljykenttäpalveluiden toimittaja Schlumbergerin jälkeen. Se perustettiin 1919 ja sen keskeisimmät toiminta-alueet ovat energia- ja öljyteollisuus, vaikka sillä on monia muitakin haaratoimintoja muilla alueilla. Halliburtonin alkuperäinen päämaja oli Dallasissa, Texasissa, mutta päämaja siirrettiin Houstoniin 2003.
Mikko Pekki Pekki osallistui talvisotaan toimistoupseerina Päämajan Järjestelyosastolla. Välirauhan aikana hän toimi aluksi toimistopäällikkönä Puolustusvoimain Järjestelyosastolla ja myöhemmin erikoistehtävissä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistoupseeriksi Päämajan Topografiselle osastolle, josta hänet siirrettiin viimeisenä sotavuonna toimistopäälliköksi Päämajan Topografisen osaston Teknilliseen toimistoon. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sodan jälkeen.
Supreme Headquarters Allied Powers Europe SHAPEn päämaja sijaitsi aikaisemmin Ranskassa, mutta Ranskan de Gaulle ei pitänyt Yhdysvaltojen liiallisesta sekaantumisesta Euroopan politiikkaan ja karkotti Naton koko organisaation salaisine agentteineen Ranskan maaperältä ja Pentagonin ja Valkoisen talon harmiksi Naton Euroopan päämaja oli siirrettävä Belgiaan. Uusi päämaja rakennettiin Brysseliin, Monsiin ja Casteauhun, missä ne sijaitsevat yhä.
Puolustusvoimain pääesikunta Pääesikunnan alaisia laitoksia 1. tammikuuta 2015 alkaen ovat: Pääesikunnan juuret ulottuvat itsenäisen Suomen puolustusvoimien perustamiseen eli vuoteen 1918. Suomen sisällissodassa tasavallan joukkojen ylipäällikön, kenraali Gustaf Mannerheimin johtoesikuntana oli Päämaja, joka toimi Vaasassa. Sodan jälkeen nimitykseksi tuli Esikunta ja myöhemmin Yleisesikunta sijoituspaikkanaan Helsinki. Lokakuun 1939 liikekannallepanossa Yleisesikunnasta muodostettiin 18. lokakuuta 1939 Päämaja Mikkeliin. Talvisodan jälkeen Päämaja jatkoi toimintaansa vielä muutamia kuukausia, kunnes se 16. syyskuuta 1940 muutettiin Puolustusvoimain pääesikunnaksi, joka oli Puolustusvoimien ylin johtoesikunta niin sanotun välirauhan aikana vuosina 1940–1941. Sijoituspaikkana oli edelleen suurimmalta osalta Mikkeli. Seuraava merkittävä muutos oli Päämajan perustaminen uudelleen 18. kesäkuuta 1941 uuden sodan alkaessa näyttää väistämättömältä. Päämaja toimi 4. joulukuuta 1944 saakka, jolloin tuli voimaan puolustusvoimien rauhanajan kokoonpano Moskovan välirauhansopimuksen (19. syyskuuta 1944) mukaisesti. Ylimmän johdon osalta siirtyminen rauhanaikaiseen kokoonpanoon tarkoitti sodanaikaisen Päämajan muuttumista jälleen Puolustusvoimain pääesikunnaksi (Pv.PE), mutta toimipaikka oli vielä pääosin Mikkeli heinäkuulle 1945 saakka, jolloin loputkin Pv.PE:n osat siirrettiin Helsinkiin. Nimi lyhennettiin nykyiseen Pääesikunta-muotoon Puolustusvoimien organisaatiouudistuksen yhteydessä joulukuussa 1952.
M. K. Stewen Toukokuussa 1944 Stewen sai Tukholmassa tietoja Japanin sotilasasiamieheltä, kenraali Onoderalta neuvostojoukkojen keskittämisestä Karjalankannakselle. Hän ilmoitti asiasta päämajaan mutta päämajassa eversti Aladár Paasonen, kenraali Erich Heinrichs ja päämajoitusmestari A. F. Airo päättivät että Stewenin raporttia ei esiteltäisi marsalkka Mannerheimille ja kun Stewen 29. toukokuuta 1944 saapui itse päämajaan Paasonen kielsi häntä mainitsemasta asiasta Mannerheimille.
Company of Heroes Pelaaja saa resursseja vain silloin, kun resurssin alue on yhteydessä pelaajan päämajaan, esimerkiksi, jos vastustaja valtaa päämajan ja ammuspisteen välissä olevan alueen, lakkaa resurssien virtaaminen päämajaan. Resurssipisteen valloitusta voi vaikeuttaa rakentamalla tarkkailuaseman ("observation post") resurssipisteen päälle, joka samalla lisää resurssipisteen tuottamia resurseja ja samalla vastustajan täytyy tuhota se, ennen kuin se voi vallata sen.
Sveitsi Epätavallisen suuri määrä kansainvälisiä järjestöjä on perustanut tukikohtansa Sveitsiin, osittain maan puolueettomuuden vuoksi. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike on syntynyt Genevessä, ja vaikka Sveitsi on yksi Yhdistyneiden kansakuntien uusimmista jäsenvaltioista, Geneven Kansojen palatsi on järjestön toiseksi merkittävin toimipaikka New Yorkin päämajan jälkeen. Se toimi alun perin Kansainliiton päämajana. Euroopan-päämajan lisäksi Sveitsissä on monia muitakin YK:n järjestöjä, kuten Maailman terveysjärjestö (WHO) ja Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) – yhteensä Genevessä toimii noin 200 kansainvälistä järjestöä. Kaupungissa sijaitsevat Euroopan yleisradiounionin päämaja ja Maailman talousfoorumi, joka tunnetaan parhaiten vuosittaisesta Davosissa järjestettävästä konferenssista, jossa poliitikot ja talousjohtajat keskustelevat maailman ongelmista.
Suomen kaukopartiotoiminta Teoksissa "Päämajan kaukopartiot jatkosodassa" ja "Olimme päämajan kaukopartiomiehiä" on esitetty viiden vuorokauden muonapakkauksen sisältö:
USCENTCOM USCENTCOMin päämaja on MacDillin lentotukikohdassa Tampassa Floridassa, tosin etulinja päämaja on Camp al-Sayliyah Qatarissa.
Scotland Yard Poliisitoimi muutti Great Scotland Yardilta vuonna 1890 ja uudelle päämajalle annettiin nimi New Scotland Yard. Nykyinen New Scotland Yard sijaitsee Broadwayn kadulla () Victorian kaupunginosassa ja on ollut Suur-Lontoon poliisitoimen päämaja vuodesta 1967 lähtien. Vuonna 2013 julkaistiin, että poliisitoimi tulee muuttamaan pienempään rakennukseen Victoria Embankmentiin vuonna 2015. Uuden päämajan nimeksi tulee Scotland Yard.