mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Ilmajuuri Luonnossa kasvavan kasvin ilmajuuret ottavat kosteutta ilmasta ja edistävät kasvin selviytymistä ja hyvinvointia. Ne voivat ulottua maahan asti ja juurtuessaan auttaa kasvia leviämään. Kun ilmajuuri ulottuu maahan asti, se toimii tavallisen juuren tavoin.
Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö Keskusjärjestön ympäristöohjelma ohjaa vapaa-ajankalastajia toimimaan yhteistyössä muiden vesien käyttöä ja suojelua edistävien järjestöjen ja viranomaisten kanssa. Ympäristökasvatuksen tavoitteena on vastuullinen jokamiesoikeuksien käyttö ja harrastajien ympäristötietojen lisääminen.
ELSA Finland Paikallistasolla ELSA-verkosto koostuu paikallisryhmistä, jotka ovat sitoutuneet ELSAn tavoitteisiin ja edistävät niitä omassa yliopistossaan. Paikallisryhmiä on Euroopassa lähes 300. Suomessa jokainen paikallisryhmä edustaa tiettyä kaupunkia ja oikeustieteellistä tiedekuntaa. Suomen ELSA-paikallisryhmät ovat: ELSA Rovaniemi, ELSA Joensuu, ELSA Turku ja ELSA Helsinki.
Mannerheimin Lastensuojeluliitto Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry (MLL, ) on vuonna 1920 perustettu avoin kansalaisjärjestö, joka edistää lasten nuorten ja lapsiperheiden hyvinvointia. MLL:n tavoitteena on lapsiystävällinen Suomi. Sen ansioksi voidaan laskea kattavan neuvolajärjestelmän rakentamisen Suomessa.
Danielle Steel Steel on yhdeksän lapsen äiti, ja toimii monissa lasten hyvinvointia edistävissä yhdistyksissä. Hän asuu lapsineen San Franciscossa. Perhe-elämän ja luovan työn ohella Steel on ottanut televisiossa kantaa lasten hyväksikäyttöä vastaan. Hän on American Humane Associationin puolestapuhuja.
Terveyden edistäminen Raha-automaattiyhdistyksen ja Veikkauksen tukitoiminnasta merkittävä osa kohdistuu terveyden edistämiseen, samoin osa opetusministeriön, työministeriön ja ympäristöministeriön toiminnasta. Kuntasektorin osuus terveyden edistämisestä on paljon suurempi kuin kaikkien valtion viranomaisten yhteensä, kuuluuhan terveyden edistäminen kuntien lakisääteiseen toimintaan. Kaikkien sosiaalisten ja terveydellisten ongelmien ehkäisyssä, varhaisessa puuttumisessa ja myös hoidossa ja kuntoutuksessa on tietty terveyttä edistävä näkökulma.
Suomen ympäristöministeri Suomen ympäristöministeri on Suomen valtioneuvostossa ympäristö- ja luonnonsuojeluasioista vastaava ministeri. Nykyään ympäristöministeri vastaa myös ympäristöministeriön toimialaan kuuluvista asumisen, rakentamisen ja kaavoituksen asioista. Ympäristöministeri johtaa Suomen ympäristöministeriötä.
Perustulokeskustelu Suomessa Perustulokokeilusta tehdään arviointitutkimus, jonka tavoitteena on tuottaa tietoa perustulon vaikutuksista kokeiluun osallistuneiden työllisyyteen, tuloihin ja hyvinvointiin. Kokeilun ensimmäistä vuotta koskevia tuloksia saadaan keväällä 2019 ja koko kokeilua koskeva raportti valmistuu keväällä 2020.
Erityistyöllistäminen Hallituksen vammaisten työllistymistä edistävää lainsäädäntöä koskevan esityksen (HE 169/2001)perusteluosassa katsotaan, että kansainvälisestikin katsoen suojatyölle alun perin asetettu kaksinainen tavoite on vesittymässä. Suojatyöllä, erityistyöllistämisen tärkeimmällä muodolla, on useimmissa maissa pyritty toisaalta tarjoamaan ansiotyötä sellaisissa olosuhteissa, joissa he voivat parantaa yleistä suoriutumiskykyään ja toisaalta edistää työkykyään tavoitteena sijoittuminen avoimille työmarkkinoille. Tutkimustulosten perusteella kaikissa maissa on kuitenkin sama tilanne avoimille työmarkkinoille siirtymisen kohdalla. Joko tietoja ei ole taikka avoimille työmarkkinoille työllistävä vaikutus on ollut hyvin vähäinen merkityksetöntä. Tämä on hallituksen esityksen mukaan aiheuttanut sen, että suojatyön katsotaan muodostuneen pikemminkin sosiaalihuollolliseksi kuin työmarkkinoille suuntautuvaksi toiminnaksi. Tämän johtopäätöksen mukaisesti valtio onkin luopunut yrityksestä liittää suojatyö tai sitä vastaavat muut keinot yleisten työvoimapalvelujen valikoimaan.
ELSA Turku Paikallistasolla ELSA-verkosto koostuu paikallisryhmistä (kuten ELSA Turku), jotka ovat sitoutuneet ELSAn tavoitteisiin ja edistävät niitä omassa yliopistossaan. Paikallisryhmiä on Euroopassa lähes 300. Suomessa jokainen paikallisryhmä edustaa tiettyä kaupunkia ja oikeustieteellistä tiedekuntaa. Suomen ELSA-paikallisryhmät ovat: ELSA Rovaniemi, ELSA Joensuu, ELSA Turku ja ELSA Helsinki. ELSA Turku on Suomen suurin ja aktiivisin ELSA-ryhmä.
Avoin ministeriö Palvelu on toteutettu vapaaehtoisvoimin, eikä se ole yhteydessä valtioneuvostoon tai poliittisiin puolueisiin. Avoin ministeriö ei sulje mitään ideoita pois, elleivät ne ole lain tai hyvän tavan vastaisia, mutta painottaa muun muassa suvaitsevaisuutta, tasa-arvoa, ihmisen, luonnon ja ympäristön hyvinvointia ja avointa tietoyteiskuntaa edistäviä hankkeita.
Ravinteiden kierrätys Suomen hallitus sitoutui Itämeri-huippukokouksessa vuonna 2010 tehotoimiin, jotta Saaristomeren vesien tila saadaan hyväksi vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi Suomesta luvattiin tehdä ravinteiden kierrätyksen esimerkkialue. Tavoitteen saavuttamiseksi laadittiin laajan työryhmän toimesta Ravinteiden kierrätyksen tiekartta toimenpiteineen ja sitä toteuttamaan ympäristöministeriön Ravinteiden kierrätyksen edistämistä ja Saaristomeren tilan parantamista koskeva ohjelma (Raki). Ohjelman ensimmäisessä vaiheessa rahoitettiin yli 50 hanketta noin 12 miljoonalla eurolla. Hankkeet ovat olleet kehittämis- ja kokeiluprojekteja kaikilta ravinteita käyttäviltä tai tuottavilta sektoreilta lannan käsittelystä vedestä ravinteita poistaviin teknisiin menetelmiin. Ohjelman 2016 alkanutta toista vaihetta varten ohjelman tavoitteita päivitettiin.
Tupakoimattomana leikkaukseen Tupakoimattomana leikkaukseen -toimintamallia on kehittänyt STESO ry (Suomen terveyttä edistävät sairaalat ja organisaatiot). Yhdistyksen tavoitteena on, että potilaan terveyteen edullisesti vaikuttavat tekijät, kuten savuttomuus, sopiva ravinto ja lepo, tulisivat kiinteäksi osaksi hoitoa ja terveydenhuollon jokapäiväistä toimintaa.
Kestävän kehityksen tavoitteet Vuoden 2015 elokuussa 193 maata sopi seuraavista 17 tavoitteesta: Tavoitteet voidaan ryhmitellä joko numerojärjestyksessä tai jakaa viiteen eri kategoriaan, joita ovat rauha, yhteistyö, ihmiset, planeetta ja hyvinvointi. YK:n materiaaleissa jokaiselle tavoitteelle on myös luotu useampi alatavoite, joita on yhteensä 169 kappaletta. Alatavoitteista numeroilla merkityt tavoitteet ovat numeraalisesti mitattavia konkreettisia tavoitteita ja kirjaimella merkityt alatavoitteet enemmänkin ohjeita ja kehoituksia tavoitteisiin sitoutuneille maille.
Metsän hoitava vaikutus ´Metsän hoitava vaikutus tarkoittaa sitä, että metsällä on todettu olevan monia ihmisen hyvinvointia edistäviä vaikutuksia. Metsä rauhoittaa ihmistä niin fyysisesti kuin psyykkisesti varsin nopeasti. Laajemmin asia liittyy Green care -teemaan, joka tarkoittaa luontoon tukeutuvien menetelmien ammatillista, vastuullista ja tavoitteellista hyödyntämistä hyvinvointipalvelujen tuottamisessa.
Heinävaara (Joensuu) Heinävaara on ollut asuttuna 1600-luvulta lähtien. Vaarakylän talot ja asutus sijaitsevat nauhamaisesti
vanhan Tohmajärven maantien eli nykyisen Heinävaarantien varressa. Perinteistä rakennuskantaa on säilynyt Koljolan ja Piippolan pihapiireissä. Kylän vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. Museovirasto onkin määritellyt suomalaista vaarakylää erinomaisesti edustavan Heinävaaran vaara-asutuksen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Pohjois-Karjalan vaarakylät, joihin Heinävaara kuuluu, ovat lisäksi myös yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä Suomen kansallismaisemista.
Tietoyhteiskuntaohjelma Tietoyhteiskuntaohjelma oli Suomen hallituksen politiikkaohjelma joka päättyi 30.4.2007. Sen tavoitteena oli edistää suomalaista kilpailukykyä ja hyvinvointia tieto- ja viestintäteknologian avulla. Tietoyhteiskunnallista kehittämistä johtamaan ja koordinoimaan asetettiin Tietoyhteiskuntaneuvosto, jonka viimeisenä puheenjohtaja toimi pääministeri Matti Vanhanen. Tämän jälkeen vastaavia hankkeita on edistetty kansallisen tietoyhteiskuntastrategian avulla.
Finanssiala (järjestö) Finanssiala ry:n tavoitteena on olla vastuullinen suomalaisen hyvinvoinnin, vaurauden ja kilpailukyvyn rakentaja. Tehtävänä on rakentaa jäsenyrityksille toimintaympäristöä, jossa ne voivat liiketoiminnallaan lisätä suomalaista hyvinvointia. Pankit, henki-, työeläke- ja vahinkovakuutusyhtiöt, rahastoyhtiöt, rahoitusyhtiöt ja arvopaperinvälittäjät hoitavat liiketoimintaansa vastuullisesti ja voivat auttaa Suomea menestymään.
Suomen Sotilasurheiluliitto Sotilasurheiluliiton jäsenseurojen toiminnan tavoitteena on innostaa puolustushallinnon ja rajavartiolaitoksen palveluksessa olevaa henkilöstöä harrastamaan liikuntamuotoja, jotka edistävät heidän työkykyään ja elämisen tasoaan. Seurat tarjoavat kaikille henkilöstöryhmille suunnattuja tasokkaita ja houkuttelevia liikuntapalveluja. Seurat paneutuvat varsinkin urheiluseuratoiminnan ulkopuolella olevien perheiden liikuntamahdollisuuksien luomiseen.
Suomen ympäristöministeriö Hallintoasioiden merkittävin vuosi oli 1986, jolloin vesihallitus liitettiin ympäristöministeriön organisaatioon.
Šaria Yleinen etu tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että jos jotain sääntöä pidettiin yleisesti oikeana ja yhteisön hyvinvointia edistävänä, se saatettiin ottaa mukaan lakiin. Tämän menetelmän kautta lakiin on tullut monia käytäntöjä, jotka eivät perustu Koraaniin tai sunnaan vaan paikallisiin tapoihin ja perinteisiin. Yleiseen etuun vedoten ei lakiin kuitenkaan saa tuoda mitään sellaista, joka on ristiriidassa profeetan opetuksen tai Koraanin kanssa.
Muistiorganisaatio Suomessa muistiorganisaatioiden toiminta pohjaa muun muassa seuraaviin lakeihin:Kirjasto- ja tietopalvelut edistävät yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen sekä kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen sekä elinikäiseen oppimiseen. Muistiorganisaationa kirjastojen tavoitteena on lisätä tietoisuutta kulttuuriperinnöstä ja edistää virtuaalisten sekä vuorovaikutteisten verkkopalvelujen ja niiden sisältöjen kehittymistä.
Maankäytön suunnittelu Suomessa Maankäytön suunnittelulla Suomessa on tavoitteena on luoda edellytykset hyvälle ja toimivalle elinympäristölle. Suunnittelua ohjataan valtakunnallisilla alueidenkäyttötavoitteilla sekä kaavoituksella. Niiden lisäksi maankäyttöä ohjataan kunnissa rakennusjärjestyksellä, maapolitiikalla sekä mahdollisilla erityisillä ohjelmilla. Suunnittelun ohjaus perustuu maankäyttö- ja rakennuslakiin.
Richard Adams Adams oli pitkään eläinten hyvinvoinnin aktiivinen kampanjoija. Hänet valittiin 1980 eläinten hyvinvointia edistävän Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals -järjestön (RSPCA) puheenjohtajaksi oltuaan ennen sitä usean vuoden sen jäsenenä. Adams oli osallistunut muun muassa vuonna 1977 Kanadan-luentokiertueelle, jonka tarkoituksena oli kampanjoida kuuttien metsästystä vastaan.
Stine Bosse Stine Bosse (s.1960) on pohjoismaisen vakuutuskonserni TrygVesta A/S:n pääjohtaja. Koulutukseltaan hän on oikeustieteen kandidaatti. Bosse on muun muassa Nordean hallituksen jäsen sekä hallituksen puheenjohtaja Tanskan vakuutusyhdistyksessä ja kehitysmaiden lasten hyvinvointia edistävässä sponsorointijärjestössä BØRNEfondenissa. 2000-luvulla Bosse oli jäsenenä hyvinvointitoimikunnassa, jonka Tanskan hallitus asetti pohtimaan hyvinvointiyhteiskunnan tulevaisuutta.
Suomen ympäristöhallinto Suomen ympäristöhallinto muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa.
Kansanterveys 8. Tavoitteisiin pyritään myös siten, että eriarvoisuus vähenee ja heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien hyvinvointi ja suhteellinen asema paranevat. Tällöin tavoitteena on sukupuolten, eri koulutusryhmien ja ammattiryhmien välisten kuolleisuuserojen pienentyminen viidenneksellä.
Marttaliitto Marttaliitto eli Martat on vuonna 1899 perustettu suomalainen kotitalousneuvontaa antava kansalaisjärjestö, joka edistää kotien ja perheiden hyvinvointia ja kotitalouden arvostusta. Järjestö on puoluepoliittisesti sitoutumaton. Järjestö antaa jäsenilleen valmiuksia vaikuttaa omassa elinympäristössään ja yhteiskunnassa.
Finanssiala (järjestö) FA:lla on runsaat 180 jäsenyhteisöä, joiden palveluksessa on noin 26 000 työntekijää. Liiton tavoitteena on turvata jäsenyhtiöille hyvä toimintaympäristö, toimivat finanssimarkkinat ja tehokas maksujenvälitysjärjestelmä. Lisäksi tavoitteena on edistää vahingontorjuntaa ja yhteiskunnan turvallisuutta ja hyvinvointia.
Urheilupsykologia Urheilupsykologiaan läheisesti liittyvässä liikuntapsykologiassa pyritään lisäämään liikkujan hyvinvointia. Liikuntapsykologian tavoitteena on ymmärtää liikkuvia ihmisiä ja auttaa heitä tyytyväisyyteen, hyvinvointiin ja kehittymiseen liikunnan avulla. Ilmiötasolla ollaan kiinnostuneita siitä, mitä urheilijassa tai liikunnan harrastajassa tapahtuu, kun hän kilpailee tai harrastaa liikuntaa. Liikuntapsykologiassa pyritään myös vastaamaan kysymyksiin siitä, miksi ihminen liikkuu tai ei liiku, tai miksi hän liikkuu liiallisesti.
Toimintaterapiaryhmä Toimintaterapiaryhmä eroaa esimerkiksi psykoterapiaryhmästä siinä, että toimintaterapeutti käyttää toimintaa edistääkseen ryhmän/yksilöiden tavoitteiden saavuttamista sekä ryhmän kehittymistä.Toimintaterapeutin erityiseen osaamiseen kuuluu valitun toiminnan soveltaminen ja porrastaminen sekä ryhmäläisille sopivaksi että asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistäväksi.
Suomen Ilmapuolustusliitto Valtiovaltaan vedottiin kuitenkin vielä vuoden 1931 syyskokouksen päätöksellä. Liitto halusi päättäjien vahvistavan ilma-aseen kehittämistä edistävän ohjelman, myöntävän riittävät määrärahat ja järjestävän tarpeellisen erikoiskoulutuksen. Työttömyysmäärärahoja esitettiin käytettäväksi apulentokenttien rakentamiseen. Ehdotus ei edellisten tapaan tuottanut haluttua kehitystä, minkä seurauksena liitto päätti aloittaa vuonna 1931 valtakunnallisen varainkeräyksen, jonka tavoitteena oli lahjoittaa ilmavoimille lentokone. Keräyksen tunnuslauseena oli ajan maanpuolustusasenteita hyvin kuvannut ”Vastauksemme ryssille”. Vallinnut talouslama jarrutti kuitenkin keräystä, eikä sen tavoitetta saavutettu.
Resurssiviisaus Resurssiviisaus on kykyä käyttää erilaisia resursseja (luonnonvarat, raaka-aineet, energia, tuotteet ja palvelut, tilat ja aika) harkitusti ja hyvinvointia sekä kestävää kehitystä edistävällä tavalla. Resurssiviisaus on "resurssitehokkuutta" kokonaisvaltaisempi määritelmä. Siinä resurssien kulutusta katsotaan absoluuttisesti yhteiskunnan tasolla, jotta päästään kokonaisuuden kannalta parhaaseen lopputulokseen. Pelkkä resurssitehokkuuden lisääminen voi johtaa resurssien käytön osaoptimointiin.
Ravinteiden kierrätys Luonnossa tapahtuva ravinnekierto on eloperäisen ja elottoman aineen liikettä ja vaihtoa takaisin elävän aineen tuotantoon. Ravinteet kiertävät maasta tai ilmasta kasvien kautta eläimiin ja ihmisiin palautuen lopulta takaisin maahan, ilmaan ja vesiin. Luonnossa ravinnekiertoa säätelee suuressa määrin maatumisen prosessi. Ravinnekierto on yksi luonnon tuottamista ekosysteemipalveluista, jotka säilyttävät ja edistävät ihmisyhteisöjen hyvinvointia.
Aidon kehityksen mittari Käytännössä monien yksilön hyvinvoinnin kannalta tärkeiden sosiaalisten asioiden ja ympäristön hintojen puuttuminen on johtanut talouden tuotannon ja sitä edistävien arvojen korostumiseen ihmisten mielissä ja koko yhteiskunnassamme. Tällöin ei myöskään hintamekanismi toimi teorian mukaisella tavalla. Puuttuvien hintojen vuoksi talous toimii tehottomasti ja haaskaa resursseja, eikä sen toiminta johda mahdollisimman suureen hyvinvointiin.
Seksiriippuvuus Seksiriippuvuutta ei tule sekoittaa normaaliin vilkkaaseen seksuaaliseen aktiivisuuteen, jonka WHO katsoo yleistä hyvinvointia ja terveyttä edistäväksi asiaksi. Ihmisten tarpeet ja mahdollisuudet seksuaalisuutensa toteuttamiseen ovat huomattavan erilaisia. Rajanveto häiritsevän seksiriippuvuuden ja tavallisen seksiin liittyvän nautinnon tavoittelemisen välillä ei ole yksiselitteistä. Yleisiä tunnusmerkkejä seksiriippuvuudesta ovat pakkomielteiset ajatukset tai ahdistusta ja häpeää aiheuttavat toiminnot, jotka henkilö pyrkii salaamaan lähipiiriltään ja muilta ihmisiltä.
Joensuun yliopiston ylioppilaskunta JoYY:n tavoitteena oli edistää jäsentensä hyvinvointia yliopistolain velvoittamalla tavalla. JoYY oli Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL:n) jäsen. Entisen JoYY:n toimipaikka sijaitsee Suvantokadulla, josta tilat hankittiin 2008. Aikaisemmin JoYY:n toimitilat olivat Pielisjoen linnassa (1972–1984) ja Opiskelija-asuntoyhtiö Joensuun Ellin omistamassa Joensuun ylioppilastalossa Niskakadulla (1985–2008).
Korkeasaari Eläintarha voi kartoittaa lajin mahdolliset uhat ja elinympäristön. Keräämällä tietoa voidaan parantaa eläimen hyvinvointia ja selviytymistä luonnossa. Tarhaoloissa voidaan tutkia eläimen käyttäytymistä ja lajin biologiaa. Tarhaoloja kehittämällä voidaan myös parantaa eläimen viihtyvyyttä tarhaolosuhteissa.
Kehitysapu Kehityspolitiikka on keskeinen osa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Kehityspolitiikan päämääriä ohjaa YK:ssa syyskuussa 2015 hyväksytty kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030. Kestävän kehityksen tavoitteiden pyrkimyksenä on poistaa äärimmäinen köyhyys maailmasta ja turvata hyvinvointi ympäristölle kestävällä tavalla. Kehityspolitiikan linjauksia käsitellään Suomen kehityspoliittisessa toimenpideohjelmassa. Sipilän hallituksen (2015–) hallitusohjelmassa sitouduttiin kansainvälisen kehitysyhteistyön tavoitteen 0,7 prosentin bruttokansantulosta saavuttamiseen, mutta kehitysyhteistyövaroihin kohdistuvien leikkausten myötä tavoitteesta jäädään kauas. Varsinaisesta kehitysavusta on leikattu vuodesta 2015 vuoteen 2018 verrattuna kolmasosa, 33 prosenttia. Tyttöjen ja naisten oikeuksia tukevalle työlle, Suomen kehityspolitiikan tärkeimmälle painopisteelle, rahoitus laski 44 prosenttia vuodesta 2014 vuoteen 2016 (536,8 miljoonasta eurosta 298,7 miljoonaan). Huomattavien leikkausten lisäksi Finnfundin merkittävästi kasvaneen tuen määrää on kritisoitu järjestöjen ja osan poliittisten puolueiden toimesta. Finnfundin tehtävä on rahoittaa yritysten toimintaa kehitysmaissa joko pääomasijoituksilla tai lainarahalla. Samalla se pyrkii tukemaan erityisesti suomalaisyrityksiä.
Suomen ympäristöministeriö Ympäristöhallinnon uudistamista koskeva lakiehdotus hyväksyttiin eduskunnassa ja Sorsan hallitus asetti ministeriöiden toimialajakoa selvittävän keskushallintokomitean. Viimein vuonna 1976 se päätyi esittämään ympäristöministeriön perustamista.
Transhumanismi Käytännöllisemmällä tasolla transhumanistit yleensä kannattavat elämäntyylejä, joiden katsovat edistävän pitkää ikää, fyysistä hyvinvointia ja kognitiivista suorituskykyä, suosien myös marginaalisempia valintoja kuten kehonmuokkausta ja nootropiineja. Monet aktivistit pyrkivät edistämään transhumanististen päämäärien saavuttamista suoralla tutkimus- ja kehitystyöllä, tai epäsuorasti lahjoittamalla rahaa Methuselah Mouse Prizen tapaisiin hankkeisiin. Globaalit ja kansalliset foorumit ja yhteisöt tukevat transhumanistien välistä keskustelua ja yhteistyötä.
Suomen kauppakeskukset Ympäristöministeriön mukaan kaupan hankkeet ovat rajusti ylimitoitettuja. Ympäristöministeriön tekemässä selvityksessä käy ilmi että uusiin kauppakeskuksiin on suunnitteilla kaksi kertaa niin paljon liiketilaa kuin arvioidaan tarvittavan vuonna 2020.
Suomen Omakotiliitto Suomen Omakotiliitto ry on vuonna 1947 perustettu suomalaisten pientaloasukkaiden ja vapaa-ajan asukkaiden edunvalvonta- ja palvelujärjestö. Omakotiliitto on puoluepoliittisesti sitoutumaton. Yhdistyksen tavoitteena on edistää kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia asuntopolitiikassa tukemalla kansalaisten kuulemisen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä elinympäristöä koskevassa päätöksenteossa. Omakotiliittoon kuuluu 265 jäsenyhdistystä, joissa on yli 75 000 henkilöjäsentä.
Ympäristöongelma Ympäristöongelmia pyritään ratkaisemaan ja ehkäisemään ja niiden haittoja lievittämään ympäristönsuojelulla. Ympäristönsuojelun tavoitteiden määrittely on vaikeaa, koska ihmiset kokevat ongelmat eri tavalla, mutta yleisenä tavoitteena on turvata ihmisen ja muun luonnon hyvinvointi. Usein käytetty käsite kestävä kehitys tarkoittaa sitä, että nykyisen sukupolven tarpeet tyydytetään vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta tyydyttää omia tarpeitaan, ja sitä voidaan pitää yhtenä ympäristönsuojelun tavoitteista.
Lamor Tuolloin Lamor tarjosi Suomen ympäristöministeriölle sopimusta Suomen öljyntorjuntavalmiuden parantamisesta. Ympäristöministeriö yhdessä Sitran kanssa tilasi hankkeesta ulkopuolisen selvityksen. Lamor yhdessä Porvoon kaupungin kanssa aloitti öljyntorjuntakeskuksen pilottiversion rakentamisen Porvoon Tolkkisiin, vastapäätä Nesteen Kilpilahden jalostamoa, ennen varmuutta Suomen valtion tai sijoittajien rahoituksesta. Tolkkisten keskuksen hinnaksi tuli 15 miljoonaa euroa, mutta se olikin varustettu paremmin.
Suomen luonnonsuojeluliitto Luonnonsuojeluliiton työn tavoitteena on ihmisen terveellinen, turvallinen ja viihtyisä elinympäristö. Liitto toimii sen puolesta edistämällä maaperän, ilman ja vesien suojelua sekä vaalimalla maisemallisia ja rakennetun ympäristön arvoja. Energia- ja ilmastokysymykset liittyvät tiiviisti kaikkeen Luonnonsuojeluliiton suojelutyöhön.
Sosiaalityö Sosiaalityö on ammatillista toimintaa, jossa tavoitteena on yksilöiden ja yhteisöjen hyvinvointi; siinä pyritään sosiaalisten ongelmien ehkäisemisiseen, vähentämiseen ja poistamiseen.
Rakennerahasto Suomen rakennerahastostrategian tavoite on vahvistaa kansallista ja alueellista kilpailukykyä, työllisyyttä ja hyvinvointia. Rakennerahasto-ohjelmilla tuetaan toimenpiteitä, joilla voidaan vastata kiristyvään kansalliseen ja kansainväliseen kilpailuun, ennakoida ja reagoida joustavasti maailmantalouden muutoksiin, luoda houkuttelevia yritys- osaamis-, työ- ja asuinympäristöjä sekä edistää alueiden välisten kehittyneisyyserojen tasoittamista. Strategiassa huomioidaan alueelliset erityispiirteet. Toimenpiteitä suunnataan erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomeen, harvaan asutuille alueille sekä Etelä- ja Länsi-Suomen haasteellisille alueille. Rajat ylittävässä yhteistyössä Suomen prioriteetteja ovat yhteistyö unionin ulkorajoilla, erityisesti Suomi/Venäjä, pohjoiset alueet sekä Itämeri-yhteistyö.
Yhteiskuntavastuu Vuoden 2008 yhteiskuntavastuuraportteja arvioineen ympäristöministeriön raadin mukaan suomalaisyritysten raportit ovat muodollisesti päteviä, mutta menneisyydestään tunnollisesti raportoivat yritykset eivät esitä kehittämissuunnitelmia tai tavoitteita. Toiminnan parantamiseen tähtäävän visioinnin sijaan yritykset tyytyvät kuvailemaan haittojen minimointia.
Hyvinvointi Elämänlaatu kuvaa ihmisen kokemaa terveydellistä, psyykkistä, sosiaalista ja elinympäristöön liittyvää tyytyväisyyttä suhteessa hänen tarpeisiinsa. Koettu terveydentila on myös henkilökohtainen kokemus omasta fyysisistä, psyykkisistä ja sosiaalisista voimavaroista suhteessa päivittäisten tehtävien ja elämän asettamiin vaatimuksiin. Toinen läheinen sukulaistermi koetulle terveydentilalle on toimintakyky.
Euroopan sosiaalirahasto ESR on yksi EU:n rakennerahastoista, joiden avulla pyritään parantamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista hyvinvointia kaikilla unionin alueilla. Rakennerahastot ovat tulonjakoon liittyviä rahoitusvälineitä, jotka edistävät yhteenkuuluvuutta Euroopassa keskittämällä varainkäyttöä heikosti kehittyneille alueille. ESR:n erityistavoitteena on luoda EU:hun enemmän ja entistä parempia työpaikkoja. Se on mukana rahoittamassa kansallisia, alueellisia ja paikallisia hankkeita, jotka parantavat työllisyyden tasoa, työpaikkojen laatua ja työmarkkinoille pääsyä EU:n jäsenvaltioissa ja niiden alueilla.
Suomen luonnonsuojeluliitto Suomen ympäristöministeriö myöntää Luonnonsuojeluliitolle vuosittaisen valtionavun, jonka käytöstä liitto saa itse vapaasti päättää. Vuonna 2011 valtionapu oli 400 000 euroa. Valtionapu muodostaa noin viidenneksen liiton tuloista. Liitto saa lisäksi ulkoasiainministeriöltä ja ympäristöministeriöltä vuosittain tukea erilaisiin luonnon- ja ympäristönsuojeluhankkeisiin. Näiden hankeavustusten suuruus on vaihdellut vuosittain 100 000–300 000 euron välillä.
Suomen ympäristöministeriö Ministeri Ahde rakensi ministeriöstään nopeasti hovikelpoisen ja kehittyi itsekin samalla virkamiestensä kovassa koulussa ympäristöalan asiantuntijaksi. Ahde onnistui luomaan luottamusta herättävän yhteistyöverkoston yhteiskunnan muihin toimijoihin, mikä varmisti ympäristöministeriön kehittymisen uskottavaksi viranomaiseksi.
Ulkoparlamentarismi Ulkoparlamentarismi tarkoittaa yhteiskunnallista vaikuttamista parlamentaarisen järjestelmän ulkopuolella. Ulkoparlamentariset liikkeet hylkäävät vaaleissa vaikuttamisen ja edistävät tavoitteitaan suoran toiminnan kautta.
Suomen ympäristöministeriö Ympäristöministeriö aloitti toimintansa 1.10.1983 ja on näin ollen Suomen toiseksi nuorin ministeriö. Sen juuret ovat vuonna 1969 perustetussa vesihallituksessa, jolla oli erittäin voimakas rooli Suomen runsaiden vesistöjen suojelussa. 1960-luvulla luonnonsuojelu oli vielä lapsenkengissä ja Suomessa sen ylin viranomainen oli luonnonsuojeluvalvoja. Kun vesihallintoa kehitettiin, heräsi ajatus koko ympäristöhallinnon kehittämisestä ja ensimmäisen kerran oman ministeriön perustamista esitti Suomen luonnonsuojeluliitto vuonna 1970. Presidentti Urho Kekkonen otti kantaa luonnonsuojeluun vuoden 1970 uudenvuodenpuheessaan nimeämällä alkaneen vuoden teemaksi ympäristön suojelun.
Suomen Kansallisteatteri Kansallisteatteri on kansallinen kulttuurilaitos ja sen toiminnan on tarkoitus ulottua kaikkiin kansalaisiin. Varhaisvuosinaan Suomalainen teatteri esiintyi paljonkin Helsingin ulkopuolella. Muiden muassa Pori, Viipuri ja Turku olivat tärkeitä ja toistuvia esiintymispaikkoja. Nykyisin kansallisteatterin vuonna 2010 perustettu Kiertuenäyttämö vie teatteria sinne, mistä katsojat eivät teatteriin pääse: sosiaalityön ja terveydenhuollon yksiköihin, vankiloihin ja vastaanottokeskuksiin. Kiertuenäyttämön tavoite on edistää terveyttä, hyvinvointia ja tasa-arvoa taiteen keinoin.
Onnellisuus Tämä jälkimmäinen meta-analyysi totesi hyvinvointia lisääviksi siunaukset, ystävällisyysharjoitukset, henkilökohtaisten tavoitteiden asettamisen, kiitollisuuden osoittamisen ja henkilökohtaisten vahvuuksien varaan rakentamisen.
Onnellisuustutkimus Tämä jälkimmäinen meta-analyysi totesi hyvinvointia lisääviksi siunaukset, ystävällisyysharjoitukset, henkilökohtaisten tavoitteiden asettamisen, kiitollisuuden osoittamisen ja henkilökohtaisten vahvuuksien varaan rakentamisen.
Aidon kehityksen mittari BKT on arvovapaa ja kertoo siitä, mihin pystymme, mutta ei sitä, mitä pitäisi tehdä. Tämä on yhteensopivaa sen kanssa, että eri ihmisillä on erilaiset preferenssit ja tavoitteet ja erilainen näkemys siitä, mikä on hyvinvointia. Esitetyt BKT:n kanssa kilpailevat mittarit määrittelevät hyvinvoinnin tarkoittamaan asioita, joita määrittelijät ideologisesti kannattavat, joten nämä mittarit eivät kelpaa moniarvoisen yhteiskunnan tavoitteeksi. Lisäksi niiden antamat ovat helpommin alttiita poliittiselle manipulaatiolle.
Casino Estoril Kasinossa on yli tuhat peliautomaattia ja useita pelipöytiä, joissa pelataan rulettia, blackjackiä, pokeria, baccaratia ja muita pelejä.
Casino Lisboa Kasinossa on lähes 950 peliautomaattia ja 25 pelipöytää, joissa pelataan rulettia, blacjackiä, pokeria, Baccaratia ja muita pelejä.
James Bond (hahmo) Bond on salaisen palvelun paras kasinopelaaja. Hän pelaa elokuvissa baccaratia, backgammonia, crapsia, texas hold ’emia ja venttiä sekä romaaneissa myös rulettia.
Baccarat Ian Flemingin alkuperäisessä "Casino Royale" -kirjassa James Bond pelasi chemin de fer -baccaratia. Vuoden 2006 uudessa elokuvasovituksessa peli kuitenkin vaihdettiin nykyisin suositummaksi texas hold 'emiksi.
Baccarat Baccaratissa kuvakorttien ja kymppien arvo on nolla, ässien arvo on yksi ja muut ovat numeroarvonsa mukaan. Summasta jätetään huomioimatta kymmenet. Kahden kortin yhteisarvo on siten maksimissaan 9, sillä esimerkiksi kahden kuvakortin yhteisarvo on nolla sekä nelosen ja yhdeksikön kolme (4 + 9 = 13 → 3).
Humberto Brenes Brenes aloitti korttipeliuransa pelaamalla baccaratia, mutta siirtyi myöhemmin pokeriin. Hän aloitti turnauspelaamisen vuonna 1974. Brenes on voittanut kaksi World Series of Poker -ranneketta ja selvinnyt World Poker Tourin finaalipöytään kolmesti. Brenesin WSOP-rannekkeet tulivat vuonna 2003 limit Texas hold 'em ja pot limit Omaha -turnauksista. Yhdessä Phil Hellmuthin kanssa hänellä oli eniten rahasijoja (kahdeksan) WSOP-turnauksissa vuonna 2006. Brenesillä on kuudenneksi eniten rahasijoja WSOP-turnauksista.
Baccarat Jos "pelaaja" voittaa, oikein arvanneille maksetaan panoksen verran takaisin. "Pankkiirin" voitosta saa 95% panoksestaan ja tasapelistä panoksensa yhdeksänkertaisena. "Pankkiirin" voitto on todennäköisin (45,8597% kahdeksan pakan baccaratissa), joten vaikka kasino ottaa voitosta 5% komission, se on silti pelaajalle paras valinta. "Pelaajan" voiton todennäköisyys on kahdeksalla pakalla 44,6247% ja tasapelin 9,5156%. Talon etu on "pankkiirin" vedossa 105,79%, "pelaajan" vedossa 123,51% ja tasapelissä 1435,96%. "Pankkiirin" ja "pelaajan" kohdalla talon edut ovat pienimpiä kaikista kasinopeleistä.
Plus One Dreams Plus One Dreams oli alkujaan vuonna 2005 suomalaisten perustama uhkapelialan palveluyritys, jonka verkossa toimivat pelisivustot, nettikasinot ja pokeriyhteisöt on kohdistettu erityisesti suomalaisille nettipelaajille. Yritys operoi Maltalta kiertääkseen Suomen arpajaislakia. Vuonna 2014 Plus One Dreams fuusioitui Maltalla ja Virossa toimivan iGamen kanssa. Elokuussa 2015 ruotsalainen pörssiyhtiö Unibet ilmoitti ostavansa iGame Groupin.
Nettikasino Bonuksista saadut voitot täytyy kierrättää kasinolla määrätyn summan verran. Kierrätysvaatimus on useimmiten 20–60 kertainen ja niitä voidaan laskea joko ainoastaan bonusta nähden tai myös talletus mukaan lukien. Koska kasinon kierrätysvaatimus on niin iso, pelaaja voi monesti hävitä voittonsa ennen kuin niitä voi kotiuttaa ulos. Kasino rajoittaa myös missä peleissä bonusta voi kierrättää ja missä ei. Monilla kasinoilla esimerkiksi ruletissa ei voi bonusta kierrättää.
Tom of Finland Tom of Finland -tuotemerkillä avattiin 2016 nettikasino TOM’s Casino, jota operoi maltalainen peliyhtiö Lunas Entertainment. Yhteistyön tarkoituksena on tukea Tom of Finland -säätiötä rahallisesti, jotta säätiö voi huolehtia taidekokoelmastaan. Tom of Finland -tuotteet pitävät sisällään myös seksivälinemalliston, joka kantaa nimeä Tom Of Finland Pleasure Tools. Merkin erotiikkavälineiden valikoimaan kuuluu muun muassa liukuvoiteita, kaulapantoja, kivespainoja ja dildoja.
Tennesseenwalker Tennesseenwalkerin keskimääräinen säkäkorkeus noin 155 cm. Kaikki värit paitsi tiikerinkirjava värit sallitaan, ja rodussa esiintyy esimerkiksi voikkoja, päistärikköjä ja lehmänkirjavia.
Mozilla Firefox Suomenkielinen sanakirja ja oikoluku olivat alkuun saatavilla vain Voikko-liitännäisen avulla. Nyt Firefoxiin on saatavilla suomenkielen kielipaketti, mutta oikolua ei ole saatavilla kuin laajennuksena.
Elliptisten käyrien salausmenetelmät Edward Snowdenin paljastusten valossa on herännyt epäilyksiä, voiko NIST:n viranomaiskäyttöön suosittelemiin käyriin luottaa ilman pelkoa takaovista.
Frits Bolkestein ...(Kysymys 2.) Voiko komissio selvittää jäsen Bolkesteinin roolia, kun otetaan huomioon, että hänellä on aiempia yhteyksiä Shelliin ja että hän on nykyään Menatepin palveluksessa?"
Protagoras (dialogi) Protagoras (; ) on Platonin kirjoittama dialogi. Sen toinen nimi Thrasylloksen ryhmittelyssä on "Sofistit" (, "Sofistai"). Dialogissa Sokrates ja Protagoras keskustelevat siitä, voiko hyvettä opettaa.
Palomino Osa palominoiksi rekisteröidyistä hevosista ei ole varsinaisia voikkoja vaan lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita. Tämä on selvää jo siksi, että esimerkiksi palominorekistereihin hyväksyttävällä arabianhevosella ei voikkotekijää esiinny lainkaan.
Filosofia ja tiede Toinen puoli kysymystä filosofian tieteellisyydestä on kysymys siitä, onko filosofialla joku erityinen tutkimusmenetelmänsä, tai voiko se hyödyntää yleisiä tieteellisiä menetelmiä tutkimuksissaan.
Valkovoikko Valkovoikot voivat syntyä keltaisen, vaaleanpunertavan tai oranssin sävyisinä, ja tummasävyistä valkovoikkoa pikkuvarsaa voidaan erehtyä luulemaan voikoksi. Varsaväri voi olla tummempi kuin aikuisväri.
Suggestio Puhekielessä suggestio sekoitetaan usein suggestiota edistäviin toimiin kuten sosiaalisiin paineisiin tai hypnoosiin.
Suggestio Psykologit Wayne Braffman ja Irving Kirsch havaitsivat eräässä tutkimuksessa, että 54 prosenttia hypnotisoiduista koehenkilöistä ei reagoinut annettuihin suggestioihin sen voimakkaammin kuin pelkän mielikuvituksen varassa toimineet. He yllättyivät myös huomatessaan, että 25 prosenttia hypnotisoiduista reagoi annettuihin suggestioihin jopa heikommin kuin pelkkää mielikuvitustaan käyttäneet. Hypnotisointi ei siis välttämättä tuo mitään lisää mielikuvituksen käyttöön, ja voi jopa heikentää suggestioiden vaikutusta.
Hypnoosi Edellä kuvattu induktio on ns. standardi-induktio, jota käytetään tutkimuksessa. Kliinisessä yhteydessä induktio voidaan sovittaa kunkin potilaan tarpeiden mukaan hyvinkin yksilöllisesti. Hypnoosiin liittyy usein rentoutumiseen liittyviä suggestioita mutta tämä ei ole mitenkään välttämätöntä. Ääriesimerkki on ns. aktiivi-vireä (active-alert) hypnoosi, jossa koehenkilöt polkevat kuntopyörää induktion ja hypnoosin aikana.
Suggestopedinen kielenopetus Suggestio toimii kahdella vastakkaisella tavalla. Positiivisen suggestion katsotaan johtavan kohteena olevan henkilön persoonallisuuden ja kykyjen kehittymiseen, kun negatiivinen suggestio johtaa kohteen persoonallisuuden rajoittumiseen ja hänen todellisten kykyjensä vähenemiseen.
Suggestio Suggestio on psykologiassa mikä tahansa yksinkertainen tai monimutkainen kommunikaation muoto, jonka tarkoituksena on saada kohdehenkilö kokemaan asioita tai toimimaan tietyllä tavalla. Se voi olla sanallista tai sitten ei. Se voi pyrkiä saamaan ihmisen toimimaan tahtonsa mukaisesti tai sen vastaisesti. Yleisiä, jokapäiväisiä suggestioita ovat mainokset.
Suggestopedia Suggestologia tutkii suggestion vaikutusta ihmiseen. Suggestologian soveltamista opetukseen sanotaan suggestopediaksi. Suggestopedian peruskäsite on suggestio. Suggestio on osa kaikkea viestintää, sitä ei ole vain sanoissa vaan myös sanattomassa viestinnässä kuten äänessä, eleissä, ilmeissä, liikkeissä, väreissä, sisustuksessa ja kuvissa.
Hypnoosi Yksi hypnoosiin liittyvistä selkeimmistä tutkimustuloksista on se, että eri ihmiset reagoivat hypnoosi-induktion jälkeen esitettyihin suggestioihin tai mielikuviin hyvin eri tavoin. Tätä yksilöllistä reagointitaipumusta nimitetään suggestio-/hypnoosiherkkyydeksi ja sen mittaamista varten on käytössä erilaisia testejä. Tutkimuksissa tätä herkkyyttä mielikuvien kokemiseen arvioidaan mittareilla, jossa induktion (hypnoosiin johdatus) jälkeen annetaan useita erityyppisiä suggestioita. Niitä tarkastelemalla saa melko hyvän käsityksen siitä mitä ilmiöitä hypnoosin piiriin katsotaan kuuluvaksi. Nämä testeissä käytetyt suggestiot jaetaan tyypillisesti kolmeen luokkaan seuraavasti (ks. Hilgard 1965):
Hypnoosi Ideomotoriset suggestiot. Näillä tarkoitetaan tyypillisesti suggestioita, joissa koehenkilöä pyydetään kuvittelemaan tiettyjä asiantiloja siten, että ollessaan tosia niiden seurauksena olisi jokin motorinen liike. Tällaisia suggestioita ovat usein mielikuvat erilaisista kehon osien painavuuden tai keveyden kokemuksista (esim: "kuvittele, että kätesi alkaa tuntua niin kevyeltä, että se nousee itsekseen ilmaan").
Hypnoosi Hypnoosiherkkyyttä arvioivat mittarit on suunniteltu pääsääntöisesti siten, että alussa annetaan helposti onnistuvia ideomotorisia suggestioita ja lopussa kognitiivisia suggestioita, jotka onnistuvat vain pienellä osalla ihmisistä. Herkkyysmittareiden normitiedoista (esim. Kallio & Ihamuotila, 1999) voi karkeasti todeta, että ideomotoriset suggestiot toimivat lähes 90 %:lla, vasteen inhibitio- tyyppiset suggestiot noin 30–50 %:lla ja kognitiiviset suggestiot noin 15–30 %:lla koehenkilöistä. Luvut vaihtelevat eri tutkimuksissa ja siksi tarkkojen prosenttilukujen antaminen on mahdotonta. Myös esimerkiksi visuaalisen hallusinaation voimakkuus vaihtelee eri ihmisten välillä siten, että osa näkee esimerkiksi "hallusinaatiokissan" ja todellisen kissan yhtä selvinä eikä aina kykene erottamaan niitä toisistaan kun taas toiset näkevät hallusinaation jossain määrin himmeänä tai epätarkkana. Hypnoosiherkkyys muodostaa suunnilleen normaalijakauman samalla lailla kuin esimerkiksi älykkyys eli suurin osa ihmisistä sijoittuu asteikon keskelle ja molempiin ääripäihin sijoittuu vain pieni osa ihmisistä.
Hypnoosi Kognitiiviset suggestiot. Näillä pyritään vaikuttamaan koettuihin aistimuksiin, havaintoihin, ajattelun ja muistiin. Kognitiiviset suggestiot voivat saada aikaan hallusinaatioita ja muistimuutoksia. Hallusinaatiot voivat kohdistua mihin tahansa aistinpiiriin (näkö, kuulo, haju, maku jne.) ja ne voivat olla luonteeltaan negatiivisia (annetaan suggestio, että jotain todellista ärsykettä ei olekaan eli sitä ei aistita tai havaita) tai positiivisia (suggestio, että havaitaan tai aistitaan jotain, mitä todellisuudessa ei ole). Negatiivisesta hallusinaatiosta hyvä esimerkki on kiputuntemuksen lieveneminen tai häviäminen - ilmiö, jota hypnoosin historian alkuvaiheessa paljon hyödynnettiin jopa kirurgisten operaatioiden yhteydessä ennen kemiallisten anestesiamenetelmien keksimistä. Positiiviset hallusinaatiot, joita tutkimuksessa paljon käytetään, kohdistuvat usein näkö- tai kuuloaistiin. Esimerkiksi, ”…kun avaat silmäsi, niin näet pöydällä edessäsi punaisen pallon…” (jota ei todellisuudessa ole) tai sanotaan koehenkilölle, että hän saa kuulla jonkun tutun laulun (mitä todellisuudessa ei soiteta). Muistiin liittyviä suggestioita voidaan antaa samalla tavoin joko siten, että sanotaan koehenkilön unohtavan jonkin tapahtuman tai asian (vaikkapa oman nimensä) tai vastaavasti ”muistamaan” tapahtumia tai asioita, joita hänelle hypnoositilanteessa kerrotaan.
Suggestopedinen kielenopetus Suggestopedisen oppimismenetelmän kehittäjä Lozanov käyttää ilmaisua suggestio silloin, kun ihmismieleen vaikuttava ärsyke aiheuttaa tiedostamatonta psyykkistä toimintaa. Näin suggestion avulla väitetään voivan hyödyntää oppijan piilossa olevia kykyjä.
Sigmund Freud Freud kehitteli kaiken aikaa omaa psykologista teoriaansa käyttäen avuksi potilasaineistoaan. Hän jatkoi hypnoottisen suggestion käyttöä mutta kokeili potilaiden hoitoon Wilhelm H. Erbin sähköhoitolaitetta, jolla neurasteniapotilaita oli yleensä hoidettu. Hän alkoi kuitenkin pitää ”sähköhoidon” vaikutusta suggestion tulosena, ja hän joutui selittämään kliinisiä havaintoja kokonaan uudenlaisilla käsitteillä (kuten tunteensiirrolla) ja oletuksilla (tiedostumattoman psyykkisen toiminnan vaikutuksella).
Hypnoosi Keskeiseksi ongelmaksi hypnoosia ja muuntunutta tajunnantilaa (hypnoositilaa) koskevassa kiistassa on osoittautunut käsitteelliset epäselvyydet ja puutteelliset määritelmät. Tämä koskee yhtä hyvin käsitettä ”muuntunut tajunnantila” kuin sitä mitä on hypnoosi. Kun hypnoosi määritellään sosiaaliseksi vuorovaikutustilanteeksi, vältytään kaikenlaiselta kiistelyltä sen olemassaolosta. Sen etuna on, että hypnoosia voidaan edelleen käyttää kliinisissä yhteyksissä, vaikka ei ymmärretäkään sen vaikutusmekanismeja. Toisaalta tällaisen määritelmän suuri heikkous on se, että hypnoosilla on alun perin tarkoitettu unta muistuttavaa tilaa ja loogista olisi säilyttää ”hypnoosi” – käsitteen sisältö sellaisena. Mikäli minkään tämäntyyppisen tilan olemassaolosta ei koskaan saada vakuuttavaa näyttöä, niin ehkä koko ”hypnoosi”-käsitteen tulisi siirtyä tieteen historiaan, virheellisenä käsityksenä ilmiön luonteesta. Suggestioiden avulla aikaansaatuja ilmiöitä tulisi sitten kuvata muilla käsitteillä, puhumalla vain esim. ohjatuista mielikuvista, koehenkilöissä viriävistä odotuksista ja tilanteeseen liittyvistä sosiaalisista rooleista.
Suggestio Hypnotisoija Pekka Pakaraisen mukaan "suggestioalttius" eli "suggestibiliteetti" on synnynnäistä.
Transsi Hypnotisoijat käyttävät suggestiota saadakseen asiakkaansa vaipumaan transsiin.
Sigmund Freud Vuonna 1885 Freudille myönnettiin matka-apurahaa Pariisiin neurologi Jean-Martin Charcot’n oppiin tutkimaan lasten aivohalvauksia ja afasiaa. Charcot’n vaikutus veti häntä neurologiasta psykologiaan, ja hän kuunteli ilmeisen innostuneena Charcot’n luentoja. Erityisesti hypnoottisen suggestion käyttö teki häneen vaikutuksen. Charcot suhtautui vakavasti hysteriapotilaidensa oireisiin ja oli valmis esittämään erikoisia oletuksia. Palattuaan Wieniin Freud ryhtyi levittämään tietoa Charcot’n tutkimuksista muun muassa kääntämällä saksaksi tämän luentoja. Charcot’n ohella hypnoottista suggestiota tutki Ranskassa niin sanottu Nancyn koulukunta, johon kuuluivat Ambroise Liébeault ja Hippolyte Bernheim. Freud tutustui tämänkin koulukunnan näkemyksiin, käänsi saksaksi Bernheimin kirjan ja teki opintomatkan Nancyyn vuonna 1889.
Hypnoosi Hypnoosi on sosiaalinen vuorovaikutustilanne, jonka yhteydessä hypnotisoitavalle annetaan suggestio, jonka päämääränä on tuottaa muutoksia subjektiivisissa kokemuksissa, havainnoissa, aistimuksissa, tunteissa ja/tai käyttäytymisessä.
Itsesuggestio Itsesuggestio on suggestion laji, jossa henkilö pyrkii vaikuttamaan mieleensä. Itsesuggestiota käytetään esimerkiksi rituaaleissa. Niissä henkilö tietyin menetelmin, esimerkiksi mantroja toistamalla, pyrkii muokkaamaan tietoisuudentilaansa.
Suggestopedinen kielenopetus Lozanovin kehittämä oppimismenetelmä pyrkii minimoimaan negatiivisen suggestion ja korostamaan positiivisen merkitystä. Oppilaaseen ei missään opetuksen vaiheessa kohdisteta minkäänlaista suggestiivista painostusta tai voimakasta tavoitehakuisuutta.
Heterosuggestio Heterosuggestio on yksi suggestion lajeista. Heterosuggestiossa henkilö tiedostetusti tai tietämättään kohdistaa suggestiovaikutuksen toiseen ihmiseen. Esimerkki tiedostetusta heterosuggestiosta on toisen henkilön hypnoosiin johdattaminen, kun taas esimerkiksi uskonnollinen julistaminen voi olla tiedostamatonta heterosuggestiota.
Suggestopedia Suggestio siis merkitsee viestintätekijää, joka ilmaistaan ”ehdotettaessa”, että persoonallisuus tekisi valintansa, valitsisi – sekä järkiperäisesti että intuitiivisesti ja omien rakenteellisten taipumusten ja tilanteensa mukaisesti – laajasta mahdollisuuksien joukosta ärsykekokonaisuuksia. Nämä ovat mutkikkaasti kytkeytyneet, tiivistyneet, koodautuneet, symboloituneet ja vahvistuneet toisiinsa.
Hypnoosi Suurin osa suggestioista, joita hypnoosiherkkyyden arvioinnissa käytetään, ovat pyyntöjä eläytyä johonkin annettuun mielikuvaan (esim. kuvittele, että käteesi on sidottu heliumilla täytetty ilmapallo, joka nostaa kättäsi ylöspäin). Tällöin koehenkilön tehtävä on pyrkiä elämään tämä mielikuva mahdollisimman elävästi, mutta samalla hän tietää kokemuksensa olevan vain mielikuvaan eläytymistä. Hypnoositutkimuksen eräs kiistanalainen kysymys on kuitenkin se, että tietävätkö hypnotisoidut koehenkilöt AINA, että he eläytyvät vain omiin mielikuviinsa kuten esim. Kirscah & Braffman (2002) esittävät. Tämä kysymys vaatii edelleen lisää tutkimusta, mutta erityisesti kognitiivisten suggestioiden yhteydessä osa koehenkilöistä raportoi, että he eivät kykene sanomaan jostain aistihavainnoista josko ne ovat todellisia, ulkoisen ärsykkeen aikaansaamia kokemuksia vai heidän oman mielikuvansa tuottamia aistimuksia. Tällaiset kognitiiviset suggestiot toteutuvat vain melko pienellä osalla koehenkilöitä mutta tutkimuksen kannalta ne ovat hyvin mielenkiintoisia. Mikäli sellaisia outoja ilmiöitä kuten hallusinaatiot ja muistimuutokset ei hypnoosiin liittyisi, olisi se käsitteenä jo luultavasti unohdettu kauan sitten. Hypnoosin historian aikana on kuitenkin toistuvasti tullut esille epäilyjä siitä, että mitään dramaattisia mielenilmiöitä kuten eläväntuntuisia hallusinaatioita ei todellisuudessa tapahdu vaan hypnotisoidun henkilön käyttäytyminen voidaan selittää huomattavasti yksinkertaisemmin. Se, että useat koehenkilöt ovat kertoneet kokevansa hallusinaatioita, on useissa tutkimuksissa esille tullut selkeä tulos. Epäilyjä onkin ollut sen suhteen, voiko näihin puhtaasti subjektiivisiin kuvauksin todella luottaa. Monet tutkimukset ovat nimittäin osoittaneet, että koehenkilöillä on voimakas taipumus pyrkiä toimimaan niin kuin he olettavat lääkärin, tutkijan tai muun auktoriteetin toivovan. Tällöin on hyvinkin ymmärrettävää, että koehenkilöt kuvaavat sellaisia kokemuksia, joita heiltä selvästi odotetaan eikä niitä mitä he oikeasti kokevat. Tämän sosiaalisen paineen voimakkaana kokeva koehenkilö helposti kuvaa vaikkapa pöydällä edessään kuvittelemaansa palloa hyvin eläväksi ja todelliseksi, mikäli hän olettaa tämän olevan ”oikea” vastaus koetilanteessa.
Perikles Peloponnesolaissodan alkaessa Perikles sai ateenalaiset suostuteluiksi seuraamaan hänen laatimaansa strategiaa. Sen mukaan ateenalaiset suojautuisivat kaupunkinsa muurien sisälle. Ateenalla oli tuolloin kreikkalaisen maailman vahvin laivasto. Ateenan vihollisella Spartalla taas oli ylivoimainen armeija, mutta se ei pystyisi tuottamaan Ateenalle suurta vahinkoa, koska Ateenan mahti perustui kaupankäyntiin. Sodan alkuvuosina Ateenaan iski rutto, joka tappoi noin kolmasosan kaupungin asukkaista, myös Perikleen kaksi poikaa. Perikles oli kuitenkinn saanut pojan myös Ateenan ulkopuolelta kaupunkiin muuttaneen rakastajattarensa kanssa, ja hän sai hankituksi tälle pojalleen Ateenan kansalaisuuden niin, että hänestä tuli Perikleen uusi perillinen. Ennen kuolemaansa Perikles kärsi poliittisen tappion, kun aktiivisempaa sodankäyntiä kannattaneet saivat tahtonsa läpi ja syrjäyttivät Perikleen. Lopulta Perikles itsekin kuoli ruttoon.
Perikles Perikles yritti päästä kansan suosioon rakennusohjelmillaan, jotka rahoitettiin julkisilla varoilla. Lopulta Perikles sai Kimonin tuomituksi maanpakoon. Mutta kun kansa Tanagran tappion jälkeen toivoi Kimonia takaisin, Perikles itse ehdotti hänen kutsumistaan. Kun Kimon kuitenkin kuoli vain vähän myöhemmän, Perikleellä ei enää ollut vakavia kilpailijoita. Kansanvalta alkoi suuresti kehittyä. Solonin lakeja uudistettiin. Areiopagilta poistettiin oikeus kumota kansankokouksen päätöksiä. Perikles saattoi hyväksytyksi päätöksen, että niiden kansalaisten, jotka rupesivat jäseniksi yleisiin tuomioistuimiin, piti saada palkkaa, aluksi yksi oboli päivältä, mutta myöhemmin sitä suurennettiin. Mahdollisesti jo tähän aikaan ruvettiin maksamaan päiväpalkkaa kansalaisille, jotka ottivat osaa kansankokoukseen. Aikaisemmin siitä ei ollut maksettu palkkiota, minkä vuoksi köyhät kansalaiset, joiden täytyi elää jokapäiväisellä työllään, eivät aina voineetkaan niihin osallistua. Täten kehittyvän kansanvallan aikana Ateena vaurastui suuresti. Sen laivasto hallitsi kaikkia Kreikan vesiä, ja Vähän-Aasian rannikkokaupungit ja Eganmeren saaret olivat sen nöyriä liittolaisia. Mahtaillakseen kansankokous päätti Perikleen neuvosta käyttää Ateenan kaunistamiseen sotarahaston, jonka liittolaiset olivat yhdessä koonneet ja joka oli ollut sijoitettuna Delos-saareen, mutta sittemmin siirretty Ateenaan. Kun Perikles lausui, että Ateena kyllä ymmärsi suojella liittolaisia ja että heidän siis ei tarvinnut vaatia mitään tiliä sotarahaston käyttämisestä, tähän suostuttiin helposti eikä päätöksen oikeutusta epäilty. Näillä varoilla tehtiin suuria rakennustöitä, joita ovat nykyaikaan saakka jatkuvasti herättäneet ihmetystä, ja taiteille alkoi nyt kukoistusaika.