mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Porin Tarmo Porin Tarmo on 20. lokakuuta 1908 perustettu porilainen urheiluseura. Sen lajivalikoimaan kuuluvat keilailu, pyöräily, triathlon, voimistelu ja yleisurheilu. Aiemmin seurassa on harrastettu myös muun muassa hiihtoa, nyrkkeilyä, taitoluistelua, tanssia ja suunnistusta.
Pitäjänmäen Tarmo Jääkiekossa joukkue on pelannut viisi kautta vuonna 1975 perustetussa I-divisioonassa. Näistä paras sijoitus on neljäs debyyttikaudella 1975. Toki aiemminkin joukkue pelasi Suomi-sarjassa, eli I-divisioonaa edeltäneessä sarjassa. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla joukkue on runsaasti kausia, joista kaksi Suomi-sarjan aikana. Joukkueella on myös kolmanneksi korkeimman sarjatason voitto vuodelta 1965, eli Maakuntasarjan ajoilta. PiTan 1. divisioona joukkueessa 70-luvun puolivälissä pelasivat myös mm. Pertti Lehtonen ja Ilkka Sinisalo. PiTan toisella visiitillä 1. divisioonassa kausilla 1995-1996 ja 1996-1997 riveissä pelasivat myös Paul Högbacka, Niklas Bäckström, Jan Lundell ja Kimmo Kuhta, sekä KooVeen sarjajoukkueen valmennuksessa mukana oleva Miro Haapaniemi. 1. disioonaan kuulunutta joukkuetta 90-luvun puolivälissä valmensivat Timo "Räpsä" Haapaniemi ja Pertti "Dave" Packalen. Timo Haapaniemi valmensi aiemmin HIFK:n SM-liigajoukkuetta 1983 ja Pertti Packalen oli maalissa kun HIFK voitti Suomen mestaruuden.
Helsingin Tarmo Helsingin Tarmo on vuonna 1931 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Seuran alkuperäisen lajivalikoiman muodostivat jalkapallo, voimistelu, nyrkkeily, paini, pesäpallo ja yleisurheilu. Nykyisin lajeina ovat judo, nyrkkeily, paini, painonnosto, voimanosto ja yleisurheilu. Erityisen tunnettu Tarmo on judossa, painissa ja nyrkkeilyssä. Tunnettuja seuran riveissä urheilleita ja vaikuttaneita ovat Jorma Limmonen, Juha Salonen, Ilpo Seppälä ja Sasu Kaasinen.
1960-luvulla seura lentopalloili menestyksellä SM-sarjassa.
Pitäjänmäen terveysasema Pitäjänmäen terveysasema on Helsingin Pitäjänmäen kaupunginosan Reimarlan osa-alueella, linnuntietä runsas 500 metriä Pitäjänmäen rautatieasemalta luoteeseen sijaitseva kaupungin terveysasema.
Pitäjänmäen kirkko Pitäjänmäen kirkko on Helsingissä Pitäjänmäen kaupunginosassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on valmistunut vuonna 1959 alun perin Huopalahden seurakunnan sivukirkoksi. Siitä tuli Pitäjänmäen seurakunnan pääkirkko, kun seurakunta itsenäistyi 1966.
Pispalan Tarmo Pispalan Tarmo on vuonna 1932 perustettu tamperelainen urheilu- ja voimisteluseura. Seura on menestynyt muun muassa koripalloilussa, jossa se pelasi kymmenen kautta maan korkeimmalla sarjatasolla. Nykyään seuran toimintaan kuuluu koripalloilu ja lentopalloilu. Koripalloilussa seuran edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa.
Timo Seppänen Seppänen on Nurmijärven Kurran kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Pitäjänmäen Tarmossa, josta Seppänen siirtyi C-juniori-ikäisenä Helsingin IFK:hon kaudeksi 2002–2003. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan vuoden alaikäisenä joukkueen B-nuorissa, mutta voitti C-nuorissa Suomenmestaruuden keväällä 2003. Kauden 2003–2004 päätteeksi Seppänen voitti A-nuorten SM-pronssia ja B-nuorten SM-hopeaa. Myös kauden 2004–2005 hän pelasi suurimmaksi osaksi HIFK:n A-nuorissa, mutta vahvisti joukkueen B-nuoria kevään 2005 pudotuspeleissä, jotka päättyivät Suomenmestaruuteen.
Hämeenlinna Eräs vanhimmista hämeenlinnalaisista urheiluseuroista on vuonna 1903 perustettu Hämeenlinnan Tarmo, jonka harjoittamiin lajeihin kuuluvat nykyisellään yleisurheilu, pyöräily, voimailu, keilailu, suunnistus ja karate. Tarmolla oli myös menestyksekästä jääkiekkotoimintaa 1930-luvulta 1970-luvulle saakka, jolloin toiminta keskitettiin Hämeenlinnan Pallokerholle. Hämeenlinnan uimaseura on kaupungin merkittävin uimaseura.
Pitäjänmäen seurakunta Pitäjänmäen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Helsingin luoteisosassa. Seurakunta toimii Pitäjänmäen ja Konalan kaupunginosissa.
Pitäjänmäen junaonnettomuus Pitäjänmäen junaonnettomuus sattui 13. kesäkuuta 1910 Pitäjänmäellä Helsingistä Karjaalle suuntautuvalla radalla. Onnettomuudessa kuoli neljä matkustajaa.
Karjalainen Nuorisoliitto Karjalainen Nuorisoliitto on karjalaisen ja karjalaisuudesta kiinnostuneen nuorison valtakunnallinen harrastus- ja kulttuurijärjestö. Se on perustettu vuonna 1980, ja sillä on lähes 30 jäsenseuraa ympäri maata. Liitto järjestää kursseja, tapahtumia ja matkoja luovutettuun Karjalaan. Liiton toimipaikka on Kalevala Kartanossa Helsingin Pitäjänmäessä.
Reimarla Alueella sijaitsee kolme päiväkotia ja kaksi ala-asteen koulua (Pitäjänmäen koulu ja Sockenbacka skola). Pitäjänmäen koulun vieressä on urheilukenttä, jonka eteläpuolella sijaitsee kirkko. Reimarlasta löytyy myös Pitäjänmäen terveysasema.
Vaivio Vaivion itälaidalla on Pärnävaaran urheilukeskus. Kylän urheiluseura on vuonna 1931 perustettu Vaivion Tarmo.
Pitäjänmäen yritysalue Pitäjänmäen yritysalue () on Pitäjänmäen kaupunginosaan kuuluva, runsaasti työpaikkoja tarjoava läntisen Helsingin osa-alue. Alueella asuu noin 3 000 henkeä (1.1.2013), mutta työpaikkoja se tarjoaa 18 516 hengelle (31.12.2003).
Pajamäen Pallo-Veikot Pajamäen Pallo-Veikot (PPV) on helsinkiläinen 29. marraskuuta 1969 perustettu jalkapalloseura, joka toimii Länsi-Helsingin alueella. Seura tunnetaan lempinimellä "Punainen Pikajuna". Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2017 Helsingin piirin Kutosessa. Kotiottelunsa PPV pelaa Pitäjänmäen tekonurmella.
Pitäjänmäen VPK Pitäjänmäen VPK on Helsingin läntisin sopimuspalokunta. VPK on suorittanut palo- ja pelastustoimintaa vuodesta 1908. Pitäjänmäen VPK on helsinkiläisistä sopimuspalokunnista neljänneksi vanhin. Nykyisin VPK toimii Helsingin Pelastuslaitoksen reservipalokuntana. VPK:n osoite on Viinentie 6.
Pitäjänmäen yritysalue Alueen nimi oli aikaisemmin "Pitäjänmäen teollisuus­alue" (), mutta vuoden 2013 alussa se muutettiin kaupunginhallituksen päätöksellä Pitäjänmäen yritysalueeksi. Uusi nimi oli jo ennestään ollut vakiintumassa käyttöön, sillä alueella toimii monenlaisia yrityksiä mutta enää vähenevässä määrin teollisuutta.
Pitäjänmäen rautatieasema Pitäjänmäen rautatieasema (, ) on rautatieasema Helsingissä. Se sijaitsee Valimon ja Mäkkylän asemien välissä. Helsingin päärautatieasemalta sinne on matkaa noin 8 kilometriä. Asemarakennus sijaitsee radan pohjoispuolella ja valmistui 1904, ja sitä laajennettiin 1911. Sen on suunnitellut Bruno Granholm. Lipunmyynti asemalla lopetettiin 1988. Tämän jälkeen rakennuksessa on toiminut muita yrityksiä kuten nykyisin Petfilms Oy. 
Pitäjänmäessä rautatien tavaraliikenne oli ennen erittäin vilkasta, mutta se hiipui VR:n lopettaessa pienten asemien tavarapalvelut Pitäjänmäessä (1988), Malmilla (1976) ja Herttoniemessä (1992) ja siirsi niiden toiminnan Pasilaan.
Valio Valiolla on kahdellatoista paikkakunnalla tuotantolaitoksia, joista Oulun tehdas on pohjoisin. Vuonna 1965 aloittaneessa Haapaveden tehtaalla valmistetaan pääasiassa Oltermanni-juustoa. Oulun tehtaalla, Maikkulassa valmistetaan tuoremaitotuotteita kuten viilejä, piimää ja jogurttia. Vuonna 1971 perustetussa Helsingin mehutehtaalla, Pitäjänmäellä valmistetaan yrityksen kaikki mehut, marjakeitot ja glögi.
Suonenjoen Vasama Suonenjoen Vasama on suonenjokelainen urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1908. Vasaman jousitunnus kuvaa nopeutta, lujuutta ja tarmoa.
Cantores Minores Kuoro on perustettu Tarmo Nuotion ja Ruth-Ester Hillilän johdolla vuonna 1952. Lisäksi kuoron yhteyteen on sittemmin perustettu myös pienyhtyeitä. Kuoron pitkäaikaisina johtajina ovat toimineet vuosina 1954–1958 ja 1960–1962 itävaltalainen Peter Lacovich ja saksalainen Heinz Hofmann vuosina 1962–1987.
Pitäjänmäen seurakunta Seurakunnan kirkkona toimii Pitäjänmäen kirkko.
Pitäjänmäki Pitäjänmäki () on kaupunginosa ja peruspiiri Helsingin luoteisosassa Espoon rajan tuntumassa. Alueeseen kuuluvat osa-alueina Tali, Pajamäki, Pitäjänmäen yritysalue, Reimarla ja Marttila. Myös pohjoispuolella sijaitseva Konala kuuluu Pitäjänmäen peruspiiriin, mutta muodostaa oman kaupunginosansa. Pitäjänmäen naapureina ovat Kaarelan ja Haagan peruspiirit alueen itäpuolella ja Munkkiniemen peruspiiri etelässä.
Pitäjänmäki Pitäjänmäellä sijaitsee Pitäjänmäen tukikoti, joka on tarkoitettu asunnottomille miehille.
Pitäjänmäen VPK Pitäjänmäen VPK:lla on kolme osastoa: hälytysosasto, nuoriso-osasto ja naisosasto.
Vesa Kulmala Kulmala aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan noin 7-vuotiaana Pitäjänmäen Tarmossa. Hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa kuitenkin Jokereissa. Hän voitti joukkuessa B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2003 ja SM-pronssia vuonna 2004. Kulmala voitti Jokereiden A-nuorten sisäisen jäähypörssin kaudella 2004–2005, jolloin hän sijoittui koko A-nuorten SM-liigan jäähypörssissä viidenneksi. Kaudella 2006–2007 Kulmala nousi joukkueen kapteeniksi. Hän voitti tehoilla 5+28=33 koko sarjan puolustajien pistepörssin sekä A-nuorten tehotilaston lukemalla +30. Kulmala sijoittui myös 119 minuutillaan A-nuorten jäähypörssissä kolmenneksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan tähdistökentälliseen. Yhteensä Kulmala keräsi Jokereiden A-nuorissa 288 jäähyminuuttia, mikä on joukkueen kaikkien aikojen ennätys.
Pitäjänmäen yritysalue Pitäjänmäen teollisuusalueella on päiväkoti ja Strömbergin koulu (peruskoulu) esikouluineen. Alueella annetaan myös ammatillista ja ylempää koulutusta (esimerkiksi Ammatti-instituutin Taitotalo / Amiedu, Sibelius-Akatemian kansanmusiikkiosasto). 
Arkkitehtonisesti kiinnostavana kohteena pidetään Pitäjänmäen teollisuusalueella muun muassa Valion pääkonttoria (1974, osoitteessa Meijeritie 6). Valion Tietokonekeskuksen (1985) suunnitteli Antti Katajamäki ja Tutkimuskeskuksen (1994) Osmo Syrjänen.
Niemitalon Juustola Juustolan toimitiloissa toimii myös vuonna 2008 perustettu yritys Tauon paikka, joka tarjoaa kahvila- ja ravintolapalveluja. Toimitiloissa toimii myös Tarmo-ketjun kyläkauppa.
Helsingin Työväenyhdistys HTY:n oma urheiluseura Helsingin Jyry perustettiin vuonna 1902. Kun se lakkautettiin niin sanottujen kommunistilakien nojalla elokuussa 1930, perustettiin seuraavana vuonna uusi seura Helsingin Tarmo. Vuonna 1929 TUL valmistautuii liittokokoukseensa ja Jyry halusi varmistaa kommunistienemmistön TUL:n liittokoukseen ja erotti koko sosiaalidemokraattisen naistoimikuntansa. Sen seurauksena Sosiaalidemokraatiset urheilijat jäivät ilman seuraa ja se johti Helsingin Tarmon perustamiseen enemmän kuin Jyryn toiminnan kieltäminen. Myös Jyry aloitti toimintansa uudelleen sodan päätyttyä. Vuonna 1920 perustettu HTY:n naiskuoro tunnetaan nykyään nimellä Helsingin Työväen Naiskuoro Elegia.
Amiedu Amiedulla on kaksi toimipistettä Helsingin Pitäjänmäellä. Pitäjänmäellä sijaitsee Amiedun päätoimipaikka Taitotalo, jossa toimii myös Ami-säätiön tytäryhtiön Amicom Oy:n ylläpitämä Taitotalon kongressikeskus.
Pitäjänmäen seurakunta Pitäjänmäki oli vuoteen 1947 asti osa Helsingin Pitäjän seurakuntaa, ja vuosina 1947-1965 osa Huopalahden seurakuntaa. Vuonna 1966 Pitäjänmäestä tuli oma seurakunta.
Pitäjänmäki Pitäjänmäelle rakennettiin kyläkirkko vuonna 1929. Pitäjänmäen uusi kirkko, jonka suunnittelivat arkkitehdit Olli ja Eija Saijonmaa, vihittiin käyttöön toukokuussa 1959. Omaksi seurakunnakseen Pitäjänmäki erkani Huopalahdesta 1966.
Pitäjänmäen kenttärata Pitäjänmäen kenttärata oli venäläisten vuosina 1915–1916 tukkien kuljetusta varten rakentama 750 mm:n raideleveydellä ollut kapearaiteinen metsärautatie Helsingin maalaiskunnan, nykyisten Helsingin ja Vantaan kaupunkien, alueella.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Jatkosodan päätyttyä urheilutoimintaa oli taas mahdollista jatkaa. Vuonna 1945 Tarmo hävisi SM-sarjassa vain yhden ottelun, jossa vastassa oli mestaruuden voittanut Ilves. Tarmo sijoittui Ilveksen jälkeen toiseksi ja saavutti historiansa ensimmäisen mitalisijan. Myös seuraavana kautena Ilves oli ainoa seura, joka pystyi Tarmon kukistamaan. Kaudella 1947 Tarmo sai Ilveksen jo kaadettua, mutta koska Tarmo hävisi oman ottelunsa TBK:ta vastaan, sijoittuivat sarjan kärjessä Ilves, Tarmo ja TBK tasapisteisiin. Mestaruus ratkaistiin uusintaottelulla Ilveksen ja Tarmon välillä. Lajin mahtiseura Ilves ei loppuottelussa antanut hämeenlinnalaisille mahdollisuuksia, vaan Tarmo jätettiin hopealle 10-2 lukemin.
Pitäjänmäen kenttärata Pitäjänmäen kenttärata purettiin vuonna 1919. Kolme venäläisperäistä tenderiveturia, pääosa soravaunuista ja kiskoista vaihteineen siirrettiin rakenteilla olleelle Outokummun–Juojärven Rautatielle, osa meni Loviisaan, Röjsön turveradalle.
Pajamäki Pajamäki () on Pitäjänmäen osa-alue Länsi-Helsingissä, aivan Espoon rajan vieressä. Se sijaitsee metsän erottamana Pitäjänmäen teollisuusalueen kainalossa, Talin puistoalueen vieressä. Alueella on lähinnä kerrostaloja, joita on rakennettu 1950-luvulta lähtien.
Pitäjänmäen tornitalo Pitäjänmäen tornitalo eli Pitäjänmäki Tower (alun perin "SysOpen Tower", vuodesta 2005 vuoteen 2008 "SysOpen Digia Tower", sen jälkeen vuoteen 2010 "Digia Tower") on Helsingin Pitäjänmäellä sijaitseva tornitalo. Vuonna 2001 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Mauri Tommila. Rakennus on Helsingin seitsemänneksi korkein: se on 70 metriä korkea, ja siinä on 17 kerrosta. Kaikki kerrosten välinen liikenne tapahtuu hisseillä ja portaat ovat vain hätäpoistumisteinä. Rakennuksen kokonaisala on 9 300 m² ja kokonaistilavuus 33 450 m³. Rakennuksessa sijaitsi vuoteen 2010 asti Digian pääkonttori.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1935, kun hämeenlinnalaiset urheiluseurat Tarmo ja Hämeenlinnan Pallokerho keskustelivat toimintojen osittaisesta yhdistämisestä. Suunnitelmana oli että HPK keskittyi jääpalloon ja pesäpalloon ja Tarmo jalkapalloon. Seurojen johtoportaissa suunnitelmaa ei kannatettu, mutta Tarmon jääpalloilijat päättivät omassa kokouksessaan siirtyä HPK:hon. Tapahtumasarja antoi alkusysäyksen Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkotoiminnan aloittamiselle. Ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa Tarmo pelasi vuoden 1936 helmikuussa helsinkiläistä Arsenalia vastaan, häviten ottelun 10-3.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Suomensarjakautena 1960-1961 Tarmo voittikin etelälohkon ja HPK jäi neljänneksi. Lohkovoiton myötä Tarmo eteni SM-sarjakarsintaan muiden lohkovoittajien KalPan ja Karhujen kanssa. Kolmen joukkueen karsintasarjasta kaksi parasta nousivat SM-sarjaan. Sarja oli hyvin tasainen. Ennen viimeistä ottelua Karhujen ja KalPan välillä Tarmo johti sarjaa yhdellä pisteellä. Tarmon epäonneksi sillä oli sarjan huonoin maaliero, mikä tarkoitti sitä että jos jäljellä oleva ottelu päättyisi tasan, Tarmo jäisi viimeiseksi. Karhut ja KalPa pelasivatkin sopuisasti tasan ja Tarmon nousu jäi toteutumatta. Tarmo teki ottelusta protestin, mutta se ei enää auttanut.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Seuraavana suomensarjakautena 1972-1973 paikallispelejä ei enää tullut, sillä HPK ja Tarmo sijoitettiin eri lohkoihin. Tarmo jäi omassa lohkossaan viimeistä edelliseksi ja putosi maakuntasarjaan. Kausi 1972-1973 jäi Tarmon viimeiseksi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Maakuntasarja muuttui II-divisioonaksi vuonna 1974 ja Tarmo pelasi kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla vielä kaksi kautta suomensarjasta putoamisen jälkeen. Tämän jälkeen seura lopetti jääkiekkotoimintansa ja kausi 1974-1975 II-divisioonassa jäi Tarmon menestyksekkään jääkiekkohistorian viimeiseksi. Lopettamisen taustalla oli muun muassa se, että Tarmossa katsottiin, ettei Hämeenlinnan kokoisella kaupungilla ollut edellytyksiä ylläpitää kahta menestyvää jääkiekkojoukkuetta. Tarmon jääkiekkotoiminnan loppumisen myötä HPK sai oikeudet Tarmon pelaajiin ja seuran varusteetkin myytiin HPK:lle. HPK jatkoi 1970-luvulla pelaamistaan I-divisioonassa. Tarmon lopettamisen myötä kaupungin kakkosseuraksi nousi II-divisioonassa pelaava Tiikerit.
Pitäjänmäen sankarihautausmaa Pitäjänmäen sankarihautausmaa sijaitsee Espoon Mäkkylässä Helsingin rajan välittömässä läheisyydessä, osoitteessa Sotarovastintie 7. Sankarihautausmaaksi alue tuli vuonna 1940. Hautausmaalla lepää 20 pitäjänmäkeläistä sankarivainajaa, jotka ovat kaatuneet vuosina 1940–1944.
Mikkelin Jukurit Joukkue uudistui kevään ja kesän aikana, osa edellisen kauden pelaajista lopetti pelaamisen. Jukureilla oli hyvä maine nousevana ja laadukkaana seurana, uusia pelaajia Jukureihin tuli 16. Dufva ja Lipiäinen saivat kauden lopulla avukseen kolmannen valmentajan, Jussi Karin, jonka vastuulle tuli fyysisen harjoittelun ohjaaminen. Dufva sai kesällä 1999 kiinnityksen 19-vuotiaiden maajoukkueen kakkosvalmentajaksi seuraavan kevättalven MM-kisoihin saakka. Lipiäisen vastuu korostui pelikauden aikana Dufvan kiireiden takia. Kahteen lohkoon jaettu uusi sarjataso herätti II divisioonan aluelohkoja enemmän kiinnostusta. Jukurien kanssa etelälohkoon kuuluivat KalPa, Kiekko-Vantaa, KooVee, Anjalankoski, Pitäjänmäen Tarmo, Heinolan Kiekko ja Kotkan Titaanit. Suomi-sarja avattiin Mikkelissä 18.9. Jukurien ja Kiekko-Vantaan ottelulla. Jukurit jatkoi siitä mihin viimekaudellä jäi: paikalla yli tuhatpäinen yleisö, ja Lasse Kanerva polttelee punalamppua.
Pitäjänmäen rautatieasema Pitäjänmäen asema sijaitsee rataosalla Pasila–Karjaa, joka avattiin 1902 ja säännöllinen liikenne alkoi 1. syyskuuta 1903. Pitäjänmäen asema-alue rakennuksineen sisältyy museoviraston suojeltaviksi ehdotettujen asema-alueiden joukkoon, ja on sittemmin suojeltu ratavartijan tupaa lukuun ottamatta. Asema-alueeseen sisältyy nykyisellään neljä varsinaista rakennusta piharakennuksineen sekä puisto. Asuinrakennuksia on kolme: ratavartijan tupa, asemapäällikön talo sekä useamman asunnon rautatiehenkilökunnan talo. Radan toisella puolella sijaitseva entinen tavara-asema (ei suojeltu) valmistui 1970. Tavara-aseman lopettamisen jälkeen rakennus on ollut muussa käytössä, nyt Teknos Oy:n varastona.
Chikara (judoseura) Chikara on helsinkiläinen vuonna 1963 perustettu judoseura, entinen Helsingin Tarmon judojaosto. Seurassa voi harjoitella ohjatusti judoa. Chikaran dojo sijaitsee Helsingin Vallilassa. Chikaralla on noin 100 aktiivia judon harjoittelijaa, joista noin puolet on junioreja. Chikara kuuluu Suomen judoliittoon.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Muutaman vuoden kuluttua seuran perustamisesta Tarmon jääkiekkoilijat pelasivat jo seuran SM-sarjaan vuonna 1939. Silloisessa valtakunnansarjassa Tarmo pelasi kaksi ottelua Tammerfors Bollklubbia vastaan. Ensimmäinen ottelu päättyi tasan, mutta seuraavan ottelun Tarmo voitti 6-0. Voiton myötä Tarmo nousi SM-sarjaan kaudeksi 1938-1939. Tarmo voitti sarjassa kaksi ottelua ja sijoittui neljänneksi.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Seuraavana vuotena 1952-1953 Tarmo sai jälleen kaupungin kiekkoherruuden itselleen selviytymällä loppuotteluun. Loppuotteluissa TBK oli kuitenkin vahvempi ja aiheutti Tarmolle SM-sarjakauden ainoat tappiot. Seuraavina kausina mitaliputki katkesi, sillä kahtena seuraavana vuotena Tarmo ei selviytynyt neljän parhaan joukkueen mitalipeleihin. Vuonna 1956 Tarmo voitti taas lohkonsa ja eteni loppuotteluun. Tällä kertaa Turun Palloseura oli kuitenkin parempi ja Tarmo jäi hopealle.
Pitäjänmäki Pitäjänmäellä asuu 16 565 (2012) ihmistä ja työpaikkoja alue tarjoaa 25 190 hengelle (2012). Alueella on satoja pieniä ja keskisuuria yrityksiä; lisäksi muutamalla suuryrityksellä on toimitiloja alueella. Piimäki on Pitäjänmäellä sijaitseva Suomen suurin IT-alan työpaikkojen keskittymä.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) 1960-luvun kausina Tarmo ei enää yhtä korkealle suomensarjassa yltänyt, ja kaupungin ykkösseuraksi oli nousemassa vähitellen HPK. Harjoitusolosuhteet kaupungissa kuitenkin paranivat, sillä 1964 valmistui Rinkelinmäen tekojäärata. Tarmoa se ei kuitenkaan auttanut parempiin sarjasijoituksiin, sillä kaudella 1966-1967 Tarmo putosi maakuntasarjaan. Kahden maakuntasarjassa pelatun kauden jälkeen Tarmo nousi suomensarjaan kaudeksi 1969-1970. Tulos oli vaatimaton, Tarmo ei voittanut ainoatakaan ottelua ja putosi takaisin maakuntasarjaan sarjajumbona.
Strömberg (yritys) Strömberg muotoutui 1930-luvulla varsinaiseksi teollisuusyritykseksi. Tällöin tehdastuotanto ohitti asennustoiminnan yrityksen kokonaisliikevaihdossa. Vuonna 1934 Sörnäisten tehdas tuhoutui tulipalossa, ja Strömberg muutti viimeisimpään toimipaikkaansa Pitäjänmäen teollisuusalueelle. Työntekijöitä yrityksessä oli vuoden 1934 lopulla Pitäjänmäellä lähes 700.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Seuran hissiliike suomensarjan ja maakuntasarjan välillä kuitenkin jatkui ja Tarmo nousi heti takaisin suomensarjaan kaudeksi 1971-1972. Tarmo nousi kaudella 1971-1972 vielä kertaalleen suomensarjalaisten eliittiin. Juuri maakuntasarjasta noussut Tarmo voitti oman lohkonsa ja jätti HPK:n kakkoseksi. Lohkon hämeenlinnalainen kärkikaksikko eteni kuuden joukkueen SM-karsintasarjaan. Karsintasarjassa Tarmo jäi kuitenkin viidenneksi. Yhtä hyvään menestykseen Tarmo ei suomensarjassa enää yltänyt. Jääkiekon suosio Hämeenlinnassa oli suurta kun molemmat hämeenlinnalaisseurat Tarmo ja HPK menestyivät suomensarjassa vielä kertaalleen samanaikaisesti. Paikallispelejä seurasi Rinkelinmäen tekojäällä 3 000 katsojaa.
Tarmo (nimi) Tarmo on suomalainen ja virolainen miehen etunimi. Suomessa nimi on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2015 maaliskuun alkuun mennessä 7 919 miehelle ja muutamalle naiselle. Virossa Tarmo on nimenä 3742 miehellä ja se on 27. suosituin miehen nimi.
Katso Tarmo-nimen moninaisesta käytöstä täsmennyssivulta Tarmo.
Varkauden Tarmo Tilanteen vaikeutuminen sarjapaikan säilymisestä huolimatta johti Tarmossa uudenlaisten yhteistyömuotojen kehittelyyn. Niinpä kaudelle 1992–1993 Tarmon sarjapaikalla pelaa joukkue, jonka nimenä on Keski-Savon Pateri. Joukkue kostuu Tarmon ja Pieksämäen NMKY:n pelaajista. Tarmon Lentopallon Tuen toiminta sen kaltaisena, kuin se oli vuosia toiminut, oli tullut tiensä päähän.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Kaudelle 1951-1952 Tarmo sai paikallisvastustajan SM-sarjaan, kun kaudella 1949-1950 SM-sarjassa piipahtanut HPK nousi takaisin SM-sarjaan. HPK nousi ensimmäistä kertaa varteenotettavaksi vastustajaksi. Joukkueeseen oli liittynyt muun muassa entinen Tarmon mies Eero Salisma. HPK pystyi ensimmäistä kertaa päihittämään Tarmon SM-tasolla ja HPK eteni Tarmon sijasta lohkovoittajana SM-finaaliin, lohkokakkonen Tarmo jäi pronssiotteluihin. Mitaliputki kuitenkin jatkui, sillä pronssiotteluissa kaatui Helsingin Jalkapalloklubi.
Pitäjänmäen kenttärata Ainoa varsinainen asema ja veturitallit kolmioraiteineen olivat Pitäjänmäen aseman lähellä. Toinen kolmioraide oli radan päätepisteessä Vantaalla. Keimolaan, nykyisen Aluman tehtaan luo, jäi vallankumouksen tullessa suuret määrät radan kuljetettavaksi tarkoitettua puutavaraa ja ratatarvikkeita - eli rataa oli ilmeisesti tarkoitus jatkaa sinne asti.
Palovakuutus Ensimmäinen Suomen palovakuutusyritys oli 1816 Turussa perustettu Suomen palovakuutuskonttori, joka kuitenkin taloudellisesti kaatui Turun palossa 1827.
Muita Suomen vanhimpia palovakuutusyhtiöitä olivat Kaupunkien keskinäinen palovakuutusyhtiö, Suomen yleinen paloapuyhtiö eli myöhemmin Tarmo (per. 1832-1971) ja Suomen maalaisten keskinäinen paloapuyhtiö (per. 1857).
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Hämeenlinnan Tarmo oli yksi Suomen parhaita jääkiekkoseuroja 1940- ja 1950-luvulla. Tarmo voitti Jääkiekon SM-kultaa vuosina 1948 ja 1949. Mitalisijoilla Tarmo oli noina vuosikymmeninä yksitoista kertaa.
Pitäjänmäki Pitäjänmäen kautta kulki vanhastaan Turuntie, josta siellä erkani Nurmijärvelle johtanut tie (alkuosaltaan nykyinen Konalantie). Vauhtia alueen kehittymiselle antoi Pasila-Karjaa-rautatien rakentaminen, josta päätettiin 1897. Rautatie valmistui elokuussa 1902 ja säännöllinen liikenne alkoi 1. syyskuuta 1903. Asemarakennus saatiin 1904. Rautatien rakentamisen jälkeen alueen asukasluku alkoi nopeasti kasvaa, ja Pitäjänmäestä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Alueen väestö oli aluksi suurelta osin ruotsinkielistä. Pitäjänmäen rautatieasema oli vuosikymmenien ajan vilkas myös tavaraliikenteen asemana, mutta vuonna 1988 tavara-asema lakkautettiin. Rataosa Helsinki-Kirkkonummi, jolla Pitäjänmäki sijaitsee, sai sähköistyksen ensimmäisenä Suomessa tammikuussa 1969, Helsinki-Leppävaara-kaupunkirata otettiin käyttöön 2001.
Varkauden Tarmo Euroopan cup-voittajien cupissa Tarmo eteni aivan lopputurnauksen kynnykselle, mutta lopulta Bolognan ammattilaiset pudottivat Tarmon jatkosta eräluvuin 4-5. Lopputurnaus tosin pelattiin Varkaudessa, joten varkautelaiset saivat nähdä todella huipputason lentopalloa. Syyskaudella Tarmo voitti mestarijoukkueiden Eurooppa-cupissa sekä Puolan että Romanian mestarit. 
Tarmon 1-joukkueen menestys jatkui vielä kausilla 1989–1990 ja 1990–1991.
Pitäjänmäen yritysalue Alueen asuinrakennukset, joista suuri osa on melko uusia, sijoittuvat radan eteläpuolelle. Liikenteellisesti vilkkaiden väylien rajaaman kaupunginosan viihtyisyyttä lisää sen naapuristossa etelässä oleva Talin ulkoilupuisto ja viheralue. Vantaanjoen muinainen uoma, nyttemmin pieni Mätäjoki kulkee Pitäjänmäen teollisuusalueen keskellä olevan Strömbergin puiston läpi matkallaan mereen.
Konala Konala () on Helsingin kaupunginosa, jossa on noin 5 500 asukasta (2012) ja noin 4 400 työpaikkaa (2010). Se kuuluu Pitäjänmäen peruspiiriin. Konala sijaitsee Luoteis-Helsingissä, Kehä I:n ja Pitäjänmäen pohjoispuolella, ja Malminkartanon sekä Kannelmäen länsipuolella. Se rajautuu etelässä Kehä I:een, idässä vihervyöhykkeeseen, joka erottaa Vihdintien varrella olevan teollisuusalueen Malminkartanosta, ja lännessä Espoon rajaan.
Hoilola Hoilola kuului vuonna 1919 perustettuun Korpijärven maamiesseuraan, mutta hankalien kulkuyhteyksien vuoksi kylään perustettiin oma maamiesseura vuonna 1930. Seura järjesti erilaisia juhlia, hankki maataloustyövälineitä kyläläisten lainattavaksi, perusti pienen kyläkirjaston ja rakensi vuonna 1945 Saaroisiin viljankuivaamon. Hoilolassa toimi myös urheiluseura "Hoilolan Tarmo".
Kajaani Jääkiekossa Kajaania edustaa Kajaanin Hokki, joka voitti Mestiksen vuonna 2007. Pesäpallon lippulaiva Kajaanissa on Kajaanin Pallokerho.Jalkapallossa Kajaanin miesten mainetta ylläpitävät AC Kajaani, FC Tarmo, Kajaanin Haka, Kajaanin Palloilijat sekä uusimpana tulokkaana Spartak. Naisten jalkapallojoukkueena toimii vuoden 2007 lopussa perustettu FC Wimma.
Porvoon Tarmo Vuosina 1980–2002 Tarmo pelasi koripalloa I-divisioonassa, jossa sille on kertynyt 21 pelikautta ja 507 ottelua, mikä on enemmän kuin millään muulla seuralla Suomessa. Keväällä 2002 Tarmo nousi takaisin SM-sarjaan.
Kausiksi 2009–2010 huonomman menestyksen takia Porvoon Tarmo putosi SM-tasosta 1-divisioonaan, mutta voitti melkein jokaisen ottelun ja pääsi takaisin SM-sarjaan kaudeksi 2010–2011. Kaudella 2010–2011 Tarmo voitti vain 6 ottelua ja putosi 1-divisioonaan. Erikoista tässä kaudessa oli se, että Tarmo hävisi todella monta ottelua alle 5 pisteen erotuksella.Korisliigan vuoden tulokas
Varkauden Tarmo Lentopallon käynnistyminen Tarmossa tapahtui värikkäiden vaiheiden kautta. Varkauden NMKY:n pelaajat ottivat yhteyttä Tarmon johtokuntaan aikomuksenaan turvata Varkauslais lentopalloilun tulevaisuus. Namika oli kärsinyt talousvaikeuksista, ja seura oli lopettamisuhan alla. Tarmon johtokunta ryhtyi välittömästi selvittämään mahdollisuuksia lähteä hoitamaan NMKY:n lentopallotoimintaa. Ensimmäisten neuvottelujen jälkeen asiasta informoitiin myös NMKY:n johtokuntaan. Seurat pääsivät sopimukseen, jonka mukaan Tarmo ottaa NMKY:n lentopallotoiminnan hoidettavakseen. Kaikki ei kuitenkaan sujunut suunnitelmien mukaan sillä osa namikalaisista ei hyväksynyt yhdistämistä ja he lähtivät asettamaan esteitä uudelle lentopallotoiminnalle. Lisäksi paikkakunnalla levisi huhu, jonka mukaan Tarmo olisi varastanut lentopallon itsellensä.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Vuosina 1957 ja 1958 Tarmo ylsi vielä pronssiotteluihin asti. Vuonna 1957 Tarmo jäi neljänneksi ja vuonna 1958 seura saavutti pronssimitalit. Vuoden 1958 pronssimitali jäi Tarmon viimeiseksi jääkiekon SM-mitaliksi.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Tarmon kulta-aikoina mainetta niitti erityisesti kuuluisa Ka-Ku-Ti kentällinen, johon kuuluivat Matti Karumaa, Keijo Kuusela ja Esko Tie. Muitakin maineikkaita pelaajia esiintyi Tarmon riveissä, kuten Eero Salisma. Tarmon hopeakautena 1947 Keijo Kuusela teki Tarmolle seitsemässä ottelussa 39 maalia. Ennätys rikkoutui vasta 25 vuoden kuluttua, jolloin kaudessa pelattiin 36 ottelua.
Helsingin Tarmo 1950-luvulla Tarmon miesten joukkue oli TUL:n parhaita lentopallojoukkueita saavuttaen liiton mestaruuskilpailuissa hopeaa 1953, pronssia 1955 ja viimein liiton mestaruuden 1956. Tultuaan urheilupoliittisista syistä erotetuksi Työväen Urheiluliitosta 8.11.1956 seuran jaostot liittyivät SVUL:n lajiliittoihin, muun muassa Koripallo- ja Lentopalloliittoon, jonka sisähallissa talvisarjana pelatun lentopallomestaruuden Tarmo voitti heti kaudella 1957 ja uudelleen 1959. Kun Suomen Lentopalloliitto perustettiin 1959 järjesti se seuraavasta kaudesta alkaen myös liiton mestaruuskilpailut. Tarmo voitti Lentopalloliiton mestaruuden kausilla 1960 ja 1961. Suomen mestaruutta ei Tarmo kuitenkaan onnistunut saavuttamaan, hopealla SM-sarjassa se oli 1957, 1958 ja 1959 sekä pronssilla 1960. Tarmo pelasi yhtäjaksoisesti SM-sarjassa kauteen 1967–1968 saakka, jolloin edessä oli putoaminen. Tämän jälkeen Tarmo ei ole SM-sarjatasolle palannut.
Valimon rautatieasema Rantarataa alettiin rakentaa vuonna 1901 Helsingistä Karjaalle. Rataosa kulki Pitäjänmäen teollisuusalueen lävitse. Pasilan ja Espoon välille rakennettiin 17,8 kilometriä pitkää toista linjaraidetta alettiin rakentaa vuonna 1911 ja se saatiin valmiiksi vuonna 1920. Vajaa kolmekymmentä vuotta tämän jälkeen alettiin rakentaa Pitäjänmäessä sijaitsevalle Strömbergin teollisuusalueelle junaseisaketta.
Pitäjänmäen junaonnettomuus Juna sai aamulla kello 9 luvan lähteä Pitäjänmäen rautatieasemalta kohti Huopalahtea, mutta heti lähdön jälkeen sitä vastaan tuli täyttä vauhtia ajava tavarajuna, eikä hätäjarrutuksella voitu estää törmäystä. Veturin miehistö säilyi hengissä, mutta kolmannen vaunun matkustajista kuoli neljä ja loukkaantui useita. Junassa oli neljä lääkäriä, ja matkustajat saivat heti hoitoa.
Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko) Ensimmäisinä kausinaan Tarmo ei vielä mitalijoukkueeksi yltänyt ja kausia jäi myös pelaamatta talvisodan keskeyttäessä urheilutoiminnan. Kaudella 1943-1944 Tarmo ylsi jo sarjan kärjen tuntumaan, mutta jatkosota esti sarjan loppuun pelaamisen ja mestaruus jäi ratkaisematta. Tarmo ehti kuitenkin pelata kaikki ottelunsa.
Olavi Ahonen (koripalloilija) Kaudella 1972–1973 miesten SM-sarjassa sallittiin ulkomaalaispelaajat, jotka alkoivat olla kaudesta 1974–1975 lähtien Tarmossakin joukkueen tärkeimpiä korintekijöitä ikääntyvän Ahosen korintekovastuun jakaantuessa laajemmin. Tarmo sijoittui kaudella 1972–1973 seitsemänneksi ja Ahosen pistekeskiarvoksi muodostui 7,9, tämän alhaisin pääsarjassa vuosikymmeneen. Seuraavalla kaudella ulkomaalaispelaajitta pelannut Tarmo sijoittui kahdeksanneksi ja Ahosen pistekeskiarvo 12,2 oli joukkueen toiseksi korkein Matti Heinon jälkeen. Seuraavalla kaudella yhdysvaltalaisen Anthony Brooksin vahvistama Tarmo oli jälleen kahdeksas Ahosen tehtyä 9,3 pistettä ottelua kohden. Kaudella 1975–1976 Tarmo sijoittui yhdeksänneksi eli toiseksi viimeiseksi muttei pudonnut SM-sarjasta. Ahosen pistekeskiarvo 11,1 oli Tarmon neljänneksi korkein. Kausi 1976–1977 jäi Ahosen pääsarjauran viimeiseksi. Kauden aikana 36 vuotta täyttäneen Ahosen pistekeskiarvoksi jäi 5,3. Tarmo voitti vain yhden 18 ottelustaan jääden sarjan viimeiseksi ja pudoten pääsarjasta.
Hanoi Rocks Hanoi Rocks oli suomalainen rockyhtye, joka toimi vuosina 1979–1985 ja myöhemmin vuodesta 2001 kevääseen 2009. Yhtyeen viimeinen keikka pidettiin 12. huhtikuuta 2009. Yhtyeen uuden aallon musiikkityylistä on käytetty muun muassa glam punk -nimitystä. Vaikutteita on tullut glam rockista, punk rockista sekä melodisesta hard rockista. Lisäksi yhtyeen musiikillisena pohjana ovat perinteinen rock and roll ja blues, joiden vaikutuksen voi kuulla kitarariffeissä ja kappaleiden sointukuluissa.
Hanoi Rocks Keväällä 2009 Hanoi Rocks soitti jäähyväisikseen kahdeksan keikkaa kuudessa päivässä Tavastialla, jossa 1980 oli tehnyt toisen keikkansa ja saanut Seppo Vesterisen managerikseen. "Finaalissaan" yhtye oli tiukassa vireessä ja esimerkiksi Ilta-Sanomien arvostelija Pasi Kostiainen antoi vihoviimeiselle, pääsiäismaanantaina soitetulle keikalle täydet viisi tähteä. Viimeiseltä keikalta julkaistiin Buried Alive-video.
Hanoi Rocks 14. helmikuuta–7. maaliskuuta yhtye teki pienen Pohjois-Euroopan kiertueen, joka kattoi kolme keikkaa Ruotsissa, viisi keikkaa Saksassa ja 11 keikkaa Britanniassa.
Kari Lahtinen Lahtinen soitti viimeisen keikkansa Hanoi Rocks -yhtyeessä 7.3.2008 Englannissa ja ensimmäisen keikkansa Popedassa 11.3.2008 Levi Areenalla. Lahtinen sai keväällä 2009 kaksospojat vaimonsa Rachaelin kanssa.
Hanoi Rocks Vuosi 1984 alkoi tammikuussa pienellä Suomen kiertueella. Yhtyeen asenne oli hyvä, ja kaikki jäsenet vakuuttelivat, ettei minkäänlaisia ristiriitoja ollut. Tammikuun 20. päivänä yhtye aloitti uuden albuminsa nauhoitukset. LP:stä oli tarkoitus tulla yhtyeen paras ja "rockaavampi" kuin edellinen albumi "Back to Mystery City". Helmi–maaliskuun Hanoi Rocks levytti Torontossa ja New Yorkissa. Yhtye veti ensimmäisen Pohjois-Amerikan keikkansa Torontossa 23. maaliskuuta "Larry's Hideaway"ssa. Siitä alkoi Hanoi Rocksin pieni ensimmäinen Amerikan-kiertue itärannikolla. Yhtye esiintyi Toronton ja New Yorkin lisäksi Bostonissa, Ottawassa ja Washingtonissa. Maaliskuussa Suomessa ilmestyi yhtyeen neljäs albumi "All Those Waisted Years", joka pian korjattiin seuraavassa painoksessa "All Those Wasted Years"iksi, sekä samanniminen live-videotaltiointi. Huhtikuun alussa sama levy ja video ilmestyivät Englannissa. Samoin yhtye palasi Amerikan-kiertueeltaan takaisin Lontooseen. Lontoosta jatkettiin Saksaan, josta tultiin takaisin Englantiin kiertueelle 19. huhtikuuta–5. toukokuuta.
Two Steps from the Move Levyn julkaisun jälkeen yhtye teki toisen kiertueensa Japaniin ja aiheutti siellä hysterian nostaen itsensä Japanin suosituimmaksi ulkomaalaiseksi yhtyeeksi. Hanoi Rocks juhli levyn julkaisua soittamalla ensi kertaa Yhdysvalloissa maaliskuun lopulla 1984 kaksi New Yorkin keikkaa, jotka olivat kumpikin täysin loppuun myytyjä. Hanoi Rocks oli lyömässä itsensä kansainvälisesti läpi täysin tällä levyllä, mutta nouseva urakehitys katkesi rumpali Razzlen kuolemaan, johon myös koko Yhdysvaltain kiertue päättyi.
Michael Monroe Samana vuonna Monroe teki Hanoi Rocksia esikuvanaan pitäneen Guns N' Rosesin kanssa yhteistyötä, joka konkretisoitui Hanoi Rocksin albumien uudelleen julkaisemisena Uzi Suicidelta ja Monroen ja Axl Rosen duettona "Dead, Jail Or Rock 'N' Roll" -musiikkivideolla. Rose ja Monroe ystävystyivät yhteistyön myötä. 14. joulukuuta 1989 Yhdysvaltain-kiertueen päätöskeikalla Los Angelesissa Whisky a Go Gossa esiintyivät yhdessä Michael Monroe, Slash, Axl Rose ja Stronzo-lämppäriyhtyeen Sam Yaffakin, joka esitti Monroen kanssa muutamia Hanoi Rocks -kappaleita. Monroe ja Slash esiintyivät vielä yhdellä kiertueella, kunnes vuosi huipentui uudenvuodenaattona 1989 Monroen 70 000 ihmisen keikkaan Loudnessin, Don Henleyn, Bryan Adamsin ja Huey Lewisin kanssa Tokyo Domen stadionilla. Saman esiintyjäkaartin show nähtiin myös Osakassa ja kahdessa muussa japanilaisessa kaupungissa.
Hanoi Rocks Akustisen kiertueen keikoilla rumpalina toimi yhtyeen rumputeknikko. 30. huhtikuuta 2008 Torniossa oli ensimmäinen normaali ei-akustinen keikka, jolloin rummuissa ensimmäistä kertaa oli uusi rumpali Jolle Atlagic. 25. ja 26. toukokuuta hänet ilmoitettiin virallisesti yhtyeen uudeksi jäseneksi, kun hän oli soittanut Tornion jälkeen vielä 1. toukokuuta Sirkassa ja seuraavana päivänä Ylläsjärvellä.
Andy McCoy Andy McCoy astui jälleen julkisuuteen ja kertoi perustavansa uuden yhtyeen. Nimeksi tuli The Real McCoy Band, Andy McCoy laulaja-kitaristina, Foo Fightersin kitaristi Chris Shiflett, Hanoi Rocksin entinen rumpali George Atlagic, basistina Dan Lagerstead ja kosketinsoittaja-laulajana Andyn vaimo Angela McCoy. Yhtyeen kappalelistaksi suunniteltiin Hanoi Rocksin ja Foo Fightersin hittejä sekä McCoyn uusia sävellyksiä. Yhtye aloitti Suomen kiertueella, mutta ehti soittaa kuitenkin vain kolme keikkaa ennen kuin hajosi.
Sam Yaffa Sam Yaffa asui muiden Hanoi Rocksin jäsenten kanssa ensin Tukholmassa vuodet 1980–1982 ja Lontoossa 1982–1985. Vuodet 1980–1982 kokoonpanon muodostivat laulaja Michael Monroe, kitaristit Andy McCoy ja Nasty Suicide, basisti Sam Yaffa ja rumpali Gyp Casino, jonka kesällä 1982 korvasi englantilainen Razzle. Sam Yaffa sai syyn erota yhtyeestä, kun Razzle kuoli 9. joulukuuta 1984 oltuaan rattijuoppona ajaneen Vince Neilin kyydissä. Yaffa oli pyytänyt aiemmin Razzlea lähtemään kanssaan Espanjaan, mutta suunnitelmat olivat jääneet toteutumatta. 2. tammikuuta 1985 Yaffa ilmoitti eroavansa yhtyeestä ja 4. tammikuuta hän soitti viimeisen keikkansa Hanoi Rocksin riveissä Helsingin Kulttuuritalolla.
Hanoi Rocks Asuttuaan heinä–elokuun aikana Razzlen luona McCoy, Anna ja Razzle siirtyivät Lontoosta, Hollannin, Kööpenhaminan ja Tukholman kautta Helsinkiin. Helsingin Lepakossa Hanoi Rocksin uusi kokoonpano aloitti öisen harjoittelunsa. Elokuussa julkaistiin Lontoossa kolmas albumi "Self Destruction Blues". Vaikka levyllä soittaa rumpuja vielä Gyp Casino, erittäin glam-tyylisessä levynkannessa poseeraakin jo Razzle. Lokakuussa albumi julkaistiin Suomessa ja ”Love's An Injection” nousi viikon ajaksi Suomen singlelistan ykköseksi, Kerrang!-lehti julkaisi ensimmäisen artikkelinsa yhtyeestä ja yhtye solmi levytyssopimuksen japanilaisen "Nippon Phonogram"in kanssa. Loppuvuosi 1982 meni esiintymisissä Englannissa ja Suomessa. Razzlen ensimmäinen esiintyminen Hanoi Rocksin riveissä oli 3. lokakuuta Helsingin Lepakossa ja 14. lokakuuta Fulhamissa hän esiintyi ensi kerran maanmiehilleen.
Demolition 23. (albumi) Demolition 23. on Demolition 23:n ensimmäinen ja ainoa albumi, joka julkaistiin vuonna 1994. Levy ja yhtye on yksi menestyneimmistä, ellei menestynein Hanoi Rocksin hajoamisen jälkeinen albumi, jolla soittavat entiset yhtyeen jäsenet. Levy menestyi hyvin, mutta pian julkaisua seuranneiden kiertueiden jälkeen yhtye käytännössä hajosi alkuvuodesta 1995, kun yhtyeen uudeksi kitaristiksi tullut ex-Hanoi Rocks Nasty Suicide erosi yhtyeestä levyttääkseen sooloalbumin.
Hanoi Rocks Koska Nasty Suicidelta puuttuivat kitaratavarat, hän varasti Monroen ja Yaffan avustuksella tutkintavankeudessa olleen Stefan Piesnackin vahvistimen ja johdot, minkä jälkeen he muuttivat Tukholmaan McCoyn luo. Tukholmassa he ottivat yhtyeen rumpaliksi Monroen ja McCoyn vanhan kaverin Gyp Casinon eli Jesper Sporren. Ensimmäinen virallinen maininta yhtyeestä oli "Joukkohauta"-lehden haastattelu jo elokuussa 1980. Myöhemmin syksyllä suomirockin menestysmanageri Seppo Vesterinen palasi uudelleen Hanoi Rocksin kanssa neuvottelupöytään ja tuli sen luotsaajaksi.
Hanoi Rocks Yhtyeen jäsenet elivät köyhästi Tukholman metroasemilla ja kaduilla kerjäten, paitsi tyttöystävänsä varakkaan perheen luona asunut Andy McCoy. Ensimmäisen keikkansa tämä kokoonpano soitti Tukholman "Glädjehusetissa". Marraskuussa yhtye teki levysopimuksen Johanna Recordsin kanssa, ja samassa kuussa ilmestyi nimellä "Hanoi Rocks with Andy McCoy" single ”I Want You / Kill City Kills”, jonka oli alun perin pitänyt ilmestyä Andy McCoyn soololevynä. ”I Want You” -kappale oli McCoyn uusi versio ruotsalaisen Freestylen hitistä ”Vill ha dej”. Kappale ”Kill City Kills” oli McCoyn vanhimpia sävellyksiä ajalta, jolloin Suicide, McCoy ja Monroe oleilivat Kill Cityssä. Rumpuja singlellä soitti Maukka Perusjätkän yhtyeen rumpali Keimo Hirvonen, koska Gyp Casinolla oli nauhoitukset ruotsalaisyhtyeen kanssa Tukholmassa, eikä hän voinut mitenkään ehtiä studioon Helsinkiin. Tukholmassa yhtye koki ja kokeili sellaisia uusia asioita, joista ei ollut tietoakaan Helsingissä.
Hanoi Rocks 5. syyskuuta 2007 ilmestyi kolmas albumi "Street Poetry", joka sai pääosin kehuvan ja positiivisen vastaanoton. Uutta julkaisua pidettiin lähinnä paluuna perinteisen rockiin ja sen juurille kokeilevan kakkosalbumin jälkeen. Arvosteluissa levyn selvää rock-linjaa pidettiin sekä vahvuutena että heikkoutena, joksi katsottiin tästä linjasta aiheutuva tasapaksuisuus.
Hanoi Rocks Marraskuussa julkaistiin singlet "Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline" ja "Don't You Ever Leave Me / Oil And Gasoline / Malibu Beach (Calypso version)". Marraskuuhun mennessä uusi albumi oli myynyt 200 000 kappaletta; suurimmat osuudet olivat Amerikassa 60 000, Britanniassa 50 000 ja Suomessa 20 000 kappaletta. Jo pelkästään Yhdysvalloissa levy myi kahdessa viikossa 44 000. Ruotsin kiertueen jälkeen alkoi marras–joulukuun ratkaiseva Amerikan-läpimurtokiertue, joka kuitenkin päättyi yhtyeelle kohtalokkaasti joulun aikoihin. Ensimmäiseksi Hanoi Rocks keikkaili itärannikolla, kunnes Monroe nyrjäytti nilkkansa Syracusessa 29. marraskuuta hypätessään monitorilta lasinsiruihin, jotka olivat syntyneet McCoyn rikottua pullon lavalle. 2. joulukuuta vietettiin Razzlen syntymäpäiviä, mutta pian Monroen jalka paheni, ja viisi keikkaa jouduttiin perumaan Monroen sairausloman takia. Yhtye päätti suunnata Kaliforniaan tekemään radio- ja lehtihaastatteluita. Viimeinen suuri kaupunki, jossa yhtye ei vielä ollut soittanut, oli Los Angeles, ja sen esiintymiset oli kaikki loppuunmyytyjä. Los Angeles Palacen keikka myytiin alle puolessa tunnissa loppuun. Razzle halusi kovasti Los Angelesiin, ja kun he saapuivat sinne, hän totesi: ""Täällä minä haluan aina elää!"" Läpimurto länsirannikolla näytti varmalta.
Hanoi Rocks Helmikuussa 1981 ilmestyi toinen single "Tragedy / Café Avenue". McCoy oli säveltänyt ja sanoittanut Tragedyn jo 15–16-vuotiaana. Samassa kuussa ilmestyi itse ensimmäinen albumi Bangkok Shocks, Saigon Shakes, Hanoi Rocks. Levyn tuottajina toimivat "Muddy Twins" eli Michael Monroe ja Andy McCoy, jonka asema yhtyeen säveltäjänä oli vakiintunut. Levy otettiin hyvin vastaan ja se nousi Suomen albumilistalla viidenneksi. Kuitenkaan Suomen mittakaavassa levyä ei myyty paljon ja sen arvostus on kasvanut enemmän vasta myöhemmin.
Seppo Vesterinen Teatterimaailman jälkeen hän aloitti kesästä 1999 lähtien yhteistoiminnan HIM:in kanssa. Vesterinen oli toteuttamassa juuri tuona kesänä HIM:in Saksan läpimurtoa. Samoin vuodesta 2003 lähtien hän on toiminut The Rasmuksen managerina. Hän on sanonut nykyajan suomalaisyhtyeiden olevan ammattimaisempia ja yritysmäisempiä kuin 1980-luvun. Hänen mukaansa 1980-luvun yhtyeet ja varsinkin Hanoi Rocks yrittivät elää täysillä itsetuhoista rock and roll -elämää ja -unelmaa, vailla varsinaista markkinasuunnitelmaa. Tämä tosin johtui siitä, että Vesterisen luotsaama Hanoi Rocks oli ensimmäinen kansainvälisesti menestynyt suomalaisyhtye, eikä ennakkotapauksia ollut.
Hanoi Rocks Kesäkuussa 1982 yhtye siirsi kotipaikkansa Lontooseen. Yhtye ei vielä tuolloin viettänyt varakasta seurapiirielämää, mutta rock and roll-elämän varjopuolet haittasivat yhtyettä osittain. McCoy suunnitteli Nasty Suiciden erottamista yhtyeestä ja tämän korvaamista René Bergillä.Tämän McCoy kiistää kirjassa Andy-Rock'n Roll Star. (Lamppu Laamanen, Johnny Kniga 2018)
Suiciden railakas elämäntapa nimittäin oli alkanut riistäytyä käsistä ja heikentää hänen musiikillisia taitojaan. Samoihin aikoihin Michael Monroe tapasi Johnny Thundersin keikalla Hanoi Rocksia ihailleen Razzlen eli Nicholas Dingleyn. Monroe luuli Razzle Dingleytä itse pääesiintyjä Thundersiksi. Myöhemmin Razzlelle selvisi Monroen olleen laulaja yhtyeessä, jonka tyyliin hän oli ihastunut "Sounds"-lehteä lukiessaan. Kolmen keikan katsomisen jälkeen Razzle ilmestyi takahuoneeseen ja ilmoitti haluavansa Hanoi Rocksin rumpaliksi, vaikka murtamalla yhtyeen rumpalin jalan. Pian Andy McCoy ja Michael Monroe pyysivät Razzlea yhtyeen rumpaliksi hotellihuoneessaan. Yhtyeen alkuperäinen rumpali Gyp Casino olikin jo kyllästynyt yhtyeeseen, ja hänen välinsä muihin yhtyeen jäseniin olivat viilenneet. Casinon huumeidenkäyttö oli riistäytynyt käsistä, ja hän puhui avoimesti masentuneena itsemurhasta. Niinpä McCoy erotti Gyp Casinon 25. kesäkuuta "Sundance Summer Festival" -festivaaleilla Kouvolan Selänpään lentokentällä tämän hyökättyä McCoyn kimppuun kesken keikan. Syynä hyökkäykseen oli se, että McCoy oli tapellut tyttöystävänsä ja Casinon lapsuudenystävän Annan kanssa. Kaiken lisäksi Gyp Casinon jälkeen McCoyn kimppuun hyökkäsivät kolme järjestyksenvalvojaa, joita McCoy löi kitaralla päähän. Lopulta McCoy pakeni lavalta takahuoneeseen ja hajotti raivoissaan sen. Myöhemmin McCoy joutui tulemaan Kaukoidästä Alavudelle käräjäoikeuteen vastaamaan pahoinpitelysyytteisiin. Tuomiosta valitettiin Vaasan hovioikeuteen, joka kumosi tuomion ja vapautti syytteistä McCoyn ja ilmeisesti myös koko yhtyeen. 27. heinäkuuta 1982 Gyp Casino soitti Tavastialla viimeisen keikkansa Hanoi Rocksin riveissä.
Oriental Beat Haastattelussaan musiikkitoimittaja Dave Dickson, josta tuli ensimmäisen juttunsa myötä lehden epävirallinen Hanoi Rocks -toimittaja, sanoi, että Kerrang!-lehden toimitukseen oli tullut albumi, jonka esittäjästä kukaan ei tiennyt mitään muuta kuin sen, ettei yhtye näyttänyt edustavan heavy metalia kannen perusteella. Lopulta, kun levyä oli pyöritelty toimistossa, se annettiin Dicksonille. Dickson kuunteli levyn ja vakuuttui täysin yhtyeen potentiaalista ja järjesti itsensä heti yhtyeen seuraavalle Lontoon keikalle. Ensimmäinen Kerrang!-lehden Hanoi Rocks -juttu ja "Oriental Beat" -arvostelu ilmestyi lehden 18. numerossa 17. kesäkuuta 1982:
The Marquee Club 1980-luvulla klubilla vaikutti progressiivisen rockin uusi tuleminen ja NWOBHM, jota edusti erityisesti Iron Maiden. Ensimmäinen The Marqueella ja sen kuuluisalla pienellä lavalla soittanut suomalaisyhtye oli Hanoi Rocks, joka esiintyi siellä ensimmäisen kerran syksyllä 1981, toistamiseen vuonna 1982 ja kolmannen kerran jouluna 1983. Viimeksi mainitusta joulunajan konsertista tallennettiin live-levy "All Those Wasted Years" ja samanniminen live-videotaltiointi. Hanoi Rocks oli ainut yhtye, joka toi Marqueelle glam rock -aikakauden. Yhtye soitti klubilla myös useita muita kertoja.
Lähiöt Suomessa Näin yleisessä määrittelyssä ongelmallista on se, että eri aikoina ja erikokoisina rakennetut alueet eroavat toisistaan huomattavasti. Lähiötä käytetään myös symbolisena kategoriana: lähiöksi saatetaan helpommin mieltää tietyt alueet, kuten Kontula ja Jakomäki, kuin vauraammat asuinalueet, kuten Oulunkylä ja Kulosaari. Lähiön määritelmälle onkin luonteenomaista sen epätarkkuus.
Pukinmäki Pukinmäki rajoittuu lounaasta ja lännestä Vantaanjokeen. Pohjoisessa ja koillisessa raja kulkee Pukinmäenkaarta pitkin. Idässä kaupunginosaa rajaa päärata Kehä I:een (Seppämestarintie) saakka. Kehä I:n eteläpuolella raja kulkee Savelanpuiston länsiosissa Vantaanjokeen saakka. Radan eteläpuolella sijaitseva Savela kuuluu siis Pukinmäkeen.
Lähiö Ongelmalähiön käsite on osin median itsensä synnyttämä ja ylläpitämä. Ranskalaista lähiökeskustelua tutkineen Loïc Wacquantin mukaan tiedontuottajat nostavat jonkun alueen ominaispiirteen esiin ja leimaavat sen epänormaaliksi, millä perustellaan aiheen käsittely mediassa. Ranskassa onkin kehittynyt lähiöuutisoinnin kulttuuri, jonka piirteitä ovat niin kutsutut lähiötoimittajat ja yliuutisointi. Linda Haapajärven ja Lotta Junnilaisen mukaan myös Suomessa lähiöuutisointi ja lähiöiden todellisuus ovat etääntymässä toisistaan: median tuottama kuva ongelmalähiöistä ei vastaa lähiöiden asukkaiden omaa kokemusta asuinalueestaan. Lähiön leimaamisella on myös kielteisiä seurauksia, sillä asukkaat voivat liittää kielteiset piirteet omaan minäkuvaansa. Leima voi heikentää alueen sosiaalista elämää ja tehdä yhteenkuuluvuudesta mahdotonta, jolloin kielteinen käsitys lähiöstä muuttuukin todeksi ja lisää eriarvoisuutta.
Lähiöt Suomessa Ongelmalähiön käsite on osin median itsensä synnyttämä ja ylläpitämä. Ranskalaista lähiökeskustelua tutkineen Loïc Wacquantin mukaan tiedontuottajat nostavat jonkun alueen ominaispiirteen esiin ja leimaavat sen epänormaaliksi, millä perustellaan aiheen käsittely mediassa. Ranskassa onkin kehittynyt lähiöuutisoinnin kulttuuri, jonka piirteitä ovat niin kutsutut lähiötoimittajat ja yliuutisointi. Linda Haapajärven ja Lotta Junnilaisen mukaan myös Suomessa lähiöuutisointi ja lähiöiden todellisuus ovat etääntymässä toisistaan: median tuottama kuva ongelmalähiöistä ei vastaa lähiöiden asukkaiden omaa kokemusta asuinalueestaan. Lähiön leimaamisella on myös kielteisiä seurauksia, sillä asukkaat voivat liittää kielteiset piirteet omaan minäkuvaansa. Leima voi heikentää alueen sosiaalista elämää ja tehdä yhteenkuuluvuudesta mahdotonta, jolloin kielteinen käsitys lähiöstä muuttuukin todeksi ja lisää eriarvoisuutta.
Pukinmäki Shell Helmisimpukka Pukinmäki on auki 24h osoitteessa Ratavallintie 1.
Pukinmäki Pukinmäki () on kaupunginosa n:o 37 Koillis-Helsingissä. Peruspiirijaossa sama Pukinmäen alue on numero 502.