mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Enguerrand de Marigny Enguerrand de Marigny (noin 1275 – 30. huhtikuuta 1315) oli ranskalainen kamariherra ja kuningas Filip IV Kauniin ministeri.
Valois-dynastia Suku on saanut nimensä apanage-läänityksestä, Valoisin kreivikunnasta (sijaitsi Picardiassa, Oise-joen laaksossa, josta sen nimikin, "Val d'Oise"), jonka sai Valoisin Kaarle isältään Ranskan kuningas Filip III Rohkealta. Kaarle Valois oli ensimmäisen Valois-hallitsijan, kuningas Filip VI:n isä. Nimi tuli käyttöön hallitsijahuoneenkin kutsumanimenä, vaikka sukulaisuus oli niinkin läheinen kuin ensimmäisen polven serkkuus, kun aikakauden poliittisessa kielenkäytössä tarve osoittaa erillisyys syntyi lähinnä juuri kyseisen vallanperimyksen erityispiirteillä: naispuolisten perillisten ja näiden jälkeläisten syrjäyttäminen sekä huomattavat perimyssodat. Suvun päähaara sammui vuonna 1498, mutta suvussa on monia nuorempia sivuhaaroja:
Lisäksi suvusta polveutui monia aviottomista jälkeläisistä alkaneita nk. bastardisukuhaaroja ("rameaux illegitimes"). Näistä mainittakoon mm. (jotka elivät vielä pitkään itse Valois-suvun sammumisen jälkeen):Henrik III oli viimeinen Valois-sukuun kuulunut Ranskan hallitsija. Kuningas Henrik IV, Vendomen herttua ja Navarran pikkukuningas, seurasi häntä valtaistuimelle ja näin Bourbon-suku tuli valtaan Valoisien sijaan.
Filip VI Kun Kaarle IV Kaunis vuonna 1328 kuoli, hänellä ei ollut miespuolista perillistä. Filip VI oli Filip III:n pojanpoikana vahva ehdokas kuninkaaksi mutta kruunua tavoitteli myös Kaarlen sisar Ranskan Isabella, joka halusi kruunun pojalleen, silloin alaikäiselle Englannin Edvard III:lle.
Ranskalaiset eivät hyväksyneet Edvard III:n nousua tyhjälle valtaistuimelle. Hän olisi saanut perimyksen äitinsä Isabellen kautta ja ranskalaiset tulkitsivat mahdottomaksi, että joku voisi siirtää oikeuden, jota hänellä itsellään ei ole. Englantilaiset tukivat Edvard III:ta ja heistä oli luonnollista, että läheisyys ratkaisisi perimyksen. Tosin he unohtivat Ludvig X Itsepäisen tyttären Johannan, joka oli läheisempi sukulainen kuin Edvard III.
Filip IV (Ranska) Filip Kaunis oli Ranskan kuninkaista varmasti edeltäjiään paremmin koulutettu. Kunnia tästä lankeaa Gilles de Rome -nimiselle oppineelle, joka saapui Italiasta opiskelemaan Pariisiin. Vanhemman veljensä kuoltua (1276) tuli Filipistä kruununperillinen, minkä vuoksi hän joutui erityisen opetuksen kohteeksi. Gilles de Rome edusti aristotelista tomismia, ja hänen huolekseen annettiin tulevan monarkin opillinen sivistäminen. Ennen vuotta 1285 Gilles kirjoitti teoksen ”"Du gouvernement des princes"”, joka on ollut keskeinen teos myös myöhempien hallitsijoiden koulutuksessa. Keskeistä de Romen teoksessa ja opetuksessa oli harkitsevaisuuden korostaminen; sen perusteella hän määritteli niin sodankäynnin onnistumisen kuin ruhtinaan muunkin menestyksen.
Filip VI Artois’n Robertia estettiin saamasta Artois’n kreivikuntaa perintönä itselleen. Hänen isänsä oli kuollut ennen pojan syntymää. Perintö oli mennyt isän siskolle, Burgundin herttuattarelle. Tämä tuomio tapahtui jo Filip IV Kauniin aikana. Hallitsija ajoi tässä omaa etuaan, sillä kuninkaan pojat olivat sidoksissa Burgundin herttuakuntaan ja kreivikunta oli mahdollisesti tulossa takaisin kuninkaallisen perheen piiriin. Uuden kuninkaan Filip VI:n aikana Robert aloitti uuden prosessin oikeuksiensa puolesta. Tämän hän kuitenkin hävisi käytettyään väärennettyjä asiapapereita. Filip VI julisti Robertin valtakunnan viholliseksi, ja näin hän joutui pakenemaan Englannin kuninkaan suojiin ja tuli tämän henkilökohtaiseksi ystäväksi. Robert käytti itseään esimerkkinä, kuinka perimyksessä voidaan noudattaa myös naislinjaa, vaikka edesmenneellä on postuumina syntynyt poikalapsi. Tämä lisäsi Edvard III:n intoa vaatia itselleen Ranskan kruunua.
Suomen pelastusalan keskusjärjestö Perjantaita kuukauden 13. päivinä pidetään onnettomuuden päivinä. Ranskan kuningas Filip IV Kaunis vangitutti temppeliherrat 13. lokakuuta 1307.
Enguerrand de Marigny Pierre Floten ja Hugues de Bouvillen Mons-en-Pévèlen taistelussa tapahtuneiden kuolemien jälkeen de Marigny nimitettiin vuonna 1304 Filip IV Kauniin ylihoviherraksi ja ministerin päälliköksi. Vuonna 1306 hänet lähetettiin johtamaan Normandian verotusta. Hän sai palveluksistaan lukuisia lahjoja ja palkkaa Filip IV Kauniilta, mutta hän myös sai eläkettä Englannin kuninkaalta Edvard II:lta. 
Kun valta siirtyi kuningas Ludvig X Itsepäiselle, uuden kuninkaan setä Valois’n kreivi Kaarle käytti tilaisuutta hyväkseen ja hyökkäsi voimakkaasti de Marignytä vastaan. Kaarle Valois peri voiton taistelussa ja intensiivisen toimien tarkkailun jälkeen de Marigny tuomittiin muun muassa kavalluksesta, rahan arvon huonontamisesta, kuninkaallisten metsien hakkauttamisesta, kirkon varojen kavaltamisesta ja myös noituudesta. De Marigny tuomittiin epäilyttävien olosuhteiden hallitsemassa oikeudenkäynnissä ja hänet hirtettiin 1315.
Louis (Evreux) Hän oli kuningas Filip IV Kauniin nuorempi veli, jä myös häneltä hän sai läänityksekseen Exreux’n kreivikunnan vuosin 1298 ja 1309 välisenä aikana (riippuu lähteestä mihin vedotaan).
Filip IV (Ranska) Furnesin taistelu käytiin 9. elokuuta 1297, ja siinä Flanderin kreivi joutui ranskalaisten vangiksi, ja hänen joukkonsa pakotettiin perääntymään. Vihollisuudet päättyivät Vyve-Saint-Bavon rauhaan, jossa Filip Kauniin vastustajina olivat Englannin kuningas ja tämän kanssa liittoutunut Flanderin herttua, joka oli huolissaan Ranskan kuninkaan Flanderin kaupunkien porvaristoa kohtaan osoittamasta tuesta. Flanderin kreivi oli eräs harvoista jäljellä olevista feodaaliruhtinasta ja etsi monelta suunnalta tukea taisteluun Ranskan kuninkaiden hegemoniapyrkimyksiä vastaan.
Luxemburg Luxemburg pysyi Pyhästä saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta itsenäisenä kreivikuntana vuoteen 1354 saakka. Silloin keisari Kaarle IV korotti sen herttuakunnaksi. Vuonna 1437 hallitseva suku sammui ja herttuakunta siirtyi lyhyeksi ajaksi Habsburgeille, kunnes Bourgognen herttua Filip II Hyvä liitti sen omiin alueisiinsa. Ennen Marie de Bourgognen, Filipin pojantyttären, kuolemaa 1482 herttuakunta palasi takaisin Habsburgien omistukseen. Espanjan Habsburgien omistukseen maa siirtyi vuonna 1506.
Suorat kapetingit Kapetingien suora dynastia päättyi vuonna 1328, viimeisenä hallitsijanaan Kaarle IV (h. 1322-1328). Kruunu periytyi lopulta Filip VI:lle, josta tuli Valois-dynastian perustaja.
Lumikki Eckhard Sanderin mukaan Lumikin todellinen esikuva oli Waldeckin kreivi Filip IV von Wildungenin tytär
Margarethe (1533-1554). Hänen isänsä omisti seudulla useita kuparikaivoksia, joiden työn­tekijöistä monet olivat lapsia. Margarethe joutui 17-vuotiaana pakenemaan kotoaan, koska hän ja hänen isänsä uusi puoliso eivät voineet sietää toisiaan. Margarethe asettui tuolloin Espanjan hallinnassa olleeseen Brysseliin. Siellä häntä kosi Espanjan kruununprinssi, myöhempi kuningas Filip II. Avioliitto­hanke kuitenkin raukesi, kun Margarethe kuoli vain 21 vuoden ikänä, huhujen mukaan myrkytettynä.
Filip IV (Ranska) Kuningas ei ollut enää pelkästään lääninherran ("suzerain") vaan hän oli tyypillisesti monarkki ("souverain"). Tämä oli seurausta kuninkaan omassa hallinnassa olevan alueen laajenemisesta, josta puolestaan seurasi kuninkaan vaikutusvallan suora kasvu. Ensinnäkin avioliittonsa kautta hän sai hallittavakseen niin Navarran kuningaskunnan kuin myös Champagnen kreivikunnan, joiden ainoa perijä oli hänen vaimonsa, joka oli orpo ja saanut siten hallittavakseen mainitut alueet. Vuonna 1286 Filip Kaunis osti Chartesen kreivikunnan, ja vuonna 1312 Lyonin kaupungin porvarit häikäistyneinä kuningasvallan arvovallasta ja voimakkuudesta, anoivat kaupunkinsa kuninkaallisen suojelukseen.
Filip IV (Ranska) Kuten Jean Favier toteaa, koko Filip Kauniin poliittinen psykologia toimi sen kuninkuuden karisman perusteella, jota hänen "kuninkaan voitelunsa" oli tuonut mukanaan. Voitelussa ei ollut kyse vain käsien voitelusta, kuten oli tavallista toimijoiden tapauksessa, vaan myös pään voitelusta, kuten oli tapana tehdä piispoille. Voitelu suoritettiin Reimsin katedraalissa ja saman kaupungin Pyhän Remyn basilikassa pyhällä öljyllä, joka ei koskaan vähentynyt ja sitä käytettiinkin vain yksi tippa joka sukupolven aikana. Näin kuninkaasta tuli Herran voideltu ja erilainen yksilö.
Edvard III Ranskalaiset aateliset eivät hyväksyneet Edvardin vaatimuksia Ranskan kruunusta vedoten muun muassa saalilaiseen lakiin, jonka mukaan kuninkaallinen perimys ei voisi kulkea äidin suvun kautta (kuten Edvardilla Isabellan tai kuningatar Johanna II:n kautta). Ranskalaiset asettivat vuonna 1328 uudeksi kuninkaaksi Edvardin serkun Filip VI:n, joka oli Filip IV Kauniin veljen Kaarlen poika. Edvardin päätarkoituksena oli varmistaa oikeutensa maihinsa Akvitanian herttuana. Vaatimuksia Ranskan kruunuun käytettiin ennemminkin sodan poliittisena oikeutuksena, joka unohdettiin aina kun tilanne sitä edellytti.
Filip IV (Espanja) Espanjan imperiumi oli heikkenemässä jo ennen Filip IV:n nousua valtaistuimelle, vaikkei tämä laskusuhdanne vielä juurikaan näkynyt. Filipin hallinto ei kyennyt asiaa auttamaan, vaikka hänen pitkään valtakauteensa mahtuu paljon myös menestyksiä. Melko kaoottisesti hallitun valtakunnan käytännön politiikka jäi enimmäkseen neuvonantajille, joilla, taitavuudestaan huolimatta, oli erilaisia näkemyksiä asioiden hoidosta. Suurin ongelma olivat kuitenkin aikakauden loputtomat sodat, joita Espanja kävi Alankomaita, Ranskaa ja Isoa-Britanniaa vastaan, ja joissa espanjalaisten sotaonni ei enää kestänyt. Kun tähän lisättiin vielä kolmikymmenvuotisen sodan vaatimat lisäjoukot ja yhä uudet sodat alituisesti voimistuvaa Ranskaa vastaan, ei ollut ihme, että Espanjan kansa ei juuri vaurastunut. Siirtolaisuus Espanjan Amerikkaan uusien mahdollisuuksien perään voimistui koko 1600-luvun.
Franco Maria Malfatti Malfati oli Ranskan kuninkaan Filip IV ja hänen puolisonsa Johanna Navarralaisen jälkeläinen. Hän oli keskeinen jäsen Italian Kristillisdemokraattisen puolueen johdossa, jossa hän toimi mm. poliittisen toimiston päällikkönä sekä muissa merkittävissä tehtävissä.
Filip IV (Ranska) Huhtikuussa vuonna 1314 tämä skandaali tuli julkiseksi, ja toisena osapuolena olivat veljekset Philippe ja Gautier d’Aunai, jotka olivat hovipalvelusta suorittavia ritareita. Veljekset tuomittiin majesteettirikoksesta ankarimman mukaan: rangaistuksena oli niin sanottu kolminkertainen kuolemantuomio.
Filip IV (Ranska) Kuninkaan neuvonantajista kaikkein vaikutusvaltaisimmat olivat Guillaume de Nogaret ja Enguerrand de Marigny. Heistä Guillaume de Nogaret oli kotoisin Languedocin maakunnasta ja toimi Montpellier’n yliopiston roomalaisen oikeuden professorina ennen astumistaan Filip Kauniin palvelukseen vuonna 1292. Hänestä tuli kuninkaan neuvonantaja vuonna 1295 ja sinetinvartija vuonna 1307. Hänen sanotaan johtaneen kuninkaallista politiikkaa koko 1300-luvun alun ajan. Hänen keskeisin toimintansa oli puolustaa kuninkaallista valtaa ja politiikkaa ja kasvattaa kuninkaan valtaa valtakunnan sisäisissä asioissa, mikä ei suinkaan lisännyt hänen kansansuosiotaan.
Harmaakaihi Harmaakaihi eli katarakta (myös cataracta tai catarrhacta) on silmäsairaus, joka tarkoittaa silmän normaalisti kirkkaan linssin (mykiön) samenemista. Hoitamattomana harmaakaihi heikentää näköä pysyvästi ja voi aiheuttaa sokeuden tai lievemmän näkövamman.
Harmaakaihi Harmaakaihi etenee yksilöllisesti ja esiintyy joko jommassakummassa tai molemmissa silmissä.
Harmaakaihi Aurinkolasit voivat auttaa osaltaan ennalta ehkäisemään harmaakaihia vähentämällä silmään tulevaa UV-säteilyä. Myös osassa piilolinssejä on UV-suojaus. Aurinkolaseja käytettäessäkin jopa 50 % ympäröivästä UV-säteilystä saattaa silti päästä silmään linssien ohitse. On esitetty, että riittävä säännöllinen antioksidanttien (kuten A-, C- ja E-vitamiinit) auttaisi estämään harmaakaihia, mutta lisäravinteina otettuna niistä ei ole todettu olevan hyötyä.
Lancashirenkarjakoira Heelereiden silmissä esiintyy myös paljon merkityksettömiä muutoksia. Vuosien 1994–2005 aikana on tutkittu virallisesti 70 aikuista heeleriä, joista 28:lla oli jokin merkintä diagnoosissa. Yleisimpiä silmäsairauksia nillä ovat linssiluksaatio (voimakkaan linjasiitoksen vuoksi koko kannassa), CEA (collie eye anomalia), harmaakaihi ja PRA eli etenevä verkkokalvon surkastuminen. Suomessa on toistaiseksi kolme linssiluksaatiotapausta, joista yksi on Suomessa syntynyt koira. Harmaakaihia on yksi selvä ja yksi tulkinnanvarainen tapaus. PRA:ta on tavattu Suomessa yhdessä heelerissä.
Glaukooma Vanhasta viherkaihi-nimestä huolimatta glaukoomalla ei ole mitään tekemistä kaihin (vanha nimitys harmaakaihi) kanssa.
Linssileikkaus Ikänäön korjaamiseen käytettävässä linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön.
DM2-tauti DM2-tauti eli tyypin 2 myotoninen dystrofia on sairaus, jonka pääoireisiin kuuluvat lihasten heikkous ja lihasjäykkyys, lihaskipu sekä harmaakaihi. Sairaus on dominantisti periytyvä.
Mäyräkoira Muita yleisiä perinnöllisiä sairauksia ovat polvilumpion sijoiltaanmeno (patellaluksaatio), epilepsia, verkkokalvon kasvuhäiriö, harmaakaihi, idiopaattinen keratiitti, ylimääräiset karvat silmäluomien sisällä ja sarveiskalvon ihosaarekkeet.
Kuvasz Silmäsairauksista kuvaszilta on muissa maissa löydetty sekä harmaakaihia (HC) että etenevää verkkokalvon rappeumaa (PRA), jotka johtavat koiran sokeutumiseen. Suomessa kuvaszeja ei ole juurikaan silmäpeilattu, joten tutkimustuloksia ei ole käytössä.
Sideroosi Silmien altistus rautapölylle voi aiheuttaa silmäsideroosia (eng. "siderosis bulbi"). Tilassa silmien väri muuttuu ja voi ilmetä silmävaurioita kuten harmaakaihia ja hämäräsokeutta. Vauriot johtuvat raudan syövyttävästä vaikutuksesta.
Marinesco–Sjögrenin oireyhtymä Marinesco–Sjögrenin oireyhtymä on oireisto, joka aiheuttaa motoriikan ongelmia, kehitysvammaisuutta ja sokeutta. Tavallisia piirteitä ovat ataksia, synnynnäinen harmaakaihi, alikehittynyt lihaksisto, selkärangan skolioottisuus, sukurauhasten kehittymättömyys, lyhytkasvuisuus ja mikrokefalia.
Jeanne Calment Calment oli 85-vuotias, kun hänellä todettiin harmaakaihi. Vuonna 1985 hän siirtyi vanhainkotiin. 119-vuotiaana Calment oli melkoisen sokea ja erittäin huonokuuloinen. Calment kuoli 4. elokuuta 1997 kello 10.45.
Baibars Hänen ensimmäinen päällikkönsä, turkkilainen emiiri Hama, oli epäluuloinen Baibarsin ulkonäön takia; tämä oli kalpea, pitkä ja sinisilmäinen (harmaakaihi?). Baibars myytiinkin mamelukkiupseerille ja lähetettiin Egyptiin, jossa hänestä tuli aijubidi As-Salih Ayyubin henkivartija.
Näkökirurgia Ikänäön korjaamiseen käytetty linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset Ihmisiä kuoli eniten säteilyyn Hiroshimassa ja Nagasakissa noin viikossa, monia 3–4 viikon kuluessa räjähdyksestä. Mutta 2 kuukauden kuluttua suorat säteilykuolemat loppuivat. Kilpirauhassyöpä, harmaakaihi ja leukemia yleistyivät.
Harmaakaihi Altistus UV-säteilylle sekä ionisoivalle säteilylle kasvattavat harmaakaihin riskiä. Icelandairin lentäjien keskuudessa tehty tutkimus osoitti, että harmaakaihin riski oli lentäjillä kolminkertainen muuhun väestöön nähden, koska säteily on lentokorkeudessa voimakkaampaa kuin maan pinnalla.
Harmaakaihi Harmaakaihin oire on heikkenevä näöntarkkuus. Sairauteen ei tyypillisesti liity kipua. Harmaakaihipotilas joutuu yleensä aluksi hankkimaan silmälasit, ja lopuksi näöntarkkuus voidaan palauttaa leikkauksen avulla. Sokeus voi ilmetä potilailla, joilla sairaus pahenee eikä sitä leikata.
UV-indeksi UV-indeksi (UVI) on kansainvälinen standardimitta auringon ultraviolettisäteilyn voimakkuudelle. Sen tarkoituksena on auttaa ihmisiä suojautumaan UV-valon aiheuttamilta ongelmilta, kuten esimerkiksi auringonpolttamalta, silmävahingoilta (esimerkiksi harmaakaihilta), ihon ikääntymiseltä ja ihosyövältä (katso lisätietoja ultraviolettisäteilyn terveysvaikutuksista).
Harmaakaihi Harmaakaihin riskiä lisää korkea ikä. 16 prosenttia 65–69-vuotiaista kärsii siitä ja yli 85-vuotiaista peräti yli 70 prosenttia. Perintötekijöillä on jotain vaikutusta sairauden syntyyn, ja sairastumisen riski on suurempi naisilla ja mm. diabeetikoilla. Riskitekijöitä tunnetaan lukuisia.
Harmaakaihi Nykyaikaisessa kaihileikkauksessa samentunut silmän mykiö (linssi) korvataan keinotekoisella; aiemmin mykiö poistettiin kokonaan ja näön keskittyminen palautettiin voimakkailla erikoissilmälaseilla; eräs kuuluisimpia näin leikattuja potilaita oli puolalainen fyysikko, kaksinkertainen Nobel-palkinnon saaja Marie Curie.
Kissansilmäoireyhtymä Kissansilmäoireyhtymä vaihtelee laajasti oireiltaan ja vakavuusasteeltaan. Pahimmillaan potilas kuolee heti synnyttyään. Joskus oireistosta kärsivät ovat eriasteisesti kehitysvammaisia. Silmäoireet voivat olla niin vakavia, että potilaalle kehittyy harmaakaihi ja erilaisia vaurioita silmähermossa ja värikalvoilla. Värikalvot voivat jopa puuttua (aniridia).
Mykiö Mykiön rakenteessa voi olla synnynnäisiä poikkeavuuksia kuten pienilinssisyys tai mykiö voi sijaita väärässä kohdassa. Mykiöön voi tulla samentumia, jotka tunnetaan harmaakaihina. Samentumat voivat olla synnynnäisiä tai ilmestyä myöhemmin. Yleensä samentumat eivät ole häiritseviä, mutta jos samentumasta on huomattavaa haittaa voidaan samentuma hoitaa leikkauksella.
Pinseri (koirarotu) Pinseri on suhteellisen terve rotu. Silmäsairauksista pinsereillä esiintyy perinnöllistä harmaakaihia (HC) ja PHTVL/PHPV:a. Jonkin verran esiintyy lievää lonkkaniveldysplasiaa (C-lonkat), joka ei rodun terveen rakenteen vuoksi aiheuta koiralle ongelmia. Pinsereille tyypillisiä vaivoja ovat rokotusreaktiot ja iho-ongelmat.
Arvo Parkkila Parkkilan viimeisiä elinvuosiaan varjostivat monet sairaudet: Parkinsonin tauti, harmaakaihi, selkävaivat, sotavammat, tuberkuloosi ja liikenneonnettomuudessa saatu aivovamma. Lisäksi hän maksoi ulosoton kautta remonttifirmansa konkurssissa syntyneitä velkoja pienestä eläkkeestään. Hän kuoli Koskelan sairaalassa 73-vuotiaana vuonna 1978.
Snautseri Snautsereilla esiintyy vähäisissä määrin korvatulehduksia (yleisin ilmennyt sairaus), lonkkaniveldysplasiaa, kyynärniveldysplasiaa, silmäsairauksia (esimerkiksi perinnöllistä harmaakaihia eli hereditary cataract eli HC ja progressiivista verkkokalvon rappeutumaa eli progressive retinal atrophy eli PRA), purentavikoja ja hammaspuutoksia, kivesvikaisuutta sekä kohtutulehduksia ja nisäkasvaimia.
Pitkäkarvainen saksanseisoja Rodun yleisin terveysongelma on lonkkanivelten kasvuhäiriö. Tällöin koira kärsii perinnöllisestä lonkkanivelten löysyydestä. Suomessa tilanne on huonompi kuin Saksassa, sillä aikaisemmin jalostuksessa käytettiin koiria, joilla oli lonkkavikaa. Muita merkittäviä sairauksia ovat olkanivelten osteokondroosi, kyynärnivelten kasvuhäiriöt, harmaakaihi, hammaspuutokset, purentavika, kivesviat ja silmäluomien asentovirheet.
Cromen oireyhtymä Cromen oireyhtymä on autosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä, johon liittyy synnynnäinen harmaakaihi, epileptisyyttä, kehitysviivettä ja lyhytkasvuisuutta. Tila on kuvattu kahdella tyttövauvalla, joiden vanhemmat olivat keskenään ensimmäisiä serkkuja. Tytöt kuolivat 4- ja 8-kuukautisina, ja kuoleman jälkeen tutkittaessa heillä havaittiin munuaisten tubulaarinen nekroosi sekä enkefalopatia.
Marie Curie Säteilyn aiheuttama harmaakaihi alkoi sodan jälkeen heikentää Curien näköä. Leikkauksella ja erikoissilmälaseilla näkö onnistuttiin pelastamaan. Hänen omasta tahdostaan asia salattiin kuolemaan asti. Potilas esiintyi sairaalassa niin sanottuna hyväntekeväisyyspotilaana eli iäkkäänä, varattomana naisena nimellä ”madame Carré”. Erikoissilmälasit hankittiin kiertoteitse.
2,4-Dinitrofenoli DNP:tä voidaan pitää akuutisti myrkyllisenä aineena, jonka käyttö on johtanut useisiin kuolemantapauksiin. Suun kautta saadut suuret annokset lisäävät kehon perustason aineenvaihduntaa aiheuttaen pahoinvointia, hikoilua, sekavuutta, päänsärkyä, hengityksen kiihtymistä, kohonnutta sydämen syketiheyttä ja laihtumista. Jatkuva altistus DNP:lle voi johtaa ihovaurioihin ja hyvinkin pian harmaakaihiin.
Ikänäkö RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjamiseen käytettävä leikkausmenetelmä, jossa silmän mykiö korvataan keinotekoisella linssillä. Leikkausmenetelmä on samanlainen kuin harmaakaihileikkauksessa, mutta 0-linssin sijaan silmään asennetaan taittovirheen mukainen linssi yksilöllisillä vahvuuksilla. Toisin kun laser-leikkauksissa, linssinvaihtoleikkauksen jälkeen hoitotulos on pysyvä, eikä myöskään harmaakaihi pääse kehittymään.
Harmaakaihi Suomessa keskimääräinen kaihileikkauspotilas on 72–74-vuotias. Sairautta esiintyy harvinaisempana myös nuoremmilla henkilöillä, joilla sen monesti aiheuttaa jokin muu sairaus tai ikään liittymättömät riskitekijät. Lääkehoitoa ei ole, mutta sairauden näkökyvylle aiheuttama haitta on korjattavissa leikkauksella varsin tehokkaasti. Lisävaikutuksena on joskus ollut se, että potilas on onnistuneen leikkauksen jälkeen voinut jättää siihen asti käyttämänsä lukulasit pois.
Dobermanni Muita dobermannilla esiintyviä vammauttavia tai kuolemaan johtavia sairauksia ovat vatsalaukun laajentuma ja kiertymä, verenvuototaipumus eli von Willebrandin tauti, wobbler eli kaularangan instabiliteetti, ristisidevammat ja harmaakaihi. Vähemmän vakavista sarauksista esiintyy muiden muassa lonkkanivelen kasvuhäiriötä eli HD, PHTVL/PHPV, spondyloosia, kasvaimia, suolistosairauksia ja ihosairauksia. Dobermanni kuuluu PEVISA-ohjelmaan.
Inuiittikoira Pääosin suhteellisen terve rotu. Joitain geneettisiä sairauksia on kuten perinnöllinen harmaakaihi, lonkkavika ja epilepsia, joiden kaikkien varalta se pitäisi testauttaa ennen jalostuskäyttöä. Englannin inuiittikoirayhdistys, "Northern Inuit Society" tarkistuttaa kaikki jalostukseen käyttämänsä koirat lonkkien osalta. Järjestöllä on myös oma rekisteröintinsä jolloin pennun mukana tulee sukutaulu ja vanhempien terveystulokset.
Linssileikkaus (RLE = refractive lens exchange) on ikä­näön korjamiseen käytettävä leikkausmenetelmä, jossa silmän mykiö korvataan keinotekoisella linssillä. Tästä käytetään myös nimeä ikänäköleikkaus tai RLE-leikkaus. Leikkausmenetelmä on samanlainen kuin harmaakaihileikkauksessa, mutta 0-linssin sijaan silmään asennetaan taittovirheen mukainen linssi yksilöllisillä vahvuuksilla. Toisin kun laser­leikkauksissa, linssinvaihtoleikkauksen jälkeen hoitotulos on pysyvä, eikä myöskään harmaakaihi pääse kehittymään.
Staffordshirenbullterrieri 1960–1980-luvuilla Suomen staffordshirenbullterrieripopulaatiossa esiintyi jonkin verran perinnöllistä harmaakaihia (HC), mistä johtuen rotu liitettiin silmien osalta Suomen Kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan (PEVISAan). Nykyään pentueen rekisteröinnin edellytyksenä on myös lonkkatutkimuslausunto, joskaan sen tuloksella ei ole vaikutusta. Staffordshirenbullterrieriyhdistyksen jalostuksen tavoiteohjelman mukaan huomiota tulee kiinnittää myös jalostukseen käytettävien koirien polvien terveyteen.
Pieni amerikanpaimenkoira Rodun odotettu elinikä on 12-15 vuotta. Kuten useilla rotukoirilla, myös pienellä amerikanpaimenella esiintyy joitain tyypillisiä sairauksia. Esimerkkejä silmällä pidettävistä sairauksista ovat etenevä verkkokalvon surkastuma (PRA), perinnöllinen harmaakaihi, iriksen kehityshäiriö (iris coloboma), mikro-oftalmia eli pienisilmäisyys, lääkeaineyliherkkyys (MDR1), lonkkavika ja perinnöllinen selkäytimen rappeumasairaus (degeneratiivinen myelopatia)
Parsonrussellinterrieri Perinnöllisistä silmäsairauksista parsoneilla on todettu lähes ainoastaan harmaakaihia ja linssiluksaatiota. Yhdistys suosittelee koirien silmä- ja polvitarkastusta, ja jalostukseen käytettävien koirien silmät ja polvet tulee olla tarkastettu. Astutushetkellä koirien silmätarkastuslausunnon ei tule olla vuotta vanhempi. Vuosina 1991–2007 silmät on tutkittu 755 koiralta, joka on 23 prosenttia rekisteröidyistä koirista. 2000-luvulla syntyneistä koirista on tarkastettu jo yli 30 prosenttia.
Rottweiler Kookkaana rotuna rottweilerilla on erityisesti syytä kiinnittää huomiota lonkkanivelen ja kyynärnivelen kasvuhäiriöön, sillä pahalaatuiset luuston kehityshäiriöt voivat invalidisoida koiran. Kehityshäiriöiden syntyyn vaikuttavat paljolti pennun ruokinta ja liikunta, perinnöllisten tekijöiden lisäksi. Erilaiset silmäsairaudet, kuten harmaakaihi eli HC, ovat myös yleistymässä rottweilerilla. Myös monet ihmisillekin tutut taudit, kuten syöpä, sydänvika jne. ovat rottweilerin ennenaikaisen poismenon syynä.
Memira Memira OY on yhteispohjoismaalaisessa omistuksessa oleva näkökirurgiaan erikoistunut sairaalaketju. Memiran klinikoilla tehdään sekä silmien laserleikkauksia (FemtoLASIK ja LASEK) että linssileikkauksia (RLE-Refraktive Lens Exchange). Lasermenetelmillä korjataan yleensä likinäköisyyttä, kaukotaitteisuutta ja hajataitteisuutta, kun taas linssileikkauksella edellä mainittujen lisäksi myös ikänäköä sekä harmaakaihia kulloinkin sopivalla linssillä. Memiralla on lähes 50 klinikkaa Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Suomessa, ja niissä tehdään yli 20 000 silmäleikkausta vuodessa.
Pohjanpystykorva Pohjanpystykorva kuuluu Suomen Kennelliiton Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan polvi- ja silmäsairauksien osalta. Jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla silmä- ja polvitarkastuslausunto ennen ensimmäistä astutusta. HC:ta (harmaakaihi), PRA:ta (verkkokalvon etenevä surkastuminen) tai PHTVL/PHPV-sairauden (sikiöaikaisen verisuonijäänteen aiheuttama silmän kehityshäiriö) asteita 3–6 sairastavan koiran jälkeläisiä ei rekisteröidä. Polvilumpioiden osalta rekisteröinnin raja-arvo on polvilumpioluksaation aste 1.
Ibizanpodenco Ibizanpodenco on tyypillinen vinttikoiratyyppinen alkukantainen metsästyskoira, sillä se kärsii vain harvoin perinnöllisistä sairauksista. Pienempiä terveysongelmia ovat sydänsairaudet ja allergiat; hyvin harvoin esiintyy myös aksonaalista dystrofiaa, harmaakaihia (HC), verkkokalvon dysplasiaa (RD) ja kuuroutta. Ibizanpodencon omistajien tulisi antaa eläinlääkärin silmäpeilata koiransa ennen kuin niitä käytetään jalostukseen. Rodulla esiintyy myös kilpirauhasen vajaatoimintaa. Rotu on herkkä nukutusaineille ja elää normaalisti 12–14-vuotiaaksi.
Näkökirurgia RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjaamiseen kehitetty linssileikkausmenetelmä. RLE-leikkauksessa käytetään niin sanottuja multifokaalisia linssejä (RLE multifocal and RLE trifocal), joilla pyritään silmälasittomuuteen. Tässä leikkausmenetelmässä silmän oma mykiö poistetaan ja korvataan keinotekoisella linssillä, joka jää silmään loppuelämän ajaksi. Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä hajataitteisuutta. Linssileikkauksen jälkeen harmaakaihi ei pääse enää kehittymään.
Ultraviolettisäteily Yleisesti ottaen UVA on ultraviolettisäteilyn vaarattomin säteilyalue, mikä johtuu siitä, että sen fotoni on pienienergisin, mutta se vanhentaa ihoa ja saattaa aiheuttaa geenivaurioita ja siten ihosyöpää. UVA-säteily tunkeutuu syvälle kudokseen, valovanhentaa ihoa mutta polttaa 1000 × heikommin kuin UVB. Iho ruskettuu, kun UVA-säteily osuu melanosyytteihin eli ihon väriainetta eli melaniinia muodostaviin soluihin.
UVA-säteily tunkeutuu myös silmässä mykiöön asti ja aiheuttaa sen samentumista eli harmaakaihia.
Suomenpystykorva Suomenpystykorva kuuluu myös Suomen Kennelliiton Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelmaan PEVISAan polvi- ja silmäsairauksien osalta. Jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla silmä- ja polvitarkastuslausunto ennen toista astutusta. HC:ta (harmaakaihi), PRA:ta (verkkokalvon etenevä surkastuminen) tai PHTVL/PHPV-sairauden (sikiöaikaisen verisuonijäänteen aiheuttama silmän kehityshäiriö) asteita 3–6 sairastavan koiran jälkeläisiä ei rekisteröidä. Polvilumpioiden osalta rekisteröinnin raja-arvo on polvilumpioluksaation aste 1.
Amerikancockerspanieli Amerikanockerspanielit ovat herkkiä sairastumaan eräisiin niille tyypillisiin tauteihin, kuten korvatulehduksiin ja joskus myös silmätulehduksiin. Siksi ne voivat vaatia enemmän eläinlääkärin seurantaa kuin muut rodut. Yleisimpiin silmäongelmiin kuuluvat etenevä verkokalvon surkastuma (PRA) (Suomessa ilmeneminen on tosin vähäistä), glaukooma ja harmaakaihi. Suomessa PEVISA (perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) vaatii silmä-, polvi- ja lonkkatarkastuksen kaikille koirille, joita käytetään jalostukseen. Muita yleisiä sairauksia ovat hemolyyttinen anemia (AIHA). Lonkkavikaa esiintyy myös.
Jorma Luhta Luhta syntyi melkein sokeana, mutta synnynnäinen harmaakaihi saatiin korjattua useissa leikkauksissa kouluikään mennessä. Poika innostui piirtämisestä, metsässä kulkemisesta ja karttojen laatimisesta metsäalueista. Yhdeksän ikävuoden vaiheilla Jorma Luhta lainasi isän kameraa kalastusretkellä Kaldoaivin erämaassa, mutta vasta 14 ikävuoden paikkeilla hän kiinnostui valokuvauksesta ja luontoaiheisten kirjojen tekemisestä vakavammin. Seinäjokelaispojan tärkeimmäksi ohjaajaksi luontokuvauksessa sattui kaupunkiin muuttanut, autonasentajana vielä tuolloin elantonsa ansainnut Hannu Hautala.
Alaskanmalamuutti Rotu on yleisesti ottaen melko terve. Alaskanmalamuuttien tavallisimpia sairauksia ovat lonkkaviat (lonkkaniveldysplasia), kyynärnivelen dysplasia ja silmäsairaudet. Silmäsairauksista yleisimmät ovat harmaakaihi ja etenevä verkkokalvon rappeutuma eli PRA. Lisäksi yksittäistapauksina esiintyy lähes kaikilla muillakin roduilla tavattuja sairauksia, joita ovat esimerkiksi epilepsia, syövät, kilpirauhasen vajaatoiminta ja purentaviat. Malamuuteilla on myös esiintynyt hermolihasrappeumaa. Suomessa alaskanmalamuutti on mukana PEVISA-ohjelmassa, jolla pyritään ehkäisemään perinnöllisiä sairauksia. Jalostukseen käytettäviltä koirilta vaaditaan lonkkakuvaus ja silmätarkastus.
Meretojan tauti Meretojan taudin oireisiin kuuluu muun muassa silmän sarveiskalvon verkkomaista rappeutumista, joka heikentää näköä ja altistaa silmän kuivumiselle, silmätulehdukselle, glaukoomalle ja harmaakaihille. Usein esiintyy myös iho-oireita, kuten ihon kutinaa, kuivumista, vähittäistä löystymistä, ohentumista ja haurastumista. Neurologisiin oireisiin voi kuulua muun muassa kasvolihasten riippumista ja sormitunnon heikkoutta. Toisinaan Meretojan tautiin liittyy lisäoireina häiriöitä munuaisten ja sydämen toiminnassa. Sairauteen ei tunneta parantavaa hoitoa. Tauti on dominoivasti periytyvä.
Kromfohrländer Populaation pienestä koosta huolimatta kromfohrländer on melko terve rotu. Mitään tiettyjä rodulle ominaisia sairauksia ei ole. Rodulla esiintyviä perinnöllisiä sairauksia ovat harmaakaihi, epilepsia ja digitaalinen hyperkeratoosi eli ihon sarveiskerroksen liiallinen kasvu. Saksalaisen rotujärjestön tutkimuksessa 17 % kyselyyn vastanneiden koirista sairasti epilepsiaa ja 6 % hyperkeratoosia. Osallistuneet koirat olivat kuitenkin keski-iältään melko nuoria, ja epilepsiaoireet ilmenevät usein vasta aikuisiällä. Jalostuksella pyritään vähentämään perinnöllisten sairauksien määrää.
Sokeus Sokeudella on lukuisia syitä. Sairauksia ovat muun muassa trakooma, harmaakaihi, glaukooma, jokisokeus, diabeettinen retinopatia, retinitis pigmentosa, silmäpohjan ikärappeuma, Stargardtin tauti sekä useat melko harvinaiset oireyhtymät, kuten Bardet-Biedl. Synnynnäinen epämuodostuma, josta kärsivällä silmät puuttuvat, tunnetaan nimellä anoftalmia; täydellinen anoftalmia ja siitä johtuva näkökyvyn puuttuminen on kuitenkin äärimmäisen harvinainen. Kaihi on kehitysmaissa johtava sokeuden syy. On arvioitu, että jopa 10–18 % sokeina syntyneistä kärsii Leberin synnynnäisestä amauroosista.
Montgomery Clift Alkoholismi ja lääkeriippuvuus kuitenkin veivät Montgomery Cliftiä vääjäämättä kohti loppua. Hänen univaikeutensa pahenivat, hän kärsi muistikatkoksista, ja hänellä todettiin harmaakaihi vain 39-vuotiaana. Clift vietti viimeiset vuotensa kotiinsa lukkiutuneena, vaikkakin näytteli vielä yhdessä, epäonnistuneena pidetyssä elokuvassa "Kujanjuoksu" (1966). Cliftin kumppani Lorenzo James löysi hänet kuolleena vuoteesta 23. heinäkuuta vuonna 1966. Kuolinsyy oli sepelvaltimotukos.Cliftillä on tähti elokuvaurastaan Hollywood Walk of Famella, osoitteessa 6104 Hollywood Blvd.
Degu Lemmikkideguilla tavataan sokeritautia ja vanhemmalla iällä harmaakaihia. Molempien epäillään liittyvän vääränlaiseen ruokavalioon, ja myös liian vähäinen liikunta altistaa degun lihomiselle. Myös suolitukokset ja hammasongelmat kuten hammaspiikit ja etuhampaiden katkeamiset/liikakasvut ovat deguilla yleisiä. Vilkkaana eläimenä degu saattaa myös teloa itseään esimerkiksi putoamalla, mutta eläinlääkärin hoitoa tarvitaan harvoin. Riitelyssä tulleet haaverit tai hännänpään irrotessa haavan voi itse puhdistaa desinfiointiaineella (esim. Bacibact tai Septidin). Jos haava alkaa märkiä ja tulehtua, kannattaa ottaa yhteys lähimpään eläinlääkäriin.
Villakoira Villakoiralla esiintyy verrattain vähän perinnöllisiä sairauksia. Silmäsairauksista esiintyy harmaakaihia ja etenevää verkkokalvon surkastumaa (PRA). Joitakin silmäluomen sisäänpäinkääntymiä on havaittu. Kuten muillakin roduilla, jalostukseen käytettävien koirien silmät tulisi aina tutkituttaa ennen astutusta. Samoin polvet on tutkittava kaikilla kokomuunnoksilla patellan luksaation varalta. Isovillakoiralta vaaditaan ennen astutusta myös lonkkakuvaus lonkkadysplasian ja biopsia SA:n varalta. Tämä on suositeltavaa myös keskikokoiselle villakoiralle. Legg-Perthesin tautia esiintyy pienemmillä muunnoksilla ja epilepsiaa joillakin yksilöillä kaikissa muunnoksissa.
Ikänäkö Ikänäön korjaamiseen käytettävässä linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä haja­taitteisuutta.
Linssileikkaus voidaan tehdä myös niin sanottua yksiteholinssiä käyttäen. Linssileikkauksesta käytetään tällöin nimitystä RLE Monofokal, jolloin lukulaseja tarvitaan leikkauksen jälkeen. Moniteholinsseillä tehtävässä silmäleikkauksessa, RLE Multifokal, pyritään silmälasittomuuteen.
Siperianhusky Siperianhuskyn yleisimpiä vaivoja ovat erilaiset silmäsairaudet. Tavallisin on HC eli harmaakaihi. Vähäisissä määrin esiintyy myös muita silmäsairauksia. Silmien väri ei siperianhuskylla vaikuta näiden sairauksien esiintymiseen. Luustollisesti huskyt ovat terveitä, ja niillä esiintyy hyvin vähän esimerkiksi lonkkadysplasiaa. Huskyilla esiintyy tietyissä suvuissa myös epilepsiaa, joka korostuu sukusiitoksessa. Sukusiitos on joissakin sukulinjoissa melko yleistä. Se aiheuttaa muun muassa elinvoiman laskemista ja pentuekokojen pienenemistä. Suomessa sukusiitos on suhteellisen harvinaista, sillä Suomessa kanta on suuri ja eri sukuja on paljon.
Kääpiösnautseri Kääpiösnautseri on suhteellisen terve rotu. Sillä esiintyy jonkin verran perinnöllisiä silmäsairauksia. Rodulle ominainen on perinnöllinen varvasanomalia, jossa koiran uloimmat varpaat surkastuvat sen ollessa nuori. Jalostukseen käytettävät kääpiösnautserit tutkitaan sekä silmäsairauksien että varvasanomalian varalta. Kääpiösnautserilla esiintyy virtsatieongelmia useammin kuin muilla roduilla, mutta ongelmia voi ehkäistä oikeanlaisella ruokavaliolla. Kookkaampiin snautsereihin verrattuna kääpiösnautsereilla esiintyy vähemmän lonkka- ja nivelsairauksia. Kääpösnautsereilla esiintyy jonkin verran harmaakaihia (cataracta), etenevää sidekalvon surkastumaa (progressive retinal atrophy eli PRA) sekä ylimääräisiä silmäripsiä (distikiaasi), jonka tarkkaa periytymistä ei tunneta.
Bordercollie Bordercollie on yleisesti ottaen melko terve rotu. Rodun edustajilla on havaittu Suomessa jonkun verran lonkkaniveldysplasiaa, CEA:ta (collie eye anomaly) ja harmaakaihia. Suomessa harvinaisina tapauksina on todettu myös PRA:ta (verkkokalvon etenevä surkastuma), kyynärniveldysplasiaa ja epilepsiaa. Muissa maissa nämä ovat hieman yleisempiä bordercollien osalta. Bordrcolliella esiintyy lonkkavikaa: vuosina 1997–2003 tutkituista 484 koirasta tapauksia oli 22,73 %. Nykyään ainakin Suomessa sairaita koiria on huomattavasti vähemmän. Rodulla on nousevina ongelmina nivelen kasvu- ja luutumishäiriö (osteokondroosi) erityisesti olkapäässä irtopalalla ja sitä ilman (OCD ja OC), sekä epilepsia.
2,4-Dinitrofenoli DNP:n laaja lääketieteellinen käyttö laihdutuslääkkeenä tapahtui vuosina 1933–1938 muun muassa USA:ssa. Lääkekäyttö alkoi kun Stanfordin yliopiston Cutting ja Tainter ilmoittivat havaitsemastaan DNP:n kyvystä tehostaa perustason aineenvaihduntaa. Vain vuosi DNP:n lääkekäytön alkamisesta, Tainter arvioi vähintään 100 000 henkilön käyttäneen DNP:tä Yhdysvalloissa muiden valtioiden lisäksi. DNP on paitsi myrkyllinen, myös ihmisten herkkyys aineelle on hyvin yksilöllistä. Siksi sitä käytettiin lääketieteellisissä ylipainon hoidoissa varovasti ja asteittain sopivalle tasolle korotetuin henkilökohtaisin annoksin. DNP:n kliininen käyttö lopetettiin 1938 sen harmaakaihia aiheuttavan vaikutuksen vuoksi.
Bichon frisé Bichon frisé kuuluu Suomen kennelliiton perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelman (PEVISA), minkä vuoksi pentuja ei voi rekisteröidä, ellei sen vanhempia ole tarkastettu polvistaan valtuutetun eläinlääkärin tutkimuksissa. Rotujärjestö ei suosittele jalostukseen käytettäväksi koiria, joiden polvitarkastuslausunto on huonompi kuin 1 (asteikko 0–4). Myös silmät kuuluvat PEVISA:aan, eikä silmätarkastuslausunto saa olla pentuja teetettäessä vuotta vanhempi. Bichoneilla silmien ongelmana on harmaakaihi (katarakta). Rodulla esiintyy myös jonkin verran allergioita, joten on tärkeää, että jalostukseen ei käytettäisi allergisia yksilöitä. Bichonit ovat yleensä taipuvaisia vehnäallergiaan. Yleisesti ottaen bichoneita pidetään terveinä koirina.
Bostoninterrieri Bostoninterrierillä esiintyy Suomessa polvilumpion sijoiltaanmenoa eli patellaluksaatiota, harmaakaihia, nuoruusiän (1-6-vuotiaana alkavaa) kaihia, hengitysvaikeuksia, reisiluun pään kuoliota eli legg perthesiä, kivesvikaa, kuuroutta, allergioita, sydämen toimintahäiriöitä, virtsakiviä, epilepsiaa, punasolujen kiihtyneestä hajoamisesta johtuvaa eli hemolyyttistä anemiaa, vilkkuluomen pullahtamista eli kirsikkasilmiä, lisämunuaisen kuorikerroksen liikatoimintaa eli cushingin oireyhtymää, kitalakihalkioita, selkäydinnesteen kierron häiriötä eli syringomyeliaa ja satunnaisesti napatyrää. Silmäsairaudet ovat melko yleisiä, sillä 23 %:lla tutkituista koirista oli sairaat silmät. Sairauksien yleisyyttä ei voida kuitenkaan luotettavasti määritellä, koska tutkittuja koiria on toistaiseksi vähän.
Hovawart Lonkkavikaa merkittävämmäksi terveysuhaksi ovat muodostumassa erinäiset autoimmuunisairaudet, kuten kilpirauhasen vajaatoiminta, SA-ihosairaus, etenevä selkäydinrappeuma (DM) ja kurkunpäänhalvaus (LP). Rodussa esiintyy myös maksashunttia, sydänsairauksia ja vatsalaukunkiertymää. Silmäsairauksia tutkitaan hovawarteilta jonkin verran, mutta todetut tapaukset ovat varsin harvinaisia, harmaakaihi on niistä yleisin. Hovawart kasvaa nopeasti, ja on siksi altis nivelten ja luuston kasvuhäiriöille. Olka-, polvi- ja kyynärniveldysplasiaa tavataankin rodussa jonkin verran. Olkanivelen kasvuhäiriö on näistä kolmesta hovawartilla yleisin (yli puolet tapauksista), ja toisin kuin yleensä isoilla roduilla, kyynärnivelen kasvuhäiriö kaikkein harvinaisin. Kuten kaikilla koiraroduilla, syövät ja allergiat ovat yleistyneet. Missä määrin viimeksi mainitut johtuvat elinympäristöstän ja ruokavalion muutoksista ja missä määrin perimästä on epäselvää.
Novascotiannoutaja Tollereilla esiintyy niin perinnöllisiä kuin perinnöllisiksi epäiltyjä sairauksia samoin kuin muissakin noutajaroduissa. Lonkka- ja kyynärnivelten sairaudet ja silmäsairaudet ovat yleisimpiä tollereilla, näistä esimerkkinä HD eli lonkkanivelen kasvuhäiriö ja kyynärnivelen dysplasia OD, joka on luutumishäiriöistä johtuva sairaus. Ilmenneitä silmäsairauksia ovat muun muassa PRA eli verkkokalvon etenevä surkastuma, joka on hyvin yleinen. Sitä esiintyy lähes joka tollerin suvussa joko sairastajina tai kantajina. HC:tä eli harmaakaihia on myös tavattu, kuten myös RD:tä eli verkkokalvon kehityshäiriötä, mutta näitä vähemmässä määrin. Myös erilaiset autoimmuunisairaudet, jossa kehon oma puolustusjärjestelmä alkaa virheellisesti hyökätä omaa elimistöä vastaan, ovat tulleet tutuiksi, mutta näiden sairauksien periytyvyydestä ei ole vielä tietoa tarpeeksi. Tällaisia sairauksia ovat esimerkiksi hypothyroidismi eli kilpirauhasen vajaatoiminta sekä hemolyyttinen anemia, jossa elimistö tuhoaa itse punasoluja. Muita yksittäistapauksina ilmenneitä sairauksia ovat epilepsia ja erilaiset ihmisillekin tutut sairaudet kuten sydänviat, maksa- ja munuaissairaudet sekä syövät.
Chihuahua (koira) Pienille koirille tyypilliset sydämen vajaatoimintahäiriöt ovat myös melko yleisiä vanhemmalla iällä. Chihuahualla on esiintynyt myös etenevää verkkokalvon surkastumaa ja harmaakaihia. Muita periytyviä sairauksia ovat muun muassa purentavirheet, hammaspuutokset ja epilepsia. Purentaviat tai hammaspuutokset eivät vaikuta koiran normaalielämään, jos se pystyy syömään normaalisti. Chihuahuojen silmät vuotavat usein, mutta tämä kirkas silmävuoto on kuitenkin vaaratonta. Se tosin voi värjätä vaaleiden koirien silmänalukset punertaviksi, mutta ongelma on poistettavissa esimerkiksi apteekista saatavalla boorivedellä pyyhkimällä. Perinnöllisten sairauksien todennäköisyys lisääntyy sisäsiitosta käytettäessä.
Chihuahua on yleisvaikutelmaltaan tiivisrakenteinen ja terhakka. Erittäin tärkeitä ominaispiirteitä ovat omenanmuotoinen kallo, kohtalaisen pitkä, hyvin korkea-asentoinen ja sirppinä tai puoliympyränä kaartuva häntä sekä koiran kokoon suhteessa suuret silmät ja korvat. Chihuahuan rungon pituus on hieman korkeutta pitempi, tämä korostuu usein etenkin nartuilla. Kuono taas on lyhyt ja hieman ylöspäin kääntynyt.
Ihmisrotu Lääketieteessä tutkimuksessa rotua on käytetty muuttujana muun muassa epidemiologisissa tutkimuksissa kuolleisuutta arvioidessa ja joiden sairauksien, kuten sirppisoluanemian yhteydessä. Jotkut tutkijat katsovat, että vaikka rotu ajan myötä osoittautuisi karkeaksi ja tehottomaksi menetelmäksi ihmisten geneettisten erojen ymmärtämisessä, sillä voi olla tärkeä väliaikainen rooli. Koska rotumääritelmät ovat epämääräisiä ja vaikeasti luokiteltavia, ainoaksi käytännölliseksi luokittelumenetelmäksi on muodostunut ihmisten itseidentifikaatio. Rotu on havaittu selittäväksi tekijäksi muun muassa kroonisen munuaistaudin etenemisessä, lihavuudessa ja harmaakaihissa. Tutkimustulokset ovat joskus ristiriitaisia. Esimerkiksi Yhdysvalloissa korkea verenpaine on todettu yleisemmäksi afroamerikkalaisilla kuin valkoisilla, mutta toisaalta nigerialaisilla ja jamaikalaisilla, jotka ovat ”etnisesti mustia”, korkeaa verenpainetta on vähemmän kuin yhdysvaltalaisilla valkoisilla. Mustilla korkeaa verenpainetta esiintyi 14–44 % ja valkoisilla 27–55 %. Vaaleaa ihoa pidetään ihmisen hyvinvoinnille tärkeän D-vitamiinin tuotantoa tehostavana sopeutumana. Toisaalta tumma iho on päiväntasaajan alueiden sopeutuma auringonvalon polttavaa vaikutusta vastaan.
Kimoa Kimo on espanjalainen vaatteiden ja asusteiden jälleenmyyjä, jonka pääkonttori sijaitsee Espanjassa. Brändin on perustanut espanjalainen Formula 1 -kuljettaja Fernando Alonso.
Sevillan yliopisto Sevillan yliopisto () on Sevillassa Espanjassa sijaitseva yliopisto. Yliopiston on perustanut Rodrigo Fernández de Santaella vuonna 1505, ja siellä voi opiskella esimerkiksi humanistisia ja matemaattisia tieteitä.
Albuquerque Kuvernööri Valdes kirjoitti Espanjan kuninkaalle Felipe V:lle ja Uuden-Espanjan varakuninkaalle Don Francisco Fernández de la Cuevalle, että hän oli perustanut kylän soveliaalle paikalle Rio del Norten varrelle. Hän nimitti paikan varakuninkaan kunniaksi tämän arvonimen, Alburquerquen herttua, mukaan: San Francisco de Alburquerque. Alburquerque oli kolmas kylä Santa Fen ja Santa Cruzin jälkeen, jonka espanjalaiset perustivat New Mexicon alueelle.
Espanjan toinen tasavalta Espanjan parlamentti oli laatimassa maan perustuslaista erittäin papistonvastaista. Sen seurauksena katolinen Alcalá-Zamora erosi pääministerin virasta protestina lokakuussa 1931. Seuraavaksi pääministeriksi nousi papistonvastainen liberaali Manuel Azaña, joka oli tehtävässä syyskuuhun 1933 saakka. Hän oli perustanut liberaalin Acción Republicana (Tasavaltalaistoiminta) -puolueen vuonna 1930. Azaña muun muassa vähensi armeijan valtaa, sekä sai liitettyä uuteen perustuslakiin pykälät papiston oikeuksien rajoittamisesta, maallisesta koulutuksesta, maauudistuksesta ja naisten täydestä äänioikeudesta.
Argentiinan historia Ensimmäiset löytöretkeilijät saapuivat nykyisen Argentiinan alueelle 1500-luvulla. Espanjalaiset havittelivat aluetta Portugalin saatua jalansijaa Brasiliassa. 1500-luvun loppuun mennessä Espanjalla oli perustanut siirtokuntia La Plata- joen varrelle, eli nykyisten Argentiinan ja Uruguayn alueille. Alueiden hallinta virallistettiin Espanjan imperiumissa varakuninkaan hallinnassa. Jesuiitoilla oli tuohon aikaan merkittävästi vaikutusvaltaa maan hallinnossa. Samoin kuin Espanjasta, ajettiin jesuiitat pois myös La Platasta vuonna 1767. Napoleonin sotien seurauksena Espanjan hallinto heikkeni ja kriisiytyi, jota itsenäisyysmieliset hyödynsivät ja pitkän vapaussodan jälkeen 1816 siirtokuntien kongressi julisti itsenäisyyden. Seurasi kansallisen hajaannuksen aikakausi, jolloin käytiin ajoittaisia taisteluita. Vasta vuonna 1862 maa sai pysyvän tasavaltaisen hallitusmuodon, vakiintui ja rikastui nopeasti. Toisen maailmansodan jälkeen Perónien juntat hallitsivat maata ajoittain. Vuonna 1982 käyty Falklandin sota kriisiytti sotilasdiktatuurin. Tämän jälkeen valta siirrettiin siviileille ja demokratian vakiintui maahan. 1990-luvun jälkeen maa on ollut talousvaikeuksissa.
Messias Muita vuoden 70 jälkeen itseään Messiaaksi väittäviä olivat kreetalainen Mooses, joka vakuutti, että hän jakaisi Kreetan ja Palestiinan välisen meren, Serenus, joka johti monia juutalaisia Espanjassa, ja sabbatealaisen harhaopiksi katsotun mystisen liikkeen perustanut Šabbetai Tsevi. "The Jewish Encyclopedia" (X osa, s. 252–255) luettelee 28 väärää messiasta vuosilta 132–1744.
Rifin sota Ranska oli toukokuussa 1924 perustanut heimoalueille omia puolustusasemiaan Ranskan Marokosta käsin. Huhtikuussa 1925 berberit aloittivat suurhyökkäyksen ranskalaisten asemia vastaan. Taisteluissa kuoli jopa 2 000 ranskalaista sotilasta; määrä oli viidesosa kaikista maan Rifissä olleista joukoista. Tämän seurauksena Ranska liittyi sotaan täysimittaisesti tuomalla Marokkoon 160 000 muukalaislegioonalaista. Kun Espanja samalla oli lisännyt omien joukkojensa määrää 90 000 mieheen, berberit joutuivat altavastaajaksi.
Harri Hertell Harri Hertell (s. 1985) on helsinkiläinen runoilija, spoken word -artisti, kulttuurituottaja (AMK) ja dj. Esikoiskokoelmassaan "Kunnes oppii kävelemään" hän kuvailee pääkaupunkilaista elämää, kun taas uudemmassa tuotannossaan hän on siirtynyt kohti aforisminomaista ja pelkistettyä luontorunoutta. Hertell on myös perustanut Helsinki Poetry Connection -kollektiivin. Hertell tunnetaan lavarunoustapahtumien järjestämisen lisäksi Hertell & Hertell -spoken word -yhtyeen sekä dub poetry duo Dubroksen keulahahmona. Hänen runojaan on käännetty espanjaksi, saksaksi, englanniksi, ranskaksi, tšekiksi, puolaksi ja katalaaniksi.