mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Latvian juutalaiset 1850-luvulla juutalaisia koskevaa lainsäädäntöä kevennettiin entisestään, ja heitä alkoi muuttaa Riikaan Puolasta, Valko-Venäjältä ja Liettuasta. Vuonna 1867 Riiassa asui 5 254 juutalaista, mutta 1881 heitä oli jo 14 222. Juutalaisia oli paljon myös Kuurinmaan ja Zemgalen pienissä kaupungeissa, esimerkiksi Tukumsissa heitä oli 46,5 % väestöstä ja Bauskassa 59,4 %. Valtaosa heistä puhui jiddišiä, josta kehittyi Kuurinmaalla oma murteensa. Monet heistä osasivat myös saksaa. Latgalessa juutalaiset siirtyivät enenevässä määrin venäjän kielen käyttöön.
Jäänmurtaja Kontio Seikkailustaan naarmuilla selvinneellä matruusilla oli paljon onnea matkassaan: paitsi että hänen avunhuutonsa kuultiin, oli hänen onnensa, että iltainen lumisade oli lakannut, sillä lumisateessa hänen löytämisensä olisi ollut paljon vaikeampaa.
Arno Anthoni Anthonin ja Toivo Horellin nimet nousivat otsikoihin loppuvuodesta 2003, kun toimittaja Elina Sana kertoi kirjassaan "Luovutetut", että Suomesta jatkosodan aikana Saksaan luovutettuja juutalaisia olisi ollut paljon aiemmin luultua enemmän. Simon Wiesenthal -keskus vaati kirjaan viitaten luovutuksista vastanneiden henkilöiden saattamista rangaistuksiin.
Jiddiš Jiddiš sai alkunsa 900–1200-lukujen välillä, kun Ranskan juutalaiset muuttivat saksankielisille alueille Reinin laaksoon ja omaksuivat keskiyläsaksan murteen, johon sekoittui hepreaa, juutalaisranskaa ja juutalaisitaliaa. Heprean kieltä ei hyväksytty arkikieleksi, sillä se oli juutalaisille pyhä kieli, jota käytettiin vain uskonnollisissa yhteyksissä; lisäksi hepreasta puuttui paljon arkielämässä tarvittavaa sanastoa. Reininmaalta juutalaiset siirtyivät ristiretkiä pakoon idemmäksi Saksaan ja muualle Keski-Eurooppaan. On myös esitetty, että jiddiš on voinut syntyä idempänä: Baijerissa, Unkarissa ja Tšekissä, mistä se olisi levinnyt sekä länteen että idemmässä jo asuneille juutalaisille.
Kristus (arvonimi) Jeesuksen aikaan ei ollut yhtä muotoa Toisen temppelin juutalaisuudessa, ja oli merkittäviä poliittisia, sosiaalisia ja uskonnollisia eroja eri Juutalaisten ryhmien välillä. Kuitenkin juutalaiset olivat vuosisatojen ajan käyttäneet termiä "moshiach" ("voideltu") viittaamaan heidän odotettuun vapauttajaansa. Juutalaiset pitivät suurta määrää Vanhan Testamentin kohtia messiaanisina, paljon enemmän kuin kristityt yleisesti pitävät messiaanisina, ja eri ryhmien juutalaiset antoivat niille eriasteisia merkityksiä.
Jerusalemin kolmas temppeli Juutalaisuudessa temppelistä on tullut tärkeä uskonnollinen käsite. Toisen temppelin tuhosta saakka uskonnolliset juutalaiset ovat toivoneet näkevänsä Temppeli­vuorella kolmannen temppelin. Toivo paluusta Jerusalemiin ja temppelin jälleen­rakentamisesta onkin ilmaistu monissa juutalaisissa rukouksissa, erityisesti juutalaisen perinteen mukaisesti kolmesti päivässä luettavassa "Amida"-rukouksessa. Vaikka sitä ei edelleenkään ole rakennettu, Kolmannen temppelin käsite ja sitä koskeva toivo on juutalaisuudessa ja varsinkin ortodoksi­juutalaisuudessa pyhä, ja odotetaan, että se vielä kerran rakennetaan palvonta­paikaksi. Tavallisin käsitys kuitenkin on, että se käy mahdolliseksi vasta Messiaan tullessa. Temppelin uskotaan tällöin tulevan kaikkien kansojen rukoushuoneeksi.
Adolf Hitlerin suku Hitlerin Y-kromosomin haploryhmä on hollantilaisten tutkijoiden Jean-Paul Muldersin ja Marc Vermeerenin mukaan "E1b1b". Vaikka kyseinen haploryhmä onkin yleinen afrikkalaisilla ja juutalaisilla miehillä, sitä kantaa myös 9 prosenttia saksalaisista ja itävaltalaisista miehistä, ja näistä 80 prosenttia ei ole juutalaista syntyperää. Tutkimuksen uutisointi mediassa oli tutkimuksen tekijöiden mielestä spekulatiivista ja ymmärtämätöntä väittäessään Hitlerillä olevan "afrikkalaiset ja juutalaiset" juuret.
Suomen juutalaiset Ensimmäinen Suomessa kirjoitettu Toora-käärö saatiin valmiiksi 1872. Samana vuonna juutalaisten oikeudellinen asema oli ensimmäistä kertaa esillä valtiopäivillä Leo Mechelinin aloitteesta. Juutalaisten asumisoikeuksia ja toimeentulomahdollisuuksia kavennettiin 1889 olennaisesti. Noin tuhannesta juutalaisesta neljäsosa muutti pois tai karkotettiin. Ensimmäinen juutalaisen seurakunnan ylläpitämä koulu aloitti toiminnan Helsingissä 1893. Toiminta lakkautettiin 1900 varojen puutteessa. Juutalaiset saivat Hietaniemen hautausmaa-alueelle 1896 oman Helsingin juutalaisen hautausmaan.
Antisemitismi Suomessa eivät juutalaiset ole joutuneet samanlaisten vainojen uhriksi kuin useimmissa muissa Euroopan maissa. Ruotsin laki rajoitti juutalaisten asumisoikeutta ja ammatteja Suomessa 1700- ja 1800-luvuilla. 1890-luvulla juutalaisia karkotettiin maasta eikä Venäjältä tulijoita hyväksytty. Ennen vuotta 1917 Suomen juutalaisilla ei ollut kansalaisoikeuksia.
Paul Osipow Osipowin läpimurto tapahtui vuonna 1966 järjestetyssä Nuorten näyttelyssä. Siellä oli esillä Osipowin urbaania elämää kuvaavia popmaalauksia, jotka saivat paljon kiitosta. Hänen maalauksensa ovat muuttuneet paljon tuosta ajasta ja nykyään hänen teoksiaan onkin vaikea luokitella minkään tietyn taidesuuntauksen mukaan. Suomen ja Euroopan lisäksi hänen taulujaan on ollut esillä eri näyttelyissä Yhdysvalloissa, Japanissa ja Israelissa.
Paljon onnea vaan (Tuulin kappale) ”Paljon onnea vaan” on suomalaislaulajan Tuulin kappale, joka julkaistiin hänen "Salaisuudet"-esikoisalbumin toisena singlenä 14. elokuuta 2012. Kappaleen on säveltänyt Pauli Rantasalmi ja sanoittanut Pekka Eronen.
Kristinuskon historia Suomessa Karjalaiset liittyivät Novgorodin alaisuuteen ja omaksuivat ortodoksisen uskon. Tämäkin muutos tapahtui hitaasti ja asteittain, ja Karjalassa onkin säilynyt paljon esikristillistä mytologiaa ja perinteitä.
Orjuus Myös juutalaisessa kulttuurissa käytettiin orjia, ja Vanhassa testamentissa annetaan orjien asemaa koskevia määräyksiä, esimerkiksi ”"Jos joku lyö orjaansa tai orjatartaan kepillä ja tämä kuolee siihen paikkaan, lyöjä on ansainnut rangaistuksen. Mutta jos orja pysyy hengissä päivän tai kaksi, isäntää älköön rangaistako; onhan orja hänen omaisuuttaan."” Toisaalta Vanhan testamentin mukaan juutalaiset itsekin olivat aikoinaan olleet orjina Egyptissä, kunnes he Mooseksen johdolla poistuivat maasta.
Suomen juutalaiset Abraham Cohn muutti todennäköisesti ensimmäisenä juutalaisena pysyvästi Helsinkiin. Ruotsin valtakunnassa säädettiin 1806 laki, joka kielsi juutalaisten maahanmuuton. Ruotsissa laki oli voimassa kolme vuotta mutta Suomessa periaatteessa koko autonomian ajan. Ruotsin lait jäivät Venäjän alaisessa Suomen suuriruhtinaskunnassa edelleen voimaan, ja siten vuoden 1782 lakia tulkittiin niin, että juutalaiset eivät saa asettua Suomeen.
Beth Shalomin synagoga Synagoga rakennettiin vuonna 1935 vastapäätä Ateenan vanhempaa vuonna 1904 rakennettua synagogaa. Syynä uuden synagogan rakentamiseen oli se, että kaupunkiin muutti paljon juutalaisia pakolaisia Vähästä-Aasiasta. Synagogarakennus on tehty Pentelikon-vuoren valkoisesta marmorista ja edustaa yksinkertaista uusklassista (uuskreikkalaista) arkkitehtuuria. Synagogan nimi on suomeksi ”Rauhan talo”.
Harjukeltalieko Harjukeltalieko kasvaa harjumaastossa paahteisilla kuivilla mäntyrinteillä. Se vaatii paljon valoa, ja hyötyy metsäpaloista. Laji onkin voimakkaimmillaan Suomessa puolustusvoimien ampuma-alueilla, joissa esiintyy usein tulipaloja ammuntojen seurauksena. Metsäpalojen vähentyminen lieneekin suurin syy lajin taantumiseen Suomessa ja muualla Euroopassa.
Israel Vuonna 1948 Suomesta lähti vapaaehtoisia juutalaisia sotilaiksi Israeliin, ja myös Suomen valtio avusti Israelia aselahjoituksin. Nämä suomenjuutalaiset vapaaehtoiset muodostivat juutalaisen yhteisönsä jäsenmäärään nähden maailman suurimman vapaaehtoisten joukon verrattuna muuhun juutalaiseen diasporaan.
Holokausti Viro oli ensimmäinen maa, jonka saksalaiset julistivat vapaaksi juutalaisista, mikä tapahtui helmikuussa 1942 kun maahan jääneet tuhat juutalaista oli ammuttu. Latviassa ja Liettuassa juutalaisia surmattiin paljon enemmän. Paikalliset osallistuivat tekoihin aktiivisesti, sillä juutalaisia syytettiin yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa miehitysaikana 1940–1941. Liettuassa vain kolme päivää hyökkäyksen alkamisen jälkeen Saksan turvallisuusjoukot kehottivat paikallisia puolisotilaallisia joukkoja toimeenpanemaan pogromin Kaunasissa ja 1 500 juutalaista tapettiin yhdessä yössä.
Holokausti Euroopan puolueettomat maat kuten Sveitsi ja Ruotsi pyrkivät eri tavoin suojelemaan ja pelastamaan juutalaisia. Ruotsi pelasti Tanskan 8 000 juutalaista, ja Ruotsin, Sveitsin ja Vatikaanin suurlähetystöt yrittivät pelastaa Unkarin juutalaiset myöntämällä heille viisumeita. Vatikaanin linja oli melko juutalaisvastainen ja välinpitämätön Euroopan ja Italian juutalaisten auttamisen suhteen. Palestiinan puolen miljoonan juutalaisyhteisö oli hajanainen ja pelkäsi omankin turvallisuutensa puolesta pystyäkseen auttamaan Euroopan juutalaisia kovinkaan paljon.
Łódźin ghetto Kaupungissa pantiin toimeen useita juutalaisvastaisia operaatioita. Juutalaisilta riistettiin heidän liikeyrityksensä ja ammattiasemansa, ja heidän oli ryhdyttävä käyttämään keltaista daavidintähteä. Synagogat suljettiin, ja juutalaisten oli pidettävä liikkeensä auki myös juhlapäivinään. Kaupungista pakeni joukoittain juutalaisia. 8. helmikuuta 1940 annettiin gheton perustamiskäsky. Tällöin juutalaisten asuma-alue oli jo rajoitettu muutamiin Vanhankaupungin katuihin ja niiden pohjoispuoleisen Baŀutyn kaupunginosan kortteleihin, joista ghetto myöhemmin muodostettiin. 1. maaliskuuta natsien alkuunpanemassa pogromissa surmattiin paljon juutalaisia. Seuraavien kahden kuukauden aikana alue eristettiin puusta ja vaijerista rakennetuilla aidoilla. Virallisesti juutalaiset oli suljettu ghettoon 1. toukokuuta.
Ruusa Ruusa on suomalainen naisen etunimi. Vuonna 2010 Suomessa on syntynyt 14 Ruusa-nimistä. Ruusa-nimi tulee ruusu-kasvista. Muissa maissa Ruusa-nimi esiintyy muun muassa muodossa Rose, ja Rosa. Ruusa ei ole mikään kovin yleinen nimi. Suomessa on Rosa-nimisiä paljon enemmän kuin Ruusia. Rose-nimisiä ei Suomessa ole kovin paljon, vuonna 2010 heitä on syntynyt 15. Myös Roosa-nimi on yleinen Suomessa. Ruotsin kielessä on myös muunnos Rusa, joka tässä kielessä tarkoittaa vaaleanpunaista. Ruusa-nimi onkin alun perin tullut luultavasti ruotsinkielen "Rusa"-sanasta.
Vuosina 2000-2009 Ruusa-nimisiä syntyi 87.
Suomen juutalaiset Helsingin juutalaisen hautausmaan kappeli vihittiin käyttöön Hietaniemessä vuonna 1953. Pääministeri David Ben-Gurion vieraili ensimmäisenä Israelin valtionpäämiehenä Suomessa vuonna 1962, ja tällöin hän vieraili myös Helsingin juutalaisessa seurakunnassa. Noin 23 nuorta suomenjuutalaista miestä ja naista värväytyi vapaaehtoiseksi kuuden päivän sotaan. Helsingin juutalaisen seurakunnan keskuksessa paljastettiin vuonna 1970 kuvanveistäjä Harry Kivijärven ja taidemaalari Sam Vannin suunnittelema holokaustin muistomerkki. Israelin pääministeri Golda Meir vieraili Helsingin juutalaisessa seurakunnassa vuonna 1971.
Antisemitismi Saksassa vuonna 2004 tehdyn mielipidetiedustelun mukaan yksi kolmasosa saksalaisista vastustaa antisemitismiä, 7 prosenttia kannattaa sitä, ja loput sijoittuvat näiden välille. Venäjällä 42 prosenttia ajatteli että juutalaisilla on liikaa vaikutusvaltaa, ja 28 prosenttia kaipaa keisarikunnan aikaista juutalaisten rajoitettua asuinaluetta takaisin. Juutalaisvastaisten asenteiden yleisyys ei Euroopassa riipu juutalaisten määrästä, sillä asenteet ovat usein yhtä kielteisiä sellaisissa maissa joissa juutalaisia on vähän, kuten Espanjassa, Kreikassa ja Romaniassa, verrattuina esimerkiksi Unkariin, Britanniaan ja Ranskaan, joissa juutalaisia on paljon.
Antiikin Kreikan kirjallisuus Ptolemaios I perusti Aleksandrian Museionin, muusien pyhätön. Siihen kuului myös suuri kirjasto, tunnettu Aleksandrian kirjasto. Kirjastoon pyrittiin kokoamaan kaikki liikkeellä olleet teokset, ja lopulta se sisälsi yli puoli miljoona teosta, enimmäkseen kreikan kielellä. Aleksandriassa suoritettiin paljon kirjallista tutkimustyötä sekä kommentointia. Aleksandria houkutteli myös paljon juutalaisia oppineita, ja siitä tuli antiikin ajan merkittävin juutalaisen oppineisuuden keskus. Myöhemmin siitä tuli myös merkittävä varhaiskristillisen ajattelun keskus. Näin Aleksandriaa voidaan kuvata aikansa kulttuuriseksi sulatusuuniksi.
Felix Kersten Kersten oli mukana järjestämässä Himmlerin Suomen-vierailua elokuussa 1942. Vierailun aikana Himmler olisi Kerstenin antaman tiedon mukaan vaatinut kaikkien Suomen juutalaisten luovuttamista Gestapolle. Presidentti Ryti tiivisti päiväkirjaansa Himmlerin olevan "äärimmäisen jyrkkä antisemiitti". Kersten puolestaan kertoi Rytille Saksan juutalaistilanteesta ”"juutalaisia lähetetään paljon pois Saksasta Latviaan ja Puolaan, jossa heitä joukottain kylmäverisesti surmataan"” ja puhui ”"ihmisteurastuksesta"”. Tutkija Heikki Ylikankaan mukaan tämä oli mahdollisesti ensimmäinen kerta kun Ryti kuuli juutalaisten joukkosurmista.
Kaupunkiekologia Kaupungeissa on paljon maanpintaa, joka on kasvien kasvamiseen soveltumatonta lähinnä asvaltin, maanmuokkauksen tai voimakkaan kulumisen takia. Kasvillisuus onkin varsin niukkaa, mutta eri lajeja on paljon. Huomattava osa kaupunkien kasvistosta koostuu pihojen, puutarhojen ja puistojen istutetuista kasveista, joista monet on tuotu toisesta maasta tai jopa maanosasta. Hoitamattomien joutomaiden kasvilajistossa on varsin paljon puutarhoista ympäröiville alueille villiintyneitä vieraslajeja. Suomessa tyypillisiä kaupungeissa menestyviä luonnonlajeja ovat esimerkiksi pihasaunio, pihatatar, pihatähtimö, pujo ja voikukat, jotka maaseudulla edustaisivat sukkession alkuvaiheita.
Valjakkoajo Valjakkoajoon käytetään lähinnä puoliverisiä ja erityisiä ajohevosrotuja, Suomessa paljon myös suomenhevosia. Myös poneja käytetään, ja ajaminen onkin sopiva käyttötapa vaikkapa pikkuponille, joka on ratsuna jäänyt omistajalleen liian pieneksi.
Suomen juutalaiset Vuodesta 1938 lähtien Suomeen alkoi tulla varsinkin natsi-Saksasta juutalaisia pakolaisia. Heitä tuli kaikkiaan 500, joista 350 jatkoi Suomesta johonkin muuhun maahan.
Harlem Vuoden 1893 jälkeen Harlemissa vapautui paljon asuntoja, joita alettiin vuokrata mustille. 1900-luvulla New Yorkiin alkoi muuttaa paljon afroamerikkalaisia, jotka pakenivat Etelä-Yhdysvaltojen maaseudun rajoituksia. Harlemin kasvaminen ”mustaksi suurkaupungiksi” oli tämän muuttoliikkeen tahaton seuraus. Afroamerikkalaisille alettiin vuokrata asuntoja silloin vielä enimmäkseen juutalaiselta alueelta. Kasvava etninen ja taloudellinen vihamielisyys ajoi valkoiset muuttamaan pois, vaikka Itä-Harlem jäikin suurimmaksi osaksi italialaiseksi, ja vuonna 1930 Harlemissa eli yli 200 000 afroamerikkalaista. Siellä asui myös juutalaisia, italialaisia, irlantilaisia ja suomalaisia.
Scholem Bolotowsky Hän toimi aktiivisesti jo kouluvuosinaan Helsingin juutalaisessa nuorisoseurassa Hatchijossa. Helsingin Juutalainen koulu on ollut kotikasvatuksen ohella juutalaisen identiteetin näkyvin kulmakivi Suomessa. Hän tuli koulun johtokuntaan 1946, ja koulun menestyksestä huolehtiminen oli jatkuvasti hänen kiinnostuksensa kohteena. Suomen juutalaiset ovat arvostaneet koulutusta, ja siirtyminen narinkkakauppiaista akateemisiin ammatteihin on tapahtunut muutamassa sukupolvessa.
Suomen Nato-keskustelu Aleksanteri-instituutin tutkijatohtori Hanna Smith sanoi, että Suomen kannattaa liittyä Natoon, jos se haluaa turvatakuut Venäjää vastaan. Venäjän olisi näet järjetöntä haasta paljon vahvempi Nato. Sen sijaan ei-Nato-maihin Venäjä voisi kohdistaa sotilastoimia, kuten Ukrainaan, vaikka Suomen riski onkin pienempi. Myös Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi, ettei Venäjä hyökkäisi Nato-maihin.
Shlomo Sand Tom Segev kirjoittaa, että Sandin kirja "on tarkoitettu tukemaan ajatusta, että Israelin valtion pitäisi olla kaikkia sen kansalaisia varten – juutalaisia, arabeja ja muita – eikä siten kuin se on julistanut identiteettinsä: "juutalaiseksi ja demokraattiseksi' valtioksi ja että kirja on yleisesti ottaen "hyvin kirjoitettu" ja siinä on "paljon faktoja ja oivalluksia, joita monet israelilaiset lukevat ihmeissään ensimmäistä kertaa".
Varhaiskasvatuksen eriarvoisuus Suomessa Lasten erilaisuuteen ei tutkimuksissa ole kiinnitetty kovin paljoa huomiota. Mannerheimin lastensuojeluliiton pääsihteeri Mirjam Kalland onkin ehdottanut, että pienillekin lapsille voisi alkaa tehdä testejä, jotka mittaisivat lasten soveltuvuutta erilaisiin hoidon muotoihin.
Suomen juutalaiset Suomen itsenäistyttyä 1917 juutalaisille taattiin täydet kansalaisoikeudet. Eduskunta hyväksyi asiaa koskeneen lain 22. joulukuuta 1917, ja laki tuli voimaan 1. tammikuuta vuonna 1918. Moshe Kotschak sai ensimmäisenä juutalaisena Suomen kansalaisuuden vuonna 1918, ja samana vuonna Helsingin juutalainen seurakunta rekisteröitiin viralliseksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Sen jäseninä oli 930 henkilöä. Pian sen jälkeen Helsingissä aloitti toimintansa juutalainen koulu. Sen opetuskieli oli aluksi ruotsi, vuodesta 1933 lähtien suomi.
Israelin arabit Jotkut arabit kokevat syrjintää, ja arabien sosioekonominen asema onkin juutalaisiin verrattuna heikompi monella alueella. Jotkut juutalaiset suhtautuvat maan arabeihin epäluuloisesti ja pitävät heitä demografisena uhkana.
Suomen juutalaiset Venäläinen Narinkkatori perustettiin 1850-luvulla nykyisen Suomen Pankin kohdalle, ja siitä tuli juutalaisten suosima myyntipaikka. Se siirrettiin 1870 Kamppiin Simonkadun varrelle nykyisen Scandic Simonkenttä -hotellin paikalle, jonka vieressä nykyisinkin on Narinkka-niminen aukio. Venäjän armeijassa palveluksensa päättäneille juutalaisille sotilaille annettiin uskontoon katsomatta 1858 oikeus perheineen asettua asumaan Suomeen. Suomen senaatille ja Venäjän armeijalle syntyi kiistaa asetuksesta, mutta se ratkesi kun Suomen senaatti hyväksyi menettelyn tietyin ehdoin Venäjän painostuksesta. Vuonna 1862 Venäjän senaatti sääti passiasetuksen, jonka mukaan passin saaneet juutalaiset saivat oleskella maassa vain määräajan.
Onni Toivonen Osuustoimintaliikkeessä Toivonen työskenteli merkittävän osan elämästään, minkä jälkeen kansanhuolto oli hänen vastuullaan kymmenen vuoden ajan. Kansanhuoltajan tehtävässä ollessaan Toivonen koordinoi Suomessa tapahtuvaa tuotantoa, myyntiä ja ruokahuoltoa. Tehtävänsä takia hän sai paljon vihamiehiä. Taloudellisesti vaikeista ajoista huolimatta hän onnistui kuitenkin keräämään huomattavia lahjoituksia Työväen Akatemialle ja Suomen Kulttuurirahastolle. Hän toimi läheisessä yhteistyössä Väinö Tannerin kanssa.
Lestadiolaisuus Rauhansanalaisuus on perusteeltaan vanhoillislestadiolainen, mutta väljempi opiltaan. Sitä pidettiin Pohjois-Amerikassa Suomen SRK:tä myötäävien parissa "sekaseurana" ja sen sisälle mahtuu monenlaisia opillisia virtauksia. Se onkin jakautunut siellä sisäisesti elämäntavoiltaan liberaaleihin ja konservatiiveihin. Suomessa rauhansanalaisuudessa on kolmenlaista virtausta. Euroopassa ruotsinkieliset rauhansanalaiset erottuvat jossakin määrin omaksi ryhmäkseen konservatiivisempina, mutta heilläkin on silti paljon yhteistyötä myös suomenkielisten rauhansanalaisten kanssa.
Kulttuurin tuet Suomessa Turun kaupunginteatterin johtaja arvosteli Muumimaailmassa esiintymisestä Linnateatteria, joka keräsi melkein yhtä paljon katsojia kuin kaupunginteatteri tukien vähäisyydestä huolimatta. Linnateatteri oli mm. esiintynyt Muumimaailmassa. Linnateatterin johtaja Mikko Kouki kysyi, onko hyvä vai paha, että teatterissa on yleisöäkin.
Jerusalemin piiritys (70) Roomalaiset pystyttivät ennen uuden rampin rakentamista kaupungin ympärille 6,4 km:n pituisen piiritysvallin, joka valmistui lopulta kolmessa päivässä. Siinä oli 15 linnaketta, ja se katkaisi tehokkaasti kaupungin yhteydet ulkomaailmaan. Titus teki joka ilta tarkastuskierroksen vallilla. Piirityksen vuoksi juutalaiset kärsivät niin suurta nälänhätää, että historioitsija Josefuksen mukaan jotkut heistä söivät jopa omia lapsiaan. Tituksen rauhantarjoukset torjuttiin kuitenkin itsepintaisesti. Muutamat juutalaiset antautuivat, mutta koska sen jälkeen vaihtoehtoina olivat vain orjuus tai kuolema, useimmat jatkoivat taistelua. Roomalaiset saivat kiinni paljon pakenevia juutalaisia, usein jopa 500 yössä, ja ristiinnaulitsivat heidät puolustajien näköpiirissä.
Aretas IV Raamatussa Aretas IV mainitaan Toisessa kirjeessä korinttilaisille, jossa kerrotaan apostoli Paavalin karanneen korissa Damaskoksesta Aretaksen käskynhaltijan vartioidessa kaupunkia vangitakseen Paavalin. Ensimmäinen vaihtoehto on, että kertomus on virheellinen, koska Damaskos kuului Rooman hallitsemaan alueeseen; näin ollen Apostolien tekojen kertomus samasta tilanteesta olisi uskottavampi, koska siinä juutalaiset vainosivat Paavalia. Toinen vaihtoehto kuitenkin on, että Aretaksen "de facto" -valta ulottui myös Damaskokseen, koska siellä oli paljon nabatealaisia. Aretaksella saattoi olla siis merkittävästi valtaa alueella; samoin oli esimerkiksi Aleksandrian juutalaisen etnarkin kohdalla. Apostolien tekojen maininta juutalaisista ja Toisen Korinttilaiskirjeen maininta Aretaksesta saattaa viitata siihen, että Aretas teki yhteistyötä alueen juutalaisten valtahahmojen kanssa, koska hän nabatealaisten kuninkaana saattoi vaikuttaa suoraan lähinnä nabatealaisten asioihin; tämä olisi myös mahdollinen selitys sille, miten hän saattoi puuttua juutalaisen väestöryhmän asioihin.
Ikärakenne Ikärakenne kuvaa ihmisten ikää tietyn alueen sisällä. Ikärakennetta kuvataan usein ikäpyramidilla, johon luokitellaan, kuinka paljon minkäkin ikäisiä ihmisiä on. Ikärakenteesta voidaan muun muassa tarkastella onko populaation kanta kasvussa tarkastelemalla syntyvien lukumäärää, tai onko jokin katastrofi aiheuttanut tietyn ikäisten yksilöiden katoamisen. Ikärakenne kertoo hyvin paljon alueen oloista elintasosta.
Hieronymus Hieronymuksen mukaan kristillistä elämää edustaa täydellisimmin asketismi, ja hän siirtyikin joksikin aikaa erämaahan Khalkikseen (nyk. Qinnasrin), Antiokiasta lounaaseen. Alueella asui paljon erakkoja. Tänä aikana hänellä oli aikaa opiskeluun ja kirjoittamiseen. Erään kristinuskoon kääntyneen juutalaisen opastuksella hän yritti ensimmäistä kertaa opiskella hepreaa. Hänellä oli yhteyksiä Antiokian juutalais-kristityihin, ja hän saattoi jo tällöin tutustua Heprealaisevankeliumiin, jota pidettiin kanonisen Matteuksen evankeliumin alkuperäistekstinä.
Bolševikit Alkuaikojen bolševikkeihin kuului paljon juutalaisia, joita oli noin 16 % ja huomattavasti enemmän Venäjän tukemissa naapurivaltioiden kommunistisissa liikkeissä.
Issi Baran Baran työskenteli Suomen Turkisteollisuudessa ja myöhemmin tekstiiliagentuuriliike Rainer Oy:ssä, missä hän nousi enemmistöosakkaaksi ja toimitusjohtajaksi ennen kuin myi yhtiön Helkamalle. Baran oli myös aktiivinen Helsingin juutalaisen seurakunnan jäsen ja toimi myös Urheiluseura Makkabin johtokunnan jäsenenä vuodet 1962–1967, Juutalaisessa sairasapuyhdistyksessä, Juutalaisessa hautajaisyhdistyksessä, Juutalaisessa opintoyhdistyksessä ja varainhoitoyhdistyksessä. Baran kuoli Helsingissä 90-vuotiaana 25. huhtikuuta 2018.
Suomen juutalaiset Tampereen juutalainen seurakunta perustettiin vuonna 1946. Vuonna 1947 Valpon poliisipäällikkö Arno Anthoni asetettiin syytteeseen Turun hovioikeudessa osallisuudestaan juutalaispakolaisten luovuttamiseen Gestapolle. Viipurin juutalainen seurakunta lopetti toimintansa. Helsingin juutalaiseen seurakuntaan muutti 158 Viipurin juutalaisen seurakunnan jäsentä, minkä jälkeen Helsingin juutalaisessa seurakunnassa oli 1 300 jäsentä. Israelin itsenäisyyssotaan osallistui 29 suomenjuutalaista.
Toinen Jaakobin ilmestys Toinen Jaakobin ilmestys on gnostilainen apokryfinen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi V, kirja 4). Se on kirjoitettu oletettavasti toisella vuosisadalla. Vaikka kirjoitus onkin gnostilainen, se sisältää monia juutalais-kristillisiä teemoja.
Rappiotaide Kolmannen valtakunnan aikana jopa kaikkein omistautuneimmat natsit olivat monessa tapauksessa keskenään eri mieltä siitä, mikä oli katsottava “rappiotaiteeksi”. Sen lisäksi, että oli käytännössä vaikea puhdistaa “ei-toivotut” Saksan musiikkimaailmasta, jouduttiin useita ristiriitoihin käytännön törmätessä yhteen rotuteorioiden kanssa. Natsien politiikan luojia vaivasi esimerkiksi Saksan juutalaisen säveltäjän Felix Mendelssohnin (1809–1847) "Kesäyön unelma", teos jota ihailtiin paljon ja jonka esittämistä jatkoi muun muassa Wilhelm Furtwängler. Sensoreita ja päättäjiä vaivasi myös Mozartin yhteistyö juutalaisen libretistin kanssa. Myös Schumann ja Schubert sovittivat juutalaisen Heinrich Heinen runoja musiikkiinsa. Jopa Händelin taipumusta sovittaa Vanhan Testamentin tekstejä musiikkiinsa pidettiin ongelmallisena.
Holokausti Juutalaisviha eli antisemitismi oli ollut eri muodoissaan yleistä kautta Euroopan jo vuosisatojen ajan. Juutalaisia karsastettiin ja vainottiin etnisenä mutta epäilyttävästi kansainvälisenä ja siten mahdollisesti ”epäluotettavana” vähemmistönä, joka oli lisäksi näkyvästi edustettuna sosialistisissa ja kommunistisissa liikkeissä. Kristillisessä antisemitismissä juutalaisia pidettiin ”Kristuksen tappajina”. Teorioilla juutalaisten salaliitosta oli ollut kannatusta jo 1860-luvun loppupuolelta lähtien. Teoriat alettiin hyväksyä laajalti ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mihin vaikutti paljon ranskalaisen väärennöksen "Siionin viisaiden pöytäkirjojen" leviäminen Venäjän ulkopuolelle. Saksassa antisemitismiä vahvisti myös juutalaisten hyvä menestys yhteiskunnassa, etenkin sanomalehtien ja kirjojen kustantajina, minkä vuoksi jotkut alkoivat puhua ”juutalaisesta vaikutuksesta”.
Taganrog Taganrog on lähellä Ukrainan rajaa ja siellä on edelleen jälkiä aiemmasta väestön rikkaudesta. Kreikkalaiset olivat pitkään merkittävässä asemassa, ja kaupungissa oli paljon juutalaisia. Satamassa vieraili aluksia kaikkialta Välimeren alueelta. Erityisesti italialaisia merimiehiä oli paljon. Eräs heistä, Giuseppe Garibaldi, liittyi Italian vapautusliikkeeseen juuri Taganrogissa 1833, hänestä tuli myöhemmin sen kuuluisin jäsen. 1800-luvun puolivälin jälkeen kaupunkiin tuli paljon italialaisia ja venäläisiä kauppiaita.
Ruskamittari Ruskamittari on pääasiassa eurooppalainen laji, jonka levinneisyys ulottuu läntisestä Euroopasta Lähi-itään ja Kaukasukselle. Suomessa ruskamittaria tavataan vain eteläisessä Suomessa sekä länsirannikkoa pitkin pohjoiseen suunnilleen Vaasan korkeudelle saakka. Lajille on jonkin varran vaellustaipumusta, ja siitä onkin lisäksi muutama yksittäinen havainto pohjoisempana. Lajin yleisyys vaihtelee vuosittain huomattavan paljon. Perhoset aloittavat lennon syys-lokakuun vaihteessa ja lento jatkuu marraskuulle.
Kraukijahti ”Mitä Krauki tarkoittaa? Pelkään pahoin että en tarkoittanut mitään muuta kuin hölynpölyä! Tiedätte kuitenkin että sanat ilmaisevat paljon enemmän kuin me tahdomme ilmaista käyttäessämme niitä: niinpä kokonainen kirja merkinnee paljon enemmän kuin kirjoittaja tarkoitti. Siis mitä hyviä merkityksiä kirjassa onkin, hyväksyn ne ilomielin kirjan sanomaksi. Parhaan esitti muuan rouva (hänen kirjeensä julkaistiin sanomalehdessä) — nimittäin että koko kirja on allegoria onnen etsimisestä. Mielestäni se täsmää hienosti monella tapaa — erityisesti mitä tulee uimakoppeihin: kun ihmiset kyllästyvät elämään eivätkä löydä onnea kaupungeista eivätkä kirjoista, silloin he ryntäävät rannikolle katsomaan, mitä uimakopit saavat aikaan.” (Kirje 18.8.1884.)
Oulunkylä Oulunkylän nimen () alkuperää ei tiedetä, eikä edes ole varmaa, onko se alkuperältään suomen- vai ruotsinkielinen. Nimi on esiintynyt 1500-luvulla muun muassa muodoissa Ogleby, Ogelby ja Ågelby, joskus myös Vggleby tai Ögleby. Suomalainen muoto Oulunkylä on ollut käytössä ainakin 1880-luvulta lähtien, mutta se saattaa olla paljon vanhempi.
Jerusalem Temppelivuori ja Kalliomoskeija, joka sijaitsee ensimmäisen ja toisen juutalaisten temppelin paikalla, on jätetty poliittisista syistä edelleen muslimien hallintaan. Taustalla on myös uskonnollisia syitä. Tarkalleen ei tiedetä, missä kohdassa juutalaisten temppelin kaikkeinpyhin huone on sijainnut. Israelin uskonnolliset auktoriteetit ovat kieltäneet juutalaisia menemästä alueelle, jotta he eivät vahingossa astuisi paikkaan, johon vain ylipapilla oli lupa mennä. Muslimit ovat tulkinneet asian niin, että koska juutalaisia ei paljon näe Temppelivuorella, nämä eivät arvosta uskonnollisia siteitään tähän paikkaan.
Antisemitismi Alkuaikoina Neuvostoliiton bolševikkeihin kuului paljon juutalaisia, noin 16 %. Juutalaisten osuus oli huomattavasti suurempi Venäjän tukemissa naapurivaltioiden kommunistisissa liikkeissä. Kommunismin vastustajat saattoivat suhtautua tämän vuoksi kielteisesti juutalaisiin. Venäjällä Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena kansallismieliset venäläiset syyttivät juutalaisia bolševismista ja kommunistit Neuvostoliiton hajottamisesta. Myös ortodoksinen kirkko ruokki venäläistä antisemitismiä. Itäeurooppalaisessa politiikassa antisemitismi on nykyisin melko vähäistä juutalaisten määrän pienuuden vuoksi.
Krokidoliitti Krokidoliitti eli kuitumainen riebeckiitti (ns. sininen asbesti) on asbestin rakenneosa. Krokidoliittia pidetään kaikkein vaarallisimpana asbestilajina sen kuiturakenteen vuoksi. Krokidoliitin on todettu aiheuttaneen syöpää jopa erittäin vähäisenä pidetyn altistumisen johdosta. Krokidoliittia on käytetty paljon ruiskutettuna eristemassana, ja se onkin aiheuttanut voimakkaita asbestialtistumisia eristäjille ja kaikille samoissa tiloissa työskenneille. Tiloissa missä ruiskuasbestia on paljaana ei saa oleskella ilman asianmukaisia suojaimia, koska massan katsotaan aiheuttavan aina asbestialtistusta. Krokidoliittia on käytetty myös lisäaineena monissa muissa rakennustarvikkeissa. Suomessa krokidoliitin käyttö kiellettiin 1976.
Mustan kullan maa Tarinan kahdessa ensimmäisessä versiossa maa, johon Tintti ja Dupondtit saapuvat öljytankkerilla, on Palestiinan brittiläinen mandaatti. Sotilaat, jotka pidättävät heidät, kuuluvat Ison-Britannian armeijaan. Teiden varrella on juutalaisia kauppoja hepreankielisine kyltteineen. Juutalaisen Irgun-järjestön miehet kaappaavat Tintin luullen tätä järjestönsä jäseneksi, joka on joutunut vangiksi. Arabisissit puolestaan pysäyttävät Irgunin miehet ja vievät Tintin – jota yhä luullaan Irgunin jäseneksi – Bab El Ehrin leiriin. Palestiinan öljyvarojen hallinnasta kilpailevat brittiläinen ja Müllerin edustama saksalainen öljy-yhtiö. Onkin totta, että ennen toista maailmansotaa Saksa pyrki turvaamaan oman öljynsaatinsa, joka oli tärkeää sen armeijalle.
Maimonides Uskonnolliset juutalaiset eivät uskoneet kuolemattomuuteen ainoastaan henkisessä mielessä, vaan suurin osa uskoi myös, että joskus tulevaisuudessa koittaa messiaaninen aika jolloin kuolleet nousevat ylös haudoista elääkseen ikuisesti. Tämä on juutalaisen eskatologian ydin. Maimonides kirjoitti tästä aiheesta paljon, mutta useimmissa tapauksissa hän kirjoitti älyllisesti täydellistyneiden ihmisten sielun kuolemattomuudesta; hänen kirjoituksensa eivät yleensä käsitelleet ruumiiden ylösnousemista. Tästä seurasi hyökkäävää kritiikkiä hänen aikansa rabbien tahoilta, ja hänen näkemyksensä asetettiin kokonaisuudessaan kyseenalaisiksi.
Mílos Kristillisen ajan alkaessa Míloksella oli paljon juutalaisia, ja kristinusko levisi saarelle varhain. Latinalaisen keisarikunnan aikana saari oli osa Náxoksen herttuakuntaa.
Kalevala Lönnrot kiersi useimmin Kajaanista itään olevilla Vienan Karjalan alueilla. Hän kulki keruumatkoilla myös Suomen puolella, lähinnä kuitenkin Itä-Suomessa. Tämä ei tarkoita, ettei Länsi-Suomella olisi ollut lainkaan osuutta Kalevalan runojen syntyyn; sieltä runonlauluperinne vain katosi aikaisemmin. Runoissa esiintyy myös länsisuomalaisia murrepiirteitä. Länsi-Suomi ei siis ole ”runotonta” aluetta. Muusta Kalevalasta poiketen Kullervo-runon alkuperä on Inkerissä, josta sen keräsi ja toimitti Lönnrotille D. E. D. Europaeus. Monet muutkin keräsivät runoja ja niitä on saatu talteen paljon. Suomen kansanrunousarkisto onkin maailman suurin.
Etelänpuukiipijä Etelänpuukiipijä ("Certhia brachydactyla") muistuttaa puukiipijää. Sen elinalue rajoittuu Etelä- ja Keski-Eurooppaan. Etelänpuukiipijän erottaa Suomessakin esiintyvästä puukiipijästä lähinnä siitä, että sen kupeet ovat ruskehtavat, kun taas puukiipijällä ne ovat vaaleat. Etelänpuukiipijää ei ole tavattu Suomessa.
Etelänpuukiipijän tieteellinen lajinimi, "brachydactyla", merkitsee lyhytvarpaista. Sen takavarpaan kynsi onkin paljon lyhyempi kuin puukiipijällä, mutta tämän eron voi huomata vain tutkija, joka pitää lintua kädessään. Etelänpuukiipijä on 12-13 cm pitkä ja painaa 8-12 g.
Hoodie Allen Markowitz syntyi New Yorkissa. Hän eli juutalaisessa perheessä Long Islandilla.
Lapsena hän kirjoitti paljon lyriikoita ja esiintyikin usein naapuruston juhlissa.
Leipzig Ensimmäinen maininta juutalaisuudesta Leipzigissa on Heinrich Erlauchtilaisen asiakirjoissa vuodelta 1248. 1300-luvulla tapahtui ensimmäistä kertaa juutalaisvainoja, ja kului useita vuosisatoja, joiden aikana juutalaisilta oli kielletty Leipzigiin asumaan asettuminen. Vasta vuodesta 1710 lähtien he saivat jälleen muuttaa Leipzigiin. Vuoden 1800 jälkeen he perustivat ensimmäistä kertaa juutalaisen seurakunnan. Toisaalta kaupunkiin asettui asumaan paljon ortodoksijuutalaisia Itä-Euroopasta, toisaalta vuonna 1820 rakennettiin reformijuutalaisten synagoga, joka tosin oli käytössä vain Leipzigin messujen aikaan. Kansallissosialismin aikaan asti juutalaiset porvarit olivat kaupungille leimaa-antavia yrittäjinä, tiedemiehinä, taiteilijoina ja lahjoittajina. Vuonna 1912 rabbi Ephraim Carlebach perusti Saksin ensimmäisen juutalaisen koulun, joka oli toiminnassa vuoteen 1942. Vuonna 1929 Leipzigin juutalainen seurakunta oli yli 14 000 jäsenellään Saksin suurin juutalaisseurakunta ja yksi koko Saksan suurimmista. Vuodesta 1933 alkoi systemaattinen juutalaisuuden kitkeminen kaupungista, joka päättyi lähes kaikkien kaupungin juutalaisten pakkosiirtämiseen ja murhaamiseen. Sodan jälkeen juutalaisessa seurakunnassa oli jäljellä vain 24 jäsentä. Jäsenmäärä ei kasvanut merkittävästi ennen 1990-luvun alkua. Vuonna 2004 Leipzigin juutalaisseurakunnan jäsenmäärä oli erityisesti venäjänjuutalaisten muuton ansiosta jälleen yli 1 000 henkeä. Nykyisellä Gottschedstraßella, jonka varrella sijaitsi aiemmin Leipzigin suurin, kristalliyönä poltettu synagoga, on vuodesta 2001 alkaen ollut Leipzigin juutalaisen karkottamisen ja murhaamisen muistoksi tehty muistopaikka ja vuonna 1966 pystytetty muistomerkki.
Helmi Jakobson Juutalaiseksi kääntyminen oli vaativan pääsykokeen vuoksi vaikeaa, mutta Helmi Jakobson selvitti vaaditut juutalaiset opinkappaleet ja heprean kielen, ja vuonna 1928 hänet otettiin juutalaisen seurakunnan jäseneksi. Hän omaksui myös miehensä sionistisen aatteen ja perusti Viipurissa naisten kansainvälisen sionistisen järjestön (WIZO) Suomen osaston, jota hän johti lähes koko elämänsä ajan.
Suomen kieli Kirjoitusjärjestelmän fonemaattisuuden vuoksi väitetään usein, että ”suomea puhutaan kuin kirjoitetaan” tai päinvastoin. Tämä ei kuitenkaan täysin pidä paikkaansa, sillä puheessa on aina paljon allofonista ja prosodista vaihtelua, jota kirjoituksessa ei merkitä. Lisäksi suomea puhutaan vain harvoin täysin kirjoitetun kielen normien mukaisesti. Mitä vapaampaa puhekieli on, sitä enemmän se eroaa kirjakielestä; esimerkiksi "onko" voi raportoidussa puheessa korvata sanan "onks" joka äännetään /oŋks/, "kauhea" voi korvata sanat "kauhee", "kauhia", "kauhi" tai "kaahee" jotka äännetään /kauhee/, /kauhia/, /kauhi/, /kaahee/ ja "viisikymmentäyksi" sanan "viiskytyks" /viiskytyks/.
Suomen juutalaiset Suomessa antisemitismi ei ole saanut Helsingin juutalaisen seurakunnan mukaan merkittävää jalansijaa. Vuonna 2013 "Magneettimedia"-lehti tuomittiin antisemitismiä sisältävistä kirjoituksista sakkoihin. Turun juutalaisiin kohdistuva, ilkivaltana ja vihaviesteinä ilmenevä antisemitismi on seurakunnan mukaan useimmiten lähtöisin äärivasemmistosta. Vielä 1990-luvulla antisemitismistä vastasivat skinheadit.
Henrik VIII (näytelmä) Henrik VIII () on William Shakespearen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Henrik VIII. Näytelmä ajoitetaan useimmiten vuoteen 1613, jolloin se esitettiin Globe-teatterissa.
Henrik VIII Henrik syntyi Greenwichissä Placentian palatsissa (myöhempi nimi Greenwichin palatsi) Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin kolmantena lapsena ja toisena poikana. Äidin puolelta hänen isovanhempansa olivat kuningas Edvard IV ja Elisabet Woodville. Edvard IV polveutui Edvard III:n toisesta pojasta Lionelista ja neljännestä pojasta Edmundista.
Henrik III (Englanti) Henrik syntyi vuonna 1207 kuningas Juhanan ja Isabella Angoulêmelaisen vanhimpana poikana. Juhanan kuoltua vuonna 1216 vasta yhdeksänvuotias Henrik kruunattiin hätäisesti Gloucesterissa. Paronit, jotka olivat aiemmin kannattaneet Ranskan prinssi Ludvigia (myöhempi kuningas Ludvig VIII) Juhanaa vastaan, näkivät nopeasti Henrikin olevan parempi vaihtoehto. Henrik III:sta tuli näin Englannin ensimmäinen lapsikuningas sitten normannien valloituksen vuonna 1066.
Henrik VIII Ei ole kuitenkaan varmoja todisteita siitä, että Henrik VIII olisi sairastanut Cushingin oireyhtymää.
Henrik VIII Vuonna 1543 Henrik VIII meni naimisiin Katariina Parrin kanssa. Avioliitto päättyi 1547 Henrikin kuolemaan.
Henrik VIII Henrik VIII (28. kesäkuuta 1491 – 28. tammikuuta 1547) oli Englannin kuningas ja Irlannin hallitsija (myöhemmin kuningas) vuosina 1509–1547. Hän oli Tudor-suvun toinen monarkki ja seurasi valtaistuimelle isäänsä Henrik VII:tä.
Henrik VIII Henrik VIII nousi valtaistuimelle isänsä kuoltua 22. huhtikuuta 1509. Yhdeksän viikkoa myöhemmin hän nai Katariina Aragonialaisen. Katariina synnytti Henrikille kuusi lasta, joista henkiin jäi ainoastaan nuorin, tytär Maria.
Anna Kleveläinen Anna syntyi syyskuun 22. päivänä 1515 Düsseldorfissa, Kleven herttuakunnan hallitsijan Johannes III:n (k. 1538) perheeseen. Sittemmin hänen veljestään Vilhelm IV:stä tuli Kleven, Jülichin ja Bergin herttua, joka tunnettiin nimellä ”Vilhelm Rikas”. Annan vanhempi sisar Sybille oli naimisissa Saksin vaaliruhtinas Juhana Fredrikin kanssa, joka johti Saksan protestanttista liittoumaa ja tunnettiin protestantismin puolustajana. Anna Kleveläisen veli Vilhelm oli itse katolinen, mutta politiikan myötä perheestä tuli sopivia liittolaisia Henrik VIII:lle reformaation jälkimyllerryksessä, ja kuningas Henrik VIII:n kansleri Thomas Cromwell kannusti suuresti herraansa avioitumaan Kleven prinsessan kanssa. Taiteilija Hans Holbein lähetettiin maalaaman Anna Kleveläisestä muotokuvaa, ja Henrik VIII ihastui lopputulokseen. Oli tavallista, että hovimaalarit imartelivat mallejaan maalatessaan merkittävien henkilöiden muotokuvia. Kun Henrik VIII lopulta tapasi morsiamensa, hän ei kuitenkaan pitänyt tämän ulkonäöstä. Joskus on väitetty Hans Holbeinin maalanneen piiloon Annan rokonarvet, mutta Holbein oli myöhemminkin kuninkaan suosiossa, eikä kuningas tunnu syyttäneen häntä mistään.
Henrik VIII Henrik VIII tunnetaan myös intohimoisena uhkapelurina. Nuoruudessaan hän menestyi urheilussa, erityisesti keskiaikaisessa tenniksessä. Hän oli myös taitava muusikko, kirjailija ja runoilija. Lisäksi hän osallistui lukuisien merkittävien rakennusten, muun muassa Westminster Abbeyn, rakennuttamiseen ja laajentamiseen.
Henrik VIII Vuonna 1540 Henrik nai Anna Kleveläisen. Henrik oli kuitenkin pettynyt Annan ulkomuotoon ja olemukseen, joten Henrik erosi tästä jo samana vuonna.
Henrik VIII Syypääksi Henrikin muutokseen menestyksekkäästä hallitsijasta hirmuvaltiaaksi on pitkään epäilty kuppaa, jota hän sairasti koko aikuisikänsä. Brittiläinen arkeologi ja historiantutkija Robert Hutchinson pitää kuitenkin todennäköisenä, että Henrik VIII sairasti harvinaista Cushingin oireyhtymää. Tässä oireyhtymässä yhteisenä piirteenä on lisämunuaisen kuorikerroksesta erittyvän kortisoli-hormonin liikatuotanto ja siitä aiheutuvat oireet.
Henrik VIII Henrik VIII on kuuluisa kuudesta avioliitostaan sekä siitä, että hänellä oli ehkä enemmän valtaa kuin yhdelläkään muulla englantilaisella monarkilla. Hänen tavoitteensa saada avioero ensimmäisestä vaimostaan johti Englannin ja katolisen kirkon välirikkoon, itsenäisen Englannin kirkon perustamiseen ja luostareiden lakkauttamiseen ja oli siten ensimmäinen vaihe Englannin uskonpuhdistuksessa. Hänen valtakaudellaan Wales liitettiin pysyväksi osaksi Englannin valtakuntaa.
Paavius uudella ajalla Samoihin aikoihin uskonpuhdistuksen leviämisen kanssa vuonna 1534 Englannin parlamentti käytännössä erotti maan kirkon katolilaisuudesta tunnustamalla kuninkaan olevan ”Englannin kirkon korkein maallinen päämies”. Paavin vallasta luopumisen takana oli pääosin kuningas Henrik VIII, joka vielä hallituskautensa alkuvaiheessa oli ollut paavin tukija ja esimerkiksi kannattanut katolilaista oppia seitsemästä sakramentista. Paavi olikin myöntänyt kuningas Henrikille aikanaan "defensor fidei" -nimisen arvon (”uskon puolustaja”). Englantilaisen uskonpuhdistuksen taustalla olivat Henrik VIII:n toiveet erota vaimostaan Katariina Aragonialaisesta, mihin paavi Klemens VII ei kuitenkaan suostunut. Henrik VIII reagoi kieltoon irtaannuttamalla Englannin kirkon katolilaisuudesta, mikä synnytti anglikaanisen kirkon.
Maria Tudor (Ranskan kuningatar) Maria oli ollut onneton avioliitossaan Ludvigin kanssa, sillä hän lienee jo ollut rakastunut Suffolkin ensimmäiseen herttuaan Charles Brandoniin. Tammikuun 1515 lopulla Henrik VIII lähetti herttuan Ranskaan hakemaan Maryä takaisin Englantiin. Pariskunta avioitui salaa 3. maaliskuuta. Periaatteessa avioliitto oli maanpetos, sillä Brandon oli nainut kuninkaallisen prinsessan ilman kuninkaan suostumusta. Henrik VIII vihastui, ja hänen neuvostonsa oli sitä mieltä, että Brandon pitäisi vangita tai teloittaa. Koska kardinaali Wolsey puuttui tilanteeseen ja Henrik oli kiintynyt sekä sisareensa että Brandoniin, pariskuntaa rangaistiin vain raskailla sakoilla. Heidät vihittiin virallisesti 13. maaliskuuta 1515 Greenwichin palatsissa.
Charles Brandon Charles Brandon avioitui Marian kanssa yksityisesti 3. maaliskuuta 1515 välttääkseen avioliitosta aiheutuvia poliittisia hankaluuksia. Periaatteessa avioliitto oli maanpetos, sillä Charles oli nainut kuninkaallisen prinsessan ilman kuninkaan suostumusta. Henrik VIII ei pitänyt asiasta, ja hänen neuvostonsa oli sitä mieltä, että Brandon pitäisi vangita tai teloittaa. Kardinaali Wolsey puuttui kuitenkin tilanteeseen ja Henrik oli kiintynyt sekä sisareensa että Brandoniin, joten pariskuntaa rangaistiin vain raskailla sakoilla. Lisäksi asiaan on saattanut vaikuttaa se, että Henrik VIII halusi saada käsiinsä Marian kuolleen aviomiehen Ludvigin Marialle jättämät jalokivet ja kultaisen pöytäkaluston, jotka hän luultavasti sai kiitokseksi myönnettyään virallisen avioliittoluvan.
Henrik VIII Tulehtuneet suhteet Katariinan kotimaahan Espanjaan ja Henrikin halu saada miesperillinen johtivat lopulta siihen, että Henrik halusi erota vaimostaan. Wolsey ei kuitenkaan kyennyt saamaan paavillista suostumusta asialle, sillä keisari Kaarle V:n vallan alle joutunut Klemens VII ei voinut hyväksyä avioeroa. Henrik VIII karkotti Wolseyn, joka kuoli matkalla Yorkista Lontoon Toweriin 29. marraskuuta 1530. Marraskuun 1529 ja toukokuun 1532 välisenä aikana pidettiin parlamentin istuntoja, joissa papiston etuoikeuksia vähennettiin – kuningas yritti painostaa näin paavia suostumaan avioeroon. Vuonna 1532 Act of Annates lopetti osan paavin keräämistä tuloista.
Benedictus VIII Kuten edeltäjänsä Benedictus VI:n, hänenkin vastustajansa oli vastapaavi Gregorius, joka pakotti Benedictuksen VIII:n pakenemaan Roomasta. Hänet palautti valtaan Saksan Henrik II Pyhä, jonka Benedictus VIII kruunasi keisariksi vuonna 1014.
Henrik VIII Isän puolelta Henrikin isoisä oli Edmund Tudor, joka oli Henrik VI:n velipuoli, koska hänen isänsä Owen Tudor oli nainut Henrik V:n lesken Valois’n Katariinan. Henrikin isoäiti oli lancasterilainen Lady Margaret Beaufort, joka polveutui Edvard III:n pojan Juhana Gentin aviottomasta, myöhemmin laillistetusta pojasta.
Edvard VI Edvard syntyi Hampton Courtin palatsissa Richmond upon Thamesin boroughissa Lontoossa. Hänen isänsä oli kuningas Henrik VIII ja äitinsä tämän kolmas vaimo Jane Seymour, joka kuoli 12 päivää synnytyksestä lapsivuodekuumeeseen. Joskus on epäilty Seymourin kuolleen keisarinleikkaukseen, mutta siitä ei ole todisteita. Synnyttyään Edvardista tuli automaattisesti Cornwallin herttua, muutama päivä myöhemmin Walesin prinssi. Kuusivuotiaaksi asti häntä hoitivat pääasiallisesti lapsenhoitaja ja palvelijat, myöhemmin otti hoitovastuun hänen äitipuolensa Katariina Parr.
Henrik II Pyhä Toisin kuin Henrik II:n edeltäjät Otto II ja Otto III, hän keskittyi hallinnossaan enemmän Alppien pohjoispuolisten alueitten asioihin, eikä hän vaikuttanut edeltäjiensä lailla paavin valintaan, mikä oli nyt lähes täysin italialaisen aateliston käsissä. Paavi Benedictus VIII:n valinta 1012 oli hajottanut Italian aateliston rivejä, ja uusi paavi suhtautui Henrik II suopeasti. Henrik II perusti Bambergin hiippakunnan ja Benediktus VIII vahvisti perustamisen ja tarjosi samalla keisarin arvoa Henrikille.
Henrik VIII Henrik VIII:n valtakaudella Englanti kävi lukuisia tarpeettoman kalliita ja suurilta osin Englannin kannalta tappiollisia sotia Manner-Euroopassa. Sodat vahingoittivat Englannin taloutta, mutta toisaalta juuri näiden sotien vuoksi Henrik sijoitti runsaasti Englannin laivastoon; hänen valtakaudellaan se laajeni viidestä sotalaivasta noin viiteenkymmeneen, minkä vuoksi Henrikiä on pidetty myös Englannin laivaston ”isänä”. Valtakautensa myöhempinä vuosina Henrik söi valtavasti ja hänestä tuli erittäin ylipainoinen ja hänen terveytensä kärsi. Lopulta hän kuoli viisikymppisenä.
Elisabet York Yorkin Elisabet on ainoa Englannin kuningatar, joka on ollut kuninkaan vaimo (Henrik VII), tytär (Edvard IV), sisar (Edvard V), veljentytär (Rikhard III) ja äiti (Henrik VIII). Hänen myös sanotaan antaneen kasvonsa herttakuningattarelle.
Charles Brandon Tammikuun 1515 lopulla Henrik VIII lähetti Charlesin Ranskaan hakemaan Maria Tudorin, Ranskan kuninkaan Ludvig XII:n lesken ja Henrik VIII:n sisaren takaisin Englantiin. Marian avioliitto oli ollut onneton ja kestänyt vain kolme kuukautta.
Elisabet I Elisabet syntyi Greenwichin palatsissa 7. syyskuuta 1533. Hänen isänsä Henrik VIII oli odottanut saavansa kauan kaivatun miespuolisen kruununperijän. Hänen toiveensa ei toteutunut, sillä kuningatar Anna Boleyn synnytti tyttövauvan, ja prinssin syntymää juhlistavat turnajaiset ja kulkueet peruttiin. Elisabet nimettiin isoäitinsä Yorkin Elisabetin mukaan. Elämänsä ensimmäiset kolme kuukautta Elisabet eli Greenwichissä äitinsä kanssa, minkä jälkeen hän sai oman taloutensa Hatfieldiin. Palveluskuntaan kuului myös hänen sisarpuolensa Maria, jolta oli viety kuninkaalliset arvonimet ja joka tunnettiin nyt virallisesti äpäränä.
Elisabet I oli ainoa hengissä säilynyt Henrik VIII:n lapsi tämän avioliitosta Anna Boleynin kanssa. Elisabet I kasvatettiin protestantiksi ja hyvin sivistyneeksi; hän osasi puhua ja kirjoittaa kuutta kieltä: englantia, latinaa, kreikkaa, ranskaa, italiaa ja espanjaa. Nuoruudessaan Elisabet vieraili harvoin hovissa. Hän piti kuitenkin yhteyttä nuorempaan velipuoleensa Edvardiin latinankielisin kirjein. Heitä yhdisti protestanttinen usko. 1543 Elisabet palautettiin sisarpuolensa kanssa kruununperimysjärjestykseen Edvardin jälkeen. 1546 Elisabet palasi hoviin opiskelemaan uuden äitipuolensa Katariina Parrin valvonnassa. Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547, ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard VI. Elisabet lähetettiin isänsä kuoleman jälkeen asumaan Katariina Parrin luokse Chelseaan. Katariina avioitui pian Thomas Seymourin kanssa. Seymourin käytös nuorta Elisabetia kohtaan oli kaikkea muuta kuin isällistä ja aiheutti ikäviä huhupuheita varsinkin talon palveluskunnan keskuudessa. Episodi osaltaan johti myöhemmin Thomas Seymourin teloittamiseen vuonna 1549. Tätä aiemmin kuolemansairas ja raskaana oleva Katariina oli lähettänyt Elisabetin pois taloudestaan.
Henrik VIII Henrik VII halusi säilyttää liiton (sekä suuret myötäjäiset) Espanjan kanssa ja päätti, että nuorempi Henrik nai Arthurin lesken Katariinan. Tämä ei kuitenkaan ollut mahdollista ilman paavin lupaa. Katariinan äidin Isabella Katolilaisen painostuksesta paavi Julius II myönsikin paavillisella bullalla avio-oikeuden. Näin vain 14 kuukautta Arthurin kuoleman jälkeen Katariina ja Henrik kihlautuivat. Vuoteen 1505 mennessä Henrik VII kuitenkin menetti mielenkiintonsa Espanjaa kohtaan, ja nuori Walesin prinssi pakotettiin julistamaan, että kihlaus on järjestetty ilman hänen suostumustaan.
Jeu de paume Englantiin jeu de paume tuli 1300- tai 1400-luvuilla, missä sitä kutsutaan nykyisin nimellä "real tennis". Kuningas Henrik VIII tunnettiin taitavana pelaajana, ja William Shakespeare mainitsee pelin näytelmässään "Henrik V" vuodelta 1599.