mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Simpsonit (6. tuotantokausi) Homer kertoo lapsilleen pitkän tarinan Maggien syntymästä. Vuonna 1993 Homer oli työssä keilahallissa, vaikka saikin sieltä vähemmän palkkaa kuin ydinvoimalasta. Simpsonit joutuvat toteamaan, että pärjäävät rahoillaan vain, mikäli kaikki säilyy täsmälleen sellaisena, kuin se oli sillä hetkellä. Marge kuitenkin tulee taas kerran raskaaksi, mutta yrittää salata uutisen Homerilta. Homer saa kuitenkin lopulta selville ja rahaongelmien takia joutuu palaamaan takaisin entiseen työhönsä ydinvoimalaan. Vaikka hän pelkääkin paljon ajatusta kolmannesta lapsesta, Homer rakastuu Maggieen sillä samalla sekunnilla, kun näkee tämän ensi kertaa.
Homer Simpson Homer käyttäytyy lähes aina erittäin tyhmästi ja lapsellisesti, minkä vuoksi hän joutuu yhtenään erilaisiin vaikeuksiin ja perheenjäsentensä myötähäpeän kohteeksi. Homerin poikkeukselliselle typeryydelle on sarjassa esitetty erilaisia, keskenään ristiriidassa olevia selityksiä. 9. kauden jakson ”Perimä pelottaa” mukaan Simpsonin suvussa periytyvä ”Simpsonin geeni” muuttaa kaikki suvun miespuoliset jäsenet aikuisikään mennessä tyhmiksi. Toisaalta 12. kauden jakson ”Älyn jättiläinen” mukaan Homerin kuusivuotiaana nenäänsä työntämä väriliitu on juuttunut hänen aivoihinsa ja aiheuttaa tyhmyyden (kynän poistamisen myötä Homerista tuli älykäs ja sivistynyt, mutta hän vaati sen lopulta palautettavaksi takaisin).
Luettelo televisiosarjan Simpsonit vakiovitseistä Tapahtuu usein, kun joku aikuinen hahmo (esimerkiksi Homer) on unohtanut jotain tai tehnyt muun virheen ja tajuaa sen yllättäen. Hahmoa ei enää näy ruudulla, sen sijaan kuuluu jalkojen töminää, sitten oven aukaisu ja sulkeminen, ja lopulta kuuluu kuinka hahmo astuu autoonsa ja kihdyttää pois.
Ken Griffey, Jr. Griffeyn isä Ken Griffey, Sr. pelasi MLB:ssä vuosina 1973–1991. Isä ja poika pelasivat yhdessä Marinersissa kausilla 1990 ja 1991. Griffey Jr. vieraili myös Simpsonit-televisiosarjan softball-teemaisessa jaksossa "Homer at the Bat", jossa esitti itseään.
Luettelo televisiosarjan Simpsonit vakiovitseistä Tämä on luettelo televisiosarjan Simpsonit vakiovitseistä eli sarjassa toistuvasti esiintyvistä vitseistä.
Homer on useassa jaksossa perustellut jonkin tekemistä väittämällä sen olevan suurin unelmansa. Yleensä Marge huomauttaa tällaiseen, että eikö Homerin suurin haave ollut X, ja eikö hän jo tehnyt sen vuonna Y. Homerin suurimmiksi unelmikseen väittämät asiat ovat:Hyvin yleinen vitsi. Usein vanha ja heiveröinen Burns päättää tehdä jotain todistaakseen olevansa yhä "elämänsä kunnossa", mutta epäonnistuu aina surkeasti erittäin hataran kuntonsa vuoksi. Esimerkiksi kuulantyöntöyrityksessä kuula putoaa tuskin kymmenen sentin päähän. Hän myös tapaa uhkailla muita hahmoja vertaamalle heidän kukistamistaan ylivoimaisen helpoiksi, muttei jaksa esimerkiksi rusentaa paperimukia tai musertaa muurahaista. Myös Burns olemattomasta painosta vitsaillaan usein: Burns ei esimerkiksi keinulaudalla istuessaan paina tarpeeksi painaakseen omaa päätään alas, vaikkei toisella puolella ole mitään, ja hammastahnan paino hammasharjan päällä riittää kaatamaan hänet.
Simpsonit (14. tuotantokausi) Tällä välin Bart ja Homer päättävät auttaa alkuperäisamerikkalaisten heimoa, joka haluaa majavien padon purettavan, että he voivat kunnostaa maansa.Jakso alkaa, kun Bart ja hänen ystävänsä kuuntelevat, mitä Lisa ja hänen ystävänsä keskustelevat.
Tytöt huomaavat vakoilun ja syntyy riita, jossa Bartin puumaja hajoaa täysin. Homer ryhtyy rakentamaan uutta puumajaa, mutta Marge kutsuu paikalle amisheja. Puumajan avajaisissa kyltti syttyy palamaan. Homer jää epähuomiossa palavaan puumajaan. Pukin pikku apuri yrittää pelastaa Homerin pulasta, mutta se ei uskalla mennä tulen lähelle. Simpsoneiden kissa Lumipallo II lähtee pelastamaan Homeria. Näin kissasta tulee koko kaupungin suosituin. Homer kulkee kissa kädessä kaupungilla ja Pukin pikku apuri unohdetaan kokonaan.
Simpsonit (14. tuotantokausi) Homer ostaa riippumaton, joka kloonaa ihmisiä. Homerin tekemät kloonit ovat miltei täysin samanlaisia kuin Homer itse, paitsi että heillä ei ole napaa. Homer tekee itsestään yli 20 kloonia hoitamaan tämän päivittäiset askareet.
Simpsonit (14. tuotantokausi) Simpsonit voittavat ilmaisen kylpyläviikonlopun, jonka aikana mysteerinen hahmo melkein tappaa Homerin lukitsemalla hänet saunaan. Poliisipäällikkö Wiggum päättää palkata tapausta selvittämään jonkun, joka osaa ajatella kuin murhaaja. Bartin verivihollinen Sideshow Bob lähetetään asumaan Simpsoneille etsimään epäonnistuneen murhayrityksen tekijää. Bob ja Homer pääsevät epäonnistuneen murhaajan jäljille ja saavat selville, että hän on Frank Grimes Jr., sen miehen poika, jonka Homer teki hulluksi (kahdeksannen tuotantokauden jaksossa "Homer's Enemy"). Heti Grimesin pidätyksen jälkeen Bob yrittää tappaa Bartin, mutta saa tietää että hänen naamansa on tullut tutuksi Bartille eikä hän voi vahingoittaa poikaa.
Simpsonit (25. tuotantokausi) Homer auttaa hätäkätilönä kun nainen synnyttää hississä. Kiitollinen nainen nimeää lapsen Homer Junioriksi, ja Homer kiintyy lapseen vähän liikaakin.
Simpsonit (26. tuotantokausi) Homer hypnotisoidaan luulemaan, että hän on 10-vuotias. Tämä saa Homerin viettämään enemmän aikaa Bartin kanssa, eikä Bart halua Homerin muuttuvan ennalleen.
Simpsonit (8. tuotantokausi) Homer alkaa hallusinoida syötyään guatemalalaisia pippureita chilikilpailussa. Hallusinaatiossa Homer tapaa mystisen kojootin, joka käskee Homeria etsimään hengenheimolaisensa. Riideltyään Margen kanssa Homer käsittää että nainen ei ainakaan ole hänen hengenheimolaisensa. Homer lähtee talosta etsimään rauhaa majakasta. Marge saapuu majakkaan pyytämään anteeksi, ja Homer käsittää, että loppujen lopuksi Marge tosiaan on hänen hengenheimolaisensa.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Marge saa kutsun lukionsa luokkakokoukseen. Hän ihmettelee missä Homerin kutsu on ja Homer joutuu myöntämään, ettei ikinä valmistunut lukiosta, sillä häneltä jäi yksi kurssi suorittamatta. Homer kuitenkin lähtee luokkakokoukseen, mutta heidän entinen rehtorinsa paljastaa juhlassa Homerin salaisuuden. Homer päättää mennä iltakouluun ja hankkii päättötodistuksen.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Sivujuonessa Bart tuhoaa Lisan tiedeprojektin, steroidien avulla kasvatetun jättitomaatin, heittämällä sillä rehtori Skinneriä. Lisa päättää aloittaa uuden tiedeprojektin tutkimalla, onko Bart tyhmempi kuin hamsteri. Bart pääsee projektista perille ja yrittää piilottaa Lisan muistiinpanot, mutta tämä löytää ne heti. Koulun tiedemessuilla Lisa yrittää esitellä projektinsa muille, mutta Bartin hellyttävä projekti "Osaako hamsteri lentää lentokonetta?" vie kaikkien huomion, ja Skinner antaa Bartille messujen ensimmäisen palkinnon edes katsomatta muita kilpailutöitä.Simpsonien lapset ovat hammaslääkärissä. Hammaslääkäri toteaa Lisan tarvitsevan hammasraudat. Ydinvoimalassa on karsittu työntekijöiden sairausvakuutusta ja luovuttu hammashuollosta, jolloin Homer tajuaa, että hän joutuu itse maksamaan Lisan raudat. Homer puhuu hammashuollon puolesta ja hänestä tehdään ydinvoimalan pääluottamusmies. Lisa saa vanhat ja rumat hammasraudat käyttöönsä, koska Simpsoneilla ei ole parempiin varaa. Hän tuntee olonsa masentuneeksi ne suussaan.
Simpsonit Homer Simpsonin kuuluisin lausahdus ”D'oh!” on päässyt englannin kielen sanakirjaan "Oxford English Dictionaryyn". Homerin ääninäyttelijä Dan Castellaneta sanoo lainanneensa lausahduksen edesmenneeltä Jimmy Finlaysonilta, jonka näyttelemä sivuhenkilö "Ohukainen ja Paksukainen" -elokuvissa töksäytti usein jonkin mennessä pieleen ”douu”. "Simpsonien" käsikirjoittajien keksimä kuvitteellinen sana, Jebediah Springfield -hahmoon liittyvä verbi ”embiggen” (’isontaa’) hyväksyttiin puolestaan vuonna 2018 arvostettuun Merriam-Webster-sanakirjaan.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Kuningas Homer (King Homer): "King Kong" -parodia, jossa Homer esittää King Kongia. Herra Burns tuo sen viidakosta New Yorkiin, mutta se pääsee vapaaksi ja vie Margen mukanaan. Lopuksi kaikki on kuitenkin hyvin ja Marge ja Homer menevät naimisiin.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Homer ja lapset tulevat katsomaan musikaalin ensi-iltaa. Homer on surullinen, kun Margen roolihenkilöä kohdeltiin niin huonosti, ja tajuaa itse olleensa samanlainen. Homer ja Marge sopivat riitansa.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Z - niin kuin zombi (Dial "Z" for Zombie): Bart ja Lisa yrittävät herättää kuolleen kissansa Lumipallo I:n henkiin, mutta erehdyksessä he herättävät koko hautausmaan ruumiit. Koko perhe lähtee koululle etsimään loitsukirjaa, joka palauttaisi kaiken ennalleen. Loitsuja lukiessaan Bart aluksi vahingossa muuttaa Lisan jättietanaksi, mutta lopulta kaikki zombit palaavat hautoihinsa. — Jakson alkuperäisnimi viittaa Alfred Hitchcockin elokuvaan "Täydellinen rikos" ("Dial M for Murder"), mutta juoni parodioi paikoittain elokuvaa "Elävien kuolleiden yö"Simpsonien talo alkaa vajota maan sisään. Koska Homerin taidot eivät hommaan riitä, tarvitsevat he ammattilaisen töihin, mutta siihen Simpsoneilla ei ole varaa. Marge päättää mennä töihin ja saakin paikan ydinvoimalasta, sektorilta 7G. Homer ei asiasta innostu, vedoten siihen, että he joutuisivat olemaan töissä ja kotona yhdessä. Kun lintu tulee Simpsonien talon savupiipun päälle talo vajoaa vähän, niin että Bart putoaa oman huoneen ikkunasta.
Monty Burns ihastuu Margeen saaden tästä pakkomielteen ja koettaa saada tämän itselleen. Lopulta Burns päätyy kidnappaamaan Tom Jonesin ja tämän avulla houkettelee Margea yhteiseen illanviettoon. Burns kauhistuu kuullessaan, että Marge on jo naimisissa ja antaa Margelle potkut.
Homer pitää Burnsille puhuttelun, jonka myötä Burns tajuaa, että miten Homer rakastaa Margea. Burns järjestääkin Homerille ja Margelle Tom Jonesin yksityiskonsertin.
Simpsonit (7. tuotantokausi) Homer lavastaa kuolemansa välttyäkseen työskentelemästä lauantaisin, mutta tulee myöhemmin pakotetuksi menemään väestörekisterikeskukseen vahvistamaan elossaolonsa. Virkailija paljastaa Homerin äidin olevan yhä elossa, mutta Homer kieltää tiedon ja menee asian todistaakseen äitinsä haudalle, joka todellisuudessa kuuluu Walt Whitmanille. Homer kuitenkin tapaa äitinsä ja vie hänet kotiinsa tapaamaan hänen perheensä, mutta nainen pysyy hiljaa, kuten on ollut viimeiset 27 vuotta. Perhe saa hänet kuitenkin puhumaan ja puristettua hänestä totuuden esiin: hän oli 60-luvulla osa radikaalien hippien ryhmää, ja sekä FBI:n että herra Burnsin etsintälistalla. Myöhemmin herra Burns selvittää Mona Simpsonin olinpaikan, ja hän joutuu palaamaan piiloonsa.
Televisiosarjan Simpsonit alkutekstijakso Kuva panoroi Margen autosta äkillisesti Simpsonien kotitalon pihaan näyttäen lyhyenä vilahduksena joukon muita sivuhahmoja. Ensimmäisenä kotiin saapuva Homer ajaa autonsa pihatielle, jolloin Bart hyppää rullalaudallaan aidan yli ja pompahtaa auton katolta pihalle. Ulos autosta astuva Homer joutuu väistämään pyörällään pihalle syöksyvää Lisaa ja huudahtaa vakiohokemansa "D'oh!". Margen ajaessa toisella autolla suoraan autotalliin Homer juoksee kiljuen auton edellä karkuun ja autotallin takaovesta sisään taloon.
Simpsonit (24. tuotantokausi) Kaiken takana on nainen (The Fabulous Faker Boy)
Bart ihastuu pianonsoittoa opettavaan Zenyaan. Zenya alkaa opettaa hänelle pianonsoittoa, minkä vastineeksi Marge joutuu pitämään Zenyan isälle ajotunteja. Samaan aikaan Homerin viimeisetkin hiukset putoavat.
Homer Simpson Kaikista "Simpsonien" hahmoista Homerilla on ollut sarjan aikana ylivoimaisesti eniten dialogia. Yleisen käsityksen mukaan Bart olisi ollut sarjan päähenkilö kolmella ensimmäisellä tuotantokaudella ennen kuin Homerista tuli huomion keskipiste, mutta Homerilla on kaikesta huolimatta ollut sarjassa aina enemmän dialogia kuin Bartilla, jo ensimmäiseltä tuotantokaudelta alkaen.
Simpsonit (6. tuotantokausi) Luettuaan rakkausromaanin Marge päättää, että hänen ja Homerin täytyy kertoa lapsilleen rakkaudesta. Simpsonit muistelevat aiempia romanttisia tapauksiaan ja tuntevat joutuvansa toteamaan, ettei rakkaus toimi. Homer kuitenkin pelastaa päivän sanomalla, että yksi suhde on kyllä toiminut - hänen ja Margen.Bart ja Lisa suostuttelevat vanhempansa lähtemään juuri avattuun Tikku ja Takku -huvipuistoon, joka parodioi Pariisin Disneyland-huvipuistoa. Kohdattuaan puistossa muutamia väkivaltaisia kohteita Homer ja Marge menevät "Vanhempiensaarelle", ja Bart ja Lisa jatkavat puiston tutkimista. Loma näyttää sujuvan hyvin, kunnes professori Frink tajuaa, että puiston kaikki Tikku- ja Takku-robotit kääntyvät luojiaan vastaan. Teoria osoittautuu todeksi, kun lauma Tikku- ja Takku-robotteja lähestyy Simpsoneita. Homer heittää robotteja päin kaiken mitä pystyy ennen kuin tajuaa, että kameran välähdys tuhoaa robotit. Perhe ottaa lahjatavarapuodista lisää kameroita ja voittaa piirroshahmoarmeijan. Roger Meyers Jr. kiittää perhettä, joka myöntää, että oikeastaan se oli heidän kaikkien aikojen paras lomansa.
Simpsonit (14. tuotantokausi) Lehtitoimittaja kävelee juuri Simpsoneiden talon ohi. Hän näkee koiran kahdella jalalla kaljatölkki kuonolla. Hän ottaa siitä kuvan. Näin ollen koirasta tulee Duff-olutmainoksien päätähti. Kun koira alkaa ansaita paljon rahaa, Homer alkaa taas pitää koirasta, mutta entinen omistaja haluaa koiran takaisin ja saakin sen videon nojalla, jossa Homer vihoissaan sanoo: "I don't have a dog" (""Minulla ei ole koiraa""). Homer yrittää saada Pukin Pikku Apurin takaisin ja onnistuvatkin siinä. Siten myös Duffin maskotiksi palaa Duff-mies.
Simpsonit (25. tuotantokausi) Homer masentuu elämän rajallisuudesta. Piristääkseen miestään Marge kutsuu kylään Homerin vanhan kirjekaverin.
Simpsonit (11. tuotantokausi) Homer saa julkisuutta keilailusaavutustensa ansiosta. Kun huuma on ohitse, Homer yrittää paikkailla välejään lapsiinsa.
Simpsonit (14. tuotantokausi) Tällä välin Marge joutuu ottamaan kontolleen Homerin vastuudet ajajana ja stressaantuu. Eräänä päivänä Homerin laulaessa laulua kävelyn ihmeistä, Marge ajaa vahingossa autolla tämän yli. Myöhemmin Homerin tervehtyessä, hän alkaa epäillä, että Marge tahtoo satuttaa häntä. He riitelevät ja menevät tapaamaan avioliittoneuvojaa. Neuvoja ohjeistaa Homeria esittämään yhden täydellisen epäitsekkään teon saadakseen Margen takaisin. Homer pitää juhlat, joihin kutsuu kaikki ystävänsä, ja yllättynyt Marge kertoo Homerille rakastavansa tätä.
Homer Simpson Vaikka "Simpsonien" hahmot eivät vanhene, Homerin syntymäpäiväksi on ilmoitettu 10. huhtikuuta
1955, sama kuin hänen koirallaan Pukin pikku apurilla. Homerin ikä kuitenkin vaihtelee, jaksosta riippuen, 36–39 vuoden välillä. 29. kauden jakson ”Bartin painajainen” mukaan Homer kuolisi tulevaisuudessa 59-vuotiaana, kun Springfieldin poliisit vahingossa ampuvat hänet.
Simpsonit (10. tuotantokausi) Marge ei halua lastensa katsovan väkivaltaista Tikku ja Takku-piirrettyä ja takavarikoi kaukosäätimen paristot. Bart kuitenkin ottaa Homerin työkalupakista plutoniumia, laittaa sen kaukosäätimeen ja käynnistää television. Kinastellessaan kaukosäätimestä he painavat vahingossa "Enter"-nappia, ja he siirtyvät piirrettyyn. Aluksi piirretty huvittaa heitä, mutta kun Tikku ja Takku alkavat yrittää tappaa heitä, he pakenevat peloissaan. Homerin käyttäessä säädintä Bart ja Lisa seikkailevat kanavalta toiselle Tikku ja Takku perässään. Lopulta Homer saa Lisan ja Bartin ulos televisiosta. Tikku ja Takku seuraavat heitä ruudun läpi, mutta ne ovat niin pieniä ja vaarattomia, että Simpsonit päättävät ottaa ne lemmikeikseen.
Luettelo televisiosarjan Simpsonit vakiovitseistä Välillä esiintyvä vitsi. Sarjassa näkyy välillä melkein tai täysin Homerin näköisiä hahmoja. Homer ei itse aina huomaa yhdennäköisyyttä. Eräässä Kauhujen talo -jaksossa Homer teki erikoisen riippumaton avulla itselleen monia klooneja.
Simpsonit (8. tuotantokausi) Ydinvoimalassa Homer yrittää voittaa Grimesin arvostuksen puoleensa kutsumalla hänet perhepäivälliselle, mutta kun Grimes näkee Homerin kodin ja alkaa inhota tätä entistä enemmän. Imitoidessaan Homerin käytöstä työssä hän ajautuu pois hallinnasta, aiheuttaa itselleen sähköiskun ja kuolee.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Herra Burns tekee kaikkensa, ettei Homer ajaisi hammashuoltoa. Työntekijät ryhtyvät lakkoon. Burns katkaisee sähköntuotannon kaupungista, mutta työntekijät jatkavat lakkoaan ja laulavat Lisan soittaessa kitaraa. Lopulta Burns tajuaa hävinneensä ja suostuu tekemään uuden sopimuksen hammashuollosta yhdellä ehdolla: Homer luopuu ammattiliiton puheenjohtajuudesta. Homer suostuu ilomielin. Lisa saa uudet hammasraudat, ja kaikki ovat tyytyväisiä.Muistelujakso. Simpsonit viettävät aprillipäivää. Bartin kepposen vuoksi Homer joutuu sairaalaan, jossa muistellaankin yhdessä menneitä tapahtumia."Tikku ja Takku" -piirrettyjen taso on huonontunut. Lisa ja Bart ratkaisevat ongelman alkamalla itse käsikirjoittaa piirroselokuvia ukkinsa nimellä. Abraham Simpson kutsutaan studiolle ja hänestä tehdään pääkäsikirjoittaja. Lisa ja Bart kertovat tälle teostaan, ja Abe suostuu siihen, että lapset käyttävät hänen nimeään.
Sherri ja Terri Sherri ja Terri tekivät ensiesiintymisensä 1. tuotantokauden kolmannessa jaksossa ”Ydinvoimala”, jonka mukaan heidän isänsä oli Springfieldin ydinvoimalassa Homer Simpsonin esimiehenä (vielä saman jakson aikan Homer tosin palkattiin ydinvoimalassa eri tehtävään). Myös Sherrin ja Terrin äiti on nähty sarjassa muutaman kerran. Perheen sukunimi Mackleberry paljastui vasta 25. kauden jaksossa ”Sukellusveneseikkailu”, jossa nähtiin rehtori Skinnerin pitelemä nimilista koulun oppilaista. 28. kauden jakson ”Kauhujen talo, osa 27” mukaan Sherrin ja Terrin vanhempien nimet ovat Mary ja Barry, ja heillä on myös keskenään identtiset kaksosveljet Jerry ja Larry.
Simpsonit Takaumajaksot on toistuva jaksotyyppi, jossa kurkistetaan hahmojen menneisyyteen. Takaumissa on kerrottu ainakin Margen ja Homerin tapaamisesta, perheen lasten syntymistä ja Homerin bändiurasta.
Simpsonit (13. tuotantokausi) Isoisä tutustuu vanhainkodissa viehättävään naiseen. Tehdäkseen tähän vaikutuksen hän haluaa Homerin auton lainaksi, mutta Homer pelkää autonsa puolesta.
Simpsoneiden lyhytfilmit Hahmojen ääninäyttelijät olivat samat kuin nykyisinkin: Dan Castellaneta (Homer), Julie Kavner (Marge), Nancy Cartwright (Bart) ja Yeardley Smith (Lisa). Castellaneta tosin esitti Homeria erilaisella äänellä kuin myöhemmin. Sivuhahmoista lyhytfilmeissä nähtiin vain isoisä ja Hassu-klovni, joita ääninäytteli Castellaneta. Lisan luonne oli aivan erilainen kuin myöhemmin, hän oli yhtä kauhukakara kuin Bartkin. Maggie osoittautui usein Simpsoneista älykkäimmäksi ja puhui joskus.
Kuka ampui johtajan? Poliisi tekee ratsian Simpsoneiden taloon, ja Homerin auton penkin alta löytyy ase. Homer väittää, ettei ole nähnyt asetta ikinä, mutta siitä löytyy hänen sormenjälkiään. Pian selviää, että Burnsista poistettu luoti on peräisin Homerin autosta löytyneestä aseesta. Wiggum pidättää Homerin murhayrityksestä ja saattaa hänet vankila-autoon, joka pysähtyy matkalla Hassu-purilaiseen. Drive-in -kaistalla auto kuitenkin kaatuu Wiggumin painosta kumoon, ja Homer pääsee karkuun.
Simpsonit (7. tuotantokausi) Jakson alussa Homer kuulee Yhdysvaltain lain kohdasta. Sen mukaan yli 150 kg painavalle työntekijälle on järjestettävä mahdollisuus etätöihin. Seuraavina päivinä Homer päättää lihottaa itsensä sopivaksi, muutamilla ponnistuksilla hän onnistuukin ja siksi voi pitää yllään ainoastaan muumuuta. Onnellinen Homer saa nimiinsä Springfieldin ydinvoimalan ensimmäisen etätyöpisteen. Homer tutustuu ylipainoisille osoitettuihin tuotteisiin, mutta saa myös kritiikkiä ulkonäöstään. 
Lopulta Homer päättää laihduttaa jäätyään jumiin.
Simpsonit (6. tuotantokausi) Pian he näkevät Homerin klovninasussa Evergreen Terracella ja nappaavat tämän. Homer yrittää selittää, ettei hän ole Hassu, mutta turhaan. Perillä kummisetä Don Vittorio DiMaggio päättää tappaa Homerin, luullen tätä Hassuksi, mutta jos Homer tekee pyörätempun, hän pääsee vapaaksi. Homer ei onnistu. Pian Hassu saapuu paikalle, koska tuli maksamaan pelivelkojaan. Don Vittorio päättää päästää kummatkin vapaaksi, jos he tekevät yhtäaikaa pyörätempun samalla pyörällä. He onnistuvat niukin naukin tempusta.
Matt Groening Groening nimesi "Simpsonien" hahmot perheenjäsentensä mukaan. Hänen isänsä oli amerikansaksalainen Homer Philip Groening (1919–1996) (s. Main Centre, Saskatchewan, Kanada, ja kasvatettu mennoniittaperheessä) ja hänen äitinsä oli amerikannorjalainen Margaret Ruth (o.s. Wiggum). Lisa ja Maggie ovat hänen sisarustensa nimiä. Bartin nimi sen sijaan on anagrammi sanasta "brat", kakara.
Luettelo televisiosarjan Simpsonit vakiovitseistä Esiintyy tilanteissa, joissa väkijoukko suuttuu Homerille tämän epäonnistuttua. Usein Homer alkaa itkeä ja syö samalla ihmisten heittämää ruokaa.
Homer Simpson "Simpsonien" alkutekstijaksossa Homer lähtee voimalasta kotimatkalle huomaamatta niskaansa tarttunutta radioaktiivisena hehkuvaa uraanisauvaa ja heittää sen lopuksi autonsa ikkunasta kadulle.
Simpsonit (5. tuotantokausi) Homer ryhtyy opettajaksi, mutta hän ei keksi luokalleen mitään sanottavaa. Kun ihmiset ovat jo lähdössä pois kurssilta, hän epätoivoissaan alkaa kertoa näille Margen intiimejä salaisuuksia. Marge suuttuu tästä niin paljon, että heittää Homerin ulos kotoa. Homer muuttaa asumaan Bartin puumajaan ja on jo seuraavana päivänä hulluuden partaalla. Marge kuitenkin leppyy ja päästää Homerin lopulta takaisin kotiinsa.
Simpsonit (4. tuotantokausi) Klovni ei tuntenut armoa (Clown Without Pity): Homer ostaa Bartille syntymäpäivälahjaksi puhuvan Hassu-klovni-nuken. Pian nukke yrittää toistuvasti tappaa Homerin. Aluksi kukaan ei usko Homeria, mutta lopulta Marge tajuaa Homerin olleen tosissaan ja kutsuu paikalle Hassu-yhtiön korjaajan, joka muuttaa nuken asetukset hyviksi. Homer tekee nukesta palvelijansa. — Tämä tarina parodioi muun muassa televisiosarjan "Hämärän rajamailla" jaksoa ”Living Doll” ja elokuvaa "Child’s Play".
The Simpsons Movie Sillä välin Homer (Dan Castellaneta) adoptoi Hassuburgerilta sian ja nimeää sen ”Hämähäkkisiaksi” (myöhemmin nimeksi vaihtuu ”Harry Potta”). Homer varastoi sian ulosteet (ja jonkin verran omiaan) vuotavaan siiloon, mutta Marge käskee häntä hankkiutumaan siilosta asianmukaisesti eroon. Homer vie siilon ja Hämähäkkisian kaatopaikalle, mutta saa autojonossa istuessaan soiton Lennyltä (Harry Shearer), joka kertoo donitsikaupan joutuneen konkurssiin ja jakavan ohikulkijoille ilmaisia donitseja. Päästäkseen osille ilmaisista donitseista Homer heittää siilon lopulta Springfieldjärveen, minkä seurauksena järven saastetaso kasvaa valtavasti. Hetkeä myöhemmin eräs maaorava hyppää järveen ja nousee sieltä esiin monisilmäisenä mutanttina. Flanders (Harry Shearer) ja Bart (Nancy Cartwright) ovat vaellusretkellä aivan järven lähistöllä ja löytävät maaoravan hiukan ennen kuin EPA (Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto) ottaa sen haltuunsa. EPA:n johtaja Russ Cargill (Albert Brooks) tarjoaa Yhdysvaltain presidentti Schwarzeneggerille (Harry Shearer) viisi ”kammottavaa” vaihtoehtoa Springfieldin saastetilanteen ratkaisemiseksi. Schwarzenegger valitsee umpimähkään vaihtoehdon numero 3, minkä seurauksena Springfield suljetaan jättimäisen lasikupolin sisään. Kun poliisit löytävät järvestä Homerin siilon, vihaiset kaupunkilaiset lähtevät marssimaan Simpsoneiden taloa kohti mukanaan talikoita ja soihtuja aikomuksenaan tappaa Simpsonit. Simpsonit onnistuvat kuitenkin pakenemaan erään pihallaan olevan vajoaman kautta kupolin ulkopuolelle. Perhe löytää itselleen motellihuoneen, missä Homer kertoo perheelle uudesta suunnitelmastaan: he lähtevät Alaskaan ja aloittavat siellä uuden elämän.
Simpsonit (8. tuotantokausi) Marge menettää hiuksiaan stressin takia. Perhe päättää hankkia lastenhoitajan. Taivaalta ilmestyykin lähes täydellinen lastenhoitaja Shary Bobbins. Shary saakin lapset ryötyyn, mutta juuri kun Shary on lähdossä perhe taas ennallaan. Shary joutuu jäämään Simpsoneille. He eivät kuitenkaan enää jaksa Sharyä. Lopulta tämä alkaa itkeä. Perhe päättää piristää Sharyä kertomalla olevansa onnellisia siten, miten ovat. Shary lähtee ja perhe miettii, tapaavatkohan he enää. Shary kuitenkin juuttuu lentokoneen moottoreihin ja kuolee. Tikku ja Takku -show’hun tulee uusi hahmo, Piski ("Poochie"), yrityksenä nostaa alhaisia katsojalukuja. Bart ja Lisa saavat Homerin suostuteltua hakemaan Piskin äänirooliksi. Homer saa osan ja pääsee esiintymään julkisesti Tikun ja Takun ääninäyttelijöiden kanssa. Katsojat ottavat kuitenkin Piskin huonosti vastaan sarjassa, ja tuottajat päättävät tappaa hänet pois sarjasta. Homer kieltäytyy yhteistyöstä ja nauhoittaa erilaisen version Piskin vurosanoista. Homerille vakuutellaan että hän onnistui pitämään Piskin mukana, mutta kun jakso esitetään televisiossa, Simpsonit huomaavat, että Piski on leikattu sarjasta pois.Vierailevat näyttelijät: Alex Rocco
Simpsonit (26. tuotantokausi) Marge ei enää päästä Homeria kotiin, kun mies viettää jouluaaton baarissa. Masentunut Homer lähtee kiertelemään jouluista Springfieldiä ilman perhettään.
Simpsonit Vuonna 2009 Yhdysvaltain posti julkaisi "Simpsoneista" viiden postimerkin sarjan. Postimerkeissä esiintyvät Homer, Marge, Bart, Lisa ja Maggie.
Uudenkylän rautatieasema Uudenkylän rautatieasemalla osasto Brandenstein Suomen sisällissodan aikana katkaisi 13. huhtikuuta 1918 Länsi-Suomen punaisten ratayhteydet Pietariin. Nykyisen asemarakennuksen itäpuolella maantien eteläpuolella on saksalaisten kaatuneiden muistokivi. Kolme päivää ennen talvisodan päättymistä 10. maaliskuuta 1940 Uudenkylän asemalle osuivat neuvostoliittolaisesta lentokoneesta pudotetut palopommit, jotka sytyttivät asemarakennuksen tuleen. Pommitus ei vaatinut ihmisuhreja, vaikka asemalla seisseissä junissa oli sen tapahtuessa arviolta noin tuhat ihmistä. Tuhoutuneen asemarakennuksen tilalle valmistui uusi edellistä vaatimattomampi rakennus vielä saman vuoden aikana.
Suomen sisällissodan naiskaartit Teloitusten ja raiskausten lisäksi naisten halveksunta näkyi myös ruumiinhäpäisyinä. Tampereen Tammelan kaupunginosassa valkoiset riisuivat kaatuneilta naissotilailta housut, niin että sukuelimet paljastuivat. Tarkoituksena oli ilmeisesti näyttää kaikille, että kyseessä tosiaankin oli naisia. Vuonna 1963 "Hämeen Yhteistyössä" ilmestyneessä artikkelissa puolestaan kirjoitettiin useiden silminnäkijöiden kertoneen, kuinka kuolleiden naiskaartilaisten yläruumis oli riisuttu paljaaksi ja heidän rintansa viilletty ristinmuotoisesti auki.
Ilmajoen kirkko Kirkon eteläpuolella sijaitsee Suomen sisällissodassa kaatuneiden ilmajokelaisten sankarimuistomerkki, jonka on suunnitellut Pauli Aaltonen ja joka paljastettiin jo 1918. Kirkon pohjoispuolella on toisen maailmansodan ilmajokelaisten kaatuneiden muistomerkki, jonka suunnitteli Aimo Tukiainen ja joka valmistui 1951.
Vapaussotaeläke Vapaussotaeläke oli aiemmin Suomessa eläke, jota maksettiin Suomen sisällissodan veteraaneille, jotka taistelivat valkoisten puolella, ja kaatuneiden tai kuolleiden omaisille.
Länsirintama (Suomen sisällissota) Länsirintaman taistelut vaativat noin 4 200 kuollutta, joista valkoisia oli noin 1 600 ja punaisia 2 600. Kaatuneista suurin osa eli noin 3 500 kuoli Hämeen rintaman taisteluissa, Satakunnassa kaatuneita oli sodan aikana vajaat 750. Yhteensä länsirintaman tappioiden lukumäärä on lähes puolet koko sisällissodassa kaatuneista. Luvut sisältävät taisteluissa kuolleiden lisäksi myös välittömästi niiden jälkeen teloitettuja antautuneita.
Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa sisältää vuonna 1918 Suomen sisällissodan voittaneiden valkoisten muistopatsaat ja vapaudenpatsaat. Listassa on myös sisällissodassa kaatuneiden valkoisten muistoksi pystytetyt erilaiset muistomerkit: patsaat, veistokset, muistopaikat ja muistolaatat. Luettelossa voi olla myös hautausmailla tai niiden lähellä olevia yleisiä, mutta ei yksittäisillä haudoilla olevia muistomerkkejä. Luettelossa patsaat ovat maakunnittain ja kunnittain nimen mukaisessa järjestyksessä.
Sankarihauta Suomen valtioneuvosto laskee kaatuneiden muistopäivänä Helsingissä muistoseppeleet sisällissodassa kaatuneiden valkoisten haudalle vanhassa kirkkopuistossa, punaisten ja toisen maailmansodan takia kuolleiden haudoille Malmin hautausmaalla sekä toisen maailmansodan vuoksi kuolleiden Sankariristille Hietaniemen sankarihautausmaalla, ortodoksien, juutalaisten ja tataarien Islam-seurakunnan sankarihaudoille. Tasavallan presidentti laskee itsenäisyyspäivänä seppeleen Hietaniemen sankariristille.
Carl Axel Mothander Vuonna 1928 Mothander teki kiertomatkan Suomessa osallistuen valkoisten järjestämiin sisällissodan 10-vuotisjuhlallisuuksiin ja kirjoittaen lehtiin tapahtumiin liittyneitä artikkeleita. Vierailunsa päätteeksi hän kirjoitti artikkelin joka julkaistiin viipurilaisessa Karjala-lehdessä. Mothander arvosteli artikkelissa suojeluskuntajärjestöä ja totesi että yhteiskunnan eheyttäminen sisällissodan jälkeen edellyttäisi järjestön muuttamista koska nykyisessä muodossaan se oli uhka demokratialle. Hän arvosteli myös Suomessa "lähes valtionuskonnoksi" noussutta Venäjänvihaa ja toivoi että jatkossa sisällissodan muistojuhlat muutettaisiin kaikkien sodassa kaatuneiden muistopäiväksi.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Syrjäntaan taistelussa kaatuneet saksalaiset haudattiin aluksi Hämeenlinnan Tähtipuistoon, jonka keskelle pystytettiin myös hautamuistomerkki. 1960-luvulla vainajat ja muistomerkki siirrettiin vanhalle hautausmaalle, kun Sibeliuksenpuistoksi nimettyyn puistoon alettiin suunnitella Sibeliuksen patsasta. Samassa yhteydessä Pannujärvellä käydyssä yhteenotossa kaatuneet yksitoista saksalaista on haudattu Hämeenlinnaan johtavan tien varrelle, ja Lammin taistelussa kaatuneet Lammin kirkkomaalle, jonne pystytettiin muistomerkki vuonna 1920. Itämeren-divisioonan sotilaiden hautoja on myös ainakin Hangossa, Tammisaaressa, Karjaalla, Kirkkonummella, Tuuloksessa, Nurmijärvellä ja Riihimäellä.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Nauvon taistelussa kaatuneet seitsemän saksalaista haudattiin aluksi Korppoon kirkkomaalle. Kun Nauvossa ei ollut omia sankarivainajia, vaadittiin pian heidän siirtämistään paikkakunnalle, jotta myös Nauvoon saataisiin oma sankarihauta. Vaatimusta perusteltiin sillä, että saksalaiset olivat kaatuneet Nauvon kunnan puolella. Lopulta vainajat kaivettiin ylös ja haudattiin uudelleen Nauvon kirkkomaalle. Myös Maarianhaminaan on haudattu yksi saksalainen sotilas.
Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla Etelä-Pohjanmaalla on lukuisia sisällissodan muistomerkkejä, joista suurin osa on valkoisille pystytettyjä. Tunnetuin on Vaasassa vuonna 1938 paljastettu "Suomen Vapaudenpatsas", jonka ovat suunnitelleet kuvanveistäjät Yrjö Liipola ja Jussi Mäntynen. 
Muita valkoisten vapaussotamonumentteja on lähes joka paikkakunnalla. Eteläpohjalaisille omistettuja muistomerkkejä on runsaasti myös maakunnan ulkopuolella sisällissodan taistelupaikoilla. Esimerkiksi Jämsässä on maaliskuussa käydyssä Länkipohjan taistelussa kaatuneiden Matti ja Ilmari Laurilan muistomerkki.
Sankarivainaja Talvisodan päätyttyä puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim antoi keväällä 1940 päiväkäskyn, jonka mukaan toukokuun kolmatta sunnuntaita tuli viettää ”nyt päättyneessä sodassa kaatuneiden sankarivainajien sekä myös kaikkien murroskautena vuonna 1918 molemmin puolin vakaumuksensa puolesta henkensä uhranneitten yhteisenä uskonnollisena muistopäivänä”. Tällöin syntyi kaatuneiden muistopäivän vietto Suomessa ja alettiin käyttää käsitettä "vakaumuksensa puolesta" sisällissodan takia kuolleille.
Luettelo punaisten muistomerkeistä Suomessa Luettelo punaisten muistomerkeistä Suomessa sisältää vuonna 1918 Suomen sisällissodassa kaatuneiden punaisten muistoksi pystytetyt muistomerkit: patsaat, veistokset, muistopaikat ja muistolaatat. Luettelossa voi olla myös hautausmailla tai niiden lähellä olevia yleisiä mutta ei yksittäisillä haudoilla olevia muistomerkkejä.
Luettelo Suomen sisällissodan taisteluista Kaatuneiden määrät perustuvat Valtioneuvoston kanslian julkaisemaan "Suomen sotasurmat 1914–1922"-tietokantaan, ellei toisin ole lähteistetty. Taistelut ovat niiden alkamispäivän mukaisessa järjestyksessä. Rintamien päätaistelut on lihavoitu ja alapuolella ovat niihin liittyvät pienemmät taistelut.
Gaugamelan taistelu Persialaisille Gaugamelan taistelu oli murskatappio. Arviot tappioiden suuruudesta vaihtelevat: Arrianoksen mukaan taistelussa persialaisten joukoista kaatui yhteensä 300 000, Diodoroksen mukaan 90 000 ja Curtiuksen mukaan 40 000. Makedonialaisten tappiot olivat pienemmät. Diodoroksen mukaan makedonialaisia kaatui 500 ja haavoittuneiden määrä oli paljon suurempi. Curtiuksen mukaan kaatuneita oli 300 ja Arrianoksen mukaan vain 100.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Saksan interventio Suomen sisällissodassa oli Saksan keisarikunnan vuonna 1918 käytyyn Suomen sisällissotaan tekemä sotilaallinen väliintulo, joka tapahtui sodan voittaneen valkoisen osapuolen kutsumana. Se ei varsinaisesti ratkaissut sodan lopputulosta, mutta nopeutti arvioiden mukaan sen päättymistä jopa usealla kuukaudella.
Santa Cruz del Valle de los Caídos Santa Cruz del Valle de los Caídos (suomeksi "Kaatuneiden laakson pyhä risti") on San Lorenzo de El Escorialin kunnassa 58 kilometriä Espanjan pääkaupungista Madridista luoteeseen sijaitseva monumentti, jonka diktaattori Francisco Franco rakennutti Espanjan sisällissodassa kaatuneiden muistoksi. Siihen kuuluu suuri kaariholvien ympäröimä aukio, benediktiiniluostari, kaksi kappelia, vuorenrinteeseen louhittu maanalainen kirkko ja sen yläpuolella kohoava 150 metriä korkea kivinen risti. Kappeleihin on haudattu yli 33 000 sisällissodassa kaatunutta. Franco itse haudattiin kirkkoon kuolemansa jälkeen vuonna 1975. Kirkkoon on haudattu myös José Antonio Primo de Rivera, falangistipuolueen perustaja ja Espanjaa diktaattorina vuosina 1923–1930 hallinneen Miguel Primo de Riveran poika.
Bengtskärin taistelu Bengtskärin taistelussa kaatui yhteensä 32 suomalaista, heistä 21 ensimmäisen päivän taisteluissa ja 11 seuraavan päivän pommituksista. Arviot venäläisten kaatuneista vaihtelevat runsaasti. Bengtskäristä vietiin pois kolmekymmentäkuusi ruumista, mutta kaatuneiden lukumäärä oli kuitenkin korkeampi, sillä tuntematon määrä ruumiita työnnettiin mereen, kun saari taistelujen jälkeen siivottiin. Lisäksi venäläisten laivoilla kaatui sotilaita ja yksi lentokone ammuttiin alas. Paula Wilson arvelee kirjassaan "Bengtskär", että arvio noin sadasta venäläistä kaatuneesta osuu todennäköisesti oikeaan. Haavoittuneita suomalaisia oli yhteensä 45 ja vangeiksi saatiin 28 neuvostoliittolaista, joista suurin osa oli vaikeasti haavoittuneita.
Vuoden 1918 kansalaissodan uhrien muistomerkki Vuoden 1918 kansalaissodan uhrien muistomerkki (myös Crescendo) on Helsingin Eläintarhassa sijaitseva valtakunnallinen Suomen sisällissodan punaisten muistomerkki. Vuonna 1970 paljastettu pronssinen veistos on kuvanveistäjä Taisto Martiskaisen suunnittelema. Se on omistettu sisällissodassa punaisten puolella taistelleiden ja kaatuneiden sekä vankileireillä kuolleiden naisten ja miesten muistolle. Muistomerkki seisoo graniittisella jalustalla kallion päällä lähellä Nordenskiöldinkadun ja Pohjoisen Stadiontien risteystä.
Länsirintama (Suomen sisällissota) Länsirintamaksi (myös Läntinen rintama) kutsuttiin vuoden 1918 Suomen sisällissodan rintamaa, joka ulottui nykyisten Satakunnan, Pirkanmaan ja Keski-Suomen maakuntien alueella Pohjanlahden rannikolta Tampereen pohjoispuolitse Päijänteen länsirannalle. Se oli jaettu Satakunnan ja Hämeen rintamiin sekä niiden sisällä vielä useampiin paikallisiin rintamalohkoihin. Sodan kokonaisuuden kannalta Satakunnan rintama oli lähinnä sivunäyttämö, mutta Hämeen rintamalla käytiin lopputuloksen kannalta merkittäviä ja ratkaisevia taisteluja, kuten Vilppulan rintaman taistelut helmi–maaliskuussa sekä myöhemmin maalis–huhtikuussa käyty Tampereen taistelu. Joukkojen ja kaatuneiden lukumäärän perusteella sitä voidaan kutsua myös koko sisällissodan päärintamaksi.
Hyvinkää Lähellä rautatieasemaa on vuonna 1957 paljastettu Wäinö Aaltosen veistämä rautateiden rakentajien muistomerkki. Patsasta paljastettaessa oli kulunut sata vuotta Hyvinkään ratatyömaan perustamisesta. Aseman puistoon on haudattu Suomen sisällissodassa 1918 kaatuneita saksalaisia sotilaita.
Kaatuneiden muistopäivä Muistopäivän viettäminen Suomessa sai alkunsa huhtikuussa 1940 järjestetystä evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksesta, jossa oli ehdotettu suru- ja muistojumalanpalvelusten pitämistä talvisodassa kaatuneiden muistoksi sunnuntaina 19. toukokuuta 1940. Mannerheimin antamassa päiväkäskyssä ilmoitettiin, ettei 16. toukokuuta, sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) kapinallisista suomalaisista (punaiset) saavuttaman voiton paraatin muisto- ja siihenastisena sotaväen lippujuhlan päivänä järjestetä juhlallisuuksia. Tällä Mannerheim pyrki korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäsky koski vain puolustusvoimia, mutta sitä alettiin noudattaa myös armeijan ulkopuolella. Toukokuun kolmatta sunnuntaita nimitettiin "yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäiväksi" ja nykyinen nimi sillä on ollut vuodesta 1947 alkaen.
Hugo Standertskjöld Toinen suuri lahjoitus meni sisällissodan valkoiselle armeijalle, sen kaatuneiden omaisille ja jälkeläisille. Myös sotaan osallistuneet saksalaiset ja ruotsalaiset sotilaat saivat häneltä merkittävät avustussummat. Muita kohteita olivat mm. Suomen Lääkäriseura ja Svenska litteratursällskapet i Finland.
Sankarihauta Suomen itsenäisyyden ajan sankarihautoja ovat sisällissodan (1918) molempien osapuolten kaatuneiden, teloitettujen ja vankileireillä kuolleiden haudat sekä talvi-, jatko- ja Lapin sodan (1939 - 45) vuoksi kuolleiden suomalaisten haudat. Joillakin Suomen sankarihaudoilla on virallinen valtiollinen tunnustus. Niitä hoidetaan ja ylläpidetään julkisen vallan palveluna, jotta estettäisiin niiden hävittäminen hoitamattomina tavanomaisessa järjestyksessä.
Karjalan rintama (Suomen sisällissota) Karjalan rintama oli Hämeen rintaman ohella sisällissodan merkittävin näyttämö, jossa myös miestappiot olivat suuria. Sen taisteluissa kaatui noin 1 300 valkoista, 1 100 punaista ja 500 venäläistä eli 34 prosenttia sodan kaikista kaatuneista.
Radiomäki Sisällissodan aikana vuonna 1918 mäellä käytiin taisteluja. Sodan jälkeen vanhalle hautausmaalle haudattiin kaupungin valtauksessa kaatuneet saksalaiset sotilaat. Vuonna 1920 Lahden kaupunki pystytti haudalle punagraniittisen Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkin (Urho Heinänen - Vila Martin), jonka jalustaan on hakattu teksti "Sankareina kaatuneille saksalaisille sotilaille - Den gefallenen deutschen Helden" sekä sotilaiden nimet.
Suomen puolustusvoimat Kuitenkin perustamispäivämäärän sijasta puolustusvoimien vuosipäivä 1919–1939 oli sotaväen lippujuhlan päivä 16. toukokuuta viitaten valkoisten voittoon punaisista sisällissodassa. Talvisodan jälkeen 1940 suomalaisten kahtiajaosta muistuttanut päivä haluttiin muuttaa toukokuun kolmanneksi sunnuntaiksi kunnioittamaan sisällissodassa ja talvisodassa kaikkien henkensä antaneiden suomalaisten muistoa, jolloin alkoi kaatuneiden muistopäivän vietto. Jatkosodan aikana 1942 puolustusvoimien ylipäällikön, sotamarsalkka Gustaf Mannerheimin täyttäessä 75 vuotta hänet ylennettiin Suomen marsalkaksi ja hänen syntymäpäiväänsä 4. kesäkuuta vietettiin aluksi nimellä Suomen marsalkan syntymäpäivä, mutta varsin pian nimeksi vakiintui puolustusvoimain lippujuhlan päivä toimien puolustusvoimien vuosipäivänä.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten hautamuistomerkki sijaitsee vanhalla hautausmaalla. Seitsemän Ahvenkoskella kaatunutta saksalaista on haudattu Ahvenkosken hautausmaalle, jossa on myös muistomerkki. Muita Osasto Brandesteinin sotilaiden hautoja on ainakin Loviisassa, Liljendalissa, Kouvolassa, Nastolassa, ja Orimattilassa.
Eino Räsänen Räsänen opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1920–1924 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1925–1927. Hän veisti mittavan määrän patsaita, muistomerkkejä ja reliefejä eri puolille Suomea. Räsäsen tunnetuimpia töitä ovat muun muassa Savon Nuijamiesten muistomerkki (1939) ja K. A. Tavaststjernan patsas (1960) Mikkelissä, "Vonkamies"-patsas Lieksassa (1958) sekä ensimmäinen Suomeen pystytetty sisällissodassa kaatuneiden punaisten muistomerkki Nokialla (1945).
Turun punaisten muistomerkit Vanhempi muistomerkeistä ”Työväenluokan veljeshauta 1918” sijaitsee sisällissodassa kaatuneiden Turun ja Maarian punakaartilaisten joukkohaudalla. Ensimmäiseksi paikalle haudattiin yhdeksän Ahvenanmaalla käydyssä Godbyn taistelussa kaatunutta tai sen jälkeen Färjsundetissa teloitettua punaista. Joukossa oli Ahvenanmaalle lähetettyä Turun punakaartin osastoa johtanut Harry Borg, jonka suvulle hautapaikka kuului. Kaatuneet haudattiin juhlallisin menoin 10. maaliskuuta pidetyssä ”suuressa vallankumoushautauksessa”. Suomen kasarmilta lähtenyttä hautajaissaattuetta oli lehtitietojen mukaan seuraamassa jopa kymmeniätuhansia ihmisiä. Haudalla kuultiin torvisoittokunnan ja kuorolaulun lisäksi puheita, joita vainajien taistelutovereiden ohella pitivät Yrjö Sirola, Juho Saaristo ja Georg Boldt. Lisäksi toimittaja Akseli Kanerva lausui Jalmari H. Virtasen tilaisuutta varten kirjoittaman runon. Myöhemmin maalis–huhtikuun aikana paikalle haudattiin rintamilla kaatuneita punakaartilaisia ainakin kolmeen eri otteeseen.
Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta Kaatuneiden saksalaisten sotilaiden muistomerkki ja hauta, alkujaan Vapaussodan muistomerkki, Hyvinkään Asemanpuistossa on 21. huhtikuuta 1921 pystytetty muistomerkki. Se on valmistettu hyvinkääläisen Oskari Väänäsen kiviveistämössä. Muistomerkki pystytettiin sisällissodan aikaisen Hyvinkään valtauspäivän muistoksi valtauksen kolmantena vuosipäivänä.
Saintesin taistelu Kuninkaallinen laivasto menetti 243 miestä kaatuneina ja 816 haavoittuneina. Alusten päälliköistä kaksi sai surmansa. Ranskalaisten tappioita ei ole tallennettu muun muassa kuusi aluksen päällikköä. Jamaikan maihinnousu peruuntui. Arvio tappioista on noin 3000 kaatuneina ja haavoittuneina, joiden lisäksi yli 5000 jäi sotavangeiksi.
Suomen Punainen Kaarti Suomen Punaisen Kaartin kokonaisvahvuudeksi sisällissodan aikana on arvioitu noin 100 000 taistelijaa, joiden joukossa oli 3 000–4 000 venäläistä sekä noin 2 600 naista. Rintamalla oli kuitenkin samanaikaisesti vain noin 40 000. Rintamatappiot olivat yhteensä noin 5 700 kuollutta ja 10 000–12 000 haavoittunutta. Suuri osa kuolleista on kuitenkin antautumisen jälkeen teloitettuja, joten taistelukentällä kaatuneiden todellinen määrä ei ole selvillä.
Raudun taistelu Suomen sisällissodan taisteluista Raudun tekee erikoiseksi se, että siihen osallistui huomattavasti enemmän venäläisiä kuin millään muulla sodan rintamalla. Myös sisällissodan aikana kaatuneista venäläisistä lähes puolet kuoli nimenomaan Raudun rintamalla. Puna-armeijan sotilaita oli Raudussa enimmillään samaan aikaan noin 1 500, mikä oli yli puolet punaisen osapuolen kokonaisvahvuudesta. Bolševikkien Rautuun kohdistaman kiinnostuksen taustalla oli huoli Pietarin turvallisuudesta. Saksan ja Venäjän välinen aselepo oli päättynyt 18. helmikuuta eli kolme päivää ennen Rautuun tehtyä hyökkäystä. Neuvosto-Venäjän johto halusi sulkea vielä rakenteilla olleen Pietari–Hiitola-radan, jotta Suomen valkoisten kanssa läheisissä suhteissa olevat saksalaiset eivät pystyisi hyökkäämään sen kautta Pietariin. Venäläiset päättivät katkaista radan Suomen puolelta rajaa, jotta he saisivat myös Suomen punaiset mukaan puolustamaan Pietaria.
Norfolkin taistelu Objective Norfolk oli vallattu aamuun 27. helmikuuta mennessä. Irakilaiset olivat menettäneet arviolta 5 000 sotilasta kaatuneina ja kahden prikaatin panssarikalusto oli tuhoutunut. Amerikkalaiset menettivät 6 miestä kaatuneina ja alle 70 haavoittuneina. Taistelun jälkeen 1. jalkaväkidivisioonan oli mahdollista edetä edelleen kohti Kuwaitin pohjoisosia.
Suomen pojat Espanjassa Teksteistä osa on peräisin rintamalta lähtetyistä kirjeistä, joita sodan aikana julkaistiin vasemmistolaisissa lehdissä, kuten "Kirjallisuuslehdessä", "Suomen Sosialidemokraatissa" sekä Merimies-Unionin äänenkannattajassa "Merimies"-lehdessä ja osa puolestaan heti sodan jälkeen kerätyistä muistelmista. Lukujen johdannot ja myös jotkut katkelmat lienevät teoksen toimitussihteerin Jarno Pennasen kirjoittamia. Omakohtaisten muistelmien lisäksi kirjassa on Cay Sundströmin kirjoittama tiivistelmä Espanjan historiasta sekä katsaus sotaa edeltäneeseen poliittiseen tilanteeseen. Mukana on myös latvialaisen sosialistin Bruno Kalninšin selostus sisällissodan vaiheista, professori Väinö Lassilan vapaaehtoisten paluujuhlassa 30. joulukuuta 1938 pitämä kaatuneiden muistopuhe sekä Elvi Sinervon kirjoittama runo "Äiti". Kirjan lopussa on vielä luettelo kaatuneista henkilötietoineen sekä karttaliitteitä. Varsinaisten taistelukuvausten lisäksi kirja sisältää kertomuksia rintamien takaisesta elämästä sekä muun muassa Madridin ja Valencian pommituksista ja niiden siviiliuhreista.
Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset "Puolustusvoimain lippujuhlan päivä" on 4. kesäkuuta. Se on virallinen liputuspäivä. Päivää on vietetty nykyisellä paikallaan vuodesta 1942 alkaen. Vuosina 1919-1939 juhlaa vietettiin nimellä "sotaväen lippujuhlan päivä" 16. toukokuuta muistaen hallitukselle uskollisten Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten voittoa punaisista sisällissodassa 1918. Kahtiajaosta muistuttava päivä haluttiin siirtää talvisodan jälkeen toukokuun kolmanneksi sunnuntaiksi kunnioittamaan sisällissodassa ja talvisodassa kaikkien henkensä antaneiden suomalaisten muistoa, jolloin alkoi kaatuneiden muistopäivän vietto. Jatkosodan aikana ylipäällikkö Mannerheimin täyttäessä 75 vuotta hänen syntymäpäiväänsä 4.6. vietettiin aluksi nimellä "Suomen marsalkan syntymäpäivä", mutta varsin pian nimeksi vakiintui puolustusvoimain lippujuhlan päivä.
Antrean taistelut Atrean rintaman taistelujen muistomerkkejä on pystytetty ainakin Ahvolaan. Lisäksi Antrean hautausmaalla on sisällissodan ja myöhempien Vienan retkien taisteluissa kaatuneiden antrealaisten muistomerkki, jonka on suunnitellut arkkitehti Wäinö Keinänen. Myös Päähkjärven eteläpäässä on sisällissodan aikaisesta lentoasemasta kertova muistolaatta.
Grotskan taistelu Historiankirjoituksessa esiintyvät arviot Itävallan kokonaistappioista liikkuvat yleensä 2000-3500 kaatuneen ja 2500-7000 haavoittuneen välillä. Itävallan taistelun jälkeen tekemän kartoituksen mukaan ratsuväki menetti 1343 kaatuneina ja 806 haavoittuneina, ja jalkaväki 1176 kaatuneina ja 2150 haavoittuneina. Laskelman mukaan yhteistappioiksi tuli 2519 kaatunutta ja 2956 haavoittunutta. John Lindsayn esittämän laskelman mukaan kaatuneita oli 4 kenraalia, 118 upseeria, 174 aliupseeria ja 2930 sotamiestä eli yhteensä neljä kenraalia ja 3222 miestä. Hänen vuonna 1753 ilmestyneissä muistelmissaan summaksi on painettu kuitenkin 2222, joka on tuhat vähemmän kuin lueteltujen kaatuneiden yhteenlaskettu summa. Paino- tai kirjoitusvirheestä johtuva numero toistuu yhä joissakin nykyajan teoksissa. Lindsayn mukaan haavoittuneisiin kuului 4 kenraalia, 205 upseeria, 285 aliupseeria ja 2461 sotamiestä. Lisäksi kadonneita tai vangiksi jääneitä oli 296 miestä.
Suomen romanit Vuosien 1939–1945 aikana rintamalla palveli arviolta noin tuhat Suomen romania, joista 500–600 taistelujoukoissa. Tarkkaa määrää on vaikea tietää, koska suomalaisia ei ole koskaan tilastoitu etnisen taustan perusteella. Romanisotilaista kaatui varmuudella ainakin 50, ja haavoittuneita oli satoja. Vahvistamattomien väitteiden mukaan romanien luovuttamista natsi-Saksaan olisi suunniteltu, mutta Gustaf Mannerheim olisi estänyt romanien luovutukset keskitysleireihin. Helsingissä Hietaniemen hautausmaalla on sodassa kaatuneiden romanien muistomerkki.
Toinen Tšetšenian sota Tiedot sodan uhrien määrästä ovat hyvin epävarmoja. Venäjä on myöntänyt 4 572 sotilaan menehtyneen vuoden 2002 loppuun mennessä, mutta esim. venäläisten sotilaiden äitien järjestön tietojen mukaan kaatuneita sotilaita olisi noin kolminkertainen määrä. Kuolleiden tšetšeenien lukumäärä on paljon korkeampi ja myös vielä epävarmempi: venäläisten sotilaslähteiden mukaan yli 20 000 kapinallista on kuollut, mutta tšetšeenilähteiden mukaan luku on yli puolet pienempi. Tšetšeenien mukaan sodan siviiliuhrien määrä on huomattavasti yli 10 000, joidenkin arvioiden mukaan peräti 250 000. Tšetšenian sisäisten pakolaisten määrän arvioidaan olevan yli 230 000.