mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kreikkalaiset Kreikan klassinen kausi käsittää tavallisimman käsityksen mukaan ajanjakson persialaissodista Aleksanteri Suuren kuolemaan, noin 480–323 eaa., joskin jotkut historioitsijat katsovat ainakin sen huippukauden päättyneen jo peloponnesolaissotien loppuun (404 eaa.). Tämän nimen kausi on saanut, koska tältä ajalta peräisin ovat antiikin kreikkalaisen kulttuurin monet merkittävimmät saavutukset, joihin sen pysyvä maine myöhempinä aikoina on perustunut.
Antiikin Kreikan tekniikka Antiikin Kreikan tekniikka viittaa antiikin aikaisen Kreikan ja sen vaikutuspiirissä olleen hellenistisen maailman tekniikkaan ajanjaksolla alkaen noin 500 eaa. ja sulautuen sitten vähitellen antiikin Rooman tekniikkaan.
Antiikin Kreikan taide Antiikin Kreikan taide jakautuu kolmeen ajanjaksoon:
Subminolainen ja submykeneläinen kausi Subminolainen kausi ("aliminolainen kausi") ja submykeneläinen kausi ("alimykeneläinen kausi") ovat pronssikautisen Kreikan korkeakulttuurien minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin romahdusta välittömästi seuranneen ajanjakson nimityksiä. Kaudet kestivät noin vuodet 1100–1050/1000 eaa. Ne ovat Kreikan varhaisen rautakauden ja niin kutsuttujen ”pimeiden vuosisatojen” ensimmäisiä vuosikymmeniä. Termejä käytetään ennen kaikkea arkeologiassa ajan keramiikasta puhuttaessa.
Antiikin Kreikan kirjallisuus Antiikin Kreikan kirjallisuus viittaa antiikin aikana kreikan kielellä kirjoitettuihin kirjallisiin tuotteisiin. Ne sijoittuvat ajallisesti yli tuhannen vuoden ajanjaksolle, Kreikan kirjallisen kulttuurin alkuhämäristä 700-luvulta eaa. Bysantin valtakunnan syntyyn 300-luvulle jaa. Maantieteellisesti kreikankielistä kirjallisuutta on kirjoitettu koko itäisen Välimeren alueella.
Maailmanhistoria Antiikin Kreikan historia jaetaan yleensä arkaaiseen aikaan (n. 700–480 eaa.), klassiseen aikaan (480–330 eaa.) ja hellenistiseen aikaan (330–27 eaa.). Antiikin hellenistinen kulttuuri jatkui tämän jälkeen Rooman vallan alaisuudessa. Antiikin Kreikkaa on pidetty eurooppalaisen sivistyksen kehtona. Kreikkalainen kulttuuri perustui monilta osin aikaisempien korkeakulttuurien, esimerkiksi egyptiläisten ja foinikialaisten perinnölle.
Kreikan arkaainen kausi Arkaainen kausi on ensimmäinen ajanjakso Kreikan historiassa, josta on säilynyt nykypäivään riittävästi tietoa, jotta voidaan puhua todellisista tapahtumista, henkilöistä ja ajankohdista. Arkaaisen ajan kirjoituksia on säilynyt nykypäivään myöhempien kirjailijoiden ansiosta. Kirjallisten lähteiden lisäksi nykypäivään on säilynyt piirtokirjoituksia ja numismaattista lähdeaineistoa. Arkeologista lähdeaineistoa on myös enemmän kuin aikaisemmilta kausilta.
Kreikan arkaainen kausi Kreikan arkaainen kausi käsittää antiikin Kreikan historiassa ajan kreikkalaisten "polisten" eli kaupunkivaltioiden synnystä persialaissotiin eli noin 700 eaa.–480 eaa. Arkaaista kautta edelsivät niin sanotut Kreikan pimeät vuosisadat (noin 1100–900 eaa.) ja geometrinen kausi (noin 900–700 eaa.), ja sitä seurasi Kreikan klassinen kausi (noin 480–330 eaa.)
Venäjä Esihistoriallisina aikoina Etelä-Venäjän suurilla aroilla asui hajanaisia vaeltavien paimentolaisten heimoja. Antiikin aikaan Kaspian aroilla asuivat skyytit. 700-luvun eaa. jälkipuolella antiikin Kreikan kauppiaat välittivät Venäjän alueelle vaikutteita omasta yhteiskunnastaan Donin ja Tamanin niemimaan kauppapaikkojen kautta. 200- ja 500-luvuilla eaa. Krimin itäosissa sijainnut Bosporoksen valtakunta, hellenistinen Kreikan siirtokuntia seurannut politeia, jäi hunnien ja muiden sotaisten paimentolaisheimojen toistuvien hyökkäysten alle. Turkkilainen kansa, kasaarit, hallitsi Volgan eteläosien jokialueen aroja Kaspianmeren ja Mustanmeren välissä 700-luvulle saakka.
Antiikin Kreikan kirjallisuus Hellenistinen aika oli myös epigrammirunouden kulta-aikaa, ja epigrammista tuli tuolloin oma lajityyppinsä. Epigrammit käsittelivät teemansa muutamalla säkeellä. Suurin osa "Kreikkalaisen antologian" (myös "Anthologia Palatina") epigrammien kirjoittajista on hellenistisen ajan runoilijoita. Kokoelma sai alkunsa Meleagros Gadaralaisen "Anthologiasta".
Maailmanhistoria Antiikin Kreikan kulta-aikana on pidetty klassista aikaa, joka alkoi persialaissodista noin vuonna 480 eaa. Se päättyi Aleksanteri Suuren kuolemaan vuonna 323 eaa. Hänen kuolemaan jälkeen alkoi hellenistinen aika. Hellenistisenä aikana Kreikkalainen kulttuuri levisi Keski-Aasiaan ja Intiaan asti. Hellenistin aika päättyi roomalaisvalloituksiin.
Euroopan historia Antiikin Kreikan kirjallisuuden alkuajat ja klassillinen kirjallisuuskausi kestivät noin vuoteen 300 eaa. Draamakirjallisuus sai alkunsa 500-luvulla eaa. Tuohon aikaan kirjallisuus oli pääasiassa eepillistä runoutta. Hellenistinen kirjallisuuskausi alkoi noin vuonna 300 eaa. ja päättyi noin 30 eaa. Rooman vallan aikakauden kreikkalaisessa kirjallisuudessa (30 eaa. – 529 jaa.) kaunokirjallisuus oli vähäistä.
Euroopan historia Antiikin ajaksi kutsutaan antiikin Kreikan ja Rooman suuruuden aikaa. Ajanjaksoa on pidetty merkittävänä, koska länsimaisen sivistyksen ja yhteiskunnan on katsottu juontavan juurensa tuosta ajasta. Muun muassa monet keksinnöt, tavat, arvostukset ja tyylit ovat joko antiikin kreikkalaisten tai roomalaisten luomia tai heidän kauttaan länsimaiseen kulttuuriin omaksuttuja.
Hellenistinen filosofia Hellenistinen filosofia käsittää antiikin filosofian aikakauden, joka alkoi Aristoteleen jälkeisistä filosofeista (noin vuodesta 300 eaa.) ja päättyi Rooman keisariaikaan ja uusplatonismin syntyyn.
Venäjän historia Esihistoriallisina aikoina Pohjois-Venäjän suurilla aroilla asui hajanaisia vaeltavien paimentolaisten heimoja. Antiikin aikaan Kaspian aroilla asuivat skyytit. Näiden arolla eläneiden yhteiskuntien jäännöksiä on löydetty 1900-luvun aikana muun muassa Stravropolin, ja Tšeljabinskin alueilta Arkaimista, Uralin eteläpuolen aroilta sekä Altain vuoristosta. 700-luvun eaa. jälkipuolella antiikin Kreikan kauppiaat välittivät Venäjän alueelle vaikutteita omasta yhteiskunnastaan Donin ja Tamanin niemimaan kauppapaikkojen kautta. 200- ja 500-luvuilla eaa. Krimin itäosissa sijainnut Bosporoksen valtakunta, hellenistinen Kreikan siirtokuntia seurannut politeia, jäi sotaisten paimentolaisheimojen, kuten hunnien ja avaarien, toistuvien hyökkäysten alle. Turkkilainen kansa, kasaarit, hallitsi Volgan eteläosien jokialueen aroja Kaspianmeren ja Mustanmeren välissä 700-luvulle saakka.
Kirkkoarkkitehtuuri Renessanssin arkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin ajanjakso 1400-luvun alusta 1600-luvun alulle. Sen katsotaan alkaneen vuodesta 1418, ja se sai vaikutteita antiikin arkkitehtuurista, Kreikasta ja Roomasta.
Renessanssin taide Renessanssin arkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin ajanjakso 1400-luvun alusta 1600-luvun alulle. Sen katsotaan alkaneen vuodesta 1418, ja se sai vaikutteita antiikin arkkitehtuurista, Kreikasta ja Roomasta.
Renessanssin arkkitehtuuri Renessanssin arkkitehtuuri oli eurooppalaisen arkkitehtuurin ajanjakso 1400-luvun alusta 1600-luvun alulle. Sen katsotaan alkaneen vuodesta 1418, ja se sai vaikutteita antiikin arkkitehtuurista, Kreikasta ja Roomasta.
Kreikkalainen filosofia Länsimainen filosofia sai alkunsa antiikin Kreikassa. Antiikin filosofian aika jaetaan usein esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian (ennen kaikkea Sokrates ja sokraatikot, Platon, Aristoteles), hellenistisen filosofian ja roomalaisen keisariajan filosofian ajanjaksoihin. Koko antiikin filosofia oli pääosin kreikankielistä ja peräisin kreikkalaiselta kulttuurialueelta, sillä myös roomalainen filosofia oli lähes kaikessa kreikkalaisen filosofian perillinen.
Muinaiskreikka Varhaisimmat säilyneet kreikankieliset tekstit on kirjoitettu noin 1400-luvulla eaa. Kiinaa lukuun ottamatta minkään muun yhä elävän kielen historia ei ole dokumentoitu yhtä pitkältä ajanjaksolta. Muutenkin kreikan kielen merkitys länsimaiselle kulttuurille on ollut valtava. Antiikin Kreikan kulttuuri vaikutti ratkaisevasti länsimaiseen kulttuuriin ja kreikan kielellä on kirjoitettu lukuisia maailmanhistorian merkittävimpiin kuuluvia teoksia. Lainasanojen muodossa muinaiskreikka on edelleen vahvasti läsnä kaikissa eurooppalaisissa nykykielissä.
Kreikka Varhaisten kulttuurien romahtamista seurasivat Kreikan pimeät vuosisadat, jotka kestivät noin 1200–800 eaa. Tuona aikana alueella tapahtui paljon kreikkalaisten kansojen kansainvaelluksia, ja Kreikka siirtyi pronssikaudelta rautakaudelle, joka alkoi noin 1000 eaa. Levottomana aikana kulttuuri taantui ja yhteisöt köyhtyivät. Noin 1000–850 eaa. kehittyivät homeerisen ajan kuningaskunnat. Noin 900 eaa. alkoi geometrinen kausi, joka merkitsi suurta kehitystä keramiikassa, ja osoittaa samalla kulttuurin ja talouden elpymistä ja kaupankäynnin lisääntymistä. Noin 800 eaa. lähtien syntyivät polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot, joissa kehittyi uusi ja kukoistava kulttuuri. Tämän aikakauden Kreikasta käytetään termiä antiikin Kreikka ja sen varhaisvaiheesta noin 700–500 eaa. nimitystä Kreikan arkaainen kausi.
Ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat pidettiin vuonna 776 eaa., mistä alkaa historiallinen aika Kreikassa. Antiikin Kreikan kirjallisuus ja samalla koko länsimainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen teosten "Ilias" ja "Odysseia" myötä noin 750–700 eaa. Antiikin Kreikan arkkitehtuuri alkoi saada muotonsa, kun ensimmäinen doorilainen temppeli, Olympian Heran temppeli rakennettiin noin 600 eaa.
Falásarna Falásarna () on Kreikan kylä ja ranta-alue, joka sijaitsee Kreetan saaren luoteisosassa. Se kuuluu hallinnollisesti Kíssamoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylä on osa Plátanoksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 21 (vuonna 2011).
Falasárnassa sijaitsevat antiikin aikaisen satamakaupungin rauniot noin ajalta 330 eaa. Roomalaiset valloittajat tuhosivat kaupungin. Alueella on säilynyt esimerkiksi hellenistinen satama puolustustorneineen, jäänteitä satamaa ja kaupunkia suojanneesta muurista, antiikin aikainen kaivos ja pieniä klassiselta ja hellenistiseltä kaudelta peräisin olevia temppeleitä. Kaivaukset Falásarnassa alkoivat vuonna 1968, mutta systemaattisesti alueella on kaivettu vuodesta 1986 lähtien.
Juutalainen filosofia Filon Aleksandrialainen (20 eaa.–40 jaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi, joka syntyi Aleksandriassa, Egyptissä. Hän yhdisteli filosofiassaan sekä antiikin Kreikan viisautta ja juutalaisuutta, jotka hän pyrki harmonisoimaan käyttämällä allegorioita, joita hän oli oppinut sekä juutalaisilta että stoalaisilta. Hän pyrki puolustamaan ja oikeuttamaan juutalaisia uskonnollisia totuuksia, joita hän piti muuttumattomina. Filosofia sen sijaan oli totuuden löytämisen apuväline ja tapa päästä totuuteen. Hän hylkäsi sellaiset filosofiset näkemykset, jotka eivät olleet sovitettavissa juutalaisen uskon kanssa, kuten esimerkiksi aristoteelisen ajatuksen maailman ikuisuudesta ja katoamattomuudesta.
Antiikin Kreikan kirjallisuus Antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden historia voidaan jakaa seuraaviin ajanjaksoihin:Toisaalta antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden historia voidaan jakaa päätasolla kahteen osaan, Homeroksesta Aleksanteri Suureen, ja Aleksanteri Suuresta antiikin ajan loppuun. Ensimmäistä ajanjaksoa kuvaa vahva yhteisöllisyys, suullinen perinne ja se, että kirjallisuus oli tarkoitettu pitkälti esitettäväksi. Tuona aikana syntyivät suuret teokset, jotka ovat edelleen länsimaisen kulttuurin ytimessä. Aiheet olivat usein jaettuihin kertomusaiheisiin perustuvia. Kirjallista luomistyötä ("poiesis") ei voitu erottaa jäljittelystä ("mimesis").
Antiikin Kreikan kirjallisuus Tämän vuoksi tämän kreikkalaisen kirjallisuuden ajanjakson katsotaan useimmin alkavan Homeroksesta, 700-luvulta eaa., ja sen voidaan katsoa kestäneen Aleksanteri Suuren aikaan ja hellenismin syntyyn, 300-luvulle eaa., saakka.
Antiikin urheilu Olympian kisat olivat antiikin Kreikan vanhimmat, suurimmat ja tärkeimmät kisat. Ne järjestettiin neljän vuoden välein nimensä mukaisesti Olympiassa. Pienempiä paikallisia kisoja oli useita vuosittain. Kolme muuta suurta urheilukilpailua olivat 2–4 vuoden välein järjestetyt Python, Isthmian ja Nemean kisat. Neljää suurinta kisaa kutsuttiin nimellä pyhiksi kilpailuiksi tai seppelekilpailuiksi, jotka myöhemmin saivat nimen panhelleeniset kisat. Kreikan jouduttua roomalaisten valtaan ryhmään liitettiin vielä Aktionin kisat. Olympian kisat johtivat myös kreikkalaisen ajanlaskun muodostumiseen. Joka neljäs vuosi järjestetyt kisat aloittivat aina uuden neljän vuoden ajanjakson, olympiadin.
Euroopan historia Antiikin Kreikan filosofia jaetaan esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian ja hellenistisen filosofia ajanjaksoihin. Kreikkalainen filosofia on modernin tieteiden ja filosofian pohja. Länsimainen filosofia alkoi Kreikassa Joonian saarilla ja Vähä-Aasian siirtokunnissa noin vuonna 600 eaa. Filosofia oli tuolloin pääasiassa luonnonfilosofiaa, jonka isänä pidetään usein Thalesta. Merkittävimpiä luonnonfilosofeja olivat muun muassa Pythagoras, Parmenides ja Zenon Elealainen, Herakleitos, Empedokles, Anaksagoras, Leukippos ja Demokritos.
Antiikin Kreikan kirjallisuus Jälkimmäistä ajanjaksoa kuvaa puolestaan vahvemmin kirjoitettu kulttuuri; kirjailijat kirjoittivat yhä enemmän lukijoille, ei kuulijoille. Yleisö oli hellenistisenä aikana maantieteellisesti hajallaan, mutta kulttuurisesti yhtenäinen. Hellenistisen ajan kirjallisuuskritiikin seurauksena varhaisemmista teksteistä muodostettiin standardilaitoksia ja kaanoneita.
Lähi-idän kalkoliittinen kausi Lähi-idän kalkoliittinen kausi on historiallinen ajanjakso noin 5000-3300 eaa. Ajanjakson alussa kuparia osattiin vain takoa, sitten 5000 eaa. alkaen sulattaa. Kupari pysyi yhä harvinaisena, enimmät työkalut tehtiin kivestä. Ajanjaksolla alkoi syntyä suuria asutuskeskuksia.
Antiikki Antiikin ajaksi kutsutaan muinaisen Kreikan ja Rooman suuruuden aikaa. Ajanjaksoa on pidetty merkittävänä, koska on katsottu, että länsimainen sivistys ja yhteiskunta juontavat juurensa tuosta ajasta. Muun muassa monet keksinnöt, tavat, arvostukset ja tyylit ovat joko antiikin kreikkalaisten tai roomalaisten luomia tai heidän kauttaan länsimaiseen kulttuuriin omaksuttuja. Antiikista ovat peräisin myös latinalaiset aakkoset – foinikialaisilta peräisin oleva kirjaimisto kehittyi kreikkalaisten ja roomalaisten muokkaamana niin sanotuksi latinalaiseksi kirjaimistoksi, joka on käytössä useimmissa länsimaissa, myös Suomessa.
Kreikan historia Varhaisella rautakaudella pimeiden vuosisatojen aikana alkoi nousta uusi, antiikin kreikkaa ounastellut kulttuuri, joka tunnetaan geometrisin aihein koristellusta keramiikastaan. Se osoittaa samalla kulttuurin ja talouden elpymistä ja kaupankäynnin lisääntymistä. Niin kutsuttu protogeometrinen kausi käsittää pimeiden vuosisatojen alkuajat noin 1050–900 eaa. Varsinainen geometrinen kausi noin vuosina 900–700 eaa. ulottuu seuranneelle antiikin ajalle saakka.
Antiikin tiede Antiikin Kreikan tiede ei alkanut manner-Kreikasta, vaan Vähästä-Aasiasta, nykyisen Turkin länsirannikolta, joka tuolloin tunnettiin Jooniana, joonialaisen luonnonfilosofian myötä. Jooniassa oli runsasravinteinen maa ja sateet sattuivat sinne useammin, kuin manner-Kreikkaan, jossa oli kehnot edellytykset maanviljelykselle. Tämän vuoksi Joonia oli rikkaampi ja kaupungistuminen oli pidemmällä kuin muut ympäristön kaupunkivaltiot 600-luvulla eaa. Joonia syntyi kun manner-Kreikan kuiva maa ei kyennyt enää ruokkimaa kasvavaa väestöä ja siirtokuntia perustettiin ympäri Välimerta. Syynä oli myös doorialaisten vaeltaminen Makedoniasta etelämmäksi kohti Peloponnesosta, mikä sai alun perin Itä-Kreikasta kotoisin olevat joonialaiset muuttamaan Vähään-Aasiaan ja muita kreikkalaisia ympäri Välimerta. Samalla doorialaiset syrjäyttivät aiemmin kukoistaneen mykeneläisen kulttuurin. Etuna heillä oli raudasta valmistetut välineet, kun mykeneläiset elivät vielä pronssikaudella. Doorialaisten sanotaan aiheuttaneen pimeinä vuosisatoina tunnetun (1100–800 eaa.) ajanjakson Kreikan historiassa, joka yleisemmin liittyy pronssikauden romahduksena tunnettuun ilmiöön, ja jolta peräisin olevaa kirjoitettua tekstiä ei tunneta juurikaan. Doorialaiset toivat mukanaan myös sotilastaitoja, ja myöhemmin muodostunut Sparta kaupunkivaltio väitti olevansa doorialaisten perillisiä.
Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta “Kaikkivaltiaan Jumalan seurakunta,” on seurakunnan mukaan Jeesus Kristuksen palaaminen Kaikkivaltiaana Jumalana idän maasta Kiinaan, aloittaakseen ihmisyyden kolmannen ajanjakson, Valtakunnan Ajanjakson, joka tulee Lain Ajanjakson jälkeen, ts. Vanha testamentti ja Armon Ajanjakson, joka sijoittui Jeesuksen. syntymästä Kaikkivaltiaan Jumalan adventtiin 1900-luvulla. Jeesuksen uhrautuessa ristillä ihmisen synnit annettiin anteeksi, mutta heidän syntistä luontoa ei viety. Valtakunnan Ajanjaksona, Kaikkivaltias Jumala työskentelee poistaakseen tuon syntisen luonnon. Kaikkivaltiaan Jumalan omin sanoin, "Minun koko suunnitelmani, suunnitelma, joka kestää kuusituhatta vuotta, käsittää kolme vaihetta, tai neljä ajanjaksoa: alussa Lain Ajanjakso; Armon Ajanjakso (myös Vapahduksen Ajanjakso); ja viimeisinä päivinä Valtakunnan Ajanjakso. Työni näinä kolmena ajanjaksona eroaa sisällöltään jokaisen ajanjakson luonteen mukaisesti, mutta joka vaiheessa se sopii ihmisen tarpeisiin"; ja; "Vaikka Jeesus teki paljon työtä ihmisten keskuudessa, Hän sai valmiiksi vain koko ihmiskunnan vapahduksen ja hänestä tuli ihmisten syntien uhri. Hän ei silti poistanut ihmiseltä turmeltuneita luonteenpiirteitä. ...Ja niin, kun ihmisen synnit oli annettu anteeksi, Jumala on muuttunut takaisin lihaksi johtaakseen ihmiset uuteen ajanjaksoon."
Kreikan historia 300-luvun eaa. loppupuolella Makedonian valtakunta valloitti koko Kreikan Khaironeian taistelun vuonna 338 eaa. myötä. Vuonna 337 eaa. Makedonian kuninkaaksi nousi Aleksanteri Suuri, joka valloitti lyhyessä ajassa Persian, Egyptin ja koko Etu-Aasian ja jatkoi valloituksia aina Intiaan saakka. Tämän jälkeen kreikkalainen kulttuuri levisi laajalle myös näille alueille. Näin syntyi hellenistinen maailma, jossa sekoittuivat itämainen ja kreikkalainen kulttuuri, ja kreikan kieli oli vallitsevana.
Hellenistinen taide Noin kolmesataa vuotta kestänyt kausi alkoi Aleksanteri Suuren kuolemasta. Kreikkalaistuneen valtakunnan alueet päätyivät hänen kreikkalaissyntyisten sotapäällikköjensä hallintaan. Kausi kääntyi loppua kohti, kun Rooman valta vahvistui vuoden 30 eaa. aikoihin. Osa hellenistisestä taiteesta on päällekkäistä Rooman taiteen kanssa, kuten Belvederen Apollo ja Laokoon-ryhmä.
Dionin kreikkalainen teatteri Dionin kreikkalainen teatteri ("Dionin hellenistinen teatteri") oli antiikin aikainen kreikkalaistyylinen teatterirakennus Dionin kaupungissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Dionin arkeologisella alueella nykyisen Díon kylän lähellä Dío-Ólympoksen kunnassa.
Teatteri rakennettiin hellenistisellä kaudella, todennäköisesti kuningas Filippos V:n aikana noin vuonna 221–179 eaa. Se rakennettiin varhaisemman, klassisella kaudella todennäköisesti kuningas Arkhelaoksen aikana rakennetun teatterin paikalle. Tämä varhaisempi teatteri oli paikka, jossa saattoi tapahtua muun muassa Euripideen "Bakkhanttien" ensiesitys. Teatterin käyttö lakkasi tai ainakin väheni vuoden 168 eaa. jälkeen. Lopullisesti se hylättiin kun lähelle rakennettiin niin kutsuttu Roomalainen teatteri.
What Is Good? Graylingin mukaan länsimaisen sivilisaation olemassaolo ja luonne johtuu niin suuressa määrin antiikin Kreikasta, että ajatuksia hyvästä elämästä ei voi kunnolla käsitellä aloittamatta muinaisista ateenalaisista. Kreikan klassinen kausi tuotti kirjallisuutta, taidetta ja ajatuksia, joilla on ollut suuri merkitys koko länsimaiden historialle. Tieteen, politiikan, kasvatuksen ja kirjallisuuden käsitteistön alku on Kreikassa (esimerkiksi sanat demokratia, politiikka, filosofia, historia). Rooma sai sivistyksensä Kreikasta ja levitti sen Eurooppaan. Myöhemmin kristinusko lainasi vaatteikseen kreikan kielen ja kreikkalaisen ajattelun voidakseen valloittaa sitä vanhemman kulttuurin, Grayling sanoo.
Demonaks Demonaks () (100-luku) oli antiikin kreikkalainen hellenistinen filosofi, joka pyrki herättämään kyynisen koulun uudelleen henkiin. Hän oli kotoisin Kyprokselta.
Kreikan Superliigan kausi 2013–2014 Kreikan Superliigan kausi 2013–2014 oli järjestyksessään Kreikan Superliigan kahdeksas ja kaiken kaikkiaan 55. Kreikan pääsarjan kausi. Kausi alkoi 17. elokuuta 2013 ja päättyi 26. huhtikuuta 2014. Mestaruuden voitti Olympiakos FC.
Kreikan historia Aleksanterin kuoltua vuonna 323 eaa. hellenistinen maailma pirstoutui pieniksi valtioiksi. Hellenistisen kauden katsotaan yleensä alkavan tästä vuodesta. Hellenistisellä ajalla kreikkalaisten kaupunkivaltioiden poliittinen merkitys pieneni, mutta esimerkiksi Ateena säilyi merkittävänä oppineisuuden keskuksena.
Kreikan Superliigan kausi 2015–2016 Kreikan Superliigan kausi 2015–2016 oli järjestyksessään 80. Kreikan korkeimman sarjatason Kreikan Superliigan kausi. Kausi alkoi 23. elokuuta 2015 ja päättyi 17. huhtikuuta 2016. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Olympiakos. Olympiakos varmisti mestaruuden 24. pelikierroksella. Mestaruus on Olympiakoksen kuudes peräkkäinen.
Kausi Kausi on eri aiheiden ja asioiden tietynmittaista ajanjaksoa kuvaava termi. Se voi viitata mm. seuraaviin asioihin:
Roomalainen Kreikka Roomalainen Kreikka on ajanjakso Kreikan historiassa. Se alkoi Rooman voitettua korinttilaiset Akhaian sodassa vuonna 146 eaa. Ajanjakson katsotaan usein päättyneen siihen, kun keisari Konstantinus siirsi Rooman valtakunnan pääkaupungin Byzantioniin 330 jaa.
Bysantin valtakunta Bysanttilaisen filosofian kaksi pääpiirrettä olivat hellenistinen rationalismi ja kristillinen perinne. Bysanttilaista filosofiaa luonnehtii tiivis yhteys kristilliseen maailmankuvaan ja teologiaan, mutta se sai paljon vaikutteita ja ajatuksia antiikin kreikankielisistä filosofisista teksteistä, erityisesti Platonilta, Aristoteleelta ja uusplatonisteilta. Rajan vetäminen bysanttilaisen filosofian ja antiikin filosofian välillä, samoin kuin bysanttilaisen filosofian ja teologian välillä, ei olekaan suoraviivaista. Toisaalta bysanttilaisesta filosofiasta on mahdollista erottaa myös antiikin ajattelun edelleenkehittelyä irrallaan kristillisestä ajattelusta.
Antiokia (Pisidia) Antiokia eli Antiokheia (, , "Antiochia Caesareia" tai "Antiochia Caesaria") oli antiikin aikainen, hellenistinen kaupunki Pisidiassa. Se sijaitsi nykyisessä Turkissa noin kilometrin päässä nykyisestä Yalvaçin kaupungista Ispartan maakunnassa. Kaupunki sijaitsi kukkulalla, jonka korkein kohta on .
Yamato-kausi Yamato-kausi () on ajanjakso Japanin historiassa, jolloin Japanin keisarikunta hallitsi nykyisestä Yamaton provinssista, joka tunnetaan nykyisin Naran prefektuurina.
Polis Polisten huippukautta Kreikassa olivat myöhäinen geometrinen kausi sekä arkaainen ja klassinen kausi eli noin aika 750–323 eaa. Poliksia oli useita satoja, ja merkittävimpiä niistä olivat Ateena, Sparta ja Theba. Koska antiikin ajan Kreikka ei muodostanut yhtä tiettyä valtiota, aikakauden historia esitetään usein yksittäisten polisten historiana ja toimintana sekä niiden välisten suhteiden kautta. Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella polikset menettivät itsenäisyytensä ja poliittisen merkityksensä, vaikkakin kaupungit säilyttivät monia polisten ulkoisia muotoja.
Kvartäärikausi Englannissa Ant-kausi ("Antian") oli lämmin vaihe Englannissa noin 2,1 miljoonaa vuotta sitten. Se on nimetty Norfolkin Ant-joen mukaan. Kaudella merenpinta saattoi olla nykyistä korkeammalla ajoittain ja Etelä-Englannissa kasvoi lauhkean vyöhykkeen tammisekametsää, Ludhamissa viihtyivät muun muassa hemlokit ("Tsuga"), tammet ("Quercus"), jalavat ("Ulmus"), valkopyökit ("Carpinus") ja siipipähkinät ("Pterocarya"). Mänty harvinaistui Ludhamissa kauden edetessä. Englantiin saapui näinä aikoina hemlokki ("Tsuga"). Kautta vastaa Venäjän Hapry ja Alankomaiden Tiglia-lämpökausi C1-3. 
Bramertonin interglasiaali oli jokseenkin lämmin ajanjakso Englannissa joskus aikavälillä 2,427–1,816 miljoonaa vuotta sitten, happi-isotooppivaiheiden 95 ja 65 välillä. Sikäli kuin se vastaa Alankomaiden Tiglia C1-4b-vaihetta se olisi ollut Ant-vaiheen jälkeen. Tässä vaiheessa hemlokki levittäytyi Englantiin ja Etelä-Englannissa kasvoi tammisekametsiä.
Hellenistinen taide Hellenismin taiteessa oli kolme suuntausta, eli realistinen, ekspressiivinen ja eklektinen suuntaus. Eklektistä nimitetään myös uusattikalaiseksi koulukunnaksi. Realismi ilmeni varsinkin muotokuvataiteessa naturalistisena kuvauksena. Ekspressiivisessä suuntauksessa oleellista oli dekoratiivisuus ja mahtipontisuus. Ihmishahmojen lihaksia, ilmeitä ja pukujen laskoksia korostetettiin. Kolmas eli eklektinen koulukunta teki kopioita ja pastisseja Kreikan klassisen kauden pääteoksista.
Pennsylvania-kausi Pennsylvania-kausi on kivihiilikauden ajanjakso noin 318-299 miljoonaa vuotta sitten. Kaudella syntyi valtavia hiilikerrostumia Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan maahan hautautuneista metsistä. 
Kautta nimitetään myös ylähiilikaudeksi. Kausi on saanut nimensä Pennsylvanian osavaltiosta, jonka alueella on runsaasti kivilajeja tältä aikakaudelta.
Keskiajan lämmin kausi Keskiajan lämmin kausi (tai keskiajan lämpökausi, keskiajan ilmasto-optimi) oli keskiajalla noin vuosina 800–1400 Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa vallinnut verraten lämmin ajanjakso.
Baltian klintti Ordovikikausi oli geologinen ajanjakso, joka oli toinen paleotsooisen maailmankauden kuudesta jaksosta. Kausi alkoi pienellä joukkotuholla noin 490 miljoonaa vuotta sitten ja päättyi suurempaan joukkotuhoon 443,5 miljoonaa vuotta sitten. Virosta löytyy Ordovikikauden varhaisimpia kerrostumia mutta nuoremmat kerrostumat ovat jääkaudet vieneet mennessään. Etelä-Virossa on jo siluuri- ja devonikauden kerrostumia. Virosta kuitenkin puuttuu useita geologisia ajanjaksoja niin kuin hiilikausi, permikausi, triaskausi, jurakausi, liitukausi, sekä paleogeeninen ja neogeeninen ajanjakso. Näitä kausia löytyy Keski-Euroopasta.
Etruskien taide Etruskit koristelivat hautakammioidensa seinät maalauksilla. Sama traditio jatkui vuosisadasta toiseen, mikä antaa tutkijoille mahdollisuuden seurata taiteen kehittymistä. 600-luvun alussa taide on geometrista, juuri samaan aikaan kuin Kreikassa vallitsi geometrinen kausi. 500-luvun Tarquinian freskoissa kuvataan joonialaiseen tyyliin uskonnollisia menoja, symposioneja, urheilijoita, tanssijoita, muusikoita, mutta myös kalastajia ja linnustajia. Kuvanveistokin saa 600-luvun puolivälissä selvästi vaikutteita Kreikasta, sillä silloin alkaa suurikokoisten keramiikkaveistosten tekeminen entisen kivipatsastyylin sijaan.
Korean varhaishistoriallinen kausi Korean varhaishistoriallinen kausi tai Protohistoriallisten valtioiden kausi on ajanjakso Korean historiassa, joka ulottuu Gojoseonin romahduksesta 108 eaa. aina Korean Kolmen valtakunnan-kauteen, eli vuoteen 57 eaa. Tuona aikana Korean niemimaata hallitsivat etnisesti erilaiset heimoliitot ja Kiinan perustamat sotilasläänitykset.
Luettelo antiikin Kreikan kaupungeista Tämä on luettelo antiikin Kreikan kaupungeista, ja sisältää antiikin Kreikan keskeisimmät arkaaisen ja klassisen kauden kaupungit sekä eräitä merkittävimpiä hellenistisen ja roomalaisen kauden kaupunkeja kreikkalaisessa maailmassa.
Antiikin Thessalia Thessalia (, myös "Thettalia", ja "Thettalos", ) oli antiikin Kreikan maakunta. Se oli pinta-alaltaan suurin Kreikan historiallisista alueista. Antiikin Thessalian alue vastaa pääpiirteissään Kreikan nykyistä Thessalian hallinnollista aluetta.
Nuorempi dryas Allerödin lopuilla noin 13275-13000 kalenterivuotta sitten hieman ennen nuorempaa dryasta koettiin lyhyehkö kylmä ajanjakso, Allerödin kylmä kausi (IACP "Inter Alleröd Cold period"). Kausi oli kylmempi kuin vanhempi dryas, muttei niin kylmä kuin nuorempi dryas. kausi tunnetaan myös nimellä GI-1b.
Tyrannia antiikin Kreikassa Tyrannit nousivat yleensä valtaan köyhempien kansanryhmien tuella rikkaita aristokraatteja vastaan. Tyrannien ”kulta-aikaa” manner-Kreikassa ja saarilla oli arkaainen kausi 600–500-luvuilla eaa. Erityisesti Sisiliassa tyrannia säilyi aina 200-luvulle eaa. saakka. Platon ja Aristoteles pitivät tyranniaa turmeltumana basileiasta eli monarkiasta. Tyrannia edusti heille huonoa yhden ihmisen hallintoa omaksi edukseen, siinä missä monarkia tarkoitti hyvää yhden ihmisen hallintoa kaikkien eduksi. He katsoivat myös, että demokratiakin voi taantua tyranniaksi, jos sille ei aseteta mitään rajoja.
Kreikan Superliigan kausi 2007–2008 2007-08 oli Kreikan Superliigan toinen kausi. Uusina joukkueina sarjaan olivat Beta Ethnikistä nousseet Asteras Tripolis FC, Veria ja Levadiakos FC. Kreikan mestaruuden voitti Olympiakos FC, mestaruus oli seuran kolmas perättäinen.
Luettelo antiikin Kreikan poliksista alueittain Tämä on luettelo antiikin Kreikan poliksista eli kaupunkivaltioista alueittain. Luettelo perustuu The Copenhagen Polis Centren tekemään inventaarioon (Hansen 2004). Katso myös: Luettelo antiikin Kreikan kaupungeista.
Asuka-kausi Asuka-kausi on ajanjakso Japanin historiassa. Se kesti noin vuodet 538-710 ja sai nimensä Asukan alueesta noin 25 km nykyisen Naran kaupungin eteläpuolella. Asuka- ja Kofun-kaudet muodostavat yhdessä Yamato-kauden.
Mississippi-kausi Mississippi-kausi oli geologinen ajanjakso, joka vastaa vanhempaa kivihiilikautta (alakivihiili) noin 359–318 miljoonaa vuotta sitten. Ajanjakson iän määrityksessä on useiden miljoonien vuosien epätarkkuus. Pohjois-Amerikassa tällä kaudella oli laajoja merialueita. Kivihiilimetsät syntyivät vasta myöhemmällä Pennsylvania-kaudella. Maa oli tällä kaudella suurimman osan ajasta lämmin, koska päiväntasaajaa kiersi lämmin merivirta suuren etelänavan ympärillä olevan Gondwanamantereen ja pohjoisempana olevan Euramerikan välistä Rheanmeren kautta. Idempänä Gondwanamantereen itäosissa ollut Australia ja sen pohjoispuolella saarena ollut Kiina olivat suunnilleen nykyisllä paikoillaan. Näiden välistä virtasi myös lämmin merivirta. Etelänavan ympärillä oli napalakki.
Hellenistinen filosofia Sokrateen perintö näkyy hellenistisen filosofian koulukunnissa ja erityisesti niiden etiikassa vahvemmin kuin monissa muissa antiikin filosofisissa koulukunnissa, kuten peripateettisuudessa. Sokraattinen perintö voidaan jakaa kahteen osaan: toisaalta Sokrateen suoraan vaikutukseen eettisissä teorioissa, ja toisaalta niihin reaktioihin, joita Sokrateen henkilö, elämäntapa tai kohtalo ovat epäsuoremmin saaneet aikaan.
Keskiajan filosofia Ymmärrystä keskiajasta on leimannut renessanssihumanistien näkemys, jonka mukaan keskiaika oli puolibarbaarinen ajanjakso, joka sijoittui Kreikan ja Rooman kulttuurien ”klassisen” ajan ja tuon kulttuurin ”uudelleensyntymän” eli ”renessanssin” väliin. Keskiaika sisältää kuitenkin lähes tuhat vuotta kestäneen ajanjakson, johon sijoittuu paljon erilaisia filosofisia kehityskulkuja, jotka loivat pohjaa uuden ajan ajattelulle. Uudet filosofiset ajatukset kukoistivat erityisesti 1200-luvulla.
Mormonin kirja Kirjassa on toistuvia ajanjaksoja, joissa nefiläiset menestyvät ja vaurastuvat. Nämä ajanjaksot taas johtavat usein hengelliseen rappioon, jonka seurauksena lisääntyvät sodat lamanilaisten kanssa sekä profeettojen kutsu kansalle nousemaan hengellisesti rappeutuneesta tilastaan. Kansan jouduttua nöyrtymään sotien ja parannuksen kautta alkaa uusi menestyksen kausi. Tämä on kaava, jota Mormonin kirjan tuhatvuotinen historia noudattaa pääpiirteittäin.
Pieni jääkausi Pieni jääkausi eli pikku jääkausi oli ilmastollisesti keskimäärin normaalia kylmempi kausi noin vuosina 1450–1850. Kausi ei ollut yhtenäinen maapallon kattava oikea jääkausi, vaan ajanjakson aikana ilmastolliset olosuhteet vaihtelivat suuresti eri puolilla maapalloa. Tuona aikana ainakin Euroopassa oli useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli 2–3 °C normaalia alempi. Erityisen kylmää oli 1690-luvulla, jolloin mm. Suomessa vuosina 1695–1697 koettiin nälänhätää suurina kuolonvuosina. Kylminä ajanjaksoina jäätiköt etenivät sekä Norjassa että Alpeilla. Lontoossa Thamesjoki jäätyi pitkiksi ajoiksi talvisin, ja Thamesin jäällä vietettiin Frost Fairs -markkinoita, suurimmillaan 1800-luvun alkupuolella.
Ylityö Työntekijällä on oikeus kieltäytyä ylitöistä ja suostumuksen ylityöhön voi antaa vain kullekin erityiselle kerralle tai lyhyelle ajanjaksolle. Ylityön määrää lyhyellä aikavälillä rajoittavat vain säädökset vuorokautisesta ja viikoittaisesta lepoajasta, joten ylityötä voi lyhyen aikaa tehdä hyvinkin paljon. Neljän kuukauden ajanjaksolla ylityön määrä saa olla korkeintaan 138 tuntia, kalenterivuodessa korkeintaan 250 tuntia tai paikallisesti sopien 330 tuntia ylittämättä kuitenkaan 138 tuntia neljän kuukauden ajanjaksolla.
Yuga Yugat ovat hindufilosofiassa tunnettuja toistuvia ajanjaksoja: Satya Yuga (tai Krita Yuga), Treta Yuga, Dvapara Yuga ja Kali Yuga. Ajanjaksot toistuvat tässä järjestyksessä loputtomiin. Uskotaan, että Kali Yugan päätyttyä palataan takaisin Satya Yugaan, tai että järjestys toistuu käänteisenä. Yugat ovat osa suurempaa ajanjaksoa, kalpaa. Satya Yugan katsotaan olevan näistä onnellisin aika, ja Kali Yugaa kohti mentäessä ihmisten elinikä lyhenee ja moraali rappeutuu. Perinteisesti Yugien keston katsotaan olevan:Toisenlaisen näkemyksen asiaan on tuonut intialainen "Swami Sri Yukteswar Giri". Kirjassaan "The Holy Science" Sri Yukteswar selittää että Satya Yugan laskeva vaihe kestää 4800 vuotta, Treta Yugan 3600 vuotta, Dwapara Yugan 2400 vuotta ja Kali Yugan 1200 vuotta. Sitten alkaa Kali Yugan nouseva kausi joka kestää myös 1200 vuotta jne. Sri Yukteswarin mukaan Kali Yugan nouseva kausi alkoi syyskuussa vuonna 499, ja olemme olleet vuodesta 1699 Dwapara Yugan nousevassa vaiheessa.
Hellenistinen taide Hellenistisen kauden merkitys oli suuri, koska Rooma piti sitä esikuvanaan. Tätä kautta hellenistinen taide vaikutti myöhemmin muuhunkin länsimaiseen taiteeseen renessanssin kautta.
Antiikin Kreikan kulttuuri Antiikin Kreikan kulttuurilla on ollut suuri vaikutus Euroopan historiassa. Antiikin Kreikkaa kutsutaan usein länsimaisen sivistyksen kehdoksi.
Antiikin Kreikka Aleksanterin valloitusten myötä alkoi hellenistiseksi ajaksi kutsuttu aika. Valloitetuille alueille perustettiin kreikkalaisia siirtokuntia, joiden ansiosta kreikkalainen kulttuuri levisi aina Keski-Aasiaan ja Intiaan asti. Perinteisessä historiankäsityksessä hellenististä aikaa on pidetty jonkinlaisena rappiokautena, vaikka esimerkiksi luonnontiede nousi tänä aikakautena ennennäkemättömälle tasolle Aleksandriassa. Hellenistinen aika päättyi roomalaisvalloituksiin.
Paleogeenikausi Paleogeenikausi on geologinen ajanjakso 65,5–23,03 miljoonaa vuotta sitten. Kausi on kenotsooisen maailmankauden ensimmäinen kausi, ja sitä seurasi neogeenikausi. Paleogeeni jaetaan paleoseenin, eoseenin ja oligoseenin, jotka aikaisemmin on tulkittu tertiäärikauden epookeiksi. Paleogeenikausi alkaa liitukauden lopun joukkotuhosta. Kautta sanotaan myös alatertiääriksi.
Luettelo antiikin Kreikan jumalista Tämä on luettelo antiikin Kreikan jumalista.
Stateeri Stateeri (kreikaksi στατήρ, kirjaimellisesti ’paino’) oli rahayksikkö antiikin Kreikassa ja sen alueilla. Termiä käytetään myös samanlaisista kolikoista, jotka jäljittelivät Kreikan stateereja ja joita lyötiin muualla antiikin ajan Euroopassa.
Antiikin Kreikan kulttuuri Kreikan kulttuuri on kehittynyt tuhansien vuosien aikana, saaden alkunsa antiikin Kreikan arkaaiselta ajalta. Myöhemmin se vaikutti suuresti Rooman, Bysantin ja Ottomaanien valtakuntien kulttuuriin.
Gortyn Gortynin asutus syntyi viimeistään neoliittisella kivikaudella noin 3000 eaa. Varhaisimmat löydökset ovat kaupungin akropoliin eli linnavuoren alueelta. Gortynin kaupungin ensimmäistä kukoistuskautta oli myöhäisminolainen kausi noin 1600–1100 eaa. Tuolta ajalta paikalta on löydetty muun muassa huvilan ja pyhäkön jäänteet.
Antiikin aikana Gortynia asuttivat doorilaiset. Akropolis linnoitettiin geometrisella kaudella 900–600 eaa. Arkaaiselta ajalta hellenistiselle ajalle 200–100-luvuille eaa. saakka Gortyn oli yksi Kreetan merkittävimmistä kaupunkivaltioista. Siellä kirjoitettiin Gortynin lait, jotka ovat varhaisimpia esimerkkejä kirjoitetuista laeista antiikin Kreikassa.
Kreikan Superliigan kausi 2009–2010 Kausi 2009-2010 oli Kreikan Superliigan neljäs kausi. Uusina joukkueina sarjassa pelasivat Beta Ethnikistä nousseet Atromitos FC, AO Kavala sekä PAS Giannina. Kauden jälkeen Giannina, Levadiakos ja Panthrakikos putosivat Beta Ethnikiin. Sarjan voitti Panathinaikos, joka katkaisi näin Olympiakoksen viiden mestaruuden putken.
Kausi (geologia) Kausi on geologisessa ajanlaskussa maailmankautta lyhyempi, mutta epookkia pidempi ajanjakso. Maailmankaudet jaetaan useampaan kauteen ja kaudet useampaan epookkiin. Fanerotsooisen aionin kaudet ovat vanhimmasta ajasta nuorimpaan: kambrikausi, ordovikikausi, siluurikausi, devonikausi, kivihiilikausi, permikausi, triaskausi, jurakausi, liitukausi, paleogeenikausi, neogeenikausi ja kvartäärikausi.
Muromachi-kausi Muromachi-kausi (jap. 室町時代 "Muromachi jidai"), joka tunnetaan myös nimellä Ashikaga-kausi, on Japanin historian ajanjakso noin vuosivälillä 1333–1573. Sen aikana valta Japanissa oli nimellisesti keskittynyt Ashikaga Takaujin perustaman Ashikaga-shōgunaatin haltuun. Kauden katsotaan päättyneen vuonna 1573, jolloin viimeinen shōgun Ashikaga Yoshiaki ajettiin pois pääkaupunki Kiotosta Oda Nobunagan johdolla.
Kvartäärikausi Englannissa Thurne-kausi oli viileä ajanjakso noin 2,2 miljoonaa vuotta sitten. Se on saanut nimensä Norfolkin Thurne-joen mukaan. Silloin maassa kasvoi mäntyä ("Pinus") ja myös jonkin verran avointa ruohomaastoa. Kausi vastannee ajoittain viileää, ajoittain hyvin kylmää Tegelen B-kautta Alankomaissa.
Johannes XII Johannes XII:n kausi kuului ajanjaksoon, jota on kutsuttu pornokratiaksi. Hänen juorutaan kuolleen rakastajattarensa mustasukkaisen aviomiehen surmaamana.
Antiikin Kreikan arkkitehtuuri Antiikin Kreikan arkkitehtuuri on rakennuskulttuuri, joka kukoisti antiikin Kreikan klassisella kaudella 480–330 eaa. Kreikkalainen arkkitehtuuri sai paljon vaikutteita egyptiläisestä ja minolais-mykeneläisestä kulttuurista. Ehkä huomattavimpia kreikkalaisen rakennustaiteen näytteitä ovat temppelit, joiden kaikkia sivuja kiersivät pylväät. Pylväiden pylväänpäänmuodon eli kapiteelin mukaan voidaan erottaa kolme tyylilajia: doorilainen, joonialainen ja korinttilainen.
Antiikin filosofia Antiikin filosofian aika jaetaan usein esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian (ennen kaikkea Sokrates ja sokraatikot, Platon, Aristoteles), hellenistisen filosofian ja roomalaisen keisariajan filosofian ajanjaksoihin.
Celerina/Schlarigna Vakituisia asukkaita kunnassa on noin 1 500, joista 34 % on ulkomaalaisia. Celerina oli 1940-luvulle asti pääosin retoromaaninkielinen kunta, mutta vuonna 2000 retoromaaninkieltä puhui pääkielenään enää 13 % vakituisista asukkaista. Kunnan pääkieli on saksa.
Kirkkonummen vaakuna Kirkkonummen vaakuna on Kirkkonummen kunnan tunnus. Vaakunan aiheen risti viittaa sekä kunnan nimeen että kunnan keskiaikaiseen kivikirkkoon, aaltokoro kunnan sijaintiin rannikolla ja vene entisaikojen talonpoikaispurjehdukseen.
Samedan Kunnan pääkieli on saksa, sillä 43 % asukkaista puhui sitä pääkielenään vuonna 2000, mutta retoromaaninkielisten osuus on myös merkittävä (32 %).
Kirkkonummen keskusta Kirkkonummen keskusta () on Kirkkonummen kunnan keskustaajama, jossa sijaitsee suurin osa kunnan palveluista sekä asukkaista. Rantarata kulkee keskustan halki, ja juna-aseman vieressä on myös kunnan linja-autoasema sekä taksiasema. Kantatie 51 välillä Kivenlahti-Kirkkonummi on paranneltu moottoritieksi vuosina 2010–2013, joten kulkuyhteydet Helsingin suuntaan ovat parantuneet huomattavasti. Kirkkonummen keskustaan kuuluu useita asuinalueita, jotka ovat saaneet oman nimensä. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Rajakumpu, osa Finnsbackasta, Kirkkolaakso ja Kolsari.
Luettelo Kirkkonummen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Luettelo Kirkkonummen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kirkkonummen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Kirkkonummen kirkko Kirkkonummen kirkko oli pyhitetty arkkienkeli Mikaelille. Nimitys Pyhän Mikaelin kirkko on ilmeisen nuorta traditiota. Kirkkonummen kunnan nimi juontuu tästä kirkosta.
Kirkkonummen Ostari Vuonna 1991 valmistuneessa rakennuksessa toimi ennen K-Supermarket Senaattori, mutta Kirkkonummen K-Citymarketin valmistuttua vuonna 2009 K-Supermarketin toiminta Kirkkonummen keskustassa lopetettiin. Aseman Ostarin 2. kerroksessa on Kirkkonummen kunnan teknilliset osastot, josta on suora kulkuyhteys vuonna 2011 valmistuneeseen Kirkkonummen kunnantaloon. Aseman Ostarin rakennus on peruskorjattu vuosina 2010–2011.
Kantvik Kantvikissa on Kirkkonummen kunnan nuorisotila, jonka yhteydessä on mm. kunnan omistama äänitysstudio bändeille. Nuorisotilassa on paljon aktiivista musiikinharrastusta. Kantvikiin pääsee Kirkkonummen keskustasta linja-autolla.
Timo Haapaniemi Lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa hän oli Kirkkonummen ylivoimainen ääniharava saaden lähes tuhat ääntä (977). Kaikkiaan kunnassa annettiin ääniä 16370 ja Haapaniemi sai kaikista äänistä noin kuusi prosenttia. Äänimäärä on kunnan kaikkien aikojen suurin. Haapaniemi edustaa kokoomusta, joka oli Kirkkonummen suurin valtuustoryhmä kuudellatoista valtuutetullaan. Kaikkiaan Kirkkonummen valtuustossa on 51 valtuutettua. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Haapaniemi oli jälleen kunnan ääniharava, vaikka hänen äänimääränsä laskikin (675). Kokoomus menetti vaaleissa yhden paikan, mutta on edelleen suurin ryhmä.
Neidonkallio Neidonkallio (ruots. "Jungfruberg") on kylä ja Kirkkonummen keskustan asuinalue Kirkkonummen kunnassa. Neidonkallion asuinrakennukset ovat omakoti- ja rivitaloja. Neidonkalliossa palvelee päiväkoti. Kirkkonummen keskustaan on matkaa vain noin kolme kilometriä. Neidonkalliota ympäröi Gesterby, Rajakumpu ja Lindal. Neidonkallio muistuttaa suuresti asutukseltaan Laajakalliota, joka on myös asuinalue Kirkkonummella.
Varuboden-areena Varuboden-areena on Kirkkonummella sijaitseva jääkiekko- ja monitoimihalli, joka toimii Kirkkonummen Salamoiden kotiareenana sekä Kirkkonummen taitoluisteluklubin harjoitushallina. Hallin omistaa Kirkkonummen Monitoimihalli Oy, jonka suurimmat omistajat ovat Community Centre Service Oy ja Kirkkonummen kunta. Halli avattiin 6. syyskuuta 2002 ja yhtenä hallin perustajista oli jääkiekkoilija Teemu Selänne, jonka nimikkoparkkipaikka sijaitsee hallin pihassa. Hallin kapasiteetti on noin 1 000 paikkaa. Halli on toiminut myös rullakiekon SM-sarjassa pelanneen ja Suomen mestaruudenkin voittaneen Kirkkonummen Thunderin kotihallina. Hallissa toimii myös sport cafe.
Varuboden-Areenan osoite on Vanha Rantatie 8, 02400 Kirkkonummi.
Myllykylä (Kirkkonummi) Myllykylä () on kylä Kirkkonummella. Myllykylä sijaitsee Meikon erämaa-alueen kyljessä. Myllykylän asutus on harvaa ja koostuu omakotitaloista. Lähimmät palvelut ovat Kirkkonummen keskustassa, jonne on matkaa Myllykylästä noin 5 kilometriä. Tulevaisuudessa Kirkkonummen kunta aikoo kehittää Myllykylää lisäämällä asutusta sinne.
Kirkkonummi Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Kirkkonummen kautta, ja kunnan alueella sijaitsevat seuraavat rautatieasemat:Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne-kuntayhtymään. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen U-junat kulkevat Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaksi kertaa tunnissa pysähtyen Masalan, Jorvaksen, Tolsan ja Kirkkonummen asemilla. Masalan ja Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyvät myös ruuhka-aikaan liikennöitävät X-junat sekä Siuntioon menevät Y-junat. Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyivät 26.3.2016 asti kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät kaukojunat, nykyisin vain junat 5.48 ja 6.58 Turkuun ja 18.55 ja 21.55 Helsinkiin. Kirkkonummen rautatieasemalta lähtee joka arkipäivä kolme linja-autovuoroa Karjaalle, josta on junayhteys Turkuun.
Kirkkonummen keskusta Kirkkonummen keskusta oli pitkään harvaan asuttu, maalaiskylämäinen alue. Alueella on paljon 1960–1970-luvuilla rakennettuja taloja ja liikerakennuksia. Alkuvuodesta 2008 keskustaa alettiin kehittämään, kun vanhalle viljapellolle alettiin rakentaa kunnan ensimmäistä K-Citymarketia. Myös uusi kunnantalo rakennettiin ja avattiin tammikuussa 2012 aivan keskustaan, vanhan hiekkaparkkipaikan kohdalle. Entinen kunnantalo sijaitsi vanhassa sairaalarakennuksessa Heikkilässä. Lisäksi asuinrakennuksia, liikerakennuksia, pysäköintitaloja, uusia teitä ja toreja on rakennettu paljon. Kunta haluaa keskittää palveluita enemmän myös rantaradan varteen, kun ennen kunnan varsinainen keskusta sijaitsi Kirkkonummen kirkon edustalla. Kirkkonummi pyrkii saamaan uuden keskustan valmiiksi vuoteen 2020 mennessä.
YritysEspoo YritysEspoon päärahoittajat ovat Espoon ja Kauniaisten kaupungit sekä Kirkkonummen kunta. YritysEspoon yrityspalvelusopimuksen allekirjoittajina ovat Espoon Seudun Uusyrityskeskus, Espoon TE-toimisto, Espoon Yrittäjät, Espoon kaupunki, Helsingin Seudun kauppakamari (Espoon konttori), Kauniaisten kaupunki, Kirkkonummen kunta, Spinno Enterprise Center (Laurea), Otaniemen Kehitys sekä Uudenmaan ELY-keskus.
YritysEspoo
Munkinmäki Munkinmäki (ruots. "Munkkulla") on kunnanosa Kirkkonummella. Sillä on pitkät perinteet kunnan historiassa. Munkinmäki sijaitsee Kirkkonummen keskustan välittömässä läheisyydessä eteläpuolella. Munkinmäessä on suuri osa keskustan palveluista.
Vols Volsissa sijaitsee Volskoti, Kirkkonummen vanhainkoti. Volsin entinen koulu toimii kunnan varakouluna koulujen korjausten aikana. Volsissa sijaitsee myös Kirkkonummen Komeetan Komakallion tähtitorni.
Kirkkonummi Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk ja Humaljärvi. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella.
Kirkkonummi Suurimmat asutuskeskukset kunnassa ovat Kirkkonummen kirkonkylä (kuntakeskus), Gesterby, Masala, Veikkola (pohjoisin keskus), Kantvik (meren läheisyydessä) ja meren rannalla oleva Upinniemen varuskunta. Näiden lisäksi Kirkkonummella on kymmeniä pieniä kyliä.
Volsin tähtitorni Tähtitornin rakentamista ovat tukeneet jäsenet lahjoituksillaan, Kirkkonummen Säästöpankkisäätiö ja Suomen Kulttuurirahasto. Rakentamista on rahoittanut Euroopan unioni "Leader+" -tuellaan. Kirkkonummen kunta on luovuttanut 4000 neliön maa-alueen yhdistyksen käyttöön.
Vols Kirkkonummen kunta osti Volsin kartanon vanhainkodiksi 1800-luvun lopulla. Vanhainkoti on edelleen sen lähellä. Kartano oli vuosia tyhjillään, kunnes Kirkkonummen Säästöpankkisäätiö vuokrasi ja kunnosti rakennuksen ja perusti sinne tilausravintolan 2013.
Böömin kuningaskunta Tšekin kieli, jota aikaisemmin sanottiin myös böömin kieleksi (), oli Böömin valtiopäivien ja aateliston pääkielenä vuoteen 1627 saakka, jolloin Böömin kapina kukistettiin. Tämän jälkeen saksa määrättiin virallisesti samanarvoiseksi tšekin kanssa, ja käytännössä siitä tuli valtiopäivien pääkieli aina 1800-luvulle saakka, jolloin tšekkien kansallinen liike valmistui. Saksaa käytettiin myös laajalti monien kaupunkien hallintokielenä siitä lähtien, kun saksalaiset 1200-luvulla levittäytyivät joihinkin osiin maata. Kuninkaan hovissa käytettiin eri aikoina ja eri hallitsijoiden aikana tšekkiä, latinaa tai saksaa.
Stora Herrö Espoon ja Kirkkonummen raja kulkee Pentalan ja Medvastön välistä salmea eli Pentalasundetia lounaaseen; pienen Brudholmenin saaren itärannalla se kääntyy kohti kaakkoa ja halkaisee Lilla Herrön, Stora Herrön ja Herrökobbenin siten, että kunkin saaren etelä- ja länsiosa on Kirkkonummen hallinnollisella alueella.
Siuntio Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lohjan keskustaajama ulottuu pääosin Lohjan kaupungin ja Saarlammin taajama Kirkkonummen kunnan alueelle.
Vols Volsin entisellä koululla on kansalaisopiston ja yhdistysten toimintaa, kuten Kirkkonummen Komeetan kerhohuone, jossa on myös Komeetan kirjasto. Siellä on myös huonekaluja entisöiviä yrityksiä. Kirkkonummen Kansalaisopisto pitää siellä runsaasti taito- ja taideaineiden kursseja. Kunnassa on esitetty mielipiteitä, että koulu pitäisi myydä (sivistyslautakunnan päätös 12.8.2009).
Markus Myllyniemi Myllyniemi valittiin vuoden 2017 kuntavaaleissa Kirkkonummen kunnanvaltuustoon kunnan historian nuorimpana henkilönä. Hänen äänimääränsä oli vaaleissa kunnan viidenneksi suurin.
Masalan nuorisoteatteri Masalan Nuorisoteatteri on kirkkonummelainen vuonna 1981 perustettu ammattijohtoinen harrastajateatteri. Teatteri perustuu Kirkkonummen kunnan Nuorisopalveluiden ja Masalan Nuorisoteatterin Kannatus ry:n yhteistyössä järjestämään toimintaan. Teatteritalossa perustettiin vuonna 1980 teatterikerho, mutta silloisen ohjaajan muuttaessa pois Kirkkonummelta sen toiminta hiipui. Vuonna 1981 perustettiin varsinainen Masalan nuorisoteatteri.