mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Robert Cochran Cochran käsikirjoitti 1987–1988 kaksi jaksoa televisiosarjaan "L.A. Law". Kahtena seuraavana vuonna hän oli käsikirjoittamassa sarjaa "Viinitila Falcon Crest". Vuonna 1991 hän toimi myös sarjojen "Sons and Daughters" ja "The Antagonists" käsikirjoittajana sekä sarjan "The Commish" tuottajana ja käsikirjoittajana. Cochran tuotti 1995 sarjaa "Kunnian miehet", johon hän käsikirjoitti kolme jaksoa. Vuosina 1997–2001 Cochran oli luovana konsulttina sarjassa "La Femme Nikita". Hän myös käsikirjoitti sarjaan 13 jaksoa. Vuonna 2001 hän käsikirjoitti minisarja "Attilan" ja loi televisiosarja "24:n", jonka tuottajana hän on alusta asti toiminut. Cochran on käsikirjoittanut 17 jaksoa "24:ään". Tämän jälkeen hän on tuottanut ja käsikirjoittanut vuonna 2007 sarjaa "Company Man", tuottanut ja käsikirjoittanut pilottijakson sarjaan "The Call" ja vuonna 2008 tuottanut sarjaa "The Madness of Jane". Hän on myös ollut mukana käsikirjoittamassa "24:stä" elokuvaa, jonka tuotantoa ei ole kuitenkaan aloitettu.
Shades of Two Worlds Shades of Two Worlds on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Allman Brothers Bandin levy vuodelta 1991.
The Nice Guys The Nice Guys on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintakomedia, jonka on ohjannut Shane Black. Elokuvan on käsikirjoittanut Black ja Anthony Bagarozzi. Elokuvan päärooleissa esiintyy Russell Crowe, Ryan Gosling, Angourie Rice, Matt Bomer, Margaret Qualley, Keith David ja Kim Basinger. Elokuva sai ensi-iltansa toukokuussa vuonna 2016.
Resident Evil: The Final Chapter Resident Evil: The Final Chapter on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut tieteistoimintaelokuva. Se on "Resident Evil" -elokuvasarjan kuudes ja viimeinen osa. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Paul W. S. Anderson. Elokuvan sai ensi-iltansa 27. tammikuuta 2017.
To the Bone (elokuva) To the Bone on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Marti Noxon. Sen pääosia esittävät Lily Collins ja Keanu Reeves. Elokuva kertoo anoreksiaa sairastavasta naisesta (Collins), joka tapaa nuorisoryhmää johtavan epätavanomaisen lääkärin (Reeves).
The Human Centipede The Human Centipede "(First Sequence)" (suom." Ihmistuhatjalkainen") on alankomaalainen kauhuelokuva, joka valmistui vuonna 2009. Elokuvan on käsikirjoittanut ja ohjannut Tom Six. Elokuva kertoo saksalaisesta, eläkkeellä olevasta kirurgista, joka kidnappaa kolme turistia ja tekee heistä "ihmistuhatjalkaisen" liittämällä heidän suunsa kiinni toistensa peräaukkoihin.
The Woman in Black The Woman in Black on yliluonnollinen trilleri, joka perustuu Susan Hillin samannimiseen romaaniin. Elokuvan on ohjannut James Watkins ja sen on käsikirjoittanut Jane Goldman. Elokuvan pääosissa esiintyvät Daniel Radcliffe, Ciarán Hinds sekä Janet McTeer. Elokuva piti ensin kuvata 3D:nä, mutta kuvattiin lopulta 2D:nä. Elokuvan ensi-ilta oli ensin 28. lokakuuta 2011, mutta sitä lopulta siirrettiin seuraavan vuoden helmikuulle.
Steven Price Steven Price (s. 22. huhtikuuta 1977 Nottingham, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen Oscar-palkittu elokuvasäveltäjä. Hänet tunnetaan muun muassa vuoden 2013 elokuvan "Gravity" säveltäjänä, josta hänet palkittiin parhaan musiikin Oscarilla ja Baftalla. Hän on säveltänyt musiikin myös elokuviin "Attack the Block", "The World's End", "Fury" ja "Suicide Squad".
Deathstroke Elokuussa 2016, Batmanin näyttelijä Ben Affleck vihjaili Deathstroken tulevan esiintymään Worlds of DC:n elokuvissa julkaisemalla Twitterissä videon testikuvauksista. Geoff Johns, toinen WoDC:n senaikaisista tuottajista on vahvistanut Joe Manganiellon tulevan näyttelemään hahmoa elokuvassa "The Batman", jonka Affleck ohjaa ja käsikirjoittaa Johnsin kanssa. Sitä ennen hahmo teki cameoesiintymisen "Justice Leaguessa".
Arthur ja minimoit Arthur-elokuvasarja koostuu kolmesta elokuvasta, josta toinen, Arthur ja Maltazard ("Arthur et la vengeance de Maltazard") sai ensi-iltansa joulukuussa 2009. Elokuvan kolmas ja viimeinen osa, Arthur ja kaksi maailmaa ("Arthur et la guerre des deux mondes", Arthur and the war of two worlds) sai ensi-iltansa vuonna 2010.
Lentäjä (elokuva) Lentäjä ("The Aviator") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Martin Scorsesen ohjaama yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamaelokuva lentäjä, insinööri ja elokuvatuottaja Howard Hughesista. Elokuvassa Hughesia näyttelee Leonardo DiCaprio. Elokuvan on käsikirjoittanut John Logan.
Happy End (vuoden 2017 elokuva) "Happy End" sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 22. toukokuuta 2017. Vaikka elokuva sai Cannesissa ristiriitaisen vastaanoton, se nousi esityksensä jälkeen saman tien Kultaisen palmun voittajasuosikkien joukkoon. Kultaisella palmulla palkittiin lopulta Ruben Östlundin ohjaama "The Square". Elokuvan Saksan ensi-ilta oli Münchenin elokuvajuhlilla 25. kesäkuuta 2017. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 4. lokakuuta 2017, Itävallassa 6. lokakuuta 2017 ja Saksassa 12. lokakuuta 2017. Elokuvan teatterilevittäjinä ovat Les Films du Losange Ranskassa, X Verleih AG Saksassa ja Filmladen Itävallassa. Future Film on elokuvan teatterilevittäjänä Suomessa, ja ensi-ilta oli 9. helmikuuta 2018. Elokuva on kiertänyt ja kiertää useita elokuvajuhlia, kuten vuoden 2017 Karlovy Varyn elokuvajuhlat Tšekissä.
Worlds of DC 1. tammikuuta 2014 Warner Bros. paljasti aikoneensa luoda uuden elokuvauniversumin alkaen vuoden 2011 "Green Lantern" -elokuvasta. "Green Lanternin " käsikirjoittajat Michael Green ja Marc Guggenheim olivat tehneet vuonna 2011 käsikirjoituksen "The Flash" -elokuvaan, jossa lopputekstien jälkeisessä kohtauksessa Ryan Reynoldsin esittämä Hal Jordan tapaa Salaman. Elokuva kuitenkin peruutettiin "Green Lanternin" alhaisten lipputulojen ja huonon kritiikin vuoksi.
The Player – Pelimies The Player – Pelimies on Robert Altmanin ohjaama elokuva vuodelta 1992. Hollywoodin elokuvamaailmaan sijoittuvan satiirin on oman romaaninsa pohjalta käsikirjoittanut Michael Tolkin, ja sen pääosia esittävät Tim Robbins, Greta Scacchi, Fred Ward ja Whoopi Goldberg. Elokuvassa vilahtelee myös muuta elokuvaväkeä cameorooleissa.
West End Perinteisesti West End määritellään rajoittuvaksi The Strandiin etelässä, Oxford Streetiin pohjoisessa, Regent Streetiin lännessä ja Kingswayhin idässä, vaikka joskus myös The South Bank luetaan siihen. Myös erillinen Knightsbridge voidaan lukea West Endiin. Joskus West Endiksi nimitetään koko Keski-Lontoota.
Luettelo Metal Gear -pelisarjan hahmoista The Endin päihittämiseen kaksi erikoisinta tapaa ovat ampua hänet aiemmin pelissä, kun hän on pyörätuolissa ja toinen on tallentaa peli ja odottaa viikko tai siirtää PS2:n kelloa; The End löytyy kuolleena, ja keskustelussa todetaan The Endin kuolleen vanhuuteen kesken taistelun. Snake tuntee pettäneensä The Endin, koska tämän viimeinen metsästys ei tullut päätökseen. On mahdollista tallentaa peli ja palata takaisin muutaman päivän päästä, jolloin Snake kokee nolon päihityksen, sillä Snakehan nukkuu, kun peli on tallennettu ja konsoli on poissa päältä.
Hannah Montana &amp; Miley Cyrus: Best of Both Worlds Concert Best of Both Worlds Tour oli vuonna 2007-2008 järjestetty, Pohjois-Amerikkaa kiertänyt konserttikiertue, mikä kuvattiin myös elokuvaksi. Tästä kyseisestä elokuvasta kertoo tämä artikkeli. Konsertti on saanut nimensä, sillä Best Of Both Worlds (suomeksi Parasta molemmissa maailmoissa) kuvaa sarjan pääjuonta, ja konsertti sisälsikin Hannah Montana - sarjasta tuttuja lauluja. Konsertin liput olivat eniten haluttuja lippuja vuonna 2007. Seuraavan konsertin Cyrus teki vuonna 2009, joka kantaa nimeä "Wonder World Tour".
Killswitch Engage Seuraavana vuonna yhtye julkaisi kolmannen albuminsa uuden laulajan ja rumpalin kanssa. "The End of Heartache" julkaistiin 11. toukokuuta 2004. Albumi oli menestys ja myi Yhdysvalloissa yli puoli miljoonaa kappaletta. Myöhemmin samana vuonna yhtye lämmitteli Slayeria ja keikkaili 36 Crazyfistsin, From Autumn to Ashesin ja Eighteen Visionsin kanssa. Albumin nimikappale päätyi pääsingleksi elokuvaan "", ja joulukuussa yhtye nimitettiin Grammy-ehdokkaaksi "Paras metalliyhtye" -kategoriassa. Samoihin aikoihin "The End of Heartache" julkaistiin erikoisversiona, joka sisälsi bonuslevyn.
Danny the Dog Danny the Dog (joissain yhteyksissä nimellä "Unleashed") on Louis Leterrierin ohjaama rikos-, draama- ja toimintaelokuva vuodelta 2005. Elokuvan on käsikirjoittanut Luc Besson ja sen pääosia näyttelevät Jet Li, Morgan Freeman ja Bob Hoskins. Elokuvan valmistusmaat ovat Ranska, Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta. Sen kesto on 102 minuuttia.
Tommy Lee Jones Vuonna 2014 ensi-iltansa sai elokuva "The Homesman", jonka Jones on ohjannut, käsikirjoittanut, tuottanut ja jossa hän myös näyttelee pääosaa. Elokuva kilpaili Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnosta Kultaisesta palmusta.
Rob the Mob Rob the Mob on yhdysvaltalainen vuonna 2014 julkaistu rikoselokuva, jonka on käsikirjoittanut Jonathan Fernandez ja ohjannut Raymond De Felitta. Elokuvan pääosissa näyttelevät Michael Pitt ja Nina Arianda.
The Crying Game The Crying Game on brittiläinen psykologinen jännityselokuva vuodelta 1992. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut Neil Jordan. Pohjois-Irlannin levottomuuksiin sijoittuvan elokuvan teemoja ovat seksuaalisuus, sukupuoli, rotuidentiteetti ja kansallisuus.
Welcome to the Rileys Welcome to the Rileys (tunnettu myös nimellä Meet the Rileys) on yhdysvaltalainen independent-tuotettu draamaelokuva. Elokuvan on ohjannut Jake Scott ja käsikirjoittanut Ken Hixon. Sen pääosia näyttelevät Kristen Stewart, James Gandolfini ja Melissa Leo. Elokuva nähtiin ensimmäisen kerran vuoden 2010 Sundance-elokuvafestivaaleilla, mutta elokuvan varsinainen ensi-ilta oli 29. lokakuuta 2010. Kristen Stewart esittää elokuvassa Mallorya, joka on ongelmallinen teini-ikäinen ja ilotyttö. James Gandolfini ja Melissa Leo esittävät murheellista pariskuntaa, jotka kuuluvat Rileyn perheeseen.
Luettelo Worlds of DC -elokuvien näyttelijöistä Worlds of DC on sarja Warner Brosin itsenäisesti tuottamia toisiinsa nivoutuvia supersankarielokuvia, jotka perustuvat DC Comicsin sarjakuvahahmoihin.
Älkää syökö päivänkakkaroita Älkää syökö päivänkakkaroita ("Please Don’t Eat the Daisies") on Charles Waltersin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1960. Jean Kerrin romaaniin "Please Don’t Eat the Daisies" pohjautuvan elokuvan on käsikirjoittanut Isobel Lennart. 
Elokuva on komedia New Yorkin ahtaasta asunnosta maaseudulle muuttavasta neljän lapsen perheestä, ja sen pääosia näyttelevät Doris Day ja David Niven.
Idän pikajunan arvoitus (vuoden 1974 elokuva) Idän pikajunan arvoitus ("Murder on the Orient Express") on brittiläinen vuonna 1974 ensi-iltansa saanut elokuva, joka perustuu Agatha Christien samannimiseen romaaniin. Elokuvan on ohjannut Sidney Lumet ja käsikirjoittanut Paul Dehn.
The Social Network The Social Network on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on ohjannut David Fincher ja käsikirjoittanut Aaron Sorkin. Se kertoo yhteisöpalvelu Facebookin perustamisvaiheista. Elokuva pohjautuu Ben Mezrichin 2009 julkaistuun kirjaan "The Accidental Billionaires".
André Tanneberger Vuonna 2000 ATB julkaisi toisen albuminsa "Two Worlds", jonka suurimpia hittejä ovat "The Summer", "The Fields of Love (featuring York)" ja "Let You Go". "Two Worlds" sisältää kaksi CD:tä (The World of Movement ja The Relaxing World), jotka edustavat eri musiikkityyliä ja mielialaa. Albumi sisältää kaksi kappaletta ("Love Will Find You" ja "Feel You Like a River"), joissa vokalistina toimii Heather Nova.
Regimini militantis Ecclesiae Jesuiittaveljeskunnan perustaminen osui paavin kannalta otolliseen aikaan, sillä samaan aikaan uskonpuhdistus sai jalansijaa ympäri Eurooppaa. Jesuiitoista tulikin pian tehokas seura torjumaan reformaation leviämistä ja paavin vallan murenemista.
Uskonpuhdistus Ruotsissa Uskonpuhdistus eli reformaatio lähti liikkeelle saksalais-roomalaisesta keisarikunnasta Martti Lutherin toiminnan seurauksena 1500-luvun alussa. Ruotsin luterilaisuuden vakiinnutti vuonna 1593 pidetty Upsalan kokous.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistus (myös "reformaatio") on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä.
Uusi aika Uskonpuhdistus eli reformaatio on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opetuksissa näkemiään epäkohtia ja sen piirin käytäntöjä, kuten anekauppaa. Uskonpuhdistuksen aloittajana pidetään yleisesti Martti Lutheria, vaikka häntä ennen ”esiuskonpuhdistajat” esimerkiksi John Wycliffe ja Jan Hus olivat hyökänneet kirkon oppeja vastaan. Reformaatio tarjosi maallisille ruhtinaille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi Kustaa Vaasalle tilaisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen omaisuus kruunulle. Englannissa toteutettiin uskonpuhdistus Henrik VIII:n johdolla.
Lutherin vuonna 1517 kirjoittamat 95 teesiä katolisen kirkon anekauppaa vastaan aloittivat levitessään laajan liikkeen. Leviämistä helpotti Johannes Gutenbergin keksimä painokone ja irtokirjasimet. Aluksi teesit eivät kiihdyttäneet tunteita, mutta joulukuussa 1517 teesit painettiin ja sen jälkeen ne rupesivat leviämään ympäri Saksaa.
Renessanssifilosofia Uskonpuhdistus eli reformaatio on 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka alun perin pyrki muuttamaan katolisen kirkon oppia ja sen piirissä ilmenneitä käytäntöjä, kuten anekauppaa. Keskeisenä kiistana uskonpuhdistuksessa oli kysymys Raamatun oikeasta tulkinnasta, eli onko teologien hyväksyttävä paavin ja kirkolliskokousten muotoilema kirkon tulkinta Raamatusta, vai voiko Raamattua tulkita myös itse. Tässä yhteydessä uskonpuhdistajat pyrkivät myös Raamatun kansankielisten käännösten julkaisemiseen ja jumalanpalveluskielen vaihtamiseen latinasta paikalliseen kieleen.
Pyhäinpäivä Vuonna 1517 Martti Luther julkaisi kuuluisat 95 teesiään Wittenbergin linnankirkon edustalla "kaikkien pyhien päivän" aattona. Tästä alkoi reformaatio eli uskonpuhdistus.
Uskonto Suomessa Alkujaan kristinusko levisi suurimpaan osaan Suomea katolisessa muodossa, mutta 1500-luvulla pantiin toimeen reformaatio eli luterilainen uskonpuhdistus, mistä lähtien valtaosa suomalaisista on ollut luterilaisia. Uskonpuhdistus myös alkoi kitkeä pakanallista alkuperää olevia uskomuksia tehokkaammin, kuin katolilaisuus oli tehnyt. Eräillä alueilla kuten osassa Laatokan Karjalaa ortodoksisuus oli valtauskontona keskiajalta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin suuri osa Suomen ortodoksiväestöstä joutui muiden luovutetun Karjalan asukkaiden tavoin siirtymään muualle maahan.
Uskonpuhdistus Sveitsissä Zwinglin toiminta ei rajoittunut pelkästään teologiseen työhön. Hän halusi myös koko Sveitsin asettuvan reformaatio-ohjelmansa kannattajaksi. Idea ei saanut vastakaikua kaikkialla. Toinen ongelma oli, että sveitsiläinen uskonpuhdistus oli monissa kysymyksissä eri linjalla Lutherin kannattajien kanssa. Vuonna 1529 ongelma yritettiin ratkaista Marburgin uskontokeskustelun avulla, missä Lutherin ja Zwinglin kannattajien ristiriitoja yritettiin selvitellä. Pääaiheena oli ehtoolliskysymys, mutta siitäkään ei saavutettu yksimielisyyttä. Luther näki ehtoollisen asettamisen Jumalan lupauksena, kun taas Zwingli piti sitä ainoastaan symbolisena. Käytännössä kiistojen ratkaisemattomuus erotti orastamassa olevat protestanttisen kirkon ja reformoidun kirkon toisistaan.
Tanskan historia Uskonpuhdistus alkoi Tanskassa vuonna 1536. Fredrik I:n kuoltua katoliset piispat ottivat vallan maassa ja kielsivät Kristian III:n valinnan kuninkaaksi, koska hän oli reformaation kannattaja. Lyypekin pormestari ja useat aateliset vastustivat jyrkästi piispoja, mikä johti kirkon omaisuuden takavarikkoon ja papiston käännyttämiseen luterilaisuuteen.
Uskonpuhdistus Englannissa Vasta Henrik VIII:n kuoltua reformaatio ulottui myös opinkappaleisiin. Edvard VI:n hallituskaudella uudistukset ulottuivat jo oppiin ja liturgiaan. 1552 ilmestyi anglikaaninen uskontunnustus "42 artiklaa". Henrik-kuninkaan kuoltua myös ulkomaalaisten teologien, etupäässä Jean Calvinin, vaikutus alkoi ulottua myös Englantiin.
Katolisen kirkon historia Uskonpuhdistuksen keskeisiä henkilöitä olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit. Lutherin lisäksi tärkeimpiä olivat Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin. Näiden hengellisten uskonpuhdistajien lisäksi myös maallisten ruhtinaiden valtatavoitteet korostuivat uskonpuhdistuksessa: reformaatio tarjosi maallisille ruhtinaille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Euroopassa oli lähes koko keskiajan käyty kiivasta valtataistelua paavin ja piispojen sekä maallisten ruhtinaiden vallanjaosta (muun muassa investituurariita). Esimerkiksi Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin täysin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi kuningas Kustaa Vaasalle mahdollisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen runsas omaisuus kruunulle. Toinen tärkeä esimerkki oli Henrik VIII:n johdolla toteutettu uskonpuhdistus Englannissa.
Leo X Leo X muistetaan paavina, jonka aikana alkoi reformaatio eli uskonpuhdistus, jota hän ei onnistunut tukahduttamaan. Hänen väitetään käyttäneen Vatikaanin varoja kolmen paavinkauden edestä. Päästäkseen eroon tuhlailevan hovinsa aiheuttamista veloistaan hän suosi aneiden myyntiä ja aloitti niiden järjestelmällisen myynnin kaikissa yhteiskuntaluokissa. Aneiden myynti oli keskeinen seikka Martti Lutherin paavia vastaan esittämässä kritiikissä, mikä johti luterilaisen uskonpuhdistuksen syntyyn.
Uskonpuhdistus (käsite) Uskonpuhdistus on herännäisten, baptistien ja helluntailaisten teologisessa ajattelussa käsite, jossa uskonpuhdistaja ilmaisee onko ihmisen usko, ihmisille tarjottu usko tai sen harjoittaminen "puhdistamisen" eli muutoksen tarpeessa. Pyhityksessä ihminen puolestaan seuraa omaa hengellistä tilannettaan. Uskonpuhdistuksessa muutos ei ole uusi suunta vaan vanhan suunnan palauttamista, nykyisen, jo olemassa olevan rinnalle tai tilalle. Kaikkia uskonpuhdistajia yhdistää pyhitys ja Raamatun sanoman ensisijaisuus hengellisessä elämässä sekä uskoon, ja uskonpuhdistajaan kohdistuvat vainot, tai joissakin tapauksissa jopa marttyyrikuolema David Pawson mukaan.
Uskonpuhdistus Sveitsissä Vuonna 1536 Calvin pysähtyi Geneven kaupunkiin. Siellä häntä pyydettiin uudistamaan kaupunkia uskonpuhdistuksen periaatteiden mukaisesti. Calvinin laatima kirjoitus "Artikkeli kirkon järjestämiseksi" aloitti kalvinismin. Voimakkailla toimillaan Calvin loi asteittain reformoitua kirkkoa selkeästi omaksi linjakseen. Joinain vuosina hänen työnsä kärsi vastustuksen vuoksi, mutta vähitellen työ alkoi tuottaa tuloksia. Oltuaan jonkin aikaa pakolaisena Genevestä Calvin pääsi palaamaan vuonna 1541. Tapauksen jälkeen Calvin suunnitteli Genevelle ankaran kirkkojärjestyksen. Kirkkokurin säilymistä valvoi konsistori, ja rikkomuksista saattoi saada jopa kuolemantuomion. Vuonna 1559 perustettu Geneven korkeakoulu levitti opiskelijoiden kautta reformaatiota yhä laajemmalle.
Uskonpuhdistus Liettuassa Uskonpuhdistus Liettuassa viittaa kirkon uskonpuhdistukseen Liettuan suuriruhtinaskunnassa 1500-luvulla. Liettuassa voimakkain protestanttinen liike oli kalvinismi ja uskonpuhdistus vaikutti lähinnä yhteiskunnan yläluokkaan. Protestanttinen liike jäikin Liettuassa sen muutamia naapurimaita heikommaksi ja ohimenneeksi ilmiöksi. Uskonpuhdistus vaikutti kuitenkin esimerkiksi liettuankielisen kirjallisuuden kehitykseen.
Ulrich Zwingli Reformaatio eteni halki Sveitsin. Urin, Schwyzin, Unterwaldenin, Luzernin, Zugin ja Friborgin kantonit vastustivat Zwinglin aloittamaa uskonpuhdistusta. Uskonpuhdistus johti Zürichin viiden muun Sveitsin kantonin kanssa eroamiseen roomalaiskatolisen kirkon valtapiiristä, Valaliitosta. Seurauksena oli Zürichin joutuminen ahtaalle katolisen Valaliiton asettaessa rajat Sveitsin sisällä. Bernin liityttyä uskonpuhdistukseen vuonna 1528 Zwingli aloitti taistelun katolisia alkukantoneja sekä Etelä-Saksan ruhtinaita vastaan. Katoliset vahvistivat asemiaan muodostamalla puolustusliiton, Kristillisen unionin, Itävallan kanssa vuonna 1529. Spierin valtiopäivillä päätettiin uskonpuhdistuksen lopettamisesta ja Zwingli joutui samoihin aikoihin ehtoollisopissa kiistaan Lutherin kanssa Marburgin uskontokeskustelussa vuonna 1529. Zwingli painotti ehtoollisen vertauskuvallisuutta Lutherin korostaessa Kristuksen läsnäoloa ehtoollisella. Luterilaiset ehdottivat, että molemmat myöntäisivät Kristuksen läsnäolon ehtoollisella. Tähän Zwingli ei suostunut. Seurauksena oli uskonpuhdistuksen hajaantuminen luterilaiseen ja reformoituun kirkkoon.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko 1500-luvulla kuningas Kustaa Vaasa sekä Wittenbergissä opiskelleet teologit toteuttivat Suomessa reformaation (luterilaisten käyttämä nimitys on uskonpuhdistus). Lopullinen ero katolisesta kirkosta tapahtui Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1527, jossa määrättiin myös että suuri osa kirkon omaisuudesta piti luovuttaa kuninkaalle. Västeråsin ordinanti, korosti pappien ja maallikkojen yhdenvertaisuutta lain edessä ja rajoitti kirkollista tuomio-oikeutta. Päätettiin, että ”Jumalan sanaa on puhtaana saarnattava valtakunnassa”. Valtiopäivien jälkeen kuninkaalle siirrettiin vielä muun muassa oikeus valita piispat. Vuoden 1571 kirkkojärjestyksessä tehtiin ero maallisen ja hengellisen vallan välille, mutta ei määritelty miten kirkon keskushallinto pitäisi järjestää. Vuoden 1686 kirkkolain myötä kaikki valtakunnan asukkaat sidottiin luterilaiseen tunnustukseen, kirkon itsenäisyys lakkautettiin kokonaan ja kirkosta muodostettiin valtion laitos.
Uskonpuhdistus (käsite) Hermann Sassen mukaan eroavaisuuksista huolimatta luterilainen ja reformoitu kirkko ovat sisarkirkkoja sellaisen opin puolesta, joka on modernin ihmisen järkeä vastaan. Saksalaisella kielialueella ne ovat harjoittaneet tiettyä kirkollista yhteistyötä tästä näkökulmasta. Mutta samalla näiden kirkkojen näkemys siitä, mikä on uskonpuhdistuksen perusolemus, on kuitenkin erilainen. Reformoidun opin mukaan uskonpuhdistus on kirkon uudistamista palaamalla Raamattuun. Luterilaiset puolestaan väittävät, ettei tämä sano olennaisinta historiallisessa uskonpuhdistuksessa. Näin käsitetty uskonpuhdistus on jatkuva prosessi, Jumalan sana uudistaa kirkkoa jatkuvasti, joka jumalanpalveluksessa, joka päivä. Sasse korostaa että iskulause ”Takaisin Raamattuun” kaikui keskiajalla monesti, mutta uskonpuhdistusta ei saatu aikaan sanan varsinaisessa merkityksessä. Käskyjen tunnustaminen ja totteleminen ei vielä synnytä uskonpuhdistusta. Sola scriptura (yksin Raamattu) ei riitä. Siihen on lisättävä myös sola fide (yksin uskon kautta)! Luterilaisessa teologiassa nämä kaksi on erottamattomasti liitetty yhteen Sasse toteaa.
Englanti Englannin reformaatiossa, joka alkoi Henrik VIII:n kaudella vuonna 1521, katolisen kirkon valta poistettiin ja korvattiin kuninkaanvallalla ja katolisesta kirkosta riippumaton Englannin kirkko perustettiin. Englannin reformaatio erosi muun Euroopan reformaatiosta siinä, että se oli luonteeltaan enemmän poliittinen kuin teologinen.
Vastauskonpuhdistus Uskonpuhdistus levisi nopeasti Lutherin, Ulrich Zwinglin ja Jean Calvinin toimesta Saksan ja Sveitsin kansan keskuudessa. Pian uskonpuhdistus levisi myös muihin maihin, kuten Ruotsiin, joka Kustaa Vaasan johdolla vuoden 1527 Västeråsin valtiopäivillä irtaantui paavista. Sama toistui useissa saksalaisissa ruhtinaskunnissa ja lopulta myös Englannissa Henrik VIII:n johdolla. Uuden ajan hallitsijat olivat valmiita irtaantumaan paavin vallasta poliittisista syistä, ja myös katolisessa Espanjassa ja Ranskassa oli ollut pyrkimystä vähentää paavinvaltaa jo ennen uskonpuhdistusta.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistuksen aikaan paavina oli Leo X. Hän muistutti käytökseltään tyypillistä renessanssiruhtinasta eikä aluksi kiinnittänyt saksalaisten munkkien väliseen riitaan juurikaan huomiota. Katolisella kirkolla olisi ehkä ollut mahdollisuus estää uskonpuhdistus, mutta se ei reagoinut Lutherin uusien oppien nostattamaan väittelyyn tarpeeksi ajoissa, eikä Roomassa heti ymmärretty tilanteen vakavuutta. Paavi olisi helposti voinut tuomita Lutherin roviolle, mutta samalla paavi olisi voinut menettää Lutherin vaaliruhtinaan, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinvaalien ennakkosuosikin tuen. Se sai paavin viivyttelemään.
Uskonpuhdistus Siinä missä Keski-Euroopan teologit väittelivät kiistellyistä uskonkohdista, toteutettiin Ruotsin uskonpuhdistus poliittisten tavoitteiden pohjalta. Maan uskonpuhdistus käynnistyi virallisesti 1527 Västeråsin valtiopäivillä. Käytännössä uskonpuhdistuksen taustalla oli hallitsija Kustaa Vaasan halu heikentää voimakkaan katolisen kirkon valtaa paikallisen hallinnon kustannuksella. Konkreettisesti Ruotsin uskonpuhdistus merkitsi kirkon omaisuuden takavarikoimista valtiolle ja suhteiden katkeamista paaviin. Ruotsin uskonpuhdistajista merkittävimmäksi nousi Wittenbergissä opiskellut Olaus Petri.
Olaus Magnus Olaus Magnus aloitti suuren Pohjolaa koskevan kartastonsa kokoamisen Danzigissa, missä hän asui kaikkiaan kymmenen vuotta. Tarkastusmatkat Ruotsin ja Norjan pohjoisilla alueilla olivat herättäneet hänen kiinnostuksensa alueen historiaan ja maantieteeseen. Euroopassa liikkuessaan hän oli havainnut, ettei Pohjolasta tiedetty paljoakaan. Harvat aluetta kuvanneet kartat, kuten keskiajan maantieteen auktoriteettina pidetyn Klaudios Ptolemaioksen "Geographia"-teos, antoivat siitä Olauksen mukaan virheellisen kuvan. Hän halusi omalla kartallaan korjata tilanteen ja tehdä samalla propagandaa reformaatiota vastaan. Kartan oli tarkoitus osoittaa eteläisen Euroopan oppineille, miten suuren ja mielenkiintoisen alueen katolinen kirkko oli menettämässä reformaation myötä.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistuksen keskeisiä henkilöitä olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit. Lutherin lisäksi tärkeimpiä olivat Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin. Näiden hengellisten uskonpuhdistajien lisäksi myös maallisten ruhtinaiden valtatavoitteet korostuivat uskonpuhdistuksessa: uskonpuhdistus antoi heille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Euroopassa oli lähes koko keskiajan käyty kiivasta valtataistelua paavin ja piispojen sekä maallisten ruhtinaiden vallanjaosta (muun muassa investituurariita). Esimerkiksi Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin täysin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi kuningas Kustaa Vaasalle mahdollisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen runsas omaisuus kruunulle. Toinen tärkeä esimerkki oli Henrik VIII:n johdolla toteutettu uskonpuhdistus Englannissa.
Vastauskonpuhdistus Vastauskonpuhdistus eli katolinen reaktio eli katolinen reformaatio oli katolisen kirkon vastaus reformaatioon ja protestantismin leviämiseen 1500-luvun Euroopassa.
Viisi protestanttisen reformaation pääperiaatetta Viisi protestanttisen reformaation pääperiaatetta voidaan tiivistää viiteen latinankieliseen sola- eli ainoastaan/yksin -lauseeseen:
Mariologia Reformaatiossa ei vastustettu Marialle osoitettua kirkollista kunnioitusta. Päinvastoin, Mariaa pidettiin hurskaana Jumalan äitinä. Luther kirjoitti selitysteoksen Marian ylistyslauluun (Magnificat). Reformaatiossa kuitenkin vastustettiin Marialle osoitettua liiallista kansanhurskautta. Erityisesti kritisoitiin Marialle osoitettuja rukouksia, ja muun muassa ruusukkorukousta pidettiin "hyödyttömänä" (Augsburgin tunnustuksen puolustus: Pyhien avuksihuutaminen; Luostarilupaukset). Tästä huolimatta myös reformaatiossa ajateltiin, että Maria ja kaikki pyhät rukoilevat joka hetki taivaassa ihmisten puolesta.
Kirkko Suomessa katolisen kirkon toiminta oli kielletty reformaation jälkeen vuodesta 1520. Viimeinen katolinen piispa ennen reformaatiota oli Arvid Kurki (1464–1521).
Uskonpuhdistus Englannissa Uskonpuhdistus Englannissa merkitsee uskonpuhdistusaatteen leviämistä Englantiin, anglikaanisen kirkon syntymistä ja myöhempiä uskonsotia protestanttien ja katolilaisten välillä.
Katolinen kirkko Suomessa Suomessa katolinen kirkko on erittäin kansainvälinen, ja sen vuoksi seurakunnissa vietetään ainakin silloin tällöin messua eri kielillä. Suomalainen papisto on reformaation jälkeen ollut hyvin kansainvälistä: aikaisemmin suurin osa liettualaisia, sittemmin hollantilaisia. Siitä lähtien kun Suomessa on ollut reformaation jälkeen katolinen piispa, on hän ollut ulkomaalainen. Suomalaiset näkisivät kuitenkin mielellään suomalaissyntyisiä miehiä piispoina ja kirkkoherroina, mutta heitä ole juurikaan ollut tarjolla. Neljä reformaation jälkeistä piispaa ovat joutuneet kamppailemaan ankarasti saadakseen hiippakuntalaisten luottamuksen, kunnes vihdoin 2009 valittiin suomalaissyntyinen piispa.
Helvetti Katolinen kirkko vastasi reformaatioon niin sanotulla katolisella reformaatiolla. Helvetin yksityiskohtien levittäminen oli muodostunut liian viihteelliseksi. Katolinen kirkko hillitsi helvettiin liittyviä kulkueita, juhlia ja näytelmiä. Trenton kirkolliskokouksessa katolinen kirkko toisti skolastikkojen osoittaman linjan. Kokous päätti pitää kiinni kiirastulesta ja aneista, mutta niiden väärinkäyttö haluttiin kitkeä pois. Reformaation aikana protestantit ja myöhemmin myös katoliset nostivat Saatanan maan päälle. Aseman muutos johtui Raamatun maininnasta, että Saatana tullaan heittämään tuliseen järveen historian lopussa.
Glasgow Kirkko oli tärkeä tekijä Glasgow’ssa vuoden 1580 reformaatioon asti. Glasgow’n katedraali säilyi reformaatiossa, mutta Paisleyn luostarille kävi huonommin. Paisleyn kaupunginosa on kehittynyt luostarin entisille maille.
Helvetti kristinuskossa Katolinen kirkko vastasi reformaatioon niin sanotulla katolisella reformaatiolla. Helvetin yksityiskohtien levittäminen oli muodostunut liian viihteelliseksi ja jopa hauskaksi. Katolinen kirkko hillitsi helvettiin liittyviä kulkueita, juhlia ja näytelmiä. Trenton kirkolliskokouksessa katolinen kirkko toisti skolastikkojen osoittaman linjan. Kokous päätti pitää kiinni kiirastulesta ja aneista, mutta niiden väärinkäyttö haluttiin kitkeä pois. Reformaation aikana protestantit ja myöhemmin myös katoliset nostivat Saatanan maan päälle. Aseman muutos johtui Raamatun maininnasta, että Saatana tullaan heittämään tuliseen järveen historian lopussa.
Uskonpuhdistus Ruotsin tavoin uskonpuhdistus oli Englannissa pikemminkin poliittinen kuin uskonnollinen. Uskonpuhdistus levisi keskisessä Euroopassa, mutta Britteinsaarilla uudistuspaineet olivat paljon vähäisempiä. Maassa oli toki ennenkin arvosteltu kirkkoa, esimerkkinä John Wycliffe, mutta pääasiallinen uudistusvaatimus tuli humanistien puolelta. Sen sijaan vankassa asemassa oleva kuningas Henrik VIII suhtautui kielteisesti Lutherin ajatuksiin vähentää sakramentteja tai kääntää Raamattu kansankielelle. Kuninkaan toiminta oli niin katolismyönteistä, että paavi jopa antoi hänelle arvonimen "defensor fidei" ('uskon puolustaja').
Uskonpuhdistus Liettuassa Vaikka uskonpuhdistus näytti Liettuassa vahvalta, se rakentui heikolle pohjalle. Uskonpuhdistus vaikutti lähes pelkästään yläluokkaan ja alempi aatelisto sekä talonpojat jäivät siitä kokonaan sivuun. Katolisen kirkon on katsottu pyhimyskultteineen ja rituaaleineen tarjonneen luontevamman uskon aateliston ja talonpoikien piirissä, jossa pakanuus vaikutti vielä vahvasti. Protestanttiset suuraateliset olisivat saattaneet ryhtyä esimerkiksi karkottamaan katolilaisia pappeja alueeltaan, mutta heillä ei ollut tähän tarkoitukseen vaadittua väkivaltakoneistoa. Lopulta protestanttisuus osoittautui myös aateliston keskuudessa ohimeneväksi ilmiöksi, joskin muutamat suvut säilyttivätkin sen.
Uskonpuhdistus Vuonna 1524 julkaistiin Lutherin kirjoitus "Kaikkien Saksan kaupunkien raatimiehille, että he perustaisivat ja pitäisivät yllä kristillisiä kouluja". Siinä Luther esitteli ajatuksiaan koulunkäynnin järjestämisestä. Hän ei halunnut jättää kasvatustyötä pelkästään vanhemmille, vaan tuoda työhön mukaan myös esivallan. Luther kirjoitti: "Hyvät herrat, onko todellakin tarpeen käyttää joka vuosi niin paljon varoja aseisiin, teihin, siltoihin, patoihin ja muuhun sellaiseen kaupunkien ylläpitämiseksi? Vai olisiko mieluummin annettava edes sen verran janoiselle, köyhälle nuorisolle, että valittaisiin yksi taitava mies tai kaksikin koulumestariksi?"
Ericus Svenonius Ericus Svenonius (n. 1480 – viim. 1541) oli 24. Suomen piispa ja Suomen ensimmäinen luterilainen piispa. Ericus toimi piispana vuosina 1523–1527, reformaation aattona. Hän edisti reformaatiota maltillisesti.
Uskonpuhdistus Sveitsissä Uskonpuhdistus Sveitsissä merkitsee uskonpuhdistusliikkeen historiaa Sveitsin alueella. Sen tärkeimpiä henkilöitä olivat Ulrich Zwingli ja Jean Calvin. Heidän toimintansa johti käytännössä reformoidun kirkon syntyyn.
Renessanssin musiikki Reformaatio alkoi teologisena kiistana ja kasvoi kapinaksi katolisen kirkon valtaa vastaan Pohjois- ja Keski-Euroopassa. Reformaation myötä varsinkin kirkkomusiikki sai uusia piirteitä. Jumalanpalveluksissa käytetty kieli muuttui latinasta kansankielelle.
Kuvainpalvonta Reformaation aikana protestantit syyttivät katolista kirkkoa kuvainpalvonnasta, sillä sen pyhäköissä on usein runsaasti pyhimysten kuvia ja krusifiksejä. Vaikka katolinen kirkko katsookin palvonnan sijasta vain kunnioittavansa näitä kuvia, liittyi reformaatioon kuvien tuhoamista. Tällöin syntyi ikonoklasmia.
Mormonireformaatio Mormonireformaatio jätti pysyviä jälkiä MAP-kirkon hengelliseen elämään ja käytäntöihin. Esimerkiksi viisauden sanan mieltäminen kirkkoa koskevaksi käskyksi on pitkälti peräisin juuri reformaatiosta. Samoin vieläkin käytössä oleva kotiopetusjärjestelmä luotiin juuri reformaation yhteydessä.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistus myös pakotti katolisen kirkon uudistumaan, ja syntyi vastauskonpuhdistus. Siten uskonpuhdistus vaikutti myös Trenton kirkolliskokouksen kautta katoliseen oppiin. Trenton kirkolliskokous aiheutti paitsi uudistuksia kirkon sisällä, myös paluun joihinkin jo hylättyihin menetelmiin. Yksi päätöksistä oli paavin inkvisition perustaminen uudelleen. Inkvisitio sai alkunsa 1200-luvulla hallinneen paavi Gregorius IX:n aikana. Virallisesti perustettu inkvisitiolaitos oli "Pyhä virasto harhaoppien vastustamista varten". Virastolle annettiin tehtäväksi valvoa uskon puhtautta ja tarvittaessa rangaista kerettiläisiä.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistus muutti syvästi Euroopan alueiden uskonnollista jakautumista. Ennen uskonpuhdistusta Euroopan kristilliset alueet olivat jakautuneet joko katolisuuteen tai ortodoksisuuteen. Käytännössä katolisuus oli vallitsevassa asemassa kaikkialla Länsi- ja Keski-Euroopassa.
Uskonpuhdistus Lutherin korviin kantautui 1523 tieto hänen raamatunkäännöksensä kieltämisestä joillakin Saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueilla. Luther palasi asiaan samana vuonna teoksessaan "Maallisesta esivallasta". Siinä hän esitteli opin Jumalan kahdesta regimentistä, ja sen mukaan maallista ja uskonnollista valtaa ei pitäisi sekoittaa toisiinsa.
Luettelo Suomen katolisista kirkoista Tämä on luettelo Suomen nykyisistä katolisista kirkkorakennuksista. Ennen reformaatiota kaikki Suomen Ruotsille kuuluvien alueiden kirkot olivat katolisia, mutta muuttuivat reformaation myötä luterilaisiksi. Kyseisistä kirkoista ne, jotka on rakennettu kivestä löytyvät artikkelista Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista.
Pyhiinvaellus Keskiajalla oli monia eri motivaatioita lähteä pyhiinvaellukselle: toiset saattoivat lähteä rukoilemaan, toiset kiittämään onnesta, mutta usein lähdettiin tekemään katumusharjoituksia, joiden avulla uskottiin vapauduttavan synnistä. Tiettynä aikakautena levisi jopa käytäntö lähettää joku toinen, esimerkiksi palvelija suorittamaan pyhiinvaellus toisen henkilön puolesta. Tätä järjestelmää väärinkäyttivät niin kirkko, kuin sen ajan ihmisetkin. Lutherin reformaatio oli lähinnä reaktio erilaisia väärinkäyttöjä kohtaan ja hän kielsikin kaikenlaisen pyhiinvaeltamisen. Pyhiinvaelluksen ajatus ei kuitenkaan hävinnyt kokonaan protestanttisissakaan liikkeissä päinvastoin; usein inhimillinen elämä sekä liturginen vuosi on eräänlainen jatkuva pyhiinvaellus.
Uskonpuhdistus Sveitsissä Uskonpuhdistus oli 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkanut liike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä.
Katolinen kirkko Suomessa Katolisena aikana Suomessa toimi luostareita ja Turun tuomiokirkon lisäksi rakennettiin lähes sata harmaakivikirkkoa. Viimeinen katolinen piispa ennen reformaatiota oli Arvid Kurki (1464–1522). Reformaation aikana ja sitä seuranneina aikoina katolilaiseksi tunnustautuminen saattoi merkitä hengenvaaraa.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko Reformaation alussa kirkkoa johti uudistusmielinen katolinen Martti Skytte. Myöhemmin varsinaisen reformaation hahmoksi tuli kuitenkin Mikael Agricola. Agricola loi Suomeen kirjakielen ja käänsi uskonnollisia kirjoja suomen kielelle. Hän loi myös kansankieliset jumalanpalvelukset ja kirkolliset toimitukset. Agricola toimi Turussa piispana ja rehtorina. Hänen työtään jatkoivat Paavali Juusten ja Jaakko Finno. Ruotsissa toteutettu reformaatio oli varsin maltillinen, minkä johdosta kirkko muun muassa säilyi järjestysmuodoltaan piispallisena. Vuonna 1554 Suomi jaettiin kahteen hiippakuntaan, Turun ja Viipurin hiippakuntaan. Niin sanotun puhdasoppisuuden aikana valtio ja kirkko toimivat läheisessä yhteistyössä. Tämän johdosta kirkon piispoiksi valittiin ruotsalaisia.
Mytologia Järjestä ja loogisuudesta (kreik. "logos") tuli antiikin filosofian kasvavan ihailun myötä ihailtuja hyveitä, ja myyttinen (kreik. "mythos") alettiin nähdä taantumuksena ja valheena. Syntyi valistus, jonka tarkoitus oli nimenomaan poistaa myyttinen ajattelu. Samaan tähtäsi uskonpuhdistus. Kristinusko haluttiin välttämättä selittää järjen avulla, ettei sitä olisi leimattu myyttiseksi. Koska kristinusko uskontona on kuitenkin myyttinen, tehtävä pitkälti epäonnistui ja kääntyi kristinuskoa vastaan. Kristinuskolle luotiin erilaisia todistuksia ja järkiperusteita. Nämä todistukset ja perustelut kuitenkin kumoutuivat joutuessaan tekemisiin tieteellisen ja järkeen perustuvan lähestymistavan kanssa. Kristinuskoa myös järkeistettiin, sitä muokattiin siten, että se olisi ollut mahdollisimman looginen. Ennen kaikkea uskonpuhdistus pyrki tähän. Monet aiemmin konkreettisina uskotut opit ja kertomukset selitettiin vertauskuvallisiksi ja ei-tosiksi. Näin uskonnon sisältö muuttui ja uskonto muuttui monien arkikokemukselle yhä vieraammaksi. Uskonnon asema yhteiskunnassa heikkeni.
Uskonpuhdistus 1530-luvulla uskonpuhdistus oli jo levinnyt laajalle. Vuonna 1536 julkaistiin uskonpuhdistaja Jean Calvinin pääteos "Institutio Christianae Religionis" (), ja Calvinin maine alkoi levitä. Pian hän jatkoi 1531 kuolleen Ulrich Zwinglin työtä Sveitsin kirkon uudistamiseksi.
Englannin kuningaskunta Englannin uskonpuhdistus alkoi Henrik VIII:n kaudella vuonna 1521. Siinä katolisen kirkon valta poistettiin ja korvattiin kuninkaanvallalla, ja perustettiin katolisesta kirkosta riippumaton Englannin kirkko. Englannin uskonpuhdistus erosi muun Euroopan uskonpuhdistuksesta siinä, että se oli luonteeltaan enemmän poliittinen kuin teologinen.
Sveitsin historia Reformaation aikana liitto rakoili osan kantoneista liityttyä Ulrich Zwinglin ja Jean Calvinin johtamaan reformaatioon toisten pysyttyä katolilaisina. Uskonriita johti sisällissotaan ja vuoden 1531 rauhassa päädyttiin kompromissiin: Zürich, Bern, Basel, Schaffhausen ja osia Graubündenistä reformoitiin; Luzern, Zug, Solothurn ja Freiburg pysyivät katolisina.
Kristinusko Uskonpuhdistuksessa eli reformaatiossa 1520-luvulla protestanteiksi kutsutut uudistajat nousivat useissa maissa katolista kirkkoa vastaan. Reformaattorit, joista keskeisimpiä oli Martti Luther, olivat sitä mieltä, että kirkossa vallitsi useissa kohdin harhaoppisuus. Katolisen kirkon puolella protestantteja pidettiin yhtä lailla harhaoppisina. Seurauksena oli, että useat hallitsijat perustivat maihinsa katolisuuden tilalle omat valtionkirkkonsa, ja katolinen kirkko toteutti suuria sisäisiä uudistuksia. Kuningas Kustaa Vaasan toteuttamana Suomi koki reformaation osana Ruotsin valtakuntaa: vasta myöhemmin, 1500-luvun lopulla, Ruotsin protestanttisen kirkon oppi määriteltiin täsmällisemmin evankelis-luterilaiseksi. Reformaation synnyttämä uskonnollinen rajalinja on edelleen olemassa Euroopassa ja se noudattaa suurin piirtein jakoa, jossa pohjoinen on protestanttista aluetta ja etelä katolista. Poikkeuksia ovat esimerkiksi katoliset Irlanti ja Puola.
Uskonpuhdistus Sveitsissä 1530-luvulla uskonpuhdistus oli jo levinnyt laajalti. Vuonna 1536 julkaistiin uskonpuhdistaja Jean Calvinin pääteos "Institutio Religions Christianae" (). Tämän jälkeen Calvin alkoi saavuttaa laajaa kuuluisuutta. Pian hän alkoi jatkaa 1531 menehtyneen Ulrich Zwinglin työtä Sveitsin kirkon uudistamiseksi.
Uskonpuhdistus (käsite) Ilopo Perttilän mukaan Lutherin aikana tapahtunut uskonpuhdistus ja muut puhdistukset ovat vain paluuta yhteen ainoaan perususkonpuhdistukseen, Jeesuksen tekemään. Uskon puhdistaminen on kuitenkin Perttilän mukaan alati jatkuva prosessi. Kirkon itsetyytyväisyys, omaan tilaansa, asemaansa ja opilliseen itseymmärrykseensä pysähtyvä jähmettyminen, on huolestuttava merkki kirkosta, joka on kadottanut tuoreutensa sekä alkuvoimaisuutensa. Afrikassa on paikoin vain seurakunnan nimi luterilainen, sisältö helluntailainen. Makumiran seminaarissa oleva teol.tri, opettaja Mika Vähäkangas epäilee, että Afrikassa on odotettavissa uusi uskonpuhdistus, joka merkitsee uuden murroksen olevan tapahtumassa. Luterilaisen kirkon hyvästä opista ei pidetä afrikkalaisessa kontekstissa tiukkaan kiinni. Meidän oikeassa olemisemme ei vakuuta afrikkalaisia Perttilä toteaa sivuillaan.
Kristinuskon historia Suomessa Kustaa Vaasa ei halunnut, että reformaatiota ajettaiisin maassa kovinkaan voimakkaasti. Kirkon johtomiehetkin olivat samaa mieltä. Luostarit kuitenkin lakkautettiin. Naantalin luostari sammui itsekseen, kun viimeiset nunnat kuolivat. Ilmeisesti Suomen ensimmäinen uskonpuhdistuksen julistaja oli Petrus Särkilahti, joka palasi Saksasta 1537. Särkilahti vaikutti myös tulevien pappien koulutukseen Turun tuomiokapitulissa.
Turku 1500-luvulla Uusi kuningas toi mukanaan myös uskonpuhdistuksen. Ensimmäinen uutta oppia saarnannut oli Pietari Särkilahti. Pietari Särkilahden oppilas Mikael Agricola jatkoi uskonpuhdistusta ensin katedraalikoulun rehtorina ja sittemmin piispana. Reformaation myötä katosivat kirkkojen ylellisyys ja munkit. Samalla sairaiden ja köyhien hoito kuitenkin heikkeni kirkon menettäessä omaisuuttaan ja tulojaan.
Sveitsi Vuorilla on pitkään ollut merkittävä vaikutus sveitsiläiseen kulttuuriin. Jo keskiajalla ne toimivat esteinä, jotka sallivat pienten yhteisöjen vastustaa ulkopuolisia valloitusyrityksiä, mutta toisaalta ulkoisten uhkien ympäröimien yhteisöjen piti liittoutua toistensa kanssa suojellakseen itseään. Sveitsiläisiä onkin välillä syytetty ”käpertymisestä kerälle”; esimerkiksi sveitsiläinen kirjailija Charles-Ferdinand Ramuz (1878–1947) piti maansa asukkaita toisaalta ”hyväkäytöksisinä, varovaisina ja tunnollisina” mutta toisaalta ”pikkumaisina”. Sveitsillä ja sveitsiläisillä on kuitenkin ollut merkittävä vaikutus eurooppalaiseen kulttuuriin, ja Euroopalle yhteiset kulttuuriaallot aina karolingisesta renessanssista ja romaanisesta arkkitehtuurista humanismiin ja reformaatioon ovat kukoistaneet maassa. Laajaa kulttuurista merkitystä on ollut muun muassa Zürichissä vuonna 1916 syntyneellä dadaismilla.
Uskonpuhdistus Hadrianus VI:n kirkon puolesta esittämä "synnintunnustus" oli merkittävä askel vastauskonpuhdistuksen alkamista ajatellen. Katolinen kirkko tunnusti olevansa syyllinen alkaneeseen kirkkojen jakaantumiseen, mutta enempää Hadrianus VI ei saanut aikaan. Hänen uudistussuunnitelmansa saivat vastustajia paavin kuuriasta, ja lopulta paavin varhainen kuolema vielä samana vuonna esti uskonpuhdistuksen kunnollisen alkamisen.
Fysiikan historia Uuden ajan lasketaan yleensä alkaneen 1400-luvun ja 1500-luvun taitteessa. Uuden ajan suuret murrokset kuten uskonpuhdistus, löytöretket ja kirjapaino mahdollistivat tieteen nousun katolisen kirkon vallan kustannuksella. Löytöretkillä löydetyt uudet alueet olivat ristiriidassa kirkon opetusten kanssa. Fernão de Magalhãesin laivueen retkikunta todisti lopullisesti Maan pyöreyden purjehtimalla maapallon ympäri. Myös 1500-luvun alussa alkanut uskonpuhdistus heikensi kirkon asemaa erityisesti Pohjois- ja Keski-Euroopassa. Uskonpuhdistus levitti kirjoitus- ja lukutaitoa muille yhteiskuntaluokille kuin ylimystölle. Maalliset hallitsijat saivat enemmän valtaa, mikä mahdollisti entistä paremmin tieteen harjoittamisen. Keskiaikainen maailmankuva murtui lopullisesti 1600-luvun puoliväliin mennessä.
Pyhäinpäivä Ennen reformaatiota katolinen kirkko vietti Suomessakin vuosittain monia juhlapäiviä pyhimysten muistoksi, ja monet niistä olivat samalla pyhäpäiviä. Kun Suomi kuninkaan käskyllä siirtyi luterilaisuuteen, useimpia pyhimysten päiviä lakattiin viettämästä, mutta ”kaikkien pyhien päivä” eli "pyhäin miesten päivä" säilyi. Pyhimysten käyttäminen ihmisen ja Jumalan välisenä välittäjänä eikä pyhimysten palvonta kuulu protestanttisuuteen.
Uskonpuhdistus Koska nykyinen Suomi oli osa Ruotsin valtakuntaa, maan uskonpuhdistus vaikutti myös Suomessa. Suomen uskonpuhdistuksen tärkein henkilö oli Mikael Agricola. Hänen toimintansa Suomen kirkon uudistamiseksi oli maltillista, eikä vanhoja traditioita hylätty kovinkaan radikaalisti. Yleisesti Agricolan uudistukset olivatkin Olaus Petrin uudistuksia maltillisempia ja vanhaa traditiota kunnioittavampia.
Norjan kirjallisuus Norjan keskiajan katsotaan päättyvän vuoteen 1537. Tuolloin emämaa Tanska kiristi otettaan Norjasta ja maa menetti suhteellisen itsenäisen asemansa, ja uskonpuhdistus saapui Norjaan. Uskonpuhdistus toi mukanaan myös eurooppalaisen humanismin, mikä tarkoitti kirjallisen kulttuurin vähittäistä elpymistä – tosin Norjassa kirjoitettiin edelleen melko vähän, ja kirjakielenä oli joko tanska tai latina.
Uskonpuhdistus Myöhempinä vuosina osoittautui, ettei Englannin uskonpuhdistus ollut järin vakaalla pohjalla. Kuningatar Marian valtakaudella vuonna 1554 katolilaisuus palasi jälleen Englannin uskoksi. Se merkitsi paitsi paavin ylivallan paluuta, myös laajoja protestanttien vainoja. Kuningattaren kuolema vuonna 1558 nosti Elisabet I:n valtaan. Hänen aikanaan anglikaaninen kirkko perustettiin uudelleen.
Uskonpuhdistus Uskonpuhdistus loi syvän kuilun protestanttisten kirkkojen ja katolisuuden välille. Syntyneiden kirkkojen ja oppisuuntien välillä oli jännitteitä, jotka uskonpuhdistusta seuraavina vuosina purkautuivat uskonsotina. Esimerkiksi kolmikymmenvuotinen sota alkoi protestanttisten ja katolilaisten välisenä uskonsotana, vaikkakin siitä myöhemmin kehittyi poliittinen suurvaltasota. Toinen esimerkki on Ranskan protestanttien ja katolilaisten väliset uskonsodat vuosina 1562–1598.
Uskonpuhdistus Englannissa Myöhempinä vuosina osoittautui, ettei Englannin uskonpuhdistus ollut järin vakaalla pohjalla. Kuningatar Marian valtakaudella vuonna 1554 katolilaisuus palasi jälleen Englannin uskoksi. Tämä merkitsi paitsi paavin ylivallan paluuta, myös laajoja protestanttien vainoja. Kuningattaren kuolema vuonna 1558 nosti Elisabet I:n valtaan. Hänen aikanaan anglikaaninen kirkko uudelleenperustettiin.
Kristinuskon historia Kuningas Kustaa Vaasan toteuttamana Suomi koki reformaation osana Ruotsin valtakuntaa; vasta myöhemmin, 1500-luvun lopulla, Ruotsin protestanttisen kirkon oppi määriteltiin täsmällisemmin evankelis-luterilaiseksi. Reformaation synnyttämä uskonnollinen rajalinja on edelleen olemassa Euroopassa ja se noudattaa suurin piirtein jakoa, jossa pohjoinen on protestanttista aluetta ja etelä katolista. Poikkeuksia toki esiintyy, esimerkiksi katoliset Irlanti ja Puola.