mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Grellingin–Nelsonin paradoksi Paradoksi voidaan ratkaista muuttamatta käsitteen heterologinen merkitystä muuntamalla sen määritelmää siten, että se käsittää kaikki epäautologiset sanat paitsi sanan ”heterologinen”. Sanaan ”epäautologinen” liittyy sama paradoksi kuin sanaan ”heterologinen”, johon tämä ratkaisu ei päde, koska kielelliset säännöt määrittävät sen merkityksen sanasta ”autologinen” eroavaksi. Samankaltainen määritelmänmuutos koskien sanaa ”autologinen” (kuten sen määritteleminen ei-”epäautologiseksi” tai vastaavaksi) saattaa vaikuttaa ratkaisevan paradoksin, mutta paradoksi käsittää silti sanojen ”autologinen” ja ”heterologinen” synonyymit kuten ”itseäkuvaava” ja ”itseäkuvaamaton”, joisen merkityksiä olisi myös määriteltävä uudelleen, jolloin näillä muutoksilla olisi seuraamuksia ja niin edelleen. Grellingin–Nelsonin paradoksin poistamiseksi kielestä pelkästään sanojen ”autologinen” ja ”heterologinen” (ja niiden synonyymien) määritelmien muuntelu ei riitä, vaan siihen vaaditaan paljon enemmän kielen muuntelua. Näiden ongelmien laajuutta voidaan verrata matemaattisia joukkoja käsittelevään Russellin paradoksiin seuraavin perustein.
Condorcet’n paradoksi Useat 1900-luvun politiikantutkijat ovat todenneet, että Condorcet’n paradoksi syntyy yleensä tilanteissa, joissa äänestäjät hahmottavat vaihtoehdot useamman kuin yhden poliittisen ristiriitaulottuvuuden (esim. vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus) kautta.
Abilenen paradoksi Abilenen paradoksi ei ole varsinainen paradoksi vaan käsite, joka kuvaa peliteoreettista tilannetta, jossa ryhmä ihmisiä päätyy yhteisestä sopimuksesta tekemään sellaista, jota kukaan ryhmästä ei oikeastaan halua, koska kaikki kuvittelevat siten tekevänsä toisille mieliksi. Paradoksille on antanut nimen Jerry B. Harvey, joka hallintoon liittyvässä kirjassaan "The Abilene Paradox and other Meditations on Management" kuvaa ilmiötä tarinalla perheestä, joka kuumana kesäpäivänä päätyy ajamaan hikisen automatkan Abileneen toisiaan miellyttääkseen, vaikka se ei itse asiassa ole kenenkään toive. Kirjan pohjalta on tehty myös opetuselokuva hallinnon alalle.
EPR-paradoksi EPR-paradoksi tai Einstein-Podolsky-Rosen-paradoksi on kolmen fyysikon luoma ajatuskoe, jolla on pyritty osoittamaan, että kvanttimekaniikka on epätäydellinen selitys fysikaalisesta todellisuudesta. EPR-paradoksissa osoitetaan, että hiukkasen nopeus ja paikka voidaan mitata tarkasti ilman, että toisen ominaisuuden mittaus vääristyisi. Myöhemmin David Bohm muutti EPR-paradoksin sisältöä, ja Bohmin muutokset sisältävää EPR-paradoksia kutsutaan usein EPRB-paradoksiksi. Ajatuskoe esiteltiin vuonna 1935 Physical Review -lehdessä, artikkelissa "Can Quantum-Mechanical Description of Physical Reality Be Considered Complete?" ().
Pietarin paradoksi Pietarin paradoksi on esimerkki, jolla perustellaan utiliteettiteorian tarvetta. Siinä esitellään uhkapeli, joka on mielivaltaisen edullinen pelaajalle, ja sitten perustellaan, ettei keskivertohenkilö kuitenkaan panostaisi siihen mielivaltaisen suurta summaa. Sen keksi Nicolaus I Bernoulli.
Sorites-paradoksi Eubulides esitti tämän niin päin, että yksihiuksinen mies on kalju, samoin kaksihiuksinen, mutta mihin vedetään raja, kuinka monta hiusta miehellä tulee olla, ettei hän enää ole kalju? Paradoksin nimi oli "falakros" eli kaljun miehen paradoksi.
Galilein paradoksi Galilein paradoksi syntyy kuviteltaessa kahta joukkoa A ja B, joista A on positiivisten kokonaislukujen joukko, ja B muodostuu niistä positiivisista kokonaisluvuista, joiden neliöjuuri on positiivinen kokonaisluku. Toisin sanoen B muodostuu A:n alkioiden neliöistä.
Sorites-paradoksi Kun Sorites-paradoksi esitetään joukkona ehtolauseita, joku lauseista on aina epätosi, ja muiden joukossa voi olla lauseita, jotka eivät ole enempää tosia kuin epätosiakaan. Keefen mukaan Sorites-paradoksin tapauksessa supervaluationismi välttää paradoksin, koska sen ei tarvitse hyväksyä kaikkia premissejä.
Kaikkivoipaisuuden paradoksi Paradoksi esitetään usein muodossa ”Voiko Jumala luoda niin suuren kiven, ettei hän itsekään voi sitä nostaa?”. Jos hän voi luoda sellaisen kiven, hän ei voi nostaa sitä ja kääntäen. Molemmissa tapauksissa on olemassa teko, jota hän ei voi tehdä, joten hän ei ole kaikkivoipa.
Olbersin paradoksi Olbersin paradoksiksi kutsutaan kysymystä ”miksi taivas on yöllä pimeä?” Paradoksi tuli tunnetuksi kun Heinrich Olbers julkaisi ongelmaa koskevan tutkielman vuonna 1826. Ongelma on kuitenkin tätä vanhempi – tiedetään, että Kepler oli pohtinut ongelmaa jo vuonna 1610.
Jumalan olemassaolo "Kaikkivoipuuden paradoksi" eli kaikkivoivan paradoksi on ryhmä paradokseja, jotka käsittelevät sitä, mitä kaikkivoipa olento voi tehdä. Erityisesti ne käsittelevät sitä, pystyykö kaikkivoipa olento toimimaan siten, että se rajoittaa hänen kaikkivoipuuttaan. Pystyi olento siihen tai ei, kaikkivoipuus voidaan kyseenalaistaa molemmissa tapauksissa.
Sorites-paradoksi Paradoksi voidaan esittää myös monilla muilla ominaisuuksilla, kuten ”pituus”, ”rikkaus”, ”vanhuus”, ”sininen” ja niin edelleen. Bertrand Russell on esittänyt artikkelissaan ”Vagueness” kaiken luonnollisen kielemme ja jopa loogisten konnektiivien olevan samalla tavalla epämääräisiä.
Paradoksi Paradoksi (kreikan sanoista παρά 'vastaan' ja δοξα 'oppi' tai 'näkemys') on väite, joka on vain näennäisesti looginen tai epälooginen. Näennäisesti looginen väite voi johtaa loogiseen ristiriitaan tai järjenvastaiseen tilanteeseen. Näennäisesti epälooginen väite puolestaan voi olla loogisesti selitettävissä.
Simpsonin paradoksi Edward H. Simpson esitteli tämän ilmiön artikkelissaan vuonna 1951.
mutta Karl Pearson, et al. vuonna 1899
ja Udny Yule vuonna 1903, 
ovat maininneet samankaltaisesta ilmiöstä aiemminkin. Nimen Simpsonin paradoksi esitteli Colin R.Blyth vuonna 1972.
Valehtelijan paradoksi Valehtelijan paradoksi liitetään usein antiikin Kreikan kreetalaiseen Epimenideehen, jonka väitetään esittäneen sen muodossa "Kaikki kreetalaiset ovat valehtelijoita". Nykyisin tunnetussa muodossa paradoksin muotoili ensimmäisenä Eubulides. Keskiajan filosofiassa paradoksin ja sen muunnelmien käsittely synnytti oman "insolubilia"-kirjallisuutensa.
Ominaisuus Ominaisuuksilla voi olla edelleen omia ominaisuuksia. Näin niihin pätevät sekä Russellin paradoksi että Grelling–Nelsonin paradoksi. Ominaisuus eroaa joukko-opillisesta luokan käsitteestä sikäli, ettei ominaisuuksilla ole ekstensionaalisuutta, ja filosofisesta luokan käsitteestä sikäli, että ominaisuuksien katsotaan olevan erillisiä niistä olioista, joilla ne ovat.
Newcombin paradoksi Paradoksi kuuluu seuraavasti: Mahtiolento toisesta galaksin osasta antaa sinulle kaksi laatikkoa: ensimmäinen on auki ja toinen suljettu. Avoimessa laatikossa on tuhannen dollarin seteli. Suljetussa laatikossa on joko miljoona dollaria tai ei mitään. Saat valita joko molemmat laatikot tai pelkän suljetun laatikon.
Arrow’n paradoksi Arrow’n paradoksi tai Arrow’n mahdottomuusteoreema on vaalitapoihin liittyvä teoreema, jonka mukaan mikään sellainen vaalitapa, jossa äänestäjät laittavat osan tai kaikki ehdokkaista suosituimmuusjärjestykseen, ei voi täyttää Arrow’n määrittämiä viittä maalaisjärjen mukaista kriteeriä. Teoreeman kehittäjä Kenneth Arrow voitti tutkimuksiaan esittävällä kirjalla "Social choice and individual values" Nobelin taloustieteiden palkinnon 1972.
Melissos Tässä ajattelussa on vastaavanlainen paradoksi kuin Zenonin tunnetummissa paradokseissa, sekä suuressa määrässä myös nykyisessä ajattelussa esiintyvissä paradokseissa. Paradoksi koostuu ensisijaisesti siitä, että älyn ja aistien antamat tulokset poikkeavat toisistaan täysin. Melissoksen abstraktit argumentit osoittivat, että ykseyden muutos on mahdotonta — aistit kuitenkin kertovat, että kuuma muuttuu kylmäksi, kova pehmeäksi, elävä kuolleeksi ja niin edelleen.
Abilenen paradoksi Abilenen paradoksi on esimerkki ryhmäajattelun ja avoimen kommunikaation puutteen huonoista puolista, joita hyvässä yrityshallinnossa on syytä oppia varomaan. Toisten miellyttämisen tarve voi tiimityössä johtaa huonoon päätöksentekoon. Arkisemmassa mittakaavassa ilmiö muistuttaa pariskuntaa, joka vuosikaudet on jakanut aamiaisleipänsä niin, että kantapaloja rakastava antaa kantapalat toiselle, joka itse asiassa inhoaa niitä – ja kumpikin luulee tekevänsä uhrauksen toisen hyväksi.
Banachin–Tarskin paradoksi Banachin–Tarskin paradoksin muodostivat matemaatikot Stefan Banach ja Alfred Tarski vuonna 1924. He todistivat, että jos valinta-aksiooma pätee, voidaan pallo hajottaa ja järjestää siten, että syntyy kaksi palloa, joista molemmat ovat yhtä suuria kuin alkuperäinen pallo, mikä tarkoittaa sitä, että kohteesta voitaisiin tehdä kaksi identtistä kopiota ilman, että sitä venytetään tai siihen liitetään materiaalia. Banach ja Tarski tekivät todistuksensa, jotta voisivat todistaa valinta-aksiooman vääräksi, mutta useat matemaatikot katsoivat sen vain merkitsevän sitä, että se tuottaa intuitionvastaisia tuloksia. Voidaan osoittaa, että pallon hajottava kuvaus ei voi olla mitallinen.
Joukko-oppi Joukko-opin alkeita voidaan käsitellä epä­muodollisesti ja intuitiivisesti, ja niin sitä onkin käsitelty kouluissa Venn-diagrammien avulla. Tämä intuitiivinen lähestymistapa olettaa, että kohteista, jotka toteuttavat tietyn ehdon, voidaan aina muodostaa joukko. Tämä oletus, joka tunnetaan nimellä "abstraktioskeema" johtaa kuitenkin para­dokseihin, joita yksin­kertaisimpia ja tunnetuimpia ovat Russellin paradoksi ja Burali-Fortin paradoksi. Aksiomaattinen joukko-oppi kehitettiin alun perin, jotta tällaisista para­dokseista päästäisiin eroon.
Zenon Elealainen Zenonin paradokseista tunnetuin lienee nimellä "Akhilleus ja kilpikonna" -tunnettu tarina. Paradoksin mukaan nopeajalkainen Akhilleus ei kilpajuoksussa kykene koskaan ohittamaan kilpikonnaa, sillä ohittaakseen Akhilleuksen on ensin juostava siihen missä kilpikonna on. Kun Akhilleus saapuu tähän paikkaan, on kilpikonna liikkunut siitä eteenpäin. Sama toistuu kilpikonnan uuden sijainnin suhteen. Näin Akhilleus ei koskaan saavuta kilpikonnaa. Toinen tunnettu paradoksi on lentävän nuolen paradoksi, jonka mukaan lentävä nuoli ei voi olla liikkeessä, koska sen on aina oltava jossain paikassa.
Valehtelijan paradoksi Paradoksin ratkaisuksi on esitetty muun muassa (Arthur Prior, 1914-1964), että jokainen lause sanoo epäsuorasti olevansa totta. Esimerkiksi "on totta, että kaksi plus kaksi on neljä" on merkitykseltään sama kuin lause "kaksi plus kaksi on neljä". Näin ollen lause "tämä lause on epätosi", sanoisi todellisuudessa "tämä lause on tosi ja tämä lause on epätosi". Tämä on logiikan kielellä lause "A ja ei-A", joka on epätosi ja jossa ei ole mitään paradoksaalista. Kuitenkin paradoksi kiinnostaa yhä nykyfilosofejakin.
Condorcet’n paradoksi Condorcet’n paradoksi liittyy tilanteisiin, joissa päätös on tehtävä enemmistön tahdon pohjalta, mutta vaihtoehtoja on enemmän kuin kaksi eikä enemmistö pidä mitään yksittäistä vaihtoehtoa lähtökohtaisesti parhaana. Condorcet kehitti tätä varten niin sanotun Condorcet’n menetelmän, jossa kukin äänestäjä asettaa vaihtoehdot paremmuusjärjestykseen, vaihtoehtoja vertaillaan sitten yksittäisinä pareina ja voittajaksi valitaan vaihtoehto, jota enemmistö pitää parivertailuissa parempana suhteessa kaikkiin muihin vaihtoehtoihin. Condorcet kuitenkin havaitsi, että joissain tilanteissa menetelmä ei kyennyt ratkaisemaan voittajaa.
Sorites-paradoksi Paradoksia kuvataan yleensä hiekkakasalla; paradoksi rakentuu siitä, mikä on hiekkakasa; kun meillä on olemassa hiekkakasa, ja otamme siitä yhden hiekanjyvän pois, se on yhä hiekkakasa, josta voimme ottaa hiekanjyvän ilman että se lakkaa olemasta hiekkakasa. Tätä jatkettaessa loputtomiin törmätään kuitenkin ristiriitaan, koska hiekkakasassa ei ole ääretöntä määrää hiekanjyväsiä. Pinoparadoksin voi rakentaa myös toiseen suuntaan; yksi hiekanjyvä ei ole hiekkakasa. Jos lisätään yhteen toinen jyvä, saadaan kaksi jyvää, mutta tämäkään ei ole vielä kasa. Jossain vaiheessa hiekanjyvät kuitenkin muodostavat kasan.
Himmeä nuori aurinko -paradoksi Himmeä nuori aurinko -paradoksi on yhteensopimattomuus kahden eri Maa-planeetan alkuaikoja koskevan teorian välillä. Nykykäsityksen mukaan Aurinko oli alussa huomattavasti nykyistä himmeämpi kuin nyt. Laskujen mukaan Aurinko olisi ollut niin himmeä ja lämmittänyt maata niin vähän, että kaikki maan vesi olisi jäätynyt ja elämä ei voinut syntyä.
. Toisaalta geologisten merkkien perusteella mukaan Maassa kuitenkin lainehti virtaava vesi jo 200–600 miljoonaa vuotta sen synnyn jälkeen. Ongelman muotoilivat Carl Sagan ja George Mullen vuonna 1972.
Galilein paradoksi formula_1
Galilein paradoksi formula_2
Aasialainen paradoksi Amerikkalaisen Yalen yliopiston tutkijan artikkelin mukaan aasialainen paradoksi on se, että Aasiassa syöpä ja sydän- ja verisuonitaudit ovat harvinaisempia kuin länsimaissa runsaasta tupakoinnista huolimatta. Esimerkkinä japanilaisten miesten elinikä on maailman korkeimpia. Yalen yliopiston tutkimus selittää aasialaisen paradoksin yhteyttä vihreän teen antioksidantteihin ja katekiineihin ja soijan kasviestrogeeneihin, jotka suojaisivat japanilaisia syövältä ja sydäntaudeilta länsimaisia ihmisiä paremmin. Artikkelin mukaan epigallokatekiinit voivat estää kolesterolin hapettumista ja saattavat ehkäistä syöpäkasvainten kasvua, parantaa ruoansulatuselimistön, maksan ja munuaisten toimintaa. Pelkkä tee ei kuitenkaan riitä tai korvaa terveellisiä elintapoja.
Grellingin–Nelsonin paradoksi Grellingin–Nelsonin paradoksi voidaan soveltaa Bertrand Russellin paradoksiksi seuraavasti: ensin jokaiselle kuvailevalle sanalle on määriteltävä joukko, jonka jäseniin kyseinen sana pätee. Esimerkiksi adjektiivi ”punainen” on siis sama kuin pelkästään punaisia asioita käsittävä joukko, ja sana ”monitavuinen” on sama kuin monitavuisten asioiden joukko, johon sana ”monitavuinen” itsekin kuuluu. Näin autologinen sana voidaan määritellä joukoksi, jonka yksi jäsen on joukko itse. Kysymys sanan ”heterologinen” heterologisuudesta voidaan siis esittää kysymyksenä siitä, sisältääkö kaikki ei-itsensä sisältävät joukot käsittävä joukko itsensä vai ei.
Curryn paradoksi On olemassa lista, jossa on väitteet:
Himmeä nuori aurinko -paradoksi formula_1
Himmeä nuori aurinko -paradoksi formula_3
Sorites-paradoksi Ryhmä ihmisiä voi päättää, että:
Grellingin–Nelsonin paradoksi kun taas sanan ”heterologinen” tilanne on:
Sorites-paradoksi Paradoksin ensimmäinen muotoilu on laitettu Eubulideen nimiin.
Grellingin–Nelsonin paradoksi Oletetaan, että kuvailevat sanat (kuten adjektiivit) voidaan luokitella ”autologisiksi” ja ”heterologisiksi” seuraavasti:Vaikuttaisi siltä, että kaikki adjektiivit voidaan luokitella auto- tai heterologisiksi, koska jokainen adjektiivi joko kuvaa itseään tai ei. Grellingin–Nelsonin paradoksi ilmenee, kun yritetään luokitella sanaa ”heterologinen”. Esimerkiksi kuvitteellisen ”pönkihtävä”-sanan autologisuutta voidaan kokeilla määrittämällä, onko ”pönkihtävä” pönkihtävä sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”pönkihtävä” on autologinen. Jos vastaus on ”ei”, se on heterologinen. Toisaalta voidaan kysyä onko ”heterologinen” heterologinen sana. Jos vastaus on ”kyllä”, ”heterologinen” on autologinen (mikä johtaa ristiriitaan). Jos vastaus on ”ei”, ”heterologinen” on heterologinen (mistä seuraa taas ristiriita, koska ei-heterologinen eli autologinen sana kuvaisi itseään).
Curryn paradoksi Kyseessä on kuitenkin silmänkääntötemppu, joten varsinaisesta paradoksista ei ole kysymys.
Himmeä nuori aurinko -paradoksi Planeetan teoreettinen pintalämpötila lasketaan kaavasta
Grellingin–Nelsonin paradoksi Loogisesti esitettynä sanan ”autologinen” tilanne on seuraava:
Paradoksi Monet paradoksit ovat olleet merkittäviä matematiikan, logiikan ja filosofian sekä erityisesti uskontojen historiassa.
Simpsonin paradoksi Esimerkki on Judea Pearlin artikkelista vuodelta 1999.
Kyseessä on kokeellinen tutkimus, jossa koeasetelma on seuraava: Tutkitaan taudista paranemista lääkkeen avulla. Kokeessa on mukana 80 koehenkilöä; 40 naista ja 40 miestä. Lääkettä annetaan 10 naiselle ja 30 miehelle. Kontrolliryhmässä lumelääkettä saavat siis 30 naista ja 10 miestä. Paradoksi syntyy, kun tutkittaessa kaikkia koehenkilöitä lääke todetaan hyödylliseksi. Mutta kun tutkitaan erikseen miehiä ja erikseen naisia, huomataan että molemmissa sukupuoliryhmissä parantuneita onkin enemmän lumelääkettä saaneissa kuin varsinaista lääkettä saaneissa. Tämä saattaa kuulostaa järjenvastaiselta mutta tällainen tilanne todellakin voi syntyä. Alla olevissa taulukoissa on tilanteeseen sopiva esimerkkidata.
Himmeä nuori aurinko -paradoksi jossa "T" on pintalämpötila ja "e" ilmakehän emissiivisyys, joka on maapallolle noin 75%.
Sorites-paradoksi Näin hiekkakasa voidaan määritellä induktiivisesti hiekanjyvien vähentämisen sijaan, seuraavalla tavalla:
Sorites-paradoksi Kuvitellaan hiekkakasa, josta poistetaan yksittäin hiekanjyviä. Voidaan muodostaa argumentti seuraavilla premisseillä:
Numeroituva joukko Edelliseen esimerkkiin sisältyy paradoksi (katso Galilein paradoksi), joka on kiehtonut matemaatikkoja toista sataa vuotta. Miten voi parillisia lukuja olla yhtä monta kuin luonnollisia lukuja? Eikö parillisia lukuja ole puolet vähemmän kuin luonnollisia lukuja? Cantorin ajatusleikki parinmuodostuksesta osoittaa kuitenkin, että kumpikin lukujoukko on ehtymätön ja jokaiselle alkiolle löytyy aina toisesta lukujoukosta pari. Äärettömien joukkojen tapauksissa joukon "kokoa" kutsutaankin joukon "mahtavuudeksi" erotukseksi äärellisten joukkojen koosta. Äärettömän joukon kokoa ei arvoida numeerisesti vaan sen mahtavuutta arvioidaan vertailujoukon avulla. Vertailun tulos on, että toinen joukko on yhtä mahtava tai mahtavampi kuin toinen joukko. Joukot voidaan asettaa mahtavuusjärjestykseen vertailun avulla.
Sorites-paradoksi Timothy Williamson ja Roy Sorensen ovat ehdottaneet, että kiinteät rajat ovat kyllä olemassa, mutta ne ovat välttämättä tuntemattomia.
Hirtettävän paradoksi Tuomittu järkeilee seuraavasti: Toisaalta, jos teloittaja koputtaa oveen keskiviikkoaamuna, niin hirttäminen on kuin onkin yllätys.
Mooren paradoksi Wittgensteinin mukaan henkilö, joka toimii Mooren paradoksin mukaisesti, syyllistyy oman väitteensä ns. epistemologiseen häpäisyyn.
Sorites-paradoksi ja säätää ensimmäisessä premississä esiintyvä hiekkakasan pienin mahdollinen hiekanjyvien määrä jollekin hyväksytylle tasolle.
Arrow’n paradoksi Löysentämällä epärelevanttien vaihtoehtojen ehtoa poistamalla Smith-joukon kandidaatit, eräät Condorcet’n vaalitavat täyttävät ehdot.
Hirtettävän paradoksi Hirtettävän paradoksille ei ole löydetty täysin yleisesti hyväksyttyä selitystä ja sitä pidetään yksinkertaisesta muodostaan huolimatta hyvin mutkikkaana.
Himmeä nuori aurinko -paradoksi Kun tunnetaan lisäksi ilmakehän emissiivisyys, kasvihuoneilmiön vaikutusta pintalämpötilaan voidaan arvioida käyttämällä kaavaa:
Reductio ad absurdum Kreikkalainen filosofi Zenon Elealainen (400 eaa.) tunnetaan menetelmän varhaisimpana kehittäjänä. Hänen lentävän nuolen paradoksinsa mukaan jousesta ammuttu nuoli ei ikinä saavuta maalitaulua, sillä tehdäkseen näin sen täytyy ensin saavuttaa matkan puoliväli, johon kuluu tietyn mittainen aika ja saavuttaakseen taas puolivälin puolivälin täytyy ajan siinäkin olla kulunut hieman ja niin edespäin. Täytyy siis olla, Zenon totesi, että liike on mahdotonta, koska kaikki matkat ja ajat voidaan aina jakaa puoliksi ja tästä seuraa, että minkä tahansa matkan taittamiseen tarvitaan ääretön aika. (Paradoksi on sittemmin ratkaistu, sillä - toisin kuin Zenon ajatteli - matemaattisen sarjan 1/2+1/4+1/8... summa ei ole ääretön, vaan yksi; jos kokonaisen puolikkaaseen lisää puolikkaan puolikkaan ja jatkaa puolikkaiden lisäämistä, niin päädytään takaisin kokonaiseen.)
Simpsonin paradoksi Vuonna 2000 Pearl esitteli kirjassaan
do()-operaattorin. Sen ja kausaalilaskennan avulla Simpsonin paradoksin aiheuttamat ongelmat saadaan katoamaan.
Hirtettävän paradoksi Toinen yleinen sanallinen esitysmuoto hirtettävän paradoksille on, että opettaja kertoo pitävänsä pistokokeet ensi viikolla, ja oppilas päättelee sen mahdottomaksi.
Kaikkivoipaisuuden paradoksi C. Wade Savagen mukaan siitä, että ”"x" voi luoda niin suuren kiven, ettei "x" voi sitä nostaa”, seuraa, ettei "x" ole kaikkivoipa.
Georg Simmel Muoti on Simmelille eräänlainen paradoksi: muodin avulla yksilö pyrkii samalla erottautumaan muista, mutta myös yhteisöllisesti sulautumaan jäljittelyn avulla.
Epimenides Edellä mainittu kohta Epimenideen runosta "Kretika" on antanut myös nimen paradoksille, joka tunnetaan nimellä "Epimenideen paradoksi". Se on yksi versio ns. valehtelijan paradoksista.
Vellamo LP Vellamo LP on rap-artisti Gettomasan ja tuottaja Ruubenin 17. toukokuuta 2014 julkaistu yhteisalbumi. Albumin teemoina ovat muun muassa nykymedia ja populaarimusiikin paradoksi.
Sorites-paradoksi Soritesparadoksia voidaan kuvata myös siten, että kun poistamme tukasta hiuksen, pysyy tukka tukkana; samalla kuitenkin jossain vaiheessa nypintää henkilö muuttuu kaljuksi.
Poikkeusparadoksi Poikkeusparadoksi muistuttaa jossain määrin valehtelijan paradoksia. Samantapainen paradoksi on myös seuraava: "Jos kaikki on mahdollista, on mahdotonta että mikään olisi mahdotonta".
tai: "tiedän etten tiedä mistään mitään"
Gabrielin torvi Näennäinen paradoksi muodosti osan äärettömyyden luonteesta käydyssä keskustelussa, johon osallistuivat monet aikakauden huomattavimmat ajattelijat kuten Thomas Hobbes, John Wallis ja Galileo Galilei.
Arrow’n paradoksi On korostettava, että Arrow’n mahdottomuusteoreema koskee vain sellaisia vaalitapoja, joissa äänestäjät asettavat ehdokkaita suositummuusjärjestykseen. Jotkut vaalitavat, joissa äänestäjät pisteyttävät ehdokkaat, täyttävät kaikki Arrow'n kriteerit.
Aasialainen paradoksi Aasialaiseksi paradoksiksi nimetään myös sitä, että Intiassa diabetes ja sydäntaudit ovat kaupungeissa yleisempiä kuin ravinnon rasvamäärä ja lihavuus edellyttäisivät. Uudet riskitekijät voivat myös selittää tautien runsautta.
Paradoksi Usein paradoksit liittyvät intuitiivisesti todeksi koettuihin asioihin. Niihin usein liittyy myös sisäänrakennettu, joskus vaikeasti havaittava oletus, systeemin rajaus tai sanojen käyttäminen eri moodeissa.
Epikurolaisuus Niin kutsuttu ”epikurolainen paradoksi” on varhaisin tunnettu pahan ongelman muotoilu. Se on usein toistettu argumentti kaikkivaltiaan ja kaikkihyvän jumalan tai jumalien olemassaoloa vastaan. Lactantius kuvasi Epikuroksen argumentin seuraavasti:
Sorites-paradoksi Sanan ”kasa” merkitys voidaan yrittää asettaa vetoamalla konsensukseen. Tällöin voitaisiin katsoa, että hiekanjyvien kokonaisuus on hiekkakasa siinä suhteessa, kuinka monta prosenttia ihmisistä pitäisi sitä kasana.
Sorites-paradoksi Jos kummatkin premissit hyväksytään, toisen premissin toistuva soveltaminen niin, että hiekkakasa pienenee jokaisella kierroksella yhdellä hiekanjyvällä, pakottaa myöntämään myös sen, että yksi ainoa hiekanjyvä muodostaa hiekkakasan.
Hirtettävän paradoksi Tuomari kertoo kuolemaantuomitulle, että tämä hirtetään seuraavalla viikolla (ma–pe) keskipäivällä, mutta päivä tulee tuomitulle yllätyksenä. Hän ei tiedä sitä ennen kuin teloittaja koputtaa hänen sellinsä oveen hirttopäivänä keskipäivällä.
Himmeä nuori aurinko -paradoksi Auringon kirkkauden ollessa 0,7 nykyisestä Maan pintalämpötila olisi ollut ilman edes nykyistä hiilidioksidi- ja muuta kasvihuonekaasujoukkoa –40 astetta. Nykyisten kasvihuonekaasujen kanssa se olisi ollut –25 astetta.
Parkinsonin laki Laki voidaan yleistää muotoon "minkä tahansa resurssin kulutus pyrkii nousemaan sen tarjonnan maksimiin". Erikoistapaus Parkinsonin laista on Downs-Thomsonin paradoksi, jonka mukaan liikenneruuhkat pahenevat mitä enemmän uusia teitä rakennetaan.
Russellin paradoksi Matemaattisesti ongelman voi ilmaista seuraavasti: "olkoon M = { x : x∉x }. Tällöin jos M∈M, määritelmän mukaan M∉M. Vastaavasti jos M∉M, määritelmän mukaan M∈M."
Ardabīl (provinssi) Ardabīl () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee Iranin luoteisosassa Azerbaidžanin vastaisella rajalla ja kuuluu maan pienimpiin provinsseihin (17 800 km²). Ardabīlin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 1,2 miljoonaa. Sen pääkaupunki on noin 418 000 asukkaan Ardabīl (2006). Provinssi jakaantuu yhdeksään piirikuntaan.
Beit She’an Beit She'anin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 17 587. Monet kaupungin juutalaisista siirtolaisista tulivat Marokosta, Iranista, Irakista ja Turkista.
Hormozgān Hormozgan () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee maan eteläosassa rajautuen etelässä Omaninlahteen, lännessä Būšehrin provinssiin, pohjoisessa Fārsin ja Kermānin provinsseihin ja idässä Sistan ja Balutšistanin provinssiin. Provinssin pinta-ala on 70 669 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa noin 1 558 000. Provinssin pääkaupunki on noin 379 000 asukkaan Bandar Abbas (2006), josta kehittyi Irakin–Iranin sodan aikana maan kaupallinen keskus.
Vanin maakunta Vanin maakunta on maakunta itäisessä Turkissa Vanjärven rannalla, Iranin rajalla. Vanin maakunnalla on pinta-alaa 20,927 km² ja maakunnan asukasluku on 877 524 (2000). Vanin maakunnassa asuu suuri kurdienemistö.
Kermānšāh (provinssi) Kermānšāh () on yksi Iranin 30 provinssista. Vuosina 1986–1995 sen nimi oli Bākhtarān. Se sijaitsee maan länsiosassa Irakin vastaisella rajalla. Sen naapuriprovinsseja ovat Ilām, Lorestān, Hamadān ja Kordestān. Provinssin pinta-ala on 24 998 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 1 900 000. Provinssi koostuu 14 piirikunnasta, ja sen pääkaupunki on noin 790 000 asukkaan Kermānšāh (2006).
Yazd (provinssi) Yazd () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee maan keskiosassa ja se rajautuu etelässä Kermānin ja Fārsin provinsseihin, lännessä Eṣfahānin provinssiin, pohjoisessa Semnānin ja Khorāsān-e Razavin provinsseihin ja idässä Khorāsān-e Junoubin provinssiin. Provinssin pinta-ala on 129 285 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 1 065 893. Provinssin pääkaupunki on noin 432 000 asukkaan Yazd (2006).
Iranin avaruusohjelma Heinäkuussa 2010 Israelin laukaistessa Ofeq 9 -vakoilusatelliittinsa, yhdysvaltalaisessa uutisoinnissa mainittiin Israelin huoli Iranin ydin(energia)ohjelmasta, Iranin ohjuksista ja "juutalaisen valtion jatkuvista uhkauksista" ja Israelin ennakkoiskukyvystä ("pre-emptive strikes") Iraniin.
Irakin–Iranin sodan tukijat Irakin–Iranin sodan tukijat olivat valtioita tai niihin liittyneitä tahoja, jotka tukivat joko Irakia, Irania tai molempia maiden välisessä sodassa. Esimerkiksi Saudi-Arabia tuki Irakia rahallisesti, Kiina myi sekä Irakille että Iranille aseita.
Iranin jalkapallomaajoukkue Iranin miesten jalkapallomaajoukkue edustaa Irania kansainvälisissä miesten jalkapallon maajoukkuekilpailuissa. Se on yksi Aasian liiton AFC:n parhaista maajoukkueista. Joukkue toimii Iranin jalkapalloliiton alaisuudessa. Kotiottelunsa se pelaa 140 000 -paikkaisella Azadi-stadionilla (suom. "vapaus").
Iranin miesten lentopallomaajoukkue Iranin miesten lentopallomaajoukkue edustaa Iranin tasavaltaa kansainvälisissä lentopallokilpailuissa.
Iranin–Irakin maanjäristys 2017 Iranin–Irakin maanjäristys 2017 tapahtui Iranin ja Irakin rajalla 12. marraskuuta 2017 kello 21.48 Iranin aikaa (UTC+3.30). Sen voimakkuus oli momenttimagnitudiasteikolla 7,3. Järistyksen episentrumi sijaitsi 30 kilometriä etelään Irakin Kurdistanin Halabjasta.
Iranin provinssit Iranin provinssit ovat Iranin ylimmän tason aluehallintoyksiköitä. Vuodesta 2010 alkaen Iran jaetaan 31 provinssiin. Ne jaetaan edelleen aliprovinsseihin ("šahrestan", ’kunta’) ja nämä puolestaan piirikuntiin ("bakhsh"). Vuonna 2013 Iranissa oli yhteensä 422 aliprovinssia ja nämä jakautuivat yhteensä 1041 piirikuntaan.
Gazan avustussaattueen välikohtaus Iran ilmoitti tarjoavansa vallankumouskaarti Pasdaranin eliittijoukkoja suojelemaan sotilaallisesti uusia suunniteltuja avustuskuljetuksia, jolla Israelin merisaarto pyritään rikkomaan. Ajatollah Ali Khamenei ilmoitti asiasta puolivirallisen uutiskanava Mehrin välityksellä. Iranin valtion uutistoimiston IRNA:n mukaan Iran ja Iranin Punainen puolikuu suunnittelee aiempien tapahtumien johdosta myös omia avustuskuljetuksia Gazaan Iranin lipun alla olevilla laivoilla. Iranin ilmoituksia pidetään paljolti provokaationa, koska Israel on syyttänyt Iranin toimittavan aseita Gazaan.
Azerit Cambridgen yliopiston geneetikkoryhmä teki tohtori Maziar Ashrafian Bonabin (Iranin azerin) johtamana tutkimuksen Iranin geneettisestä maisemasta. Bonab huomautti ryhmänsä tehneen laajamittaisia DNA-testejä Iranissa eri kieliryhmien edustajien kanssa, joihin kuului niin indoeurooppalaisten kuin ei-indoeurooppalaistenkin kielten puhujia. Tutkimuksen mukaan Iranin azereilla ei ole samanlaista fiksaatioindeksiä ja muita geneettisiä markkereita kuin Anatolian ja Euroopan turkkilaisilla. Geneettinen fiksaatioindeksi ja muut geneettiset piirteet kuten viimeinen yhteinen kantaisä ja mitokondrio-DNA olivat heillä kuitenkin samanlaisia kuin Iranin persialaisilla.
Azerit Vaikka Azerbaidžanin väestötietoja pidetään säännöllisten väestönlaskentojen vuoksi luotettavina, Iranin luvut ovat edelleen kyseenalaisia. 1900-luvun alusta saakka Iranin hallitukset ovat välttäneet tilastojen julkaisemista maan etnisistä ryhmistä. Epäviralliset arviot azerien määrästä Iranissa vaihtelevat 20–24 prosentin välillä. Monet Irania tutkivat, kuten Nikki Keddie, Patricia J. Higgins, Shahrough Akhavi, Ali Reza Sheikholeslami ja muut, väittävät kuitenkin, että azerit saattavat käsittää jopa kolmasosan Iranin väkiluvusta.
Iranin avaruusjärjestö Avaruusjärjestön pääjohtaja on Tietoliikenne- ja informaatioteknologiaministeriön apulaisministeri tai valtiosihteeri. Organisaatio perustettiin johtamaan Iranin ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimustyötä. Avaruusteknologian keskeisiin alueisiin kuuluu kaukokartoitus. Iranin avaruusjärjestö toimii Iranin avaruusneuvoston suuntaviivojen puitteissa. Avaruusneuvosto perustettiin rauhanomaisen avaruustoiminnan kehittämistä ja rahoittamista varten.
Iranin ja Saudi-Arabian suhteet Iranin ja Saudi-Arabian suhteet katkesivat kokonaan vuonna 1988, mutta palautuivat vuonna 1990 Persianlahden sodan myötä. Irakin sodan vuoksi Iranin valta Irakissa kasvoi, mikä kiristi Iranin ja Saudi-Arabian suhteita. Sama on toistunut arabikevään myötä Jemenissä ja Syyriassa.
Azerbaidžanin kriisi Toisen maailmansodan aikana Neuvostoliitto ja Britannia olivat miehittäneet Iranin turvatakseen maiden välisen huoltoreitin ja Iranin öljyvarojen hallinnan. Myöhemmin myös Yhdysvallat lähetti sotilaita Iraniin. Maiden välisen sopimuksen mukaan niiden tuli vetää joukkonsa pois Iranista viimeistään kuuden kuukauden kuluttua sodan loppumisesta.
Mohammad Reza Pahlavi Hallitsijana Mohammad Reza Pahlavi vastusti pääministeri Mohammad Mossadeqin johtamaa Iranin öljyteollisuuden kansallistamista. Mohammed Reza Pahlavin aloittaman ”valkoisen vallankumouksen”, joka sisälsi useita taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, oli tarkoitus tehdä Iranista johtava moderni länsimaalainen maailmanvaltio. Šaahi uudisti Irania muun muassa kansallistamalla luonnonrikkauksia ja laajentamalla naisten oikeuksia. Osasyy Iranin uudistusohjelman epäonnistumiseen oli se, että šaahin vastustajista toiset syyttivät Irania demokratian puutteesta, kun taas toiset perinteisen šiiapapiston syrjäyttämisestä uudistuksia tehdessä.
Iranin avaruusohjelma Lokakuun alussa vuonna 2008 Iranin presidentti julkisti, että maa aikoo tehdä ensimmäisen 700 kg painavan satelliittinsa laukaisun omalla kantoraketillaan. Iranin mukaan se teki elokuussa 2008 satelliittimallineen onnistuneen koelaukaisun. Vuonna 2008 Iranin ja Kiinan yhteinen satelliitti (nimi?) laukaistiin Kiinasta kiinalaisella kantoraketilla.
Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat Iranin islamilaisen tasavallan ilmavoimat (persiaksi نیروی هوایی ارتش جمهوری اسلامی ایران) on Iranin ilmapuolustuksesta vastaava aselaji. Arvellaan, että Yhdysvaltain liki 30-vuotisesta kauppasaarrosta huolimatta Iranin ilmavoimien kiinteäsiipisten ilma-alusten määrä on suuri ja sen helikopterilaivasto on arvioitu kolmanneksi suurimmaksi maailmassa.
Iran Iranilla on kahdenlaiset asevoimat: tavanomainen armeija, johon kuuluu Iranin maavoimat, ilmavoimat ja merivoimat sekä Iranin Vallankumouskaarti. Asevelvollisuus kestää 18 kuukautta. 
Iranin vallankumouksen jälkeisten kauppasaartojen myötä maa on kehittänyt laajalti omaa puolustusteollisuutta. Iran valmistaa itse tankkeja, panssaroituja miehistönkuljetusvaunuja, ohjuksia ja ohjusjärjestelmiä, sukellusveneitä, sotilasaluksia, sotilashelikoptereita ja hävittäjiä.
Iranin avaruusjärjestö Iranin avaruusjärjestö (engl. kielen lyhenn ISA) on Iranin islamilaisen tasavallan avaruustoimintaa johtava valtion organisaatio.
Iranin energiapolitiikka Iranin energiapolitiikassa keskeistä on öljyntuotanto ja suuret öljyvarat. Iranin ydinvoima on saanut huomiota epäillyn ydinasetuotannon vuoksi.
Iranin avaruusohjelma Huhtikuussa 2010 Iranin viestintäministeri Mohammad Hosseinpour ilmoitti Iranin laukaisevan vuonna 2010 kaksi tietoliikennesatelliittia. Tämä ei toteutunut.
Tankkerisota Kun Yhdysvaltain fregatti USS Samuel B. Roberts ajoi iranilaiseen miinaan 14. huhtikuuta 1988 vaurioituen, Yhdysvallat kosti tämän aloittamalla operaation ”"Praying Mantis"”. Operaatiossa hyökättiin kahteen Iranin öljynjalostamoon Sassaniin ja Sirriin. Sassaniin hyökkäsivät merijalkaväen kommandot ja Sirri tuhottiin laivaston tykkitulella. Iranin partiovene upotettiin ja Yhdysvallat ajoi Iranin F-4 Phantom-hävittäjäpommittajat alustensa kimpusta ilmatorjuntaohjuksin. Tästä seurasi se, että ehkä kolme Iranin tykkivenettä ja kaksi fregattia tuhottiin. Amerikkalaisten alus USS Jack Williams torjui viisi Iranin Silkworm-ohjusta.
Iranin vallankaappaus 1953 Britannian hallitus päätti suojella brittiläisiä yrittäjiä päättämällä järjestää Iraniin vallankaappauksen CIA:n ja shaahi Mohammed Reza Pahlavin puolella olleiden sotilasjoukkojen avulla. Lopputuloksena oli Mossadeqin pidätys ja tuomitseminen kotiarestiin, minkä jälkeen shaahin valtaa lisättiin Iranissa. Shaahi kielsi kansallismieliset ja sosialistiset liikkeet Iranissa, ja pääasiallinen vainojen kohde oli kommunistinen Tudeh-puolue, jonka jäsenistä puhdistettiin Iranin hallintoelimet, armeija ja julkiset laitokset. Vallankaappauksen jälkeen osana uutta oikeistolaista monarkiaan ja USA-mielisyyteen perustuvaa poliisivaltiota perustettiin osittain amerikkalaisten kouluttama SAVAK-tiedustelupalvelu, joka tunnettiin julmasta toisinajattelijoiden kidutuksesta. Vallankaappaus toimi provokaationa myös vuoden 1979 vallankumoukseen ja luokkaerot laajenivat kansalaisvapauksien rajoittamisen myötä, vaikka Iranin talous koki kasvun briteille asetetun kauppasaarron lakkauttamisen myötä.
Mikko Oivanen Pikavisiitin Suomen pääsarjaan tehnyt Oivanen siirtyi takaisin kansainvälisille kentille kaudeksi 2014-15, kun hän pelasi Puolan lentopalloliigassa Czarni Radom -joukkueessa. Oivasen kausi meni pipariksi vuodenvaihteen tienoilla ilmestyneen välilevynpullistuman takia. Niinpä hän oli keväällä kaukana parhaasta vireestään. Kesällä 2015 hän jättikin maajoukkuepelit välistä. Oivanen jatkaa mittavaa peliuraansa kaudella 2015-16 Iranissa. Hän teki aluksi sopimuksen Iranin mestarin, Paykan Teheranin kanssa. Paykanin hankittua riveihinsä myöhemmin kesällä Iranin maajoukkuehakkuri Amir Ghafourin Oivanen siirtyi uuteen seuraan, Samen al-Hojajiin Iranin liigassa. Oivasesta tuli Iranin liigassa kautta aikain toinen lentopalloilija. Häntä ennen Iranissa oli pelannut kauden verran, vuotta aiemmin Kasper Vuorinen.
Iranin ydinohjelma Kiina ja Venäjä esiintyivät sovittelevasti, vaikka pyrkivät saamaan Iranin ydinpolttoaineen tuotantoa kansainväliseen valvontaan. Venäjä on myynyt Iranille ilmatorjuntaohjuksia.
Iranin vaakuna Iranin vaakuna on Iranin kansallistunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se on ollut käytössä vuoden 1980 vallankumouksesta lähtien. Sen on suunnitellut Hamid Nadimi.
Iranin panttivankikriisi Iranin panttivankikriisi oli tapahtumasarja, joka alkoi, kun paikalliset islamilaiset opiskelijat valtasivat 4. marraskuuta 1979 Yhdysvaltain Iranin suurlähetystön Teheranissa.
Iran Tasavaltalainen Iranin kurdien demokraattinen puolue on taistellut Irania vastaan vuodesta 1979, vaikka sen joukot karkotettiin Iranin Kordestānista jo 1986.
Iranin hengellinen johtaja Iranin hengellinen johtaja, joskus myös Islamilaisen vallankumouksen hengellinen johtaja, on Iranin islamilaisen tasavallan valtionpäämies ja korkea-arvoisin poliittinen ja uskonnollinen henkilö. Asevoimat, oikeusjärjestelmä ja valtiollinen televisio ovat hengellisen johtajan alaisuudessa. Nykyinen hengellinen johtaja Ali Khamenei on tehnyt talouteen, ympäristöön, ulkopolitiikkaan, opetusjärjestelmään ja kaikkeen muuhunkin liittyviä päätöksiä Iranissa.
Kuwaitin jalkapallomaajoukkue Kuwait voitti Aasian mestaruuden kotikisoissaan 1980. Se sijoittui alkulohkossaan toiseksi, kukisti välieräottelussa Iranin 2–1 ja loppuottelussa Etelä-Korean 3–0. Maanosan mestaruuskilpailuissa Kuwait on saanut lisäksi hopeaa Iranissa 1976 hävittyään loppuottelussa Iranille 0–1 sekä pronssia Singaporessa 1984 voitettuaan pronssiottelussa Iranin rangaistuspotkukilpailun jälkeen .
Muinaisen Lähi-idän kaukokauppa Tina on kuparin lisäksi pronssin toinen raaka-aine.Tinaa saatiin Turkin, Iranin ja Afganistanin vuorilta. Tinaa saatiin Luoteis-Iranista, Urmiajärven luoteispuolelta, itäisiltä Elbrusvuorilta Kaspianmeren eteläpuolelta Tepe Hissarin läheltä ja Itä-Iranin vuorilta läheltä Afganistanin rajaa ja Afganistanista ja ehkä kauempaa ja ehkä kauempaa Iranista itään tai koilliseen.
Iranin kruununjalokivet Iranin kruununjalokivet on kokoelma kruunuja, tiaroita ja muita jalokivin koristeltuja esineitä, jotka ovat kuuluneet Iranin hallitsijoille Safavidien dynastian ajoista alkaen.
Iranin avaruusohjelma Iranin avaruusohjelma pyrkii tekemään Iranin islamilaisesta tasavallasta varsinaisen avaruusmaan, ts. maan, joka pystyy laukaisemaan omalla kantoraketilla omia satelliitteja.
Iranin avaruusohjelma Kesällä 2010 Iranin presidentti ilmoitti Iranin aikaistavan miehitettyä avaruusohjelmaansa siten, että iranilainen avaruuslentäjä lentää vuonna 2019 eikä 2024.
Iranin moottoritieverkko Iranin kautta kulkeva liikenne Euroopan ja Aasian välillä kasvanee voimakkaasti tulevaisuudessa, etenkin Iranin vastaisten pakotteiden päätyttyä. Reitti Turkin, Iranin, Turkmenistanin, Uzbekistanin ja Kazakstanin kautta Kiinaan valmistunee moottoritieksi kokonaan ennen pohjoisempaa Venäjän kautta kulkevaa reittiä. Turkin osuus on tavoitteissa saada kokonaan valmiiksi 2023 mennessä, Iranin ja Kazakstanin osuudet n. vuosina 2020–2022. Tämän jälkeen enää pieni pätkä puuttuu Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa. Kiinan viimeinen osuus moottoritiestä Xinjiangissa valmistuu 2016 ja Euroopan viimeinen osuus Bulgariassa ja Serbiassa 2017-2018.
Irakin–Iranin sodan tausta Irakilla ja Iranilla oli vanha kiista rajasta ja nimenomaan Shatt al-Arabin vesiväylästä, jossa kaksi suurta virtaa, Eufrat ja Tigris yhdistyvät. Irakilaisilla oli halua liittää osia Iranin maakunnasta Khūzestānista itseensä jo kauan ennen Saddam Husseinin valtakautta. Khūzestānissa, entisessä Arabistanissa asui lähinnä arabeja. Sodan perimmäinen syy lienee ollut Saddamin halu ratkaista vanha Irakin ja Iranin välinen kiista vesiväylästä sekä vallata Iranilta Abadanin lähellä sijaitsevia Khūzestānin öljykenttiä ja näin rakentaa Irakista voimakas paikallinen valtio. Tämä olisi myös kasvattanut Saddamin kansansuosiota.
Zarathustralaiset Iranissa Zarathustralaiset ovat uskonnollinen vähemmistö nykypäivän Iranissa. Zarathustralaisuus oli aikanaan Persian valtauskonto, mutta Persian muslimivalloituksen ja islamin leviämisen myötä sitä harjoittaa edelleen vain pieni vähemmistö iranilaisista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Iranissa asui yhteensä 25 271 zarathustralaista, ja zarathustralaisten järjestöjen mukaan niillä on noin 60 000 jäsentä. Juutalaisuuden ja kristinuskon ohella zarathustralaisuus on yksi Iranin virallisista vähemmistöuskonnoista.
Iran Aiemmin George W. Bush lukikin Iranin ”pahan akseliin” kuuluvaksi valtioksi. Lehtitietojen mukaan Bushin hallinto teki suunnitelmia sotilaallisesta iskusta Irania vastaan. Myös Israelin on uutisoitu suunnittelevan tai suunnitelleen iskua Iranin ydinohjelman hidastamiseksi.
Syytöksiä Iranin ydinohjelmasta on verrattu Bushin hallinnon syytöksiin Saddam Husseinin joukkotuhoaseista, joita käytettiin syynä hyökkäykseen Irakiin 2003.
Farah Pahlavi Farah Pahlavi (azeriksi: "Fərəh Pəhləvi", persiaksi: "فرح دیبا Faraḥ Dība") (o.s. Diba, s. 14. lokakuuta 1938, Teheran) oli Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavin kolmas vaimo. Farah Pahlavi oli Iranin kuningatar vuosina 1959–1967 ja Iranin keisarinna vuodesta 1967 islamilaiseen vallankumoukseen asti. Hän oli ensimmäinen Iranin keisarinna, joka kruunattiin nykyaikana.
Iranin kansallissosialistinen puolue Iranin kansallissosialistinen puolue (SUMKA) on Iranin ulkopuolella muodostettu uusnatsipuolue, joka pyrkii kumoamaan maan nykyisen hallituksen ja pystyttämään uuden, ei-islamilaisen järjestelmän.
Saddam Hussein Irakin hyökkäystä pidettiin lännessä "ennalta ehkäisevänä iskuna" Iranin islamilaisen vallankumouksen johtajien kehottaessa irakilaisia, varsinkin šiioja, nousemaan johtajiaan vastaan. Irak sanoi 17. syyskuuta irti sopimuksen Shatt al-Arabin hallinnasta ja ottavansa sen omaan valvontaansa. Irakin 22. päivä alkanut hyökkäys pysähtyi viisi päivää myöhemmin Ahvazin ja Susangerdin ulkopuolelle, ja maa tarjosi Iranille aselepoa, mitä se ei suostunut tekemään. Saddam julisti 7. joulukuuta joukkojen pitävän asemansa, muttei etenevän kauemmas. Kahdeksan sotavuotta olivat lähinnä Iranin massiivisia hyökkäysyrityksiä huonosti koulutetuilla ja varustetuilla joukoilla, ilmasotaa, ohjusiskuja kaupunkeihin ja hyökkäyksiä öljytankkereita vastaan. Vuonna 1982 Irakin joukot työnnettiin vastahyökkäyksissä pois Iranin alueelta, eivätkä ne edenneet Iranin puolelle rajaa uudelleen ennen vuotta 1988, mikä pakotti Iranin aselepoon.
Irakin–Iranin sodan tausta Saddam uskoi lisäksi iranilaisten kääntyvän Khomeinin vallankumousta vastaan – vastaava oletus kuin Adolf Hitlerillä tämän hyökätessä Neuvostoliittoon vuonna 1941, oletus kuitenkin aliarvioi kansallistunteen. Koska islamilaisen vallankumouksen pelättiin leviävän Lähi-idässä (Irakissahan oli huomattava määrä šiioja) Hussein oletti Yhdysvaltojen epäilemättä tukevan Irakia Irania vastaan. 1970-luvun puolivälistä alkaen Yhdysvallat oli rakentanut Rapid Deployment Force-iskujoukkoja etenkin Saudi-Arabian hallitseman öljyn suojaamiseksi. Naton arvioissa Neuvostoliitto pyrkisi horjuttamaan tilannetta ensin Iranissa. Neuvostoliiton joukot olivat Irakin hyökätessä Afganistanissa, Iranin naapurimaassa. Neuvostoliiton ja Irakin väliset suhteet olivat kuin liittolaismaiden, kun Irak hyökkäsi Iraniin. Molemmilla supervalloilla oli ollut omat kuvitelmansa Iranin luhistumisesta, minkä vuoksi Irak tiesi, ettei Iran saisi tukea miltään taholta.
Shahram Amiri Shahram Amiri (1977 Iran – elokuu 2016 Iran) oli iranilainen ydintutkija, jota Iranin hallitus syytti Iranin ydinohjelmaa koskevia tietojen luovuttamisesta Yhdysvalloille. Korkeimpaan oikeuteen tehty valitus ei tuottanut tulosta, ja hänet teloitettiin Iranin lain mukaan. Hän oli työskennellyt yhteistyössä Iranin puolustusministeriön kanssa. Hän puolustautui sillä, että katoaminen vuonna 2009 johtui siitä, että CIA oli kaapannut hänet pyhiinvaellusmatkalla Saudi-Arabiassa. Hänellä ei sanojensa mukaan ollut luottamuksellisia tietoja.
Iran Uusi teokraattinen poliittinen järjestelmä toteutti konservatiivisia islamilaisia reformeja ja papiston ennennäkemättömän suoran vaikutusvallan. Se vahvisti Iranin länsimaitten vastaista suuntausta, joka osin johtui lännen tuesta šaahille sekä Irakille Irakin–Iranin sodan aikana. Iranin Yhdysvaltain-suhteita haittasi erityisesti Yhdysvaltain lähetystötyöntekijöiden vangitseminen 1979, Iranin pyrkimys levittää islamilaista vallankumousta ja myöhemmin tuki Hizbollahin kaltaisille järjestöille.
Mohammad Reza Pahlavi 17. lokakuuta 1941 Neuvostoliiton ja Britannian joukot poistuivat Iranista. Hallitsijanvaihdoksen myötä Iranista tuli tärkeä osa brittiläisen, ja myöhemmin amerikkalaisen, avun viemisessä Neuvostoliittoon. Tämä ”Persian käytävänä” tunnettu kuljetusreitti merkitsi ensimmäistä suuren luokan amerikkalaista ja länsimaista läsnäoloa Iranissa. Tämä länsimainen vaikutus ja läsnäolo jatkuikin Iranissa aina monarkian vastaiseen vallankumoukseen vuonna 1979 asti.
Iranin öljypörssi Iranin öljypörssi on Iranin suunnittelema hanke, jonka tarkoituksena on käydä öljykauppaa euroilla. Hankkeen on arveltu heikentävän Yhdysvaltain dollarin asemaa öljykaupassa ja samalla sen asemaa maailmankaupan varantovaluuttana.
Mostafa Chamran Iranin vallankumouksen käynnistyessä Chamran palasi Iraniin ja hänet nimitettiin Pasdaranin johtoon ja puolustusministeriksi sekä Ruhollah Khomeinin henkilökohtaiseksi sotilasasiantuntijaksi. Maaliskuussa 1980 hänet valittiin Iranin majlisiin Teheranista.
Irakin–Iranin sodan tausta Irak ja Iran ja olivat etnisesti varsin erilaisia valtioita. Vanhalla ajalla Mesopotamian ja Iranin kansat olivat monestikin sodassa keskenään, muun muassa Elam taisteli Sumeria ja Babyloniaa vastaan. Iranissa asui pääosin alkuperältään indoiranilainen kansa, persialaisia, azereita, kurdeja ym. Irakissa taas asui lähinnä arabeja ja kurdeja. Kurdit loivat osaltaan jännitteitä Irakin ja Iranin välille.
Iranin presidentinvaalit 2013 Iranin presidentinvaalit 2013 järjestettiin Iranissa 14. kesäkuuta 2013. Ne ratkesivat ensimmäisellä kierroksella, kun Hasan Ruhani sai täpärästi yli 50 % annetuista äänistä. Äänestysprosentti oli noin 72 %.
Iranin avaruusohjelma Vuoden 2010 lopulla Iranin viestintä- ja informaatioteknologiaministeri Reza Taqipour ilmoitti Iranin aikeesta rakentaa toinen avaruuskeskus, jolla on vähemmän maantieteellisiä rajoitteita kuin Semnanin alueella sijaisevassa keskuksessa.
Kermān (provinssi) Kermān () on yksi Iranin 31 provinssista. Se on Iranin toiseksi suurin provinssi 180 726 neliökilometrin pinta-alallaan (11,10 % Iranin maapinta-alasta). Provinssin pääkaupunki on Kerman.
Iranin historia Seuraava suurta osaa Iranista hallinnut kansa olivat seldžukit, joiden johtajalle Tughril Begille Bagdadin kalifi antoi tittelin Idän kuningas 1055. Hänen poikansa Malik Shahin aikana Iran nautti kukoistuskaudesta tieteissä ja kulttuureissa, suurelta osin viisiri Nizam al-Mulkin ansiosta. Seldžukeja uhkasi ismailiittien nizarien kapinallinen lahko assassiinit, joka piti hallussaan Alamutin linnoitusta ja kontrolloi sen ympäristöä yli 150 vuoden ajan. 1200-luvulla Irania kohtasi Mongolivaltakunnan mongolien tuhoisa valloitus. He perustivat Iraniin Il-kaanien valtakunnan. Timur Lenk valloitti Iranin 1300-luvun lopussa perustaen timuridien valtakunnan, joka pian hajosi.
Iranin vastahyökkäys 1981 alkaen Tämän jälkeen heinäkuussa 1982 Saddam halusi irrottautua sodasta ja vetää pois joukkonsa Iranista.Huhtikuussa irakilaiset vetäytyivät vanhalle rajalle. Iranille rauha ei käynyt. Sotaa Iranin johdossa kannattivat mm Khomeini ja Rafsanjani. Irakilaisia sotilaita alkoi yhä enenevässä määrin kertyä kasvaville iranilaisille sotavankileireille.
26. maaliskuuta 1982 Saddam pyysi muilta arabimailta apua sotaan Irania vastaan.
Iranin avaruusohjelma Iranin avaruusohjelma on ollut Iranin puolustusministeriön vetämä. Suuri osa teknologiankehityksestä liittyy kantoraketin kehittämiseen keskimatkan ohjuksesta. Ohjelma vaikuttaa samankaltaiselta kuin Yhdysvaltain avaruusohjelman alku 1950-luvun jälkipuolella.
Iranin panttivankikriisi 6. marraskuuta Iranin pääministeri Mehdi Bazargan päätti puuttua asiaan, joten hän oli näin ollen määrännyt Iranin poliisin menemään suurlähetystö alueelle poistamaan sinne tunkeutuneet mielenosoittajat.