mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Porin Ässät Ässillä on ollut toimintaa myös jalkapallossa, jota se pelasi muutaman kauden ajan SM-sarjassa perittyään RU-38:n jättämän paikan. Ässien jalkapallojoukkueesta kertoo artikkeli "Porin Ässät (jalkapallo)."
Porin Ässien SM-liigakausi 2012–2013 Porin Ässien SM-liigakausi 2012–2013 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 37. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 45. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Kausi päättyi lopulta mestaruusjuhliin 35 vuoden tauon jälkeen. Runkosarjassa joukkue sijoittui neljänneksi, jääden pisteen päähän JYPistä. Runkosarjan loppupuolella Ässät voitti 14 ottelua putkeen eikä jäänyt viimeisen 16 runkosarjaottelun aikana kertaakaan pisteittä. Pudotuspeleissä Ässät ylsi lopulta aina finaaleihin saakka, joissa se voitti Tapparan. Mestaruus oli Ässille seurahistorian kolmas ja mitali yhdeksäs.
Porin Ässät Porin Ässien kotihalli on Isomäki Areena, joka on tunnettu tiiviistä tunnelmastaan ja vaikeana vieraspelipaikkana. Jäähalli sijaitsee Isomäen kaupunginosassa sijaitsevassa Porin urheilukeskuksessa.
Kalevan Pallon SM-liigakausi 2012–2013 KalPa oli vähällä joutua säälipleijereihin, mutta se säilytti kahden voiton myötä säilytti asemansa suoraan pudotuspelipaikkaan. KalPa kohtasi play offeissa Porin Ässät, joka oli tehnyt historiaa voitettuaan 14 peliä putkeen. KalPa lähti itsevarmalla asenteella kaatamaan porilaisryhmää, mutta se taipui Ässille ensimmäisessä ottelussa luvuin 2-1. Kuopiossa Ässät nollasi KalPan 0-3. Mikko Koskinen lahjoitti Ässille ensimmäisen maalin, kun tämän syöttö osui suoraan Ässä-pelaajaan. Kolmas kohtaaminen pelattiin Porissa: Ässät oli ottelussa jälleen vahvempi voitoin 5-2. Neljäs kohtaaminen pelattiin Kuopiossa: KalPa voitti Ässät luvuin 5-0. KalPan ylivoimapeli oli runkosarjaan verrattuna tehokkaampi. Voitto toi KalPa-faneille uutta uskoa siitä, että Ässät vielä voitetaan. Viides kohtaaminen Porissa kuitenkin varmisti luvuin 2-0 ja otteluvoitoin 4-1 Ässien paikan välierissä.
Porin Ässät Karsinnoista muodostui jännitysnäytelmä. Ensimmäinen karsintaottelu Joensuussa päättyi Ässien kannalta katkerasti, JoKP voitti jatkoaikamaalilla, joka jälkeenpäin videolta katsottuna ei ollutkaan maali. Ässät voitti seuraavan ottelun Porissa, mutta Joensuussa voitti taas JoKP. Ässät voitti taas neljännen ottelun kotonaan ja ratkaisu siirtyi viidenteen otteluun Joensuuhun. Ratkaisevassa ottelussa seuran konkarit Levo, Makkonen ja Nikander ja muutamat muut antoivat kaikkensa joukkueensa eteen, mutta jenkkivahvistukset hankkivat itselleen turhia jäähyjä, eikä kaikille muillekaan Porin ulkopuolelta tulleille pelin henki ollut täysin selvä. JoKP voitti ottelun 5–3 ja Ässät putosi ykkösdivisioonaan.
Porin Ässät Ässät on porilainen jääkiekkoseura, joka perustettiin vuonna 1967, kun Porin Karhut ja Rosenlewin Urheilijat-38 yhdistettiin yhdeksi seuraksi. RU-38 oli Rosenlewin tehtaiden vuonna 1938 perustama urheiluseura, ja Karhut perustettiin vuonna 1960, kun Porin Palloilijat ja Porin Kärpät yhdistivät toimintansa.
Porin Ässät (jalkapallo) Porin Ässät on nykyinen jääkiekkoseura, jonka ohjelmassa oli myös jalkapallo vuosina 1967-1981.
Porin Ässät Mestaruuden jälkeiset kaudet sujuivat Ässiltä vaatimattomammin. Ässien joukkue pysyi mestaruuskauden jälkeen samana ja Poriin saatiin jäähalli, mutta kestomenestystä ei saavutettu. Seura sijoittui mestaruuskautta seuraavina neljänä kautena sarjan keskikastiin eikä tavoitellut mitaleita, mutta putoaminenkaan ei uhannut.
Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019 1. syyskuuta Porissa pidettiin koko päivän mittainen Hegemonia-ottelu, jossa Ässät ja Lukko pelasivat toisiaan vastaan useassa eri ikäluokassa. Ottelu alkoi A-nuorten välisellä ottelulla ja päättyi edustusjoukkueiden väliseen otteluun. Edustusjoukkueiden välinen ottelu päättyi Ässien voittoon maalein 6–1. Ässät voitti Hegemonia-ottelun pistein 14–8. Viimeisessä harjoitusottelussaan Ässät hävisi kotonaan Ilvekselle maalein 2–5.
Porin Ässät (jalkapallo) Ässät syntyi vuonna 1967 kun kaksi porilaista seuraa, Porin Karhut ja RU-38 yhdistyivät. Uuden seuran jääkiekkojoukkue sai Karhujen paikan jääkiekon SM-sarjassa, Ässien jalkapallojoukkue puolestaan peri RU-38:n sarjapaikan jalkapallon Mestaruussarjasta. Karhujen jalkapallojoukkue jatkoi toimintaansa vielä yhden kauden Ässien kakkosjoukkueena toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa.
Porin Ässät Mestaruutta seurannut kausi 1978–1979 sujui Ässiltä odotetusti runkosarjan osalta. Joukkue voitti sen viiden pisteen erolla Tapparaan. Välierissä Ässät kaatoi HIFK:n voitoin 3–0 ja eteni finaaliin Tapparaa vastaan. Edelliskauden finalistit kamppailivat taas mestaruudesta. Loppuottelusarjasta muodostui jännitysnäytelmä. Tappara voitti kaksi ensimmäistä ottelua, Ässät kaksi seuraavaa ja loppuottelusarja venyi näin viidenteen, ratkaisevaan otteluun. Porissa pelattu ottelu päättyi Tapparan 2–5-voittoon, joten Ässät jäi hopealle.
Porin Ässät Ässät on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 1971, 1978 ja 2013, hopeaa 1979, 1980, 1984 ja 2006 sekä pronssia 1976 ja 1995. Porin Karhut voitti mestaruuden vuonna 1965 ja RU-38 vuonna 1967, juuri ennen seurojen yhdistymistä. Ässät on voittanut Suomen Cupin vuonna 1967 ja RU-38 1965. Kansainvälisissä peleissä Ässien paras saavutus on Euroopan Cupin pronssi vuonna 1979.
Porin Ässät Kaudelle 1970–1971 Ässät sai kovan paluumuuttajan Helsingistä, kun Veli-Pekka Ketola palasi Poriin pelattuaan yhden kauden Jokereissa. Ketolan perässä Ässiin palasi myös Alpo Suhonen. Ketolan paluu kotiseuraansa synnytti muissakin pelaajissa valtavan harjoitusinnon ja valmentaja Lasse Heikkilä vei joukkueen harjoitusmatkalle Moskovaan ennen kauden alkua. Neuvostoliiton matka käynnisti jääharjoittelun silloisen mittapuun mukaan hyvin aikaisin, koska alkusyksystä ei Porissa vielä päässyt jäälle.
Pori Jääkiekon SM-liigassa Poria edustaa Porin Ässät. Se on voittanut Suomen mestaruuden kolme kertaa; vuosina 1971, 1978 ja 2013. Hopeaa Ässät on saavuttanut vuosina 1979, 1980, 1984 ja 2006. Se perustettiin vuonna 1967, kun vuonna 1965 mestaruuden voittanut Porin Karhut ja 1967 mestaruutta juhlinut Rosenlewin Urheilijat -38 yhdistettiin. Ässien jäähallina toimii 6350-paikkainen Isomäki Areena, joka alun perin vuonna 1964 rakennettiin tekojääradaksi. Se katettiin vuonna 1971.
Porin Ässät Vielä seuraavalla kaudella 1984–1985 Ässät selviytyi mitalipeleihin, mutta jäi kuitenkin neljänneksi. Seuraavilla kolmella kaudella 1985–88 joukkueen menestys laantui ja Ässät sijoittui SM-liigan keskikastiin. Neljän parhaan pudotuspeleihin pääsy oli kuitenkin joka kerta vain muutaman pisteen päässä, joten putoamiskarsinnatkaan eivät uhanneet. Ässissä esiintyi myös ensimmäinen ulkomaalainen kaudella 1986–87, kun kanadalainen Mark Jooris pelasi Porissa kaksi kautta.
Porin Palloilijat Yllättäviä fuusioita tapahtui Porissa vuosien varrella. 1960 PoPa ja Kärpät löysivät uudelleen toisensa ja näin syntyi Karhut, joka heti pääsi juhlimaan jääkiekon yllätysmestaruutta, joka saavutettiin Tampereella 1965. Vuonna 1967 Karhut ja RU-38 yhdistyivät Porin Ässiksi. Mutta 1981 herätettiin uudestaan henkiin nimellä PoPa-81 jatkamaan Porin Ässien keskeytynyttä jalkapallotoimintaa. 1990-luvulla 81-osa putosi seuran nimestä pois.
Porin Ässät (jalkapallo) Porin Ässien taival jalkapallon pääsarjassa kesti kaksi vuotta. Ensimmäisenä kautenaan vuonna 1968 se sijoittui 12 joukkueen sarjassa kymmenenneksi, välttäen putoamisen neljän pisteen erolla Ponnistukseen.
Porin Ässät (jalkapallo) Ässien jalkapallotoiminta lopetettiin taloudellisista syistä keväällä 1981, jolloin sen pelaajat siirtyivät uudelleen perustetun Porin Palloilijoiden riveihin. Joukkue sijoittui II divisioonassa viimeiseksi ja putosi sarjaporrasta alemmaksi.
Porin Ässät Pronssikauden jälkeen 1995–1996 Ässien joukkuetta pidettiin jo SM-liigaa hallinneiden TPS:n ja Jokereiden ykköshaastajana. Uusia vahvistuksia olivat Pekka Virta ja Tomáš Kapusta. Ässien tehokas ykköskenttä, jonka muodostivat Jari Korpisalo, Tomáš Kapusta ja Jaroslav Otevřel, oli vastustajille pitelemätön, mutta ketju hajosi Kapustan loukkaannuttua kauden puolivälissä. Ässät aloitti kauden voittoputkella ja kaikki näytti lupaavalta. Jokerit ja TPS kuitenkin karkasivat muilta joukkueilta, mutta Ässät oli tiukasti kiinni kolmannessa sijassa loppumetreille asti. Tilanne kuitenkin muuttui helmikuussa 1996, kun Porissa pelatussa ottelussa JyP HT:ta vastaan tapahtui SM-liigahistorian vakavin tapaturma, kun Ässien tšekkipelaaja Jaroslav Otevřel loukkaantui vakavasti. Runkosarjaa oli jäljellä enää seitsemän kierrosta, mutta tapauksesta järkyttyneiden ässäpelaajien pelihalut olivat kadonneet ja Ässät voitti kaudella enää kaksi ottelua. Puolivälierissä TPS päihitti Ässät suoraan voitoin 3–0.
Porin Ässät Putoaminen I-divisioonaan kaudeksi 1989–1990 kuitenkin nostatti Porissa kiekkokuumeen, kun kaupunkilaiset seisoivat joukkueensa takana. Yleisömäärät kasvoivat edellisistä liigakausista kun Ässien otteita seurattiin mielenkiinnolla. Divisioonakaudelle Ässät sai huippuvahvistuksia kun Arto Javanainen palasi TPS:stä ja Arto Heiskanen Lukosta. Riian Dynamosta tulivat Aleksei Frolikov ja Vladimir Durdin. Valmentajaksi tuli Matti "Mölli" Keinonen. Divisioonavierailu jäi vain kauden mittaiseksi. Ässät oli runkosarjassa ylivoimainen, rikkoen lukuisia I-divisioonan ennätyksiä ja edeten vaivatta sarjan voittoon ja liigakarsintaan. Karsinnoissa tuli vastaan JoKP. Ässät voitti ottelusarjan voitoin 3–0 ja palasi takaisin SM-liigaan.
Porin Ässät Kausi 2012–2013 sujui Ässiltä vaihtelevasti. Se aloitti kauden vahvasti, mutta oli vuodenvaihteeseen mennessä jäänyt pudotuspeliviivan alapuolelle. Joukkue myi ykkössentterinsä Stephen Dixonin KHL-joukkue Lokomotiv Jaroslavliin. Tammikuun lopulla Ässät aloitti seurahistoriansa pisimmän voittoputken, joka päättyi vasta runkosarjan viimeistä edellisellä kierroksella jatkoaikatappioon Oulun Kärppiä vastaan. Sarjasijoitus nousi kahdennestatoista neljänneksi. Puolivälierissä Ässät voitti KalPan otteluvoitoin 4–1. Välierät JyPiä vastaan Ässät aloitti jatkoaikavoitolla, kun Michael Ryan teki voittomaalin ajassa 92.51. Toisen ottelun Porissa Ässät voitti 2–0 ja kolmannen Jyväskylässä 1–4. JyP kavensi tilanteen 1–2-vierasvoitollaan, mutta Ässät voitti viidennen ottelun 0–1 ja eteni loppuotteluihin. Ensimmäisen loppuottelun Tampereen Tappara voitti 2–1 Jukka Peltolan tehtyä voittomaalin viisi sekuntia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Toisen finaaliottelun Porissa voitti Ässät maalein 5–1. Kolmannessa ottelussa Tappara oli parempi maalein 3–2, ja voittomaalin teki Niclas Lucenius vain sekunti ennen varsinaisen peliajan loppua. Neljännen ottelun Ässät voitti kotihallissaan maalein 4–0. Viidennessä finaaliottelussa Ässät otti vierasvoiton maalein 1–2. Voittomaalin viimeisteli Ville Uusitalon syötöstä Veli-Matti Savinainen kolmannessa jatkoerässä ajassa 108.59. Ottelu oli SM-liigahistorian pisin finaaliottelu ja kaikki pudotuspelit mukaan laskien kolmanneksi pisin.
Jalkapallon Suomensarjan kausi 1967 Rosenlewin Urheilijat -38 ja Porin Karhut yhdistyivät seuraavalle kaudelle. Uusi seura, Porin Ässät sai RU-38:n hankkiman paikan mestaruussarjassa 1968. Karhut jatkoi Suomensarjassa Ässien kakkosjoukkueena.
Porin Ässien SM-liigakausi 2012–2013 Finaaleissa Ässät sai vastaansa Jukka Rautakorven valmentaman Tapparan. Ensimmäiset neljä ottelua päättyivät kotivoittoon. Avausottelun Tampereella voitti Tappara niukasti 2–1 voittomaalin tultua vain viisi sekuntia ennen kolmannen erän loppua. Toisessa ottelussa Ässät kaatoi Tapparan Porissa selvin numeroin 5–1. Kolmas ottelu Tampereella oli jälleen tiukka Tapparan tasoitettua ottelun ylivoimalla 53. minuutilla ja iskemällä voittomaalin niin ikään ylivoimalla vain sekunti ennen ottelun päättymistä. Tappara voitti ottelun maalein 3–2. Neljännessä ottelussa Ässät kaatoi Tapparan jälleen neljällä maalilla voittaen kotonaan lukemin 4–0. Sarjan kulminaatiopisteeksi muodostui viides ottelu Tampereella. Tapparan Jarno Koskirannan tehtyä avausmaalin toisen erän alussa, Ässien Eero Elo tasoitti ottelun vielä saman erän aikana. Tasatilanteessa 1–1 lähdettiin jatkoajalle eikä ratkaisua saatu ensimmäisessä eikä vielä toisessakaan jatkoerässä. Vasta kolmannessa jatkoerässä, ajassa 108:59 Ässien Veli-Matti Savinainen teki ottelun voittomaalin ja näin Ässät otti ensimmäisen ottelupallon itselleen. Tapparalla oli vielä mahdollisuus viedä ratkaisu seitsemänteen otteluun voittamalla kuudes ottelu Porissa. Ässät ei kuitenkaan antanut tämän tapahtua, vaan se voitti ottelun maalein 3–2 ja täten saavutti Suomen mestaruuden voitoin 2–4.
Vladimir Jurzinov nuorempi Seuraavalle kaudelle Jurzinov siirtyi Porin Ässien valmentajaksi. Kausi sujui heikosti: Ässät oli liigassa 11. eli toiseksi viimeinen, ja Jurzinovin erotettiin kauden jälkeen. Hän kuitenkin palasi takaisin Ässiin jo kesken seuraavan kauden, kun Ismo Läntinen epäonnistui valmentajana täydellisesti ja erotettiin syyskuussa 2000. Jurzinov aloitti Porissa myös seuraavan kauden, mutta sai itse puolestaan lähteä lokakuussa 2001.
Ässät, maaleja Ässät, maaleja on vuonna 1990 singlenä julkaistu Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu. Sen esittää Iku Tukiaisen kokoama ryhmä porilaisia muusikoita.
Esa Dahl Esa Dahl (s. 22. marraskuuta 1952 Pori) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi kaudella 1969 SM-sarjassa Porin Ässien joukkeessa, ja edusti myöhemmin I- ja II divisioonissa Ässien lisäksi Musan Salamaa sekä Porin Palloseuraa.
Porin nuorkauppakamari Porin Ässät
Porin Ässät Kauden 2018–2019 alla Ässät ilmoitti tuntuvista taloudellisista tappioista. Aiemmin seura oli irtisanonut toimitusjohtaja Eeva Perttulan ja Ässien toimistolla oli tapahtunut muitakin muutoksia.
Porin Ässien SM-liigakausi 2016–2017 Ässät kohtasi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella kymmenenneksi sijoittuneen Tampereen Ilveksen. Ässät putosi jatkosta, kun Ilves vei voitot 1–2.
Porin Ässät Seuraava kausi 2011–2012 sujui Ässiltä myös hyvin runkosarjan osalta. Ässät sijoittui sarjassa viidenneksi erinomaisten ulkomaalaisten, slovakialasen Tomas Zaborskyn ja kanadalaisen Stephen Dixonin johdolla. Pudotuspeleissä Ässät sai vastaansa JYPin, joka kuitenkin eteni välieriin suoraan otteluvoitoin 4–0. Koska kaksi runkosarjassa Ässien taakse sijoittunutta joukkuetta voitti puolivälierissä vastustajansa, oli Ässien loppusijoitus sarjassa seitsemäs.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Edellinen kausi oli päättynyt Ässien osalta runkosarjan kahdenteentoista sijaan. Ässät keräsi runkosarjassa saaden 67 pistettä, mikä on huonoin pistepotti sitten kauden .
Porin Ässien SM-liigakausi 2013–2014 Uusista hankinnoista yhdysvaltalaiselta Colby Cohenilta odotettiin paljon, mutta tämä ei sopeutunut lainkaan Suomeen ja Poriin, vaan häipyi vähin äänin ja täysin yllättäen takaisin kotimaisemiinsa. Kärkihyökkäjiksi Ässät hankki aikaisemman kauden lyhyeltä visiitiltä tutun Dragan Umicevicin sekä Ässien mittapuulla kovan luokan hankinnan Niklas Hagmanin. Hagman ja Umicevic muodostivatkin hyvän tutkaparin. Lisäksi Ässät hankki pidempiaikaiseksi projektiksi suunnitellun slovenialaisen Žiga Jegličin. Hänen visiittinsä jäi tosin vajaan kauden mittaiseksi, koska hän pyysi siirtoa vuodenvaihteessa. Syynä oli pitkälti se, että juuttuminen varsin pieneen rooliin Porissa ei ainakaan edesauttanut pääsemistä Slovenian olympiajoukkueeseen, ja Saksan DEL:ssä hän olisi ollut paremmin maajoukkueen valmentajien nähtävillä. Ykköskentän sentteriksi kaavailtu, Kärpissäkin pelannut Kamil Kreps kärsi kauden mittaan loukkaantumisista eikä muutoinkaan täyttänyt häneen kohdistettuja odotuksia. Kauden pelimäärä jäikin hänen osaltaan vain 39 otteluun.
Visa Mäkinen Televisio- ja elokuvauransa hiivuttua Mäkinen on toiminut Porissa muun muassa grillikioskin pitäjänä ja kirpputorikauppiaana. Lisäksi Mäkinen on toiminut myös laulajana: hän on levyttänyt muun muassa kokonaisen albumillisen "Onnen päivät" -televisiosarjassa kuultujen kappaleiden suomenkielisiä versioita sekä jääkiekkojoukkue Porin Ässien kannatuslaulun ”Hyvä Ässät!”.
Matti Jansson Jansson aloitti SM-sarjauransa Tampereen Ilveksessä kaudella 1961–1962 ja edusti vuodet 1962–1967 Porin Karhuja sekä 1967–1971 Porin Ässiä. Ässien joukkueessa hän esiintyi vielä kahdessa ottelussa kaudella 1972–1973 sekä yhdessä ottelussa kaudella 1974–1975. Hän pelasi SM-sarjassa 90 ottelua ja vaihtopenkillä istumiset mukaan laskien 163 ottelua. Tilastoihin kertyi 12 jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Karhujen joukkueessa vuonna 1965 mutta sai Ässien mestaruuskaudella 1970–1971 tilastoihinsa vain neljä ottelua ja jäi ilman kultamitalia. Jansson jatkoi Ässien organisaatiossa vielä tämänkin jälkeen toimien satunnaisesti edustusjoukkueen varamaalivahtina.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Ässät sijoittui kaudella 2016–2017 runkosarjassa sijalle seitsemän. Ässät jäi tasapisteisiin yhdessä kahdeksanneksi sijoittuneen Oulun Kärppien kanssa. Viimeinen suora pudotuspelipaikka jäi Ässiltä kolmen pisteen päähän. Pudotuspelien 1. kierroksella Ässät sai vastaansa Tampereen Ilveksen. Ilves meni lopulta jatkoon voitoin 1–2.
Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019 Ässät aloitti harjoituskautensa 3. elokuuta Rauman Pitsiturnauksessa. Ässien osalta turnaus päättyi alkulohkoon, kun se hävisi ensin Lukolle 2–1 ja tämän jälkeen Jukureille 1–3. Ässät pelasi kauden ensimmäisen kotiottelunsa 10. elokuuta Vaasan Sportia vastaan. Ottelu päättyi Ässien tappioon maalein 2–3.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 "Ässät jatkoon otteluvoitoin 2–0."
Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019 Ässät sijoittui kaudella 2017–2018 runkosarjassa sijalle kahdeksan kerättyään yhteensä 88 pistettä. Seitsemänneksi sijoittuneesta SaiPasta Ässät jäi viiden pisteen päähän. Viimeisestä suorasta puolivälieräpaikasta Ässät jäi 11 pisteen päähän. 11. sijaan jäi eroa lopulta seitsemän pistettä. Pudotuspelien 1. kierroksella Ässät kohtasi Rauman Lukon. Ässät meni ottelusarjasta jatkoon suoraan voitoin 2–0. Puolivälierissä Ässät sai vastaansa Oulun Kärpät, joille Ässät hävisi otteluvoitoin 4–1.
Porin Ässien SM-liigakausi 2012–2013 Puolivälierissä Ässät kohtasi KalPan. Ässät voitti sarjan kolme ensimmäistä ottelua, mutta hävisi neljännen osaottelun murskalukemin 5–0. Viidennen ottelun Ässät voitti lukemin 3–0 ja eteni näin ollen välieriin voitoin 4–1.
Porin Ässät Ässien alkutaival ei yhdistymisen jälkeen sujunut aivan ongelmitta. Karhujen ja RU-38:n pelaajien sovittaminen samaan joukkueeseen ei sujunut ilman että seurojen avainmiehet koottiin palaveriin viileiden välien lämmittämiseksi. Kahden huippuseuran yhdistyminen nosti Porissa myös haaveita siitä että nyt kaupunkiin saadaan yksi superjoukkue. Näin ei käynyt, sillä yksi kentällinen maajoukkuetason miehiä etsi itselleen uuden seuran. Lähtijät olivat pääosin edelliskauden suomenmestarin RU-38:n pelaajia. Ässien ensimmäinen joukkue koostuikin näin pääosin Karhujen pelaajista.
Petteri Niittynen Petteri Niittynen on suomalainen Porin Ässiä edustava valmentaja. Niittynen liittyi Ässien SM-liigajoukkueen valmennusryhmään kaudelle 2016–2017. Tätä ennen Niittynen toimi Ässien junioriorganisaatiossa kuuden kauden ajan.
Mikael Kotkaniemi Valmennusuransa Kotkaniemi aloitti Ässien juniorijoukkueissa vuonna 2006. Ässien liigajoukkueen kakkosvalmentajana hän toimi kahden kauden ajan. Kaudella hän toimi 2013–2014 HC Keski-Uusimaan päävalmentajana, johon tehtävään Kotkaniemi siirtyi Porin Ässien apuvalmentajan paikalta. Ässien päävalmentajan sopimus irtisanottiin marraskuussa 2018.
Veli-Pekka Ketola Vuosina 1994–2000 Ketola toimi Porin Ässien toimitusjohtajana. Pesti päättyi skandaalinomaisesti siihen, että hänet yhdessä muutaman muun Porin Ässien työntekijän kanssa pidätettiin epäiltynä mittavasta pääsylippujen ohimyynnistä. Syytteet kuitenkin raukesivat näytön puuttumiseen. Samana vuonna 2000 hän aloitti julkisuusboikotin ja päätti muuttua "yksityishenkilö Ketolaksi".
Porin Ässät Seuraavalla kaudella 1992–1993 Porissa odotettiin Tihonovin ryhmältä jo mitaliakin, kun omat kasvatit olivat vuoden kokeneempia. Lisäksi Petri Varis ja Jari Korpisalo osoittautuivat todellisiksi vahvistuksiksi ja joukkuetta vahvistettiin vielä ulkomaalaisilla, kun Vjačeslavs Fanduļs ja Stanislav Meciar siirtyivät Ässiin. Puolustukseen tuli vielä Karri Kivi. Kokeneet Arto Javanainen ja Arto Heiskanen jatkoivat vielä uraansa, Tapio Levo siirtyi menestyksekkään uransa päätöskaudeksi Hämeenlinnaan ja Harry Nikander lopetti kiekkoilun. Runkosarjassa Ässät tuli seitsemänneksi, mikä oli pieni pettymys hyvän alkukauden jälkeen. Puolivälierissä tuli vastaan Jokerit, jolle Ässien piti olla vain suupala. Ässät kuitenkin pudotti suurella rahalla kootun joukkueen puolivälierissä suoraan voitoin 3–0. Kaikki ottelut päättyivät Ässien yhden maalin voittoon. Jokereiden jälkeen välierissä vastaan tuli toinen mestarisuosikki TPS. TPS ei kuitenkaan antanut Ässien yllättää itseään vaan turkulaiset menivät loppuotteluun voitoin 3–1. Pronssitkin jäivät saamatta kun JyP HT voitti pronssiottelun.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Ässät aloitti harjoituskautensa 4. elokuuta Rauman Pitsiturnauksessa. Alkulohkossa Ässät hävisi ensin Lukolle 3–0, mutta voitti toisessa ottelussa SaiPan 3–0. Välieräottelussa Ässät tippui jatkosta häviämällä Sportille 1–0. Tämän jälkeen Ässät hävisi kotona KooKoolle voittomaalilaukauskilpailun jälkeen 2–3, mutta voitti vieraissa Ilveksen 0–2.
Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019 Myöhemmin Ässät osallistui 16.–17. elokuuta järjestettyyn Vaasa Cupiin. Ässät voitti turnauksen kaatamalla välieräottelussa Lukon maalein 3–2 ja loppuottelussa ruotsalaisen IF Björklövenin lukemin 1–5. Turnauksen taitokisassa Ässät sijoittui toiseksi. 24. elokuuta Ässät pelasi vieraissa Ilvestä vastaan ja hävisi ottelun maalein 2–1.
Jouni Joensuu Pelaajaurallaan Joensuu edusti Porin Ässiä ja Porin Palloilijoita.
Porin Ässät Ässien verivihollinen on naapurikaupungin Rauman Lukko. Joukkueiden väliset ottelut tunnetaan nimellä Satakunnan derby.
Ässät Going to Win Ässät Going to Win on vuonna 1986 julkaistu Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu, jonka esittää Seventh Heaven. Kyseessä on yhtyeen ainoa julkaisu. Kappaleen sanoituksen on tehnyt porilainen musiikkitoimittaja Johnny-Kai Forssell. "Ässät Going to Win" on myös yksi ensimmäisistä Suomessa tehdyistä rap-kappaleista.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Ässien parhaaksi arvioitiin puolustaja Ville Uusitalo, joka oli listalla sijalla 48. Muita Ässien pelaajia ei listalle mahtunut.
Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 Välierissä vastaan luisteli Kärpät. Ässät voittivat heti ensimmäisen pelin Oulussa ja molemmat kotipelinsä Kärppien voittaen toisen kotipelin. Sarja päättyi siis Ässien 3–1-voittoon.
Porin Ässät Ässien A-nuoret menestyivät miehiä paremmin; kaudella 2007–2008 nuoret saavuttivat hopeaa, ja kaudella 2008–2009 A-Ässät esiintyi valmentaja Karri Kiven johdolla jälleen mitalipeleissä jääden kuitenkin neljänneksi.
Porin Ässien SM-liigakausi 1977–1978 Porin Ässien SM-liigakausi 1977–1978 oli seuran toinen mestaruuskausi. Edellisenä kautena ulos pudotuspeleistä jäänyt joukkue oli saanut kovia paluumuuttajia Pohjois-Amerikan ammattilaissarjoista. Veli-Pekka Ketolan ja Pekka Rautakallion paluut toivat joukkueelle uutta harjoitusintoa, ja lisäksi seuraavan sukupolven huippukiekkoilijat Tapio Levon ja Arto Javanaisen johdolla olivat valmiita ottamaan seuraavan askeleen urallaan. Joukkueesta ainoastaan Kari Makkonen oli Porin ulkopuolelta ja hänkin lähistöltä, Kokemäenjokilaakson Harjavallasta.
Porin Ässät (jalkapallo) Loppukaudesta Ässien joukkue koostui suurelta osin juniori-ikäisistä pelaajista, Mukana oli myös Ässien jääkiekkomiehistöstä apuun hälytettyjä pelaajia, kuten jo Tampereen Palloilijoissa 1960-luvun alussa jalkapalloa pelannut Kaj Matalamäki.
Porin Ässät Seuraavalla kaudella 1979–1980 Ässät ei ollut runkosarjassa läheskään edellisen kauden veroinen, sijoittuen neljänneksi. Välierissä tuli vastaan TPS, jonka Ässät kaatoi voitoin 3–1, selviytyen finaaleihin kolmatta kertaa peräkkäin. Vastaan tuli HIFK. Helsinkiläiset veivät mestaruuden voitoin 3–0, joten Ässät jäivät hopealle toisen peräkkäin.
Porin Ässät Kaudella 2016–2017 Ässät sai monia uusia pelaajia. Joukkue menestyi hyvin ollen lähes koko kauden suoraan pudotuspelipaikkaan oikeuttavalla sijalla. Runkosarjan lopussa Ässät ei kuitenkaan kyennyt varmistamaan suoraa pudotuspelipaikkaa. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaan asettui Tampereen Ilves, joka lähettikin Ässät kesälomille voitoin 1–2.
Porin Ässät Ässien peleissä Isomäki Areena lla soi useimmiten rock
Ässien luistellessa jäälle fanfaarin jälkeen käynnistyy Emerson, Lake & Powellin kappale Touch and Go. Ensimmäisellä pelikatkolla soi Mötley Crüen Girls Girls Girls. Ässien tehdessä maalin ja ottelun päättyessä voittoon käynnistyy Patasydän, esittäjänä Nuoret Vihaiset Miehet.
Porin Ässät Seuraavalle kaudelle 1996–1997 Ässät hankki kaksi kovaa vahvistusta, kun Vjačeslavs Fanduļs palasi Poriin ja Vladimír Vůjtek tuli Tšekistä. Kausi alkoi kuitenkin kuudella tappiolla, minkä jälkeen valmentajana ja toimitusjohtajana toiminut Veli-Pekka Ketola erotti itsensä valmentajan paikalta. Hänen tilalleen tuli Juhani Tamminen. Ässät nousikin lopulta huippuvahvistukseksi osoittautuneen Vůjtekin johdolla seitsemänneksi, mutta puolivälierissä TPS eteni välieriin voitoin 3–1. Myös seuraava kausi 1997–1998 toi runkosarjassa seitsemännen sijan ja putoamisen puolivälierissä HIFK:ta vastaan voitoin 3–0.
Porin Ässät Kaudella 2014–2015 Pekka Rautakallio teki paluun Ässien valmennuspenkille. Joukkue lähti kauteen nuorella joukkueella ja pelasi runkosarjassa vaihtelevasti lukuun ottamatta tappioputkia lokakuussa ja helmikuussa. Syyskaudella Ässät joukkue menetti johtoaseman useita kertoja kolmannessa erässä, hävitäkseen varsinaisella peliajalla tai jatkoajalla. Ässät sijoittui runkosarjassa sijalle 9. ja kohtasi pudotuspelien 1. kierroksella SaiPan. SaiPa lähetti Ässät kesälomille suoraan kahdessa ottelussa.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Faneille.com -verkkosivuston toimittaja Eemeli Kosonen ennusti Ässien sijoittuvan runkosarjassa sijalle 12.
Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019 Faneille.com -verkkosivuston toimittaja Eemeli Kosonen ennusti Ässien sijoittuvan runkosarjassa sijalle 9.
Porin Ässien SM-liigakausi 2013–2014 Groulxin lisäksi Ässät hankki Jokereista lainasopimuksella lupaavan isokokoisen puolustaja Petteri Lindbohmin. Ässät olisi halunnut pitää hänet, mutta Jokerit halusi ottaa hänet takaisin marraskuun lopulla. Lindbohm teki Ässissä 19 ottelussa pisteet 1+4. Tammikuussa Dallas Starsin organisaatiosta Ässiin siirtyi käytännössä ilmaisella lainasopimuksella 25-vuotias laitahyökkääjä Austin Smith. Smithin paras ominaisuus oli luistelunopeus. Sopeutumisessa eurooppalaiseen pelityyliin oli kuitenkin hieman opettelemista.
Porin Ässät (jalkapallo) Ässien jalkapalloryhmässä nähtiin vuosien saatossa myös useita muita jääkiekkoa päälajinaan pitäneitä pelaajia, nimekkäimpänä heistä Pekka Rautakallio.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Ässillä ei ollut kauden alkaessa pitkäaikaista velkaa. Edellinen tilikausi oli päätynyt 37 338 euroa voitolle.
Porin Ässät Ässien ensimmäiset pelit syksyllä 1967 sujuivat hyvin ja jo ennen SM-sarjan alkua Ässät voitti Suomen Cupin mestaruuden. Savonlinnassa pelatussa loppuottelussa kaatui SaPKo. RU-38:n mestaruuden ansiosta Ässät pelasi myös vuoden 1968 Euroopan cupissa, jossa se voitti kaksi ensimmäistä kierrosta. Puolivälierissä Berliinin Dynamo eteni kuitenkin välieriin.
Karri Kivi Kaudelle 2011–2012 Kivi valittiin Ässien uudeksi päävalmentajaksi. Kivi oli jo aikaisemmin toiminut Ässien liigajoukkueen valmennuksessa apuvalmentajana Ässien senhetkisen urheilujohtajan Mika Toivolan sekä Alpo Suhosen ja Pekka Rautakallion valmennustiimeissä. Kaudella 2012–2013 Kivi valmensi Porin Ässät Suomen mestaruuteen. Kauden jälkeen Kivi palkittiin Kalevi Numminen -palkinnolla kauden parhaana valmentajana.
Hyvä Ässät! Hyvä Ässät! on Porin Ässien jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu, jonka esittää duo Visa & Harri. Singlen julkaisi vuonna 1978 elokuvaohjaaja Visa Mäkisen perustama levy-yhtiö Curly Records. Levyn B-puolella on Helen-nimisen artistin versio Paul Ankan hitistä "Diana".
Mark Lee Kolme päivää myöhemmin 26. tammikuuta 2012 Satakunnan Kansa kertoi Porin Ässien tehneen loppukauden sopimuksen Leen kanssa. Hän teki heti ensimmäisessä ottelussaan Ässissä maalin. Hän pelasi Ässissä 17 ottelua ja teki niissä yhteensä 13 pistettä (6 maalia ja 7 syöttöpistettä).
Rosenlewin Urheilijat -38 (jalkapallo) Rosenlew päätti luopua vuonna 1967 kalliiksi tulleesta urheilutoiminnastaan ja seura yhdistyi Porin Karhujen kanssa. Uusi seura sai nimekseen Porin Ässät. Karhut oli myös itse fuusioseura, joka oli syntynyt vuonna 1960 Porin Palloilijoiden ja Porin Kärppien yhdistyessä.
Reijo Heinonen (jääkiekkoilija) Heinonen aloitti SM-sarjauransa Porin Karhuissa yhdellä ottelulla kaudella 1966–1967. Vuosina 1970–1975 hän pelasi Porin Ässissä ja vielä kaudella 1975–1976 viisi ottelua Forssan Palloseurassa. Hän pelasi SM-sarjassa 70 ottelua ja vaihtopenkillä istumiset mukaan laskien 138 ottelua. Tilastoihin kertyi neljä jäähyminuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Ässien joukkueessa vuonna 1971.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Listalle ei mahtunut yhtäkään Ässien pelaajaa.
Porin Ässät Seuraavasta kaudesta 1976–1977 odotettiin vähintään yhtä hyvää suoritusta, mutta Ässät jäi sarjassa viidenneksi eikä näin ollen selviytynyt pudotuspeleihin.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Ässät menetti maalintekovoimastaan viime kauteen verrattuna 48,8 pronsettia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 63 maalia. Viime kauteen verrattuna seitsemän seuraa menetti Ässiä enemmän maalitekovoimaansa. Lähteneistä pelaajista eniten maaleja oli tehnyt Niklas Hagman.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Kauteen lähdettäessä Ässien pelaajabudjetti oli 2,05 miljoonaa euroa. Ässien pelaajabudjetti oli liigan viidenneksi pienin: sarjanousija Vaasan Sport, Hämeenlinnan Pallokerho, Saimaan Pallo ja Tampereen Ilves operoivat pienemmällä pelajaabudjetilla.. Pelaajien palkat mukaan luettuna Ässien kulubudjetti oli 5 495 000 euroa, mikä oli liigan kuudenneksi pienin. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 89 000 000 euroa.
Porin Ässät Kaudella 1970–1971 SM-sarjassa pelattiin ensin alkusarja jonka kuusi parasta jatkoivat loppusarjaan. Ässät sijoittui alkusarjassa kolmanneksi Jokereiden ja HIFK:n jälkeen. Loppusarjassa kaikki loksahti kohdalleen, Ässät hävisi kymmenestä ottelustaan vain yhden ja ohitti edellään olleet helsinkiläisseurat. Ässien mestaruus ratkesi jo ennen sarjan loppua. Kultamitalit varmistuivat lopulta viiden pisteen erolla hopealle tulleeseen Jokereihin.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 26. elokuuta Porissa pidettiin ensimmäistä kertaa koko päivän mittainen Hegemonia-ottelu, jossa Ässät ja Lukko pelasivat toisiaan vastaan useassa eri ikäluokassa. Ottelu alkoi edustusjoukkueiden taitokisalla ja päättyi edustusjoukkueiden väliseen otteluun. Edustusjoukkueiden välinen ottelu päättyi Lukon 2–3 -voittoon jatkoajalla. Hegemonia-ottelu päättyi Lukon voittoon pistein 8–16.
Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 oli pitkästä aikaa menestys porilaiselle kiekkoilulle. Joukkue sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja kaikkien jääkiekon seuraajien yllätykseksi eteni aina SM-liigan finaaleihin asti. Ennen kauden alkua asiantuntijat veikkasivat nuorta joukkuetta viimeisten joukkoon, mutta usean tekijän summana joukkue alkoikin menestyä. Lopulta joukkue saavutti hopeaa.
Porin Ässien SM-liigakausi 2005–2006 Finaalissa Ässät sai vastaansa toisen pikkuseuran eli Hämeenlinnan Pallokerhon, joka osoittautuikin lopulta ylitsepääsemättömäksi vastustajaksi. Sarjan toisen pelin Ässät voitti tapahtumarikkaiden vaiheiden jälkeen jatkoajalla, mutta muissa kolmessa ottelussa HPK oli parempi ja voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden.
Porin Ässät Kauden 1997–1998 jälkeen Ässien pelillinen menestys ei enää kantanut joukkuetta pudotuspeleihin, ja seuraavat vuodet olivat melkoista taaperrusta organisaation joka tasolla. Konkurssikaan ei ollut kaukana, ja johtoportaan henkilöitä pidätettiin epäiltynä veronkierrosta, joskin syytteet kaatuivat sittemmin. Pohjanoteerauksena oli kausi 2000–2001, kun Ässät jäi liigan viimeiseksi.
Isomäki Areena Isomäki Areena (aikaisemmalta nimeltään Porin jäähalli) on Porissa Isomäen urheilukeskuksessa sijaitseva jäähalli, joka avattiin vuonna 1971. Hallin pääkäyttäjä on jääkiekon SM-liigassa pelaava Porin Ässät ja sen kapasiteetti on 6 350 katsojaa.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Myöhemmin Ässät osallistui 18.–19. elokuuta pidettyyn TPS CUPiin. Ässät hävisi ensimmäisessä ottelussa Lukolle 1–2, mutta voitti toisessa ottelussa TPS:n jatkoajalla 2–3. Lopuksi Ässät pelasi vielä kolme harjoitusottelua kotona, joista ensimmäinen päättyi 2–1 -voittoon Sportista, toinen 2–3 -jatkoaikatappioon Lukolle ja viimeinen 1–2 -tappioon HPK:lle.
Tapio Furuholm Furuholm pelasi jalkapalloa Mestaruussarjassa yhden kauden ajan Porin Ässien joukkueessa, sekä useita vuosia alemmilla sarjatasoilla Ässien lisäksi myös Musan Salamassa. Kaudella 1969 hän teki pelaamissaan kolmessatoista SM-sarjan ottelussa neljä maalia. ja vuonna 1970 Furuholm saavutti Ässissä A-nuorten Suomen mestaruuden. Ässistä hän siiryi Musan Salamaan kaudeksi 1972 ja on edelleen seuran kaikkien aikojen toiseksi paras maalintekijä.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Ennen kauden alkua Ässistä lähti kahdeksan pelaajaa, joista kaksi oli puolustajia ja kuusi hyökkääjiä. KHL:ään siirtyi kaksi ja muihin liigaseuroihin kaksi. Ässiin siirtyi ennen kauden alkua kaksi puolustajaa ja kuusi hyökkääjää. Saapuneista pelaajista kolme tuli muista SM-liigaseuroista.
Porin Karhut Porin Karhut oli vuosina 1960–1968 toiminut porilainen urheiluseura, jolla oli toimintaa jääkiekossa ja jalkapallossa. Karhut perustettiin vuonna 1960, kun Porin Palloilijat ja Porin Kärpät yhdistivät toimintansa. Karhujen paras saavutus on jääkiekon suomenmestaruus kaudelta 1964–1965. Seuran toiminta itsenäisenä seurana päättyi vuonna 1967 kun se yhdistyi RU-38:n kanssa Porin Ässiksi.
Isomäki Isomäessä sijaitsee muun muassa Porin Ässien kotihalli, jääpalloseura Narukerän kotikenttä Porin tekojäärata, sekä jalkapalloseura FC Jazzin kotinurmi Porin stadion ja pesäpalloseura Pesäkarhujen kotikenttä. Tekojääradan vieressä on jalkapalloilijoiden, yleisurheilijoiden ja messujärjestäjien käyttämä Karhuhalli.
Porin Ässien SM-liigakausi 2014–2015 Ässien tulobudjetti oli noin 5,5 miljoonaa euroa. Tämä oli myös liigan viidenneksi pienin budjetti. Markkinointitulot toivat Ässille 2,285 miljoonaa euroa, pääsylipputulot 1,637 miljoonaa ja muut tulot 1,576 miljoonaa euroa. Markkinointitulot olivat toiseksi pienemmät koko liigassa, lipputulovat olivat kestasoa ja muut tulot viidenneksi pienimmät.
Mika Lehto Lehto aloitti pelaamisen Vammalan Palloseurassa, mutta siirtyi jo C-juniorina Porin Ässiin. Lehto pelasi useiden eri ikäluokkien maajoukkueissa, mutta ei onnistunut nousemaan ykkösmaalivahdiksi Ässissä. Hän siirtyikin Ässistä kaudeksi 2000–2001 Jyväskylän JYPiin. Jyväskylästä hän siirtyi Tampereen Tapparaan ja saavutti siellä Suomen-mestaruuden kaudella 2002–2003.
Porin Ässien SM-liigakausi 1977–1978 Neljännen finaalin Ässät voitti pudotuspelien pistepörssin voittaneen (9 ottelussa 10+10=20) kapteeni Veli-Pekka Ketolan (ottelussa tehot 2+4 eli jokaisessa Ässien maalissa mukana) johdolla 6–3 ja näin Isomäessä saatiin nostella Kanada-maljaa.
Porin urheilukeskus Vuonna 2011 valmistunut Porin Ässät ry:n omistama jäähalli, joka on seuran omien juniorien käytössä. Tunnetaan myös Patajunnuareenan nimellä.
Porin Ässien SM-liigakausi 2017–2018 Jääkiekkolehden toimittamassa "Toimittajien liigaveikkauksessa" kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Yksikään toimittaja ei ennakoinut Ässille mitalia. Paras runkosarjasijoitus oli kahdeksas sija, johon Ässien ennakoi sijoittuvan Ilta-Sanomien ja ruutu.fin toimittajat. Viisi toimittajaa arvioi Ben Bloodin voittavan liigan jäähypörssin.
Samuli Jalkanen SM-liigatasolla Jalkanen pelasi kuusi kautta. Kaudella 2004–05 Jalkanen pelasi kolmen ottelua verran lainalla Porin Ässissä. Ässien silloinen valmentaja Mika Toivola kehui Jalkasta kahden ottelun jälkeen Ässien parhaaksi puolustajaksi. Samalla kaudella Jalkanen kävi pelaamassa myös Kirkkonummen Salamoissa kolme ottelua.
Huomen-lehmä 2000-luvun alkuun mennessä geeniteknologian kritiikki oli rantautunut Suomeen. Julkisuudessa alettiin puhua hankkeista kriittiseen sävyyn. Myös teknologiaa kehittävien yhtiöiden rahat alkoivat loppua. Syksyllä 2001 Pharming ajautui selvitystilaan, seuraavassa kuussa Huomen-lehmä lopetettiin ylipainon ja nivelvaivojen takia, ja vuoden loppuun mennessä Pharming oli konkurssissa. Lopetettu Huomen-lehmä täytettiin ja sijoitettiin Kuopion luonnontieteelliseen museoon. Nykyisin se on esillä Bioteknia-rakennuksessa, jossa Kuopion yliopiston A. I. Virtanen -instituuttikin toimii.
Huomen-lehmä Huomen-lehmä oli Kuopion yliopiston eläinlääketieteellisen koeaseman navetassa joulukuussa 1993 syntynyt siirtogeeninen vasikka, johon oli siirretty ihmisen punasolujen kasvutekijän geeni (dopingaineenakin myöhemmin tunnettu EPO).
Huomen-lehmä Huomen syntyi aikana, jolloin biotekniikka oli Suomessa nuori ja kasvava ala, jolle asetettiin erittäin suuria odotuksia. Biotekniikasta odotettiin 1990-luvun alun lama-Suomeen uusia menestyviä yrityksiä. Myös toiveita syövän ja aidsin kaltaisten sairauksien voittamisesta esitettiin. Nämä odotukset liitettiin tulevina vuosina alan julkiseksi symboliksi nousseeseen Huomeneen.
Huomen-lehmä Huomenessa ilmeni terveysongelmia, jotka koituivat lopulta sen kohtaloksi. Huomenta ei uskallettu saattaa tiineeksi, koska siirtogeenikonstruktion pelättiin leviävän muuallekin kuin maitorauhasiin, millä olisi voinut olla eläimen kannalta tuhoisat seuraukset.
Huomen-lehmä Keskustelua geenitekniikan riskeistä ja haasteista ei osattu vielä käydä - sitä saatiin odottaa vuosikymmenen loppupuolelle, jolloin debatti esimerkiksi kloonauksesta (Dolly-lammas) ja GMO-lajikkeiden maahantuonnista käynnistyi.
Huomen-lehmä Pohjoismaiden ensimmäinen siirtogeeninen nauta Huomen oli syntymähetkestään lähtien median lemmikki. "Lääkelehmä" kasvoi symboloimaan koko Suomen tuoreen biotekniikka-alan tulevaisuususkoa. Huomenen tarinalle ominaista oli alusta lähtien asetetut suuret odotukset, joita ei ole tähän päivään mennessä lunastettu. "Kultaisen vasikan" ympärille rakentunut julkisuus oli kuitenkin nostamassa alan toimintaedellytyksiä tasolle, josta sillä toimivat yritykset ja yhteisöt nauttivat edelleen. Tämä on ilmeisintä Kuopion yliopistossa, jossa Huomenen kehittäneen professori Juhani Jänteen tutkimusryhmän ympärille rakentui kansainvälisesti merkittäviä geenitekniikan osaajia kasvattava A. I. Virtanen -instituutti. Heti Huomenen vanavedessä perustetut, lyhyemmän aikavälin tuotto-odotuksiin nojanneet yritykset on puolestaan pääosin jo haudattu.
Siirtogeeniset eläimet Geeniteknisillä menetelmillä voidaan muokata nykyään kaikkia tuotantoeläinryhmiä
hyönteisistä nisäkkäisiin. Kaikista tärkeimmistä kotieläinlajeista on tuotettu useita
siirtogeenisiä eläimiä ja linjoja eri tarkoituksiin. Suomen tunnetuimpana siirtogeenisenä eläimenä voidaan pitää 1990-luvun Huomen-lehmää, jonka kaikkia elämän vaiheita seurattiin mediassa.
Huomen-lehmä Media suhtautui Huomeneen ja sitä ympäröiviin hurjiin tulevaisuuden näkymiin varsin kritiikittömästi. "Helsingin Sanomat" kertoi joulun alla 1993 arvokasta lääkemaitoa lypsävän Huomenen olevan "kymmenen tai satojen miljoonien markkojen arvoinen". Tammikuussa 1994 "Savon Sanomat" kertoi puolestaan lääkemaidon maksavan "noin miljardi markkaa kilolta".
Huomen-lehmä 1990-luvun puolivälissä lääkelehmät viettivät hiljaiseloa median suhteen. Tuohon mennessä alan tutkimushankkeisiin oli kuitenkin saatu mukaan niin valtion (mm. Sitra sijoitti Pharming B.V.:hen 10 Mmk) kuin kansainvälistä rahaakin. Rahoittajat odottivat tuloksia, mutta kaupallistaminen osoittautui vaikeaksi. Markkinoita uusille tuotteille ei ollut. Siirtogeenisten eläinten kohdalla yliarvioitiin niiden lyhyen aikavälin vaikutukset.
Huomen-lehmä Valtavan huomion myötä bioteknologiaan alkoi virrata rahaa. Huomenen kehittänyt Jänteen tutkimusryhmä perusti FinnGene-yhtiön, jonka piti kaupallistaa osaaminen ja muuttaa lupaukset rahaksi. Tulevina vuosina Jänteen ympärille Kuopion yliopistoon rakentui kokonainen bioteknologiasektori, helmenään A.I. Virtanen -instituutti, jonka kasvua rahoitettiin myös yliopistosta lakkautetun hammaslääketieteen kompensaatiorahoilla ja -viroilla. Professori Juhani Jänne sai itse 1994 Matti Äyräpään palkinnon. Lupaukset olivat kuitenkin ennenaikaisia. Punasolun kasvutekijä huomattiin patentoiduksi Yhdysvalloissa, minkä katsottiin viivästyttävän lääkemaidon tuotantoa ainakin kymmenellä vuodella.
Uusi Huomen Uusi Huomen -lehti oli järjestön jäsenten laatima ja siinä käsiteltiin yhteiskunnallisia asioita erityisesti naisten kannalta. Lehdessä palstatilaa saivat erityisesti maanpuolustukseen liittyneet kysymykset, naisten osallistuminen politiikkaan, äiteys sekä IKL:n yleinen poliittinen asia, kuten kommunismin vastustaminen ja sisällissodan saavutusten muistelu. Uusi Huomen -lehti kohtasi loppunsa vuonna 1944 muiden isänmaalliseen kansaliikkeen yhteydessä olleiden lehtien kanssa Neuvostoliiton painostuksen seurauksena.
Huomen-lehmä Huomenesta jäi jälki alan kotimaiseen historiaan ja erityisesti Kuopion yliopistoon kertyneiden julkaisujen, rahoituksen ja osaamisen myötä. Esimerkiksi ensimmäistä länsimaista geenilääkettä markkinoille 2009 tuomassa oleva Ark Therapeutics perustuu suurelta osin A.I. Virtanen -instituutin professori Seppo Ylä-Herttualan työhön. Ylä-Herttuala on palkittu Jänteen tavoin Matti Äyräpään palkinnolla. Mikäli lääke saa myyntiluvan, olisi se ensimmäisiä todellisia näyttöjä geeniteknologian kaupallisen potentiaalin lunastamisesta, joita alalla on odotettu Huomenesta lähtien. Joulukuussa 2009 EMEA kuitenkin hylkäsi Ark Therapeuticsin Cerepro-lääkkeen myyntilupahakemuksen, ja tammikuussa 2010 yritys ilmoitti aloittavansa YT-neuvottelut, jotka koskivat 50 % sen työntekijöistä.
Uusi Huomen Uusi Huomen oli vuosina 1938–1944 toimut Isänmaallisen kansaliikkeen naisjärjestö, joka julkaisi samannimistä naisille suunnattua poliittista aikakauslehteä. Järjestön puheenjohtajana ja lehden päätoimittajana toimi IKL:n näkyvin naispoliitikko ja puolueen ainut naiskansanedustaja Hilja Riipinen. Monet järjestössä toimineet ja lehteen artikkeleita laatineet henkilöt olivat IKL:n miesjäsenten sukulaisia. Useat Uudessa Huomenessa toimineet naiset olivat aktiivisesti mukana myös Naisten Akateemisen Karjala-seuran ja Lotta Svärdin toiminnassa. IKL:n historiaa tutkinut tohtori Mikko Uola on todennut Uusi Huomen -järjestön toiminnan keskittyneen lähinnä lehden julkaisuun.
Huomen-lehmä Hollantilainen Pharming-yhtiö osti FinnGenen ja alkoi kehittämään Suomessa Alankomaissa aikaisemmin kehitetyn geenisonni-Hermanin jälkeläisiä. Hermanin jälkeläisissä oli siirtogeeni, joka tuotti niiden maitoon laktoferriinia. Julkisuudessa puhuttiin jälleen lääkelehmistä, ja tulevat tuotteet liitettiin löyhästi jopa syövän ja aidsin parantamiseen. Maalattu kuva oli erittäin pinnallinen. Tekninen puoli kuvattiin naivistisesti ja jätettiin osin salaperäisyyden varjoon. Viestinnässä keskityttiin vetoamaan inhimillisyyteen ja tunteisiin muun muassa kertomalla eläinten hyvästä hoidosta. Taloudellinen ja kaupallinen tarkastelu jäi mediassa kuriositeetiksi. Ainoita tätä puolta analysoivia artikkeleita, ”Herman syrjäytti Huomenen” ilmestyi "Talouselämä"-lehdessä (14/1996). Artikkelissa todettiin Pharmingilla olevan Euroopassa kilpailijoita ja siirtogeenisen tuotannon olevan riskialtista. Lisäksi artikkelissa kerrottu Pharming - FinnGene kaupassa siirtyneen Huomenen tasearvo, 7 000 markkaa, paljasti, miten suuri osuus koko yhtiön arvosta oli pelkillä odotusnäkymillä.
Lypsykone Takaalypsy- ja kalanruotoasemilla lypsäjä työskentelee pitkänomaisessa syvennyksessä, jonka toiselle tai molemmille sivuille lehmät tulevat. Syvennys mahdollistaa lypsäjän työskentelyn selkä suorana lehmän utareen asettuessa noin olkapäiden korkeudelle. Kalanruotoasemassa lehmät asettuvat aseman rakenteiden ohjaamina vinottain takapää kohti lypsäjää ja lypsin kiinnittyy eläimen sivulta. Takaalypsyasemassa eläimet seisovat takapää kohti lypsäjää ja lypsin kiinnitetään takajalkojen välistä. Eläinten takapään suojana on usein teräspelti ja sen alaosassa 15-20 cm leveä lantakouru. Lattian ja lantakourun väliin jää n. 60-70 cm korkea työskentelytila. 
Lypsyn alkaessa lypsäjä avaa lypsyaseman portin ja päästää lehmät asemalle. Aseman rakenteet ohjaavat lehmät paikoilleen. Tämän jälkeen lypsäjä esikäsittelee utareen pyyhkimällä sen puhtaaksi kostealla liinalla. Bakteerien leviämisen estämiseksi lypsäjällä on vähintään yksi liina eläintä kohti eikä likaista liinaa käytetä toiselle eläimelle. Ennen pyyhkimistä vetimiin voidaan suihkuttaa pesuainetta. Tämän jälkeen lypsäjä kiinnittää lypsimet. Esikäsittelyn ja kiinnittämisen välisen ajan tulisi olla noin. 20-60 sekuntia, jolloin maidon herumisrefleksi ehtii kunnolla käynnistyä. Utareen tyhjentyminen kestää muutamia minuutteja. Lähes kaikki uudet asemat on varustettu automaattisella lypsimen irrotuksella; lypsin mittaa maidon virtausta ja sen laskettua tietyn rajan alapuolelle alipaine katkeaa ja lypsin irtoaa. Tämän jälkeen vetimiin voidaan vielä suihkuttaa hoitoainetta. Kun kaikki samalla puolella asemaa olleet eläimet on lypsetty, lypsäjä aukaisee aseman etuportin ja päästää lehmät pois. Tämän jälkeen lypsimet tarvittaessa pestään vesisuihkulla ja uusi erä päästetään sisään. Lypsynopeus erätäyttöisellä asemalla on noin 2-4 lehmää lypsypaikkaa kohti tunnissa; 2 X 10 aseman (kymmenen lypsypaikkaa molemmin puolin) lypsynopeus olisi 40-80 eläintä tunnissa. Lypsynopeuteen vaikuttavat eläinten tuotostaso, rakenne ja terveys sekä lypsyaseman järjestelyt ja lypsäjän taidot.
Kristin Lehman Kristin Lehman (s. 3. toukokuuta 1972 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista "Poltergeist", "Go Fish", "Tuntematon uhka", "Amyn lailla", "Century City" ja "Jälkiä jättämättä". Hän on näytellyt myös muun muassa elokuvissa "Tuhon tiellä" (2000) ja "The Sentinel – salaliitto" (2006).
Juhani Jänne Jänne yhdistetään usein 1993 syntyneeseen Huomen-vasikkaan, joka kuului muuntogeenisten tuotantoeläinten tutkimusohjelmaan.
Uhraaminen Joissakin kulttuureissa eläinuhri on liittynyt hautajaismenoihin. Tämä tapa tunnetaan myös Pohjoismaista. Miehelle on voitu antaa mukaan ratsu tai metsästyskoira, naiselle arvokas lehmä, lapselle seuraksi koiranpentu.
Geenimuunneltu organismi Suomessa biotekniikka ja geenimuuntelu nousi ensi kertaa todella otsikoihin joulukuussa 1993 Kuopion yliopistolla syntyneen siirtogeenisen Huomen-vasikan myötä.
Pyhä lehmä Hinduvaltaisissa valtioissa kuten Intiassa ja Nepalissa lehmän maidolla on edelleen tärkeä osa uskonnollisissa rituaaleissa. Lehmät saavat yleensä kuljeskella vapaina. Niiden maidolla uskotaan olevan puhdistavia vaikutuksia, ja lehmän eri tuotteita – maito, juusto, voi, virtsa ja lanta – käytetään uskonnollisissa seremonioissa. Lehmän virtsaa käytetään myös lääkinnällisiin tarkoituksiin. Lehmää pidetään kaikista lahjoista arvostetuimpana.
Lehmä (elokuva) Ezzatolah Entezamin näyttelemä Mashd Hassan omistaa kylän ainoan lehmän. Lehmä kuolee ja kyläläiset päättävät valehdella tapahtuneesta, sillä he pelkäävät tiedon lehmän kuolemasta musertavan Hassanin. Hassan alkaa harhailla ja uskoo lopulta itse olevansa oma lehmänsä.
The Physical Impossibility of Death in the Mind of Someone Living Hirstin teokset liittyvät usein kuolemaan, ja hänet tunnetaan muistakin kuolleita eläimiä, kuten lampaita ja lehmiä, sisältävistä teoksista.
Pyhä lehmä Ei tiedetä varmasti pidettiinkö lehmää pyhänä jo Veda-kaudella. Tiettävästi tällöin kuitenkin uhrattiin nautoja, jonka jälkeen uhrieläimen liha syötiin. Lehmän kunnioitus johtuu luultavasti sen keskeisestä asemasta tuon ajan ihmisten elinkeinossa. Lehmä tarjosi maitotuotteita ja lantaa pelloille, minkä vuoksi se nähtiin eräänlaisena äitihahmona. Vaikka lehmän pyhyyden alkuperästä ollaan erimielisiä, sitä kunnioittavia mainintoja löytyy kaikkialta hindujen pyhistä teksteistä. Erityisesti Krishnan katsotaan suojelleen lehmiä.
Hjalmar Backman Bruno Hjalmar Backman (29. syyskuuta 1882 Tampere – 13. kesäkuuta 1935) oli suomalainen urkuri ja säveltäjä ("director musices"), jonka kuuluisin sävellys on "Sunnuntaiaamuna" (”On kesän kirkas huomen”).