mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Wings (kappale) Wings on brittiläisen Birdyn elokuussa 2013 julkaistu single. Se on ensimmäinen single hänen samana vuonna julkaistulta "Fire Within" -albumilta. Musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin elokuussa 2013.
Soul Rebels Soul Rebels on reggaeyhtye The Wailersin vuonna 1970 julkaistu albumi. Albumi oli yhtyeen ensimmäinen Jamaikan ulkopuolella julkaistu albumi. Albumin tuotti Lee Perry.
Best of Cream Best of Cream on Cream-yhtyeen vuonna 1969 julkaistu ensimmäinen kokoelma-albumi.
Sille sisältyvät yhtyeen tunnetuimmat kappaleet. Albumia ei ole julkaistu CD-formaatissa.
Groza Groza (suom. "kauhu") on puolalaisen black metal -yhtye Mgłan ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2008. Albumista on julkaistu myös rajoitettu 500:n kappaleen vinyylipainos.
Blender (ohjelma) Ensimmäinen Instituten elokuva on 2008 julkaistu Big Buck Bunny -lyhytanimaatio, jota seurasi samana vuonna julkaistu Yo Frankie! -tietokonepeli. Kolmanneksi julkaistu elokuvatuotanto oli on Sintel, fantasialyhytelokuva, joka julkaistiin vuonna 2010. Uusin elokuvatuotannoista on vuoden 2012 tieteislyhytelokuva Tears of Steel; aikaisemmat tuotannot pohjautuivat kokonaan Blender-renderöintiin, mutta Tears of Steelissä kompositoitiin ensimmäistä kertaa Blender-erikoistehoisteisiin näyttelijöitä.
IWork iWorkin tammikuussa 2005 julkaistu ensimmäinen versio sisälsi päivitetyn version Keynotesta sekä Pagesin ensimmäisen version. Seuraavana vuonna julkaistu versio päivitti niin ikään Keynoten ja Pagesin uusiin versioihin. Elokuussa 2007 julkaistu iWork '08 lisäsi ohjelmavalikoimaan Numbers-taulukkolaskentaohjelman sekä päivitti Pagesin ja Keynoten.
Kidō senshi Gundam 0080 – poketto no naka no sensō Kidō senshi Gundam 0080 – poketto no naka no sensō () on vuonna 1989 julkaistu Gundam-sarjaan kuuluva kuusiosainen OVA. Sarjasta käytetään lyhenteitä 0080 ja Pokesen (). OVA oli ensimmäinen Gundam-sarjan osa, jota ei ohjannut Yoshiyuki Tomino, ja samalla myös ensimmäinen koskaan julkaistu Gundam-OVA.
Macintosh 6. kesäkuuta 2005 Jobs ilmoitti Applen siirtyvän käyttämään Intelin suorittimia 7. elokuuta 2006 mennessä . Ensimmäiset Intel Core Duo -suorittimella varustetut Macintoshit, iMac ja 15" MacBook Pro julkaistiin tammikuussa 2006.
Perfect Perfect on ruotsalaislaulaja Darinin single, joka julkaistiin 18. lokakuuta 2006. Kappale on myös Darinin samana vuonna julkaistulla "Break the News" -albumilla. Kyseessä oli ensimmäinen albumilta julkaistu single.
Heli Ruotsalainen Heli Ruotsalainen julkaisi ensimmäisen singlensä vuonna 2005. Ensimmäinen albumi "Tuulen suuntaan" on vuodelta 2007. Kappaleita on julkaistu mm. Iskelmäradion kokoelmalevyillä. Laulamisen lisäksi artisti myös itse säveltää ja sanoittaa. Esimerkiksi vuonna 2007 julkaistu single Kristian on hänen tekemänsä.
__notoc__
Handful of Hate Handful of Hate on italialainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1993. Sen ensimmäinen demo, "Goetia Summa" julkaistiin vuonna 1994. Sitä seurasi vuonna 1999 ensimmäinen studioalbumi, "Hierarchy 1999". Yhtyeen uusin täysimittainen albumi on vuonna 2013 julkaistu "To Perdition".
Marble Blast Gold Marble Blast Gold on GarageGamesin julkaisema 3D-seikkailupeli. Se julkaistiin 9. toukokuuta 2003. Peli on valmiiksi asennettuina joissakin Applen iMac- ja iBook-laitteissa. Siitä on myös Windows- ja Linux-versiot. Vuonna 2010 Marble Blast -pelisarjan kehittäjä Instant Action lopetti toimintansa. Samalla Marble Blast Online (selainversio Marble Blast Ultra -pelistä) lopetettiin. Samoihin aikoihin myös Marble Blast Goldin kehittänyt Garage Games lopetti pelin myymisen.
Biometrinen passi Sisäministeriön tiedotteessa todetaan että ”passin tietoliikenteen salaus on samaa luokkaa kuin GSM-matkapuhelinliikenteen salaus”. EFFI ry:n mukaan GSM-puhelimissa käytetty salaus murtuu tavallisella pöytätietokoneella alle sekunnissa.
Laholaisoja Pienen joen tai puron pituus on noin 1,7 kilometriä mukaan lukien sen loppupää, jonka voinee katsoa olevan myös hyvin kapea ja pitkä Kuivasjärven lahdelma ja jonka ylittää kävely- ja pyörätiesilta Kaijonharjun ja Kuivasjärven kaupunginosien välillä. Laholaisoja virtaa pääsääntöisesti luoteeseen, ensin Kuivasjärven itärannalta Kaijonrannan koillispuolitse, sitten Alakyläntien alitse Kaijonharjussa ja edelleen Kuivasjärven kaakkoispään Kaijonlahteen. Puron varsi on asumatonta loppupäätä eli Kaijonharjua lukuun ottamatta.
Ikaalisten reitin valuma-alue Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi, johon muut valuma-alueen suuremmat ojat laskevat. Järvi laskee vajaa 5 kilometriä pitkän Kuivasjoen kautta Linnanjärveen, joka on Parkanonjärven aluetta. Joessa on suvantoina Niemenlampi ja Ruonanlampi. Kuivasjärven lähialueeseen kuuluvat vielä Kivilampi, Lokalampi ja Kakkurinlampi.
Kuivasjärven valuma-alue Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi ja sen laskujoki on vain 4,5 kilometriä pitkä, joka laskee Linnanjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Riuttasjärven ja Parkanonjärven Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Kovesjokeen yhtyy alajuoksulla oikealta Kuusijoki, joka on sen suurin sivuhaara. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kuivasjärvi (637 hehtaaria, ha), Nivusjärvi (67 ha), Iso Venesjärvi (85 ha), Vatajanjärvi (70 ha) ja Ylinenjärvi (54 ha)..
Kuivasjoki Kuivasjoki eli Ruonanjoki eli Jarvanjoki on 4,5 kilometriä pitkä joki Parkanossa Lamminkosken kylässä Pirkanmaalla, joka on Kuivasjärven laskujoki. Joki on osa Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-aluetta. Vesitöalueen laskuojoki Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa.
Kuivasjärvi (Parkano) Kuivasjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen, jonka keskusjärvi se on. Kuivasjärven ympäristö muodostaa Kuivasjärven lähialueen, jonka sadanta päätyy suoraan järveen.
Kuivasjärven valuma-alue Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi.
Kuivasjärvi (Parkano) Kunnostustoimintaa järjestämään perustettiin 8.8.2013 "Kuivasjärven kansanliike". Nimi muutettiin 13.8.2015 ja se on nyt Pro Kuivasjärvi ry.
Kuivasjärven koulu Kuivasjärven koulu on Oulun kaupungin yhtenäisperuskoulu. Oppilaat tulevat lähinnä Kuivasjärven, Oinaansuon, Kaijonrannan, Kaijonharjun ja Jylkynkankaan asuinalueilta.
Kuivasjärvi (Alavus) Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen.
Kuivasjärvi (Oulu) Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus itä-länsisuunnassa on 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järven pinnan korkeus on 12 metriä merenpinnan yläpuolella, ja järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi.
Kuivasjärvi (Oulu) Kuivasjärvi kuuluu Kuivasojan valuma-alueeseen. Kuivasjärven valuma-alueen kokonaispinta-ala on noin 28,1 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitseva Pyykösjärvi laskee Kaijonlahteen Laholaisojaa pitkin. Laholaisojan lisäksi järveen laskee myös Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven laskuoja. Muut laskuvedet tulevat pääasiassa kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa.
Linnanjärvi Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 4,34 km². Noin puolet rannoista ovat metsää ja loput peltoa. Siihen laskee pohjoisesta noin 2,7 kilometriä pitkä Kankarinjärven laskujoki Koskelanjoki. Eteläpäähän laskee luoteesta 4,5 kilometriä pitkä Kuivasjärven laskujoki Jarvanjoki. Muualla järvenrantaan laskevat lyhyet pelto- ja metsäojat. Lounaasta laskee ojitetun suon läpi Lehmiluoma (Haukkaluoma ?), joka tuo Alisen Lehmilammen vedet. Linnanjärven vedet poistuvat yli 200 metriä pitkän, suoristetun ja peratun Rännärinkosken kautta Riuttasjärveen.
Kuivasjärven rautatieasema Liikennepaikan ratapiha muodostuu kahdesta kohtausraiteesta, yksi pääraiteen molemmin puolin. Lisäksi ratapihan itäreunalla on lyhyt kuormausraide. Sivuraiteilla suurin sallittu nopeus on pitkien vaihteiden vuoksi 80 km/h.
Kuivasjärven rautatieasema Kuivasjärven rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla Parkanon kaupungissa keskustasta noin 18 kilometriä pohjoiseen, Kuivasjärven kylän itäpuolella. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 276,3 kilometriä. Liikennepaikalla ei ole henkilöliikennettä, ja sitä käytetään junien kohtaamisiin.
Kuivasjärven valuma-alue Noin kolme kilometriä pitkä Vatajanjoki, joka on antanut valuma-alueelle nimensä, alkaa Vatajanjärvestä. Siihen laskevat suoraan myös Ahvenlampi ja Pitkäjärvi, johon laskevat pienemmät lammet Tervajärvi, Lehtolampi ja Löyttylampi. Ylinenjärvi laskee Varajanjärveen Isoahonjokea myöten. Ylisenjärven ainoa suuri laskujoki on 1,5 kilometriä pitkä Mustajoki, johon yhtyy kahdesta suunnasta kaksi jokea. Luoteesta siihen yhtyy Kärppäluoma ja koillisesta Venesjoki.
Kuivasjärvi (kylä) Kuivasjärvi on kylä samannimisen järven pohjoisrannalla Pirkanmaalla Parkanon keskustan pohjoispuolella valtatien 3 varrella ja Tampere–Seinäjoki -oikoradan välittömässä läheisyydessä. Kylä sijaitsee noin 19 kilometriä Parkanon keskustasta pohjoiseen ja noin 11 kilometriä länteen Kihniön keskustaajamasta. Kuivasjärven rautatieasema sijaitsee kylän itäpuolella.
Kuivasjärvi (täsmennyssivu) Kuivasjärvi on usean paikan tai vesialueen nimi:
Kuivasjärven valuma-alue Kuivasjoki on Kuivasjärven laskujoki ja eräs purotaimenen luontainen lisääntymisjoki.
Kuivasjärvi Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta.
Kuivasjärvi Kuivasjärven alueella suositaan pientalo- ja rivitaloasumista. Julkisen liikenteen yhteydet keskustaan ovat etäisyyteen nähden kohtalaiset.
Jylkynkangas Kahden kilometrin päässä Kuivasjärvellä sijaitsee päiväkoti, seurakuntakoti ja kauppa. Kuivasjärven koulun tiloissa on tarjolla urheiluseurojen järjestämää liikuntaa.
Nivusjärvi Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven lounaispuolella Nivuksenevan ja Isonevan välissä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Nivuksenevan keidassuo, jonka kermit ovat järven rannan suuntaisia. Vain osa ympäristön soista on ojitteuna. Isonevalla on laaja turvetuotantoalue, joka ulottuu 200 metrin päähän järven etelärannasta. Järveen laskee kymmenisen ojaa ja yksi suo-ojista on samalla Hautalammen laskuoja. Hautalammen eteläpuolella sijaitsee toinen turvetuotantoalue. Järven oma laskuoja lähteen järven itärannalta ja kulkee pääosin kaivettuna 3,5 kilometriä pitkänä uomana, joka laskee Kuivasjärveen puoli kilometriä pohjoiseen Karilahdesta. Rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta neljää pientä metsäistä kohtaa. Näinin kohtiin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet pohjoisesta Pihlajankylältä.
Kuivasjärven valuma-alue Valuma-alueen suurin järvi Nivusjärvi on myös Kuivasjärveen laskevan laskuojan pääjärvi. Alueen toinen lampi on Hautalampi, joka laskee suo-ojaa myöten Nivusjärveen.
Lokalampi (Parkano) Lokalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Lokalampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.
Kuivasjoki Joki alkaa Kuivasjärvestä, jonka vedenpinnan korkeus on 136,0 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy). Se laskee Linnanjärven eteläpäähän, jossa vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,5 metriä mpy. Joella on siten pudotusta 15,5 metriä. Ensimmäinen koski on loiva ja se sijaitsee 600 metriä luusuasta ja on 300 metriä pitkä. Yli 400 metriä alempana ennen Niemenlampea on jyrkempi Lamminkoski, joka on 200 metriä pitkä. Niemenlampi on 125,1 metriä mpy. Pudotusta on kertynyt kahdessa koskessa yhteensä 11 metriä. Ruonanlampeen mennessä laskua tulee lisää vain 10 senttimetriä, joten loput 4,5 metrin pudotuksesta syntyy 500 metriä pitkässä Hautalankoskessa ja lyhyessä Haapakoskessa.
Kivilampi (Parkano, Lamminkoski) Kivilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Kivilampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.
Niemenlampi (Parkano) Niemenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkosken kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Niemenlampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.
Ruonanlampi (Parkano) Ruonanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkosken kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Ruonanlampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.
Kuivasjärven Aura Kuivasjärven Aura ry on vuonna 1949 perustettu oululainen urheiluseura. Seura oli alkujaan kyläseura, mutta laajeni myöhemmin koko kaupungin seuraksi. Seuran lajeina ovat tällä hetkellä yleisurheilu ja hiihto, aiemmin myös suunnistus, naisvoimistelu, jalkapallo ja lentopallo. Yleisurheilussa seura oli seuraluokittelun kymmenes vuonna 2006, jolloin sillä oli lisenssejä yhdeksänneksi eniten yhdessä HKV:n kanssa (299). Vuonna 2017 lisenssejä oli 639. Kuivasjärven Aura on Oulun suurin yleisurheiluseura, joka keskittyy lasten ja nuorten liikuttamiseen. Seura kuuluu nuorissa Suomen 10 parhaan seuran joukkoon ja aikuisissa 30 parhaan joukkoon.
Liesilampi Liesilampi eli Liesilammi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Liesilampi on osa Vääräjoen valuma-aluetta.
Hangaslampi (Parkano) Hangaslampi on kuivatettu lampi Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Hangaslampi, joka on osa Vääräjoen valuma-aluetta, on nykyään ojitettua metsäistä suota.
Matkuslampi (Parkano) Matkuslampi on suoksi kuivatettu entinen lampi Pirkanmaalla Parkanossä Kuivasjärven kylässä. Entinen järvi kuului Ikaalisten reitin Kuivasjärven valuma-alueeseen, joka on osa Kokemäenjoen vesistöä. Matkuslammen laskuojana oli Vääräjokeen eli Luomaan yhtyvä Myllyluoma.
Kuivasjärvi (Suomussalmi) Kuivasjärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Järvi sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaakkoon Suomussalmen kirkonkylältä ja se on Kiantajärven itäisin lahti. Järvi on yhteydessä Kiantajärveen kapean Kuivassalmen kautta. Järven pinta on 199,1 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kuivasjärvi (Oulu) Kuivasjärven ongelmana ovat viime vuosina olleet rehevöityminen, sen aiheuttama veden alhainen happipitoisuus sekä kalakuolemat. Pääosin soilta peräisin olevan veden happipitoisuutta on pyritty nostamaan keinotekoisin menetelmin 1980-luvulta lähtien. Veden laatu on heikohko, ja järvessä tavataan sinilevää etenkin loppukesästä.
Kuivasjärven valuma-alue Kuivasjärven valuma-alue (35.56) sijaitsee pääasiassa Pirkanmaan Parkanossa ja hieman Kihniössä sekä hieman Satakunnan Karviassa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue, joka laskee Parkanonjärven alueeseen (35.53).
Kuivasjärven valuma-alue Valuma-alueen pinta-ala on 169 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kuivasjärven lähialue (35.561, 21 km²), Nivusjärven valuma-alue (35.562, 10 km²), Vatajanjoen valuma-alue (35.563, 98 km²) ja Vääräjoen valuma-alue (35.564, 31 km²).
Kuivasjärven valuma-alue Kuivasjärvi on valuma-alueensa suurin järvi ja siihen kerääntyvät lähes kaikki valuma-alueen vedet, joten sitä voidaan kutsua keskusjärveksi. Sen laskujokena on lyhyt Linnanjärveen laskeva uoma, jolla on kolme erinimistä osuutta. Ensiksi alkaa Kuivasjoki, joka Niemenlammen jälkeen jatkaa Ruonanjokena. Sen osuus päättyy Ruonanlampeen, josta joki jatkaa matkaa Jarvanjokena.
Kuivasjärvi (Oulu) Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä-länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa nykyisin pääaltaasta maapenkereelle rakennettu kevyen liikenteen väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten.
Kaijonharju Kaijonharju kuului aiemmin Linnanmaan ohella Kuivasjärven alueeseen. Kuivasjärvi kuului ensin Haukiputaan kuntaan mutta liitettiin osaksi Oulun kaupunkia vuonna 1961. Jatkosodan aikana Kaijonharjun alue toimi saksalaisten sotilaiden harjoitusalueena, josta muistona on juoksuhautojen jäänteitä Alakyläntien ja Kauppaporvarintien välisessä metsässä, sekä sotilaiden tekemä reliefi ja kaiverrukset kivessä, joka sijaitsee Kalevalantien päässä olevassa liikenneympyrässä.
Kuivasjärvi (Parkano) Vanhoista Parkanon ja Kihniön pitäjänkartoissa (joita tehtiin pääasiassa 1840-1870-luvuilla) Kuivasjärvi on kuvattu hyvin. Niissä Saarelansaari oli nimeltään "Isosaari" ja se oli silloin nykyistä lyhyempi saari. Kuivasniemeä kutsuttiin silloin "Talasniemeksi". Pohjoisrannan lahdenpohja ulottui silloin Aholan talon sivulle asti. Eteläpäässä järveä Kariniemi oli nykyistä puolta lyhyempi. Mainitut erot nykykarttoihin voidaan selittää myöhemmin toimitetulla järvenlaskulla.
Jylkynkangas Jylkynkankaan rakentaminen aloitettiin vuonna 2003. Ennen vuotta 2003 alue oli kuivasjärveläisten marjametsää. 1961 Kuivasjärvi Jylkynkankaineen liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Ennen vuotta 1961 Kuivasjärvi kuului Haukiputaan kuntaan. Esiroomalaisella rautakaudella tai sitä myöhemmin Jylkynkankaalla on mahdollisesti sijainnut asuinpaikka. Lokakuussa 2001 Oulun yliopiston yleisen arkeologian laitoksen työryhmä löysi tutkimuksessaan asuinpakkaan viittaavan kiinteän muinaisjäännöksen Jylkynkankaalta.
Kuivasjoki Joella on uoman eri osuuksilla eri nimet. Se alkaa Kuivasjärvestä Kuivasjoen nimisenä. Niemenlammen jälkeen sitä kutsutaan Ruonanjoeksi ja Ruonanlammen jälkeen Jarvanjoeksi. Ruonanjoen osuus on entisen lammen pohjaa, sillä jokea on viimeisen sadan vuoden aikana perattu kunnolla. Linnanlahden ja Ruonanlammen välinen osuus oli aikaisemmin yhtä pitkää lampea, mikä selittänee joen osuuden nimenkin. Alajuoksun osuuden nimitys liittyy maatilan nimeen, sillä hieman kauempana sijaitsee "Jarva" niminen talo ja joen alajuoksun lähellä sijaitsee Jarvanneva ja Jarvankytö.
Tervajärvi (Parkano, Luomankylä) Järven pituus on 300 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Kuivasjärveltä länteen Myllykankaalla loivassa painanteessa, joka liittyy vieresen Pitkäjärveen. Järveen laskee viisi suo-ojaa järveä ympäröiviltä soilta. Sen 350 metriä pitkä laskuoja on kaivettu painanteen pohjaan ja se laskee Pitkäjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa painanteeseen muodostunutta suota. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet Luomankylältä.
Gabriel (albumi) HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.
Kuivasjärvi (Parkano) Rantaviivan kokonaispituus on 24,5 kilometriä, mihin sisältyy myös saarten rantaviivat. Suurin osa rannoista ovat metsää, mutta välistä pilkistää kaikkialla pieniä peltoja. Pohjoispäässä sijaitsee Kuivasjärven kylä, länsirannalla Vatajanjoen suussa sijaitsee Pihlajankylä ja eteläpäässä Lamminkosken kylä. Valtatie 3 ohittaa järven keskimäärin puolen kilometrin etäisyydeltä kulkien järven länsipuolta. Parkanon ja Kihniön välinen raja kulkee järvestä pari kilometriä itään.
Kuivasjärvi (Parkano) Kuivasjärven kalastusosakunta ry on tilannut järvelle kunnostussuunnitelman, joka valmistui vuonna 2009. Hakemus kunnostushankeelle jätettiin aluehallintovirastolle vuonna 2011. Suunnitelmassa esitettiin ylisyöksypadon rakentamista, jolla nostettaisiin alivedenkorkeutta 40 senttimetriä. Suunnitelmassa esitettiin myös Saarelansaaren salmen, Aholanlahden, Niinilahden ja järven luusuan ruoppaamista. Myös kasvillisuutta alettaisiin niittää. Vedenpinnan nostamisella toivotaan järven happitalouden kohentuvan, kasvillisuuden vähentyvän, linnuston ja kalaston elimahdollisuuksien lisääntymistä ja järven ranta-asukkaisen virkistysmahdollisuuksien parantumista.
Kalikkalampi (Oulu) Kalikkalampi on pieni järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Liikasen alueella, Kalikkaharjun ja Kalikkakankaan välissä, Ruskotunturilta vajaa kilometri koilliseen. Järven pinta-ala on 4 hehtaaria ja korkeus 19,4 metriä merenpinnasta. Pisimmillään järvi on kolmisensataa ja leveimmillään parisataa metriä. Järvestä laskee oja Ahvenojaan, joka taas laskee Kuivasjärveen ja edelleen Kuivasojan kautta Perämereen. Vaikka järvi on kankaiden ympäröimä, sen rannat ovat soistuneet. Järven lähettyville on tieyhteys lännestä Alakyläntieltä, pohjoisen puolelta sinne tulee taas hiihtoreittejä Kuivasjärven Auran hiihtomajalta.
Matkuslampi (Parkano) Vanhoissa Parkanon tai Kihniön pitäjänkartoissa (tehtiin yleensä 1840–1870-luvuilla) Matkuslampi on piirrettu näkyviin ja merkitty samannimisenä kuin se on nykyäänkin. Kuivaston maatila on silloin sijainnut nykyisellä paikallaan, vaikka peltoala olikin vielä pieni. Lampeen laski oja, joka sai alkuunsa "Hongaslammesta", joka oli tuolloin suuri järvi. Liesilampi oli tuolloin vielä laskuojaton suolampare. Vääräjoen rantaniittyjä käytettiin heinäntekoon ja siksi kartassa ne on varattu Kuivasjärven kylälle. Kuivasjärven länsirantaa seuratsi tie, joka kääntyi lievästi Matkuslammen kohdalla ja jatkoi nykyiselle Jylhänkylän suuntaan.
Lehtolampi (Parkano) Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee suon keskellä 3,5 kilometriä kaakkoon Kuivasjärvestä ja puoli kilometriä Nivusjärvestä länteenpäin. Suon laidat ovat ojitettuja, mutta yksikään oja ei ole kaivettu lampeen asti. Lammesta yli vuotavat vedet imeytyvät kuitenkin ojiin, jotka virtaavat luoteessa sijaitsevaan Pitkäjärveen. Sieltä ne jatkavat Pitkäjärven laskuojaa myöten Vatajanjokeen ja Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Soiset rannat ovat autiot eikä lammen lähelle johda teitä.
Big Rigs: Over the Road Racing Hud on eräänlainen tietotaulu, jossa kerrotaan muun muassa kuinka kauan olet ajanut, mutta Big Rigsin hudissa aika ja pisteet menevät taulun ulkopuolelle ja epäselvästi toteutettu "Ultranaviksi" nimetty checkpoint-mittari on liitetty hudiin. Lisäksi Ultranavin yläpuolella on mittari, jonka tarkoitus on kuvastaa kuinka pitkälle olet edennyt radalla.
Sähkömagneettinen säteily Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja ..
Kuivasjärvi Alue liitettiin Oulun kaupunkiin vuonna 1961 Haukiputaan kunnasta. Perusteena olivat kuivasjärveläisten huonot liikenneyhteydet Haukiputaan kuntakeskukseen, ja lisäksi monet kuivasjärveläiset kävivät töissä Oulun kaupungin alueella. Alue oli pitkään kaavoituskiellossa, mutta kaavan valmistuttua 1980-luvulla rakennettiin suuri osa asuntoalueesta. Vanhan Kuivasjärven alueita ovat Ahvenoja ja Oinaansuo, ja 2000-luvun alkupuolella rakennettu, pohjoisessa Oinaansuon takana oleva Jylkynkangas. Vuonna 2004 käynnistyi myös järven ja valtatien 4 väliin sijoittuvan Kuivasrannan lähiöalueen kehitys. Kuivasranta kuuluu kaupunginosajaossa Ritaharjun kaupunginosaan.
Kuivasjärven valuma-alue Noin 3,5 kilometriä pitkä Venesjoki on Ison Venesjärven laskujoki, mutta myös Vähä Venesjärven kilometrin mittainen laskujoki Iso Venesjärveen on Venesjoen niminen. Iso Venesjärveen laskee suoraan Iso-Valkiainen lyhyttä laskuojaa myöten. Venesjoen vasemmanpuoleinen sivuhaara Hakoluoma tuo Hakojärven vesien mukana myös laajojen suoalueiden vedet. Ylempään Venesjoen uomaan yhtyy vasemmalta eli idästä Vähä-Valkiaisen lyhyt laskuoja. Pieni Vähä Pelijärven laskuoja Peliluoma yhtyy Venesjokeen oikealta ja Peliluoma on Iso Pelijärven laskuoja. Iso Pelijärveen laskee myös Iso Kivijärvi yhdessä sitä ympäröivän laajan suoalueen kanssa.
Tervajärvi (Parkano, Jylhänkylä) Järven pituus oli 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala oli 6,8 hehtaaria. Sen paikalla sijaitsee suunnilleen saman kokoinen ja muotoinen ojitettu suo. Se sijaitsee 500–600 metriä Vähä-Valkiaisesta ja Iso Venejärvestä itään. Tervajärven suon seitsemän kilometriä pitkä laskuoja lähtee suon eteläpäästä ja yhtyy Kuivasjärven Aholanlahteen laskevaan Vääräjokeen. Suohon laskee ympäröiviltä metsäsoilta suo-ojia, jotka ohjataan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus oli ennen järvenlaskua 1,4 kilometriä. Suon yli kulkee nykyään peltotie. Valtatie 3 ohittaa entisen järven eteläpään 100 metrin etäisyydeltä.
Ystävyydestä Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.
Kaijonharjun suuralue Kaijonharjun suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan pohjoispuolella valtatien 4 itäpuolella. Kaijonharjun suuralueen asukasluku on yli 15 000 henkilöä. Asukasluku kasvaa lähivuosina merkittävästi Ritaharjun kaupunginosan rakentuessa. Lisäksi suuralueella on 8 333 työpaikkaa. Oulun yliopisto sijaitsee suuralueella. Kaijonharjun suuralueella toimii Kaijonharjun suuralueen yhteistyöryhmä, johon kuuluu alueen asukkaita ja virkamiehiä useista eri hallintokunnista. Koko suuralueella toimii yksi asukasyhteisö, Kuivasjärven pienkiinteistöyhdistys (tulevaisuudessa Kuivasjärven Seutu ry). Koska alue on laaja, on yhdistys perustanut omat toimikuntansa eri alueille.
Kuivasoja Kuivasoja on Oulussa sijaitsevasta Kuivasjärvestä Perämereen laskeva pieni virtavesi.
Essi Lindgren Lindgren edustaa Kuivasjärven Auraa ja häntä valmentaa Osmo Ylitalo. Hänellä on maaotteluedustuksia.
Kuivasjärvi (Alavus) Aittoosaari, Kalliosaari, Matkusniemi, Pikkusaari, Varpoosaari sekä kaksi nimetöntä saarta.
Kahdentoista taulun lait Se, että lait olivat syntyneet yhteiskunnallisen kamppailun tilanteessa, heijastuu monien mielestä niiden sisällöllisissä painotuksissa. Etualalla olivat oikeusturvaan ja oikeudelliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset, esimerkiksi oikeudenkäyntejä koskevat säännöt ja rangaistusten suuruudet. Myös säädökset, jotka rajoittivat ylenpalttista luksusta esimerkiksi hautajaisjärjestelyissä, sopivat ajan ilmapiiriin. Toisaalta ei ole varmaa, kuinka pitkälle säädökset olivat vain jo aiemmin vakiintuneen käytännön kirjallinen vahvistus, kuinka pitkälle todellisia uudistuksia. Kahdentoista taulun laeissa on myös selviä vaikutteita samanaikaisesta kreikkalaisesta lainsäädännöstä, minkä osoittavat lukuisat muistumat esimerkiksi Gortynin laeista, jotka ovat säilyneet alkuperäisinä. Kuten useimmat muut alkukantaiset lait, kahdentoista taulun lait yhdistävät tarkat ja ankarat rangaistukset yhtä tarkkoihin ja ankariin oikeustoimia koskeviin muotovaatimuksiin.
Laholaisoja Laholaisoja on Kuivasojan vesistöön kuuluva Oulun Pyykösjärvestä Kuivasjärveen laskeva pieni virtavesi.
Kuivasjärvi (Parkano) Saaria on 15, vain yksi on yli hehtaarin kokoinen ja 13 saarta on alaltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Suurin saari on Saarelansaari, joka on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja sillä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niinilahdessa sijaitsee Koppisaari, joka on asumaton saari. Myös Vatajanjoen suistossa on saari, joka näyttää jäävän haarautuneen joensuun sisälle. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 15 hehtaaria ja saarten rantaviivan yhteispituus on kolme kilometriä. Järven pohja on luodattu. Sen mukaan järvi on melko matala lukuun ottamatta joitakin syviä kohtia, jotka kasvattavat järven keskisyvyyttä merkittävästi. Saarelansaaren edustalla on laaja yli 10-metrinen syvänne, joka jatkuu lähes Niininiemelle asti. Järven syvin kohta on noin 16 metriä syvä.
Iso-Koura Järven pituus on 1,0 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 17 hehtaaria. Se sijaitsee laajan suoalueen, joka muodostuu Lylynevasta, Pohjoisnevasta ja Huhdannevasta, keskellä sijaitsevalla harjujakolla. Järvi on pitkä ja kapea ja sen itärannat rajautuvat Kouranharjuun lukuun ottamatta keskikohdan lahtea, joka työntyy itään ja jossa sijaitsee järven luusua. Eteläosassa sijaitsee 60 metriä pitkä kallioinen saari ja keskiosassa on pieni luoto. Järveen laskee seitsemän suo-ojaa, jotka saavat vetensä pienialaisilta soilta. Sen laskuoja lähtee itäpäässä sijaitsevasta lahdesta ja luontaisesti luikerteleva oja laskee puolenkilometrin päässä olevaan Alkkianlampeen. Alkkianlammen vedet päätyvät Kärppäluoman kautta Vatajanjokeen. Rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Rannat ovat pääosin suota, mutta itärannat ovat harjun reunaa. Kouranharjulla kulkee tie järven rantaan, missä sijaitsee järven ainoa vapaa-ajan asunto. Tie haarautuu yhdystieltä 13311, joka risteää valtatietä 3 Kuivasjärven kylässä. Järven eteläpää kalliosaaresta etelään sijaitsee Parkanon puolella.
Georg Philipp Telemann Maria-äiti ryhtyi voimatoimiin varmistaakseen poikansa hyvän koulutuksen. Hän takavarikoi tältä kaikki soittimet ja lähetti hämmentyneen kaksitoistavuotiaan Georg-pojan kouluun pitkän matkan päähän Zellerfeldiin. Hän antoi koulun rehtorin tehtäväksi varmistaa, ettei Georg tuhlaisi aikaansa joutaviin sävellyksiin. Ironista onkin, kuinka rehtori itse ymmärsi, kuinka lahjakas nuori Georg oli ja rohkaisi tätä musiikin opinnoissa. Georg lahjoittikin kiitokseksi varhaisimmat sinfoniansa kaupunginorkesterille.
Underdogs Artisti on kuvaillut kappaleen olevan tunnelmaltaan positiivinen ja energinen. Hänen mukaansa sanoitus kertoo siitä, että ”vaikka tuntuisi siltä että ei kuulu joukkoon, niin voi päästä vaikka kuinka pitkälle”.
Hekla Uskomus Heklasta Helvetin porttina säilyi pitkälle 1800-luvulle. Yhä edelleen tunnetaan tarina siitä, kuinka noidat kokoontuvat Heklalle pääsiäisenä.
Hauki Vaikka hauki ei varsinaisesti valitse saaliskalojaan, sen oma koko vaikuttaa jossain määrin siihen, kuinka suuria kaloja se pyydystää. 35 senttimetriä pitkät hauet pyydystävät keskimäärin 8 senttimetrin ja 65 senttimetriä pitkät hauet 15 senttimetrin pituisia kaloja. Hauet voivat kuitenkin saalistaa jopa itsensä kokoisia kaloja tai syödä satoja pieniä poikasia. Pitkä ruumiinmuoto ja venyvä vatsalaukku mahdollistavat suurtenkin saaliiden nielemisen. Saaliin korkeutta tosin rajoittaa suu, joka aukeaa vain rajallisesti.
Kuivasjärven valuma-alue Alla olevan esityksen pohjana on käytetty viranomaisille tarkoitettua tietohallintojärjestelmää OIVAa ja Kansalaisen karttapaikkaa.
Kuivasjärven rautatieasema Varsinaista asemarakennusta ei ole, ainoastaan laitetila ratapihan pohjoispäässä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Tampereen asemalta käsin.
Puutavara Metsän puiden lukumäärää voidaan arvioida puiden keskimääräisen leveyden ja taustarajan avulla. Taustarajalla tarkoitetaan sitä, kuinka pitkälle keskimäärin metsässä voi nähdä.
Korko Korkojakso tarkoittaa ajanjaksoa, jolta korko lasketaan. Korkojakso on tavallisesti yksi vuosi riippumatta siitä, kuinka pitkä on tarkasteltava ajanjakso kuten laina-aika tai talletusaika.
Taloustiede Varsinaisia uusklassisia taloustieteilijöitä voidaan katsoa olevan sellaisten taloustieteilijöiden, jotka uskovat hyödyn maksimoinnin ohjaavan myös hyvin pitkän aikavälin sekä ei-taloudellisia päätöksiä. Useat taloustieteilijät pitäisivät esimerkiksi kysymystä ”Kuinka kauan aikaa minun pitäisi viettää lapsieni kanssa?” liian pitkälle menevänä rationaalisuutena ja hyödyn maksimointina. Nykyään valtavirran taloustiedettä kutsutaan usein uusklassiseksi taloustieteeksi.
Kuivasjärvi (Alavus) Järveä ympäröivä maasto on pääasiassa kulkukelvotonta suota. Järvi on alueellisesti tärkeä lintuvesi. Perunakielenniemessä sijaitsee lintutorni.
Pulloposti Pullopostia käytetään merivirtojen tutkimuksessa. Pulloposteja lähetetään myös huvin vuoksi. Lähettäjät haluavat tietää kuinka pitkälle heidän viestinsä kulkeutuu ja saada viestin vastaanottajalta.
Tsunami Mallintamisen avulla pyritään määrittelemään tsunamin etenemissuunta, nopeus ja energia. Rantojen maastomallien avulla pyritään ennustamaan puolestaan se, että kuinka pitkälle aallot iskevät sisämaahan.
Pöllönkankaan koulu Pöllönkankaan koulu on Oulun kaupungin yhtenäisperuskoulu. Oppilaat tulevat lähinnä Kuivasjärven, Oinaansuon, Kaijonrannan, Kaijonharjun ja Jylkynkankaan asuinalueilta.
Kaijonharju Nykyisen Kaijonharjun alueen kehitys alkoi 1970–1980-luvuilla, jolloin alueelle pystytettiin useita kerrostaloja. Tuona aikana Oulun väestön arvioitiin kasvavan 2000-luvulle mennessä niin voimakkaasti, että lisäasuntojen tarpeen arveltiin edellyttävän suuren jumbolähiön rakentamista suolle, kauas kaupungin keskustasta. Alueen asukkaille oli jo 1970-luvun lopulla ominaista yhteistyökyky ja asukastoimintaa syntyi jo silloin ns. asukastoimikunnan nimellä, jolloin vasta Tuulikintielle oli rakennettu talot ja Tapiontiellä oli vain kaksi kerrostaloa. Yhteistyötä tehtiin Kuivasjärven Pienkiinteistöyhdistyksen kanssa. Asukastoimikunta kutsuttiin mukaan alueen suunnitteluunkin, jota toimintaa kaupungin puolesta hoiti arkkitehti Eija Salmi. Kuivasjärven rantaa haluttiin suojella liian raskaalta kaavoitukselta ja siinä onnistuttiinkin osittain. Kuitenkin Kaijonharjusta muotoutui aivan tyypillinen oululainen lähiö.
Haukipudas 1960-luvun alueliitoksissa Haukipudas menetti ison osan alueestaan ja asukkaistaan Oulun kaupungille. Kuivasjärven kylä liitettiin Ouluun vuoden 1961 alussa. Kuivasjärvellä oli tuolloin noin 700 asukasta. Haukiputaan ja Oulun rajalle Pateniemen sahan ympäristöön oli kasvanut teollisuusyhdyskunta. Pateniemen asukkaista noin 2 000 allekirjoitti keväällä 1963 kirjeen, jossa ehdotettiin Herukkaojan eteläpuolisen alueen liittämistä Ouluun. Haukiputaan kunta ja Oulun kaupunki neuvottelivat yhteisymmärryksessä Pateniemen alueen liittämisestä sopimuksen, jossa Oulu muun muassa suostui ottamaan vastatakseen kolmasosan Haukiputaan kunnan veloista ja sijoittamaan liitosalueen työntekijät kaupungin palvelukseen. Valtioneuvoston päätöksellä Pateniemen alue liitettiin Ouluun 1. tammikuuta 1965. Kun Oulujoen kunta 1965 lakkautettiin, liitettiin osa Korvenkylästä ja Oulunsuusta Haukiputaaseen.
Päässälasku Tähän on erilaisia menetelmiä. Menetelmän valinta riippuu siitä, kuinka paljon yhteenlaskettavia lukuja on ja kuinka pitkiä ne ovat. Voidaan joko laskea oikealta alkaen (koulussa opetettu menetelmä laskea paperilla lukuja yhteen), vasemmalta alkaen (ks. yllä, mutta vaatii harjoitusta ylivuodon käsittelyyn, koska siltä ei voi välttyä) tai lisäämällä luvut yksi kerrallaan välisummaan. Peruskoulutason tehtävissä jotkut yhteenlaskettavista muodostavat tasalukuja, kuten 76 943 + 23 057 = 100 000. Jos tällaisesta on vaaraa, kannattaa tarkistaa ensin, ennen kuin ratkaisee tehtävän numeerisesti.
Parkano Yliskylä, Alaskylä, Kuivasjärvi, Lapinneva, Linnankylä, Nerkoo, Raivaluoma, Sydänmaa, Vahojärvi, Vuorijärvi, Aurejärvi, Kairokoski, Lamminkoski, Jokiharju, Jaakkolankylä ja Pahkala.
Erityinen suhteellisuusteoria Raketti liikkuu 90 % valonnopeudesta, Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*10 metrin matkan. Kuinka pitkä välimatka on raketista mitattuna?
Pateniemi Alueen tärkeimmät väylät ovat vanha nelostie eli nykyinen Haukiputaantie (seututie 847) sekä Pateniemestä Kuivasjärvelle ja Ruskoon valtatielle 20 johtava Raitotie.
Morean kronikka Morean kronikka () on pitkä 1300-luvun kirjoitus, josta on neljä versiota, ranskan-, kreikan- (runomuodossa), italian- ja aragoniankielinen. Kronikka on yli 9 000 riviä pitkä, ja se kertoo siitä, kuinka ristiretkeläiset perustivat feodalismin manner-Kreikkaan, erityisesti tapahtumista Peloponnesoksen niemimaalla (jota kutsuttiin tuohon aikaan Moreaksi) neljännen ristiretken jälkeen, ajanjaksolla 1204–1292 (tai myöhemmin riippuen versiosta). Se antaa merkittäviä tietoja Akhaian ruhtinaskunnan organisaatiosta.
Harry Potter ja viisasten kivi Professori Dumbledore, pitkä, hoikka mies, joka käyttää puolikuun muotoisia silmälaseja ja jolla on vyötäisille ylettyvät pitkät hopeiset hiukset ja parta; on Tylypahkan rehtori ja ainoa velho jota Voldemort on ikinä pelännyt. Dumbledorella, joka tunnetaan saavutuksistaan taikuuden parissa, kamarimusiikin kuuntelusta ja keilailusta, on vaikeuksia kieltäytyä karamelleista ja hänellä on erinomainen huumorintaju. Vaikkei hän otakaan kehuja vastaan, hän tietää kuinka viisas hän todella on. Rowling kuvaili häntä "hyvyyden perikuvaksi".
Matti Sivonen Matti Janne Juhani Sivonen (s. 28. heinäkuuta 1994 Oulu) on suomalainen kuulantyöntäjä ja futsalmaalivahti. Hän edustaa Kuivasjärven Auraa ja hänen valmentajanaan toimii Ilkka Sivonen.
Jonathan Tropper Tropperin teokset perustuvat osin hänen omiin elämänkokemuksiinsa ja käsittelevät yksinelämistä, kasvamista, avioliittoa ja esikaupungissa asumista. Häneltä on suomennettu kaksi teosta: ""Kuinka lähestyä leskimiestä"" (2009) ja ""Seitsemän sietämättömän pitkää päivää"" (2011).
Optinen paksuus Optinen paksuus ilmoittaa, kuinka pitkällä matkalla tulevan valon voimakkuus formula_1 alenee formula_2:nnesosaan eli runsaaseen kolmasosaan. formula_3 on havaittu valovoima ja formula_1 on valovoima ennen väliainekerrosta.
formula_5
Torninosturi Kuormankantokyky yleensä havainnollistetaan "kuormituskäyrän" avulla. Käyrä ilmoittaa sen, kuinka suuri kuorma kullakin etäisyydellä enintään on sallittu. Kuormituskäyristä on helposti nähtävissä se, että lyhyellä puomilla saavutetaan jonkin verran suurempi kuormankantokyky kuin pitkällä.
Metanoli Ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka suuri annos metanolia on pitkällä aikavälillä myrkyllistä. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto EPA on asettanut suosituksensa suurimmasta sallitusta suun kautta nautitusta metanolista arvoon 0,5 mg/kg/vrk.
Susanne Lindholmin murha Tapahtunutta alettiin heti tutkia asiantuntijavoimin ja esimerkiksi Helsingin rikospoliisin tutkimusauto lähti liikkeelle poliisilaitoksen 150-vuotisjuhlien kalustonäyttelystä. Lindholmin tuntomerkit, ja myöhemmin valokuva, levitettiin pian julkisuuteen. Poliisia askarrutti, kuinka ja mihin aikaan uhri oli joutunut kotitalonsa kellariin. Kysymyksiä herätti erityisesti se, että kuinka Lindholm oli rahattomana päässyt kotitalolleen, sillä kävellen matka oli melko pitkä. Poliisia kiinnosti, saiko Lindholm autokyydin surmaajaltaan, vai liittyikö tämä seuraan vasta kotiovella. Poliisi uskoo, että uhri surmattiin tunnin sisällä siitä, kun hän lähti hotellista. Kuolinajaksi määriteltiin tutkimusten perusteella kello 3–4.
Julkinen liikenne Joukkoliikenteen nopeus matkustajalle riippuu linjanopeuden lisäksi kuitenkin myös siitä kuinka hyvin linjasto palvelee matkustustarpeita, sekä miten vaihdot toimivat ja kuinka paljon kävelyä matkat edellyttävät. Raskas raideliikenne eli juna ja metro, lentoliikenne sekä bussit (nopeat moottoritielinjat) ovat kulkuvälineitä, joilla on korkea keskinopeus. Korkean linjanopeuden hyödyt voivat jäädä esimerkiksi pitkän pysäkkivälin vuoksi saavuttamatta, koska halutussa paikassa ei ole pysähdystä ja sinne joudutaan matkustamaan vaihdon avulla. Toisaalta tiheillä pysäkkiväleillä keskinopeus jää alhaiseksi. Esimerkiksi Helsingin raitioliikenteen keskinopeus vuonna 2004 oli 14,9 km/h.
Kuivasjärvi (Parkano) Kalastotutkimuksista ei ole tietoa. Järvessä elää runsaana hauki ja kuha. Lahna on suhteellisen uusi tulokas. Järven pohjoispään Aholanlahdella, Saarelansaaren salmen rannoilla ja Niinilahdella elää viitasammakoita.
Vatajanjärvi Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 70 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven ja Ylinenjärven välisellä peltoalueella, jossa sijaitsevat Vatajankylä ja Luomankylä. Pääaosa siitä vedestä, joka laskee pois Vatajanjokea myöten, tulee Ylinenjärvestä Isonahonjokea myöten. Järveen laskee lounaasta ja lännestä soilta viisi metsäojaa ja yksi pelto-oja. Pohjoisesta ja idästä siihen laskee kaksi lyhyttä pelto-ojaa ja pitkä metsäoja lähisoilta. Yksi ojista laskee Kakkurilammesta, joka on melkein tyhjiin laskettu lampi järven länsipuolelta. Järvellä on yksi saari, joka sijaitsee ruohottuneen pohjoispään kaislikossa. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Rannoille on jätetty suojavyöhykkeet, mutta suurin osa rannoista ovat peltomaan äärellä. Lounaispuolella metsät reunustavat rantoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee valtatieltä 3 lähtevältä yhdystieltä 13327 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Nivusjärvi Nivusjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Nivusjärvi on pienen Nivusjärven valuma-alueen keskusjärvi.
Hautalampi (Parkano) Hautalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Hautalampi on osa Nivusjärven valuma-aluetta.
Löyttylampi (Parkano) Löyttylampi on Pirkanmaalla Parkanossa Pihjajankylällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Löyttylampi on osa Vatajanjoen valuma-aluetta.
Kärppäjärvi Kärppäjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Ylisenpään kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Kärppäjärvi on osa Vatajanjoen valuma-aluetta.
Alkkianlampi Alkkianlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Ylisenpään kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Alkkianlampi on osa Vatajanjoen valuma-aluetta.
Max Planck Planck kuoli 89-vuotiaana Göttingenissä 4. lokakuuta 1947.
Max Planck Planckin vaimo kuoli 17. lokakuuta 1909. Perheeseen oli syntynyt neljä lasta; pojat Erwin ja Karl sekä kaksoset Margarete ja Emma. Kahden vuoden kuluttua Planck meni naimisiin ensimmäisen vaimonsa sisarentyttären Marga von Hösslinin kanssa 14. maaliskuuta 1911. Perheeseen syntyi vielä yksi poika, Hermann. Planck kohtasi pian uusia tragedioita, sillä hänen ensimmäisen avioliittonsa nuorin poika Karl kuoli ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1916. Vuosi Karlin kuoleman jälkeen kuoli tytär Margarete, ja 1919 kuoli Emma. Esikoispoika Erwinistä tuli tämän johdosta Planckille todella läheinen ystävä.
Max Planck Planck yritti johtaa uutta lakia mustan kappaleen säteilylle, mutta nyt hän käytti entropiasta uutta ilmausta. Ilmauksesta on todettu, että "milloinkaan fysiikan historiassa ei ole tehty toista yhtä vähäistä matemaattista interpolaatiota yhtä kauaskantoisin fysikaalisin ja filosofisin seurauksin". Uudella olettamuksella Planck onnistui johtamaan lain, jota hän piti Wienin lain parannettuna versiona. Planckin uusi jakaumalaki julkaistiin Berliinin tiedeakatemian kokouksessa 19. lokakuuta 1900. Laki vastasi tarkasti todellisuutta, ja sen uskottiin olevan pitkään odotettu vastaus. Laki oli kuitenkin teoreettisesti epätyydyttävä, sillä se perustui tuntemattomaan entropian muotoon. Planck joutui nyt pohtimaan, miksi laki ylipäätään toimi.
Max Planck Max Planckin nimeä kantaa 80 tieteellistä tutkimuslaitosta Saksassa ja muualla Euroopassa. Niiden yleisnimenä on Max Planck -instituutti, jota selitetään erikoisalalla, ja yhdyssiteenä Max-Planck-Gesellschaft. Max Planck instituutit arvioitiin Times Higher Education Supplementin mukaan maailman parhaaksi tiedeinstituutioksi tutkimuksessa ja kolmanneksi parhaaksi tuotekehityksessä..
Max Planck Huhtikuun 24. päivänä vuonna 2008 eli päivä Planckin 150-vuotissyntymäpäivän jälkeen kävi ilmi, että tieteilijän oikea nimi on "Marx" eikä "Max". Kielin kirkonkirjojen perusteella Planck oli selvästi kastettu Marxiksi, samaa nimeä käytetään myös kirjan kopiossa. Planck käytti kuitenkin läpi elämänsä nimeä Max.
Max Planck -instituutti Max Planck -instituutti perustettiin Göttingenissä toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1948. Sen tarkoitus oli jatkaa preussilaisen Kaiser Wilhelm -instituutin toimintaa. Max Planck -instituutin logossa on kuvattuna Minerva, roomalaisten viisauden jumalatar.
Max Planck -instituutti Max Planck -instituutti (koko nimi , lyh. MPG) on saksalainen tutkimuskeskus. Insitituutti koostuu yli 80:sta laboratoriosta, tutkimuskeskuksesta ja instituutista, joita hallinnoidaan Berliinin ja Münchenin kaupungeissa. Max Planck -instituutti on riippumaton ja voittoa tavoittelematon tutkimuskeskus, jonka toimintaa rahoittavat suurimmaksi osaksi Saksan valtio ja Saksan osavaltiot.
Max Planck Planck osallistui tieteellisen työn ohella innokkaasti hallinnollisiin tehtäviin. Hän oli Preussin tiedeakatemian matematiikan ja luonnontieteiden laitoksen sihteerinä vuosina 1912–1943. Akatemian jäsenenä hän oli ollut jo vuodesta 1894 lähtien. Deutsche Physikalische Gesellschaftin () toimintaan hän osallistui muun muassa kassanhoitajana ja valiokunnanjäsenenä. Johtajana hän oli vuosina 1905–1908 ja uudestaan vuosina 1915–1916. Planck valittiin kunniajäseneksi vuonna 1927. Deutsche Physikalische Gesellschaft myönsi kaksi vuotta myöhemmin ensimmäisen Max Planck -mitalin Planckille sekä Albert Einsteinille. Vuonna 1911 perustetun Saksan tutkimusseuran, "Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaftenin" (KWG, Keisari Wilhelmin tieteen edistämisseura), komitean jäsenenä Planck oli vuodesta 1916 lähtien ja johtajana vuosina 1930–1937. Tuona aikana natsit olivat nousseet valtaan ja Planck pyrki kaikin keinoin estämään politiikan ja tieteen sekoittumisen Saksassa. Planck ei kuitenkaan pystynyt estämään natseja saneeraamasta tutkimuslaitosta. Hän ei halunnut olla saneeratun laitoksen johtajana vaan erosi tehtävästään. Tutkimuslaitos sai vuonna 1948 nimekseen Max-Planck-Gesellschaft.