mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Patrick O’Sullivan Hurricanes hankki O'Sullivanin takaisin kaudeksi 2010–2011, kun joukkue teki hänen kanssaan vuoden sopimuksen. O'Sullivan pelasi Hurricanesissa vain kymmenen ottelua, kunnes Wild nappasi hänet siirtolistalta. Wildissa O'Sullivan pelasi 21 ottelua, ja loppukauden hän edusti farmijoukkue Houston Aerosia. AHL:n pudotuspeleissä O'Sullivan teki 24 ottelussa 18 pistettä. Aeros eteni Calder Cupin finaaleihin, mutta hävisi ne. Kauden jälkeen O'Sullivan teki vuoden sopimuksen Phoenix Coyotesin kanssa.
Jussi Veikkanen Jussi Veikkanen (s. 29. maaliskuuta 1981 Riihimäki) on suomalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti uransa Mälarenergi-tallin ajajana ja ammattilaiseksi hän tuli siirtyessään ranskalaiseen "Française des Jeux" -talliin vuonna 2005.
Steve Cotterill Cotterill aloitti jalkapallouransa Englannin amatöörisarjoissa ja edusti uransa alkupuolella Cheltenham Townia, Alvechurchia ja Burton Albionia. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1989 liityttyään Wimbledonin joukkueeseen. Hän edusti Wimbledonia ja Brightonia, mutta kärsi polvivaivoista. Vuonna 1993 hän siirtyi Bournemouthiin, jossa pelasi ammattilaisuransa parhaat vuodet. Hän joutui lopettamaan uransa vuonna 1996 polvivamman vuoksi.
Ronnie Peterson Peterson aloitti Formula 3:ssa 1966 ja ajoi täyden kauden 1967. Hän taisteli sarjan voitosta seuraavana vuonna ja hallitsi sarjaa lähes mielin määrin 1969. Seuraava etappi oli Formula 2, jossa Peterson ajoi osittain F1-uransa ohella 50 osakilpailua vuosina 1969–76. Starteista yhdeksän päättyi hänen voittoonsa.
Youri Mulder Mulder pelasi juniorina SDO Bussumissa ja AFC Ajaxissa. Ammattilaisena hän aloitti uransa FC Twentessä 1990. Kolmen kauden jälkeen Mulder jätti enschedeläisseuran ja siirtyi Saksan Bundesliigassa pelanneeseen FC Schalkeen.
Ronnie O’Sullivan Ronnie on myös taitava pool-biljardin pelaaja ja pelaa pool-kilpailuja menestyksekkäästi ympäri maailmaa. Hän aloitti alun perin "poolin" pelaamisen, koska sillä ansaitsi paremmin kuin snookerilla.
Dario Cioni Cioni aloitti uransa ammattilaisena maastopyöräilijänä 19-vuotiaana. Hänet valittiin Italian joukkueeseen maastopyöräilyn maailmanmestaruuskilpailuihin ja hän sijoittui 10. Cioni jatkoi uraansa ja sijoittui maastopyöräilyn maailmancupissa useasti viiden parhaan joukkoon. Hänen paras sijoituksensa on toinen sija vuoden 1996 St Wendelin osakilpailusta. Cioni osallistui myös muutamiin cyclo-cross-kilpailuihin 1990-luvun lopulla.
Ronnie Venema Ronnie Venema (s. 16. lokakuuta 1974 Meppel, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän pelasi uransa aikana 129 ottelua Eredivisiessä edustaen Heerenveeniä.
Amália Rodrigues Rodrigues aloitti laulu-uransa vuonna 1938 voitettuaan laulukilpailun, jonka nimi oli ”Fadon kuningatar”. Vuonna 1939 hän lauloi jo ammattilaisena tangoa ja fadoa. Hänen perheensä ei alkuun hyväksynyt asiaa, sillä hänen musiikkityylinsä liitettiin alaluokkaan ja alamaailmaan.
Charles N’Zogbia N’Zogbia aloitti uransa ammattilaisena Newcastlessa vuonna 2004. Siirto N’Zogbian kasvattajaseurasta Le Havre AC:stä Newcastleen ei sujunut aivan helposti, vaan lopulta pitkän kiistelyn jälkeen FIFA:n päätöksellä siirto toteutui ilman siirtokorvausta.
Graeme Dott Vuoden 2004 maailmanmestaruuskisoissa Dott nousi hieman yllättäen finalistiksi, mutta ei vieläkään kyennyt saavuttamaan finaalivoittoa, vaan Ronnie O'Sullivan oli selkeästi parempi erin 18-8. Vuonna 2006 Dott sai kuitenkin revanssin O'Sullivanista saman turnauksen semifinaalissa ja eteni loppuotteluun saavuttaen ensimmäisen ranking-turnausvoittonsa parhaassa mahdollisessa turnauksessa. Finaalissa Dottia vastaan pelasi vuoden 2002 maailmanmestari ja kolmatta kertaa finaalissa pelannut Peter Ebdon. Peli päättyi erin 18-14 Ebdonin noustua taistelemaan Dottin alkupelin hallinnasta huolimatta. Kyseessä oli kaikkien aikojen pisin finaali. Voitto nosti Dottin ammattilaisten kuumimpaan kärkeen ja kauden päätteeksi ranking-sijoitus oli 6.
The Last Song Will ja Ronnie heräävät aamulla samassa paikassa. Jonah tuo heille aamupalaa. Ronnie ja Will päättävät aloittaa puhtaalta pöydältä ja Ronnie esiitäytyy Willille. He sopivat treffit Willin työpaikalla. Akvario on huikean iso, jossa on tavattomasti kaloja ja jopa haita. Will sukeltelee niiden joukossa. Hän vetää Ronnien veteen kanssaan. He menevät rannalle Ronnie märkänä, koska oli samoissa vaatteissa kuin hetki sitten ja Will kuivana, koska oli vaihtanut sukeltajapukunsa kuiviin vaatteisiin. Scott pyytää Williä pelaamaan lentopalloa, mikä on Willin harrastus. Ronnie menee hakemaan vettä, kun Ashley pysäyttää Ronnien ja arvaa, että Will vei hänet akvaarioon ja näytti kaikki kalat. Ashley kertoo olevansa Willin ystävä ja kertoo, että Willillä on paljon "ystäviä", jotka saa hetkeksi tuntumaan erilaisilta. Näillä sanoilla hän tarkoittaa, että Ronnie on Willille aivan samanlainen "ystävä" kuin muutkin tytöt. Hän kertoo myös, että Will järjestää nämä treffit kaikille tytöille: akvariossa käynnin.
Patrick O’Sullivan Viimeiset juniorikautensa O'Sullivan pelasi OHL-liigan Mississauga Ice Dogsissa. Ensimmäisellä kaudellaan OHL:ssa (2001–2002) O'Sullivan teki 68 ottelussa 92 pistettä ja hänet valittiin OHL:n ja koko Kanadan pääjuniorisarjojen vuoden tulokkaaksi. OHL:ssa O'Sullivan pelasi neljä kautta. Minnesota Wild varasi O'Sullivanin NHL:ään toisella kierroksella .
Hasim Rahman Rahman aloitti uransa verraten myöhäisellä iällä, 20-vuotiaana, ja otteli amatöörinä vain kymmenen ottelua ennen ryhtymistään ammattilaiseksi 22-vuotiaana joulukuussa 1994. Kokemattomuudestaan huolimatta Rahman voitti 12:sta ensimmäisestä ammattilaisottelustaan 11 tyrmäyksellä.
Tom Finney Finney syntyi Prestonissa, palveli toisessa maailmansodassa ja aloitti uransa ammattilaisena heti sodan jälkeen. Hän vetäytyi Preston North End FC:stä vuonna 1960. Seuran kotistadionin, Deepdalen pääkatsomo on nimetty Tom Finneyn mukaan, ja katsomon tuolit muodostavat hänen kasvokuvansa.
John Tonelli John A. Tonelli (s. 23. maaliskuuta 1957 Hamilton, Ontario) on entinen kanadalainen National Hockey Leaguessa pelannut jääkiekkoilija. Hän aloitti uransa ammattilaisena kilpailevassa WHA-liigassa vuonna 1975 Houston Aeros -joukkueessa. Kesällä 1978 hän siirtyi NHL:een Aerosin lopetettua toimintansa ja edusti urallaan New York Islandersia, Calgary Flamesia ja Los Angeles Kingsia. Tonelli pelasi sekä keskushyökkääjänä että laitahyökkääjänä. Aivan uransa lopulla hän pelasi joitain otteluita Chicago Blackhawksin ja Quebec Nordiquesin joukkueissa.
Katariina Kuisma Katariina Kuisma syntyi Pertti ja Sirpa Kuisman (omaa sukua Jalovaara) perheeseen. Valmistuttuaan ylioppilaaksi vuonna 1983 Kuisma opiskeli lentoemännäksi sekä teatterikuraattoriksi Teatterikorkeakoulussa. Taiteellisen uransa Kuisma aloitti Lahden kaupunginteatterissa näyttelijäharjoittelijana 1990, josta hän hän siirtyi ammattilaiseksi Hämeenlinnan kaupunginteatteriin 1993.
Luke Roberts (pyöräilijä) Luke Justin Roberts (s. 25. tammikuuta 1977 Adelaide, Etelä-Australia) on australialainen pyöräilijä, joka kilpaili sekä rata- että maantiepyöräilyssä. Hän asui aktiivivuosinaan sekä Adelaidessa että Kölnissä, Saksassa. Hän aloitti kilpapyöräilyn 13-vuotiaana ja tuli ammattilaiseksi vuonna 2002. Hän lopetti uransa 2014.
Ray Reardon Reardon voitti kuusi kertaa maailmanmestaruuden, joka vuodesta 1977 lähtien on järjestetty Sheffieldin "Crucible"-teatterissa, jossa "Dracula" saavutti viimeisen mestaruutensa, jolloin hän pelasi finaalissa eteläafrikkalaista Perrie Mansia vastaan. Reardonista tuli historian ensimmäinen ykköspelaaja snookerin virallisella ranking-listalla, kun se otettiin käyttöön vuonna 1976. Uransa aikana Reardon taisteli useaan otteeseen John Spenceriä ja Alex Higginsiä vastaan, selviytyen otteluista yleensä voittajana. Reardon oli 1970-luvun paras pelaaja, mutta jatkoi aika ajoin hyviä otteita myös 1980-luvulla, vaikka Steve Davis tulikin ja otti komennon snooker-pöydillä. Vielä vuonna 1982 Reardon pääsi MM-finaaliin jopa 49-vuotiaana, mutta tuolloin Alex Higgins veti pidemmän korren. Vuonna 1988 Reardon vielä 56-vuotiaana saavutti upean voiton tällöin jo viisinkertaisesta maailmanmestarista Davisistä, kun hän voitti Davisin 5–0 "British Open" -turnauksen alkuvaiheilla. 1980-luvulla hän kaatoi toisenkin huippupelaajan Jimmy Whiten kaksi kertaa turnauksen finaalissa.Peliuransa jälkeen Reardon on toiminut mm. Ronnie O'Sullivanin mentorina. Erityisesti O'Sullivanin vuoden 2004 maailmanmestaruuden saavuttamiseksi Reardon ja O'Sullivan tekivät paljon yhteistyötä.
Louise Suggs Suggs syntyi Atlantassa, Georgiassa. Hän aloitti uransa ammattilaisena vuonna 1948 ja voitti muiden saavutustensa ohessa Western Openin (1946, 1947, 1949, 1953), Titleholders Championshipin (1946, 1954, 1955, 1959), LPGA Championshipin (1957) ja U.S. Women’s Openin (1949, 1952).
Ronnie Spector Ronnie Spector (alkuperäiseltä nimeltään Veronica Bennett, s. 10. elokuuta 1943 New York, New York) on yhdysvaltalainen laulaja. Hän nousi maineeseen 1960-luvulla The Ronettes -laulutriossa. Sen jälkeen hän aloitti soolouran, jonka aikana hän on julkaissut useita albumeja.
Snooker-kausi 2009–2010 Vuoden 2010 aloitti uskomattomalla tavalla jälleen kerran "Masters"-turnauksen finaaliin ja voittoon yltänyt Mark Selby. Selby on hävinnyt kolmena vuonna vain yhden ottelun. Finaalissa oli toista kertaa peräkkäin samat miehet: Selby ja Ronnie O'Sullivan, joka vuotta aikaisemmin oli juhlinut Wembleyn finaalissa . Vuoden verran loistavassa kunnossa ollut ja kauden mittaan useamman semifinaalipaikan saavuttanut John Higgins pysäytti "Welsh Openin" finaalissa Ali Carterin voittoputken ja esti tätä uusimasta edellisvuotista turnausvoittoaan . Näin Higgins otti "Provisional Ranking" -listalla jo yli 9000 pisteen eron toisena olevaan O'Sullivaniin, jonka Higgins kaatoi tämän turnauksen semifinaalissa. Mark Williamsin pelitason palautuminen puolestaan ilmeni turnausvoittona neljän vuoden ja kauden kahden semifinaalitappion jälkeen viimeistään "China Openissa", missä kotiyleisön edessä pelaava Ding kaatui erin 10–6 . Turnauksessa nähtiin myös "maksimibreikki" 147 pistettä kun nuori Neil Robertson nousi täydellisen lyöntisarjan ammattilaiskilpatasolla suorittaneiden pelaajien joukkoon . Robertsonista tuli myös kauden huipennuksessa yksi lajin maailmanmestareista ja hän on ensimmäinen australialainen, joka on tähän kyennyt. Finaalissa hävisi vaikeuksien jälkeen vahvan paluun tehnyt Graeme Dott erin 18–13 .
Ronnie Peterson Ronnie Petersonilla oli vaimo Barbro ja heillä yhteinen tytär, Jochen Rindtin lesken Nina Lincolnin mukaan nimetty Nina. Nina oli vain kaksivuotias isänsä menehtyessä Monzassa. Ronnie Petersonin kuoleman jälkeen leski Barbro seurusteli viitisen vuotta englantilaisen F1-kuljettaja John Watsonin kanssa. Tämän suhteen kariuduttua Barbron elämä ajautui laskevalle uralle, ja joulukuussa 1987 hänet löydettiin menehtyneenä kotinsa kylpyammeesta. Virallinen kuolinsyy oli alkoholin ja lääkkeiden sekakäyttö. Petersonien tuolloin 12-vuotias tytär tunnetaan nykyisin nimellä Nina Kennedy.
Robbie Robertson Jaime Robert Robertson (syntyjään Klegerman) syntyi 5. heinäkuuta 1943 Torontossa mohawk-äidille ja juutalaiselle isälle, joka kuoli pian pojan syntymän jälkeen. Robbie kasvatettiin Six Nations -intiaanireservaatissa. Hän karkasi tivolin mukaan teini-ikäisenä ja aloitti ammattimuusikon uransa 16-vuotiaana. Hän kirjoitti aluksi lauluja rockabillylaulaja Ronnie Hawkinsille ja soitti kitaraa tämän yhtyeessä The Hawks, josta tuli muutaman vuoden kuluttua The Band.
Peter Ebdon Kausi 2007/2008 ei sujunut Ebdonin osalta erityisen hyvin (eikä erityisen huonosti) ennen, kuin maailmanmestaruusturnauksessa hän eteni aina neljännesfinaaliin asti. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti Jamie Copen tiukasti erin 10-9 oltuaan lähes koko ottelun häviöllä. Tämä oli Copen ensimmäinen kerta Sheffieldissä, ja Ebdon antoi yhdessä yleisön kanssa kunnianosoituksena aplodit vastustajalleen, joka oli pelannut todella vakuuttavasti koko ottelun ajan. Ebdon hävisi neljännesfinaalissa Allister Carterille, joka teki ottelussa "maksimibreikin". Suoritus oli historiallinen, sillä ensimmäistä kertaa yhdessä turnauksessa nähtiin kaksi "maksimia": vain päivää aiemmin Ronnie "The Rocket" O'Sullivan oli pystynyt samaan. Kauden päätteeksi Ebdon säilytti paikkansa ranking-listan kymmenen parhaan joukossa kaudella 2008/2009.
Rocky Marciano Marciano aloitti uransa ammattilaisena totisesti 12. heinäkuuta 1948 Harry Bilzeriania vastaan ja voitti teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Marciano voitti vuonna 1948 yksitoista ottelua, kaikki ennen täyttä aikaa ja peräti kahdeksan ensimmäisessä erässä. Vuonna 1949 hän voitti kolmetoista kamppailua.
Isidro Nozal Nozal kilpaili ammattilaisena vuosina 1999−2009. Hän aloitti uransa ONCE-Deutsche Bank -tallissa (nyk. Astana Team) ja jatkoi joukkueessa aina vuoteen 2007 saakka, jolloin hän siirtyi Continental-tason talliin Karpin-Galicia. Vuosina 2008–2009 hänen tallinsa oli portugalilainen Liberty Seguros.
Emilio Sánchez Sánchez aloitti ammattilaisuransa vuonna 1984 ja voitti ensimmäisen kaksinpeliturnauksensa ammattilaisena vuonna 1986. Hän voitti uransa aikana 15 kaksinpeliturnausta, joista suurin oli Italian avoimet (Masters-sarjan turnaus, nykyiseltä nimeltään Telecom Italia Masters), jonka hän voitti vuonna 1991. Hän oli korkeimmillaan kaksinpelin maailmanlistalla sijalla seitsemän.
Slavik Kryklyvyi Slavik aloitti yhteisen uran elämänkumppaninsa Jelena Horovan kanssa marraskuussa 2005. Elena oli saavuttanut useita finaalisijoituksia entisen parinsa Sergey Rjupinin kanssa ammattilaisena. Slavik ja Elena debytoivat Venäjää edustaen Venäjän ammattilaisten mestaruuskilpailuissa, ja voittivat mestaruuden 20. huhtikuuta 2006. Seuraavan kerran pari kilpaili arvostetussa German-Openissa, tuloksena voitto. MM-kilpailuissa pari oli hopealla. International Open Championship -kilpailussa pari oli myös toinen. Pari sijoittui urallaan toiseksi kaikissa arvostetuimmissa tanssiurheilutapahtumissa. Pari lopetti yhteisen uransa International Openin hopeasijaan vuonna 2007.
Ronnie Bucknum Ronnie Bucknum (5. huhtikuuta 1936 Alhambra, Kalifornia, Yhdysvallat – 23. huhtikuuta 1992 San Luis Obispo, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen moottoriurheilija, joka kilpaili Formula 1 -luokassa kausilla –. Hänen paras sijoituksensa oli Meksikon Grand Prix'ssa 1965, jossa hän oli viides ja saavutti uransa ainoat 2 MM-pistettä.
Malik Rose Rose aloitti NBA-uransa vuonna 1996 ja pelasi ammattilaisena 13 kautta. Hänen joukkueitaan olivat Charlotte Hornets (1996–1997), San Antonio Spurs (1997–2005), New York Knicks (2005–2009) ja Oklahoma City Thunder (2009). Hän oli voittamassa NBA-mestaruutta kausina 1998–1999 ja 2002–2003.
Ben Hogan Hogan syntyi Teksasissa ja oli 9-vuotias isänsä tehdessä itsemurhan. Hän aloitti uransa ammattilaisena vuonna 1931 ja voitti vähintään kerran kaikki neljä Majoria: The Masters Tournamentin (1951, 1953), U.S. Openin (1948, 1950, 1951, 1953), British Openin (1953) ja PGA Championshipin (1946, 1948).
Rodolfo Arruabarrena Arruabarrena aloitti uransa ammattilaisena vuonna 1993 Boca Juniorsissa. Vuonna 1996 hän oli puoli vuotta lainalla Rosario Centralissa. Paluunsa jälkeen Bocan riveihin Arruabarrena hankki joukkueessa aloituskokoonpano paikan. Vuonna 2000 Villarreal osti puolustajan. Luotettavana puolustajana tunnettu Arruabarrena on toiminut Villarrealin kapteenina useita kertoja.
Ronnie Whelan Ronald Andrew "Ronnie" Whelan (s. 25. syyskuuta 1961 Dublin, Irlanti) on entinen irlantilainen jalkapallon keskikenttäpelaaja, joskus puolustaja, joka oli olennainen osa Liverpoolin joukkuetta 1980-luvulla. Hän oli joukkueessa mukana vuodesta 1979 vuoteen 1994 ja lopetti uransa Southend Unitedissa, jossa hän oli myös pelaajamanageri. Whelanilla on tällä hetkellä mediaura Irlannissa.
Arto Hanni Arto Hanni (s. 29. toukokuuta 1973) on suomalainen jo kertaalleen uransa lopettanut lentopalloilija, joka teki paluun vuonna 2014 lentopallokentille Korson Vedon riveissä Lentopallon Mestaruusliigassa. Hanni aloitti pääsarjauransa vuonna 1993 Kuopion Pallovolossa ja lopetti sen vuonna 2009 SSK Spodra Ankaran riveissä pelattuaan Turkin pääsarjassa yhtäjaksoisesti kaudesta 2004 lähtien. Urallaan Hanni on pelannut ammattilaisena kotimaamme lisäksi Saksassa, Sveitsissä, Italiassa, Espanjassa sekä Turkissa. Hän on 188 senttimeriä pitkä ja pelipaikaltaan passari.
Ronnie O’Sullivan Kaudella 2000–2001 O’Sullivan saavutti yhteensä seitsemän finaalipaikkaa ammattilaisturnauksissa. Näistä hän voitti kuusi, ja tärkein näistä oli vuoden 2001 maailmanmestaruus. Seitsemän finaalin lisäksi "The Rocket" esiintyi yhdessä semifinaalissa. Finaalissa O’Sullivan pelasi jo juniorivuosiltaan tuttua, samaan aikaan ammattilaisena aloittanutta, ja nykyään kolminkertaista maailmanmestaria John Higginsiä vastaan, ja ottelu päättyi lukemiin 18–14.
Edson Barboza Barboza aloitti harjoittelemaan thainyrkkeilyä kahdeksan vuotiaana ja aloitti kilpailemaan 16-vuotiaana. Hän saavutti ammattilaisena tilastot 25–3, joissa 22 voittoa tuli tyrmäyksellä ja niistä 17 päättyi ensimmäisessä erässä. Barboza voitti muun muassa kolmesti Rio de Janeiron osavaltion mestaruuden ja kahdesti Demolition Fight mestaruuden São Paolossa. Hän lopetti uransa thainyrkkeilyssä ja siirtyi vapaaotteluun managerinsa neuvosta. Brasiliassa tuona aikana thainyrkkeilijöiden oli hankala saada sponsoreita, eikä hän voinut näin siirtyä ottelemaan Japaniin K–1 turnauksiin.
Amin Asikainen Amin Asikainen (s. 21. tammikuuta 1976 Kirkkonummi) on suomalainen nyrkkeilijä ja ammattilaisten keskisarjan Euroopan mestari. Hän aloitti nyrkkeilyn 12-vuotiaana ja siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2001. Tätä ennen hän harrasti jalkapalloa, taekwondoa ja karatea alle kymmenvuotiaana. Lempinimensä "Idi" hän on saanut entisen Ugandan diktaattorin Idi Aminin mukaan. Asikainen lopetti uransa maaliskuussa 2011.
Marco Huck Jugoslaviasta kahdeksanvuotiaana perheensä kanssa Saksan liittotasavaltaan Bielefeldiin muuttanut Huck aloitti kamppailu-urheilu-uransa potkunyrkkeilyn parissa, missä hän voitti "full contanct" -ottelumuodossa maailmanmestaruuden. Vaihdettuaan lajia normaaliin nyrkkeilyyn Huck kävi amatöörinä vain 15 ottelua, joista hän voitti jokaisen, ennen siirtymistään ammattilaiseksi Ulli Wegnerin valmennukseen suureen Sauerland-ammattilaistalliin.
Byron Nelson John Byron Nelson, Jr. (4. helmikuuta 1912 Waxahachie, Texas – 26. syyskuuta 2006) oli yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä golf-ammattilaisista. Ammattilaisuransa hän aloitti vuonna 1932. Byron voitti urallaan lukuisia turnauksia, mutta ehkäpä parhaiten hänet muistetaan kaudesta 1945, jolloin hän voitti 18 turnausta, joista 11 peräkkäin. Toinen merkittävä Byronin saavutus oli vuosien 1944–1945 aikana hänen pelaamansa 54 turnausta, joista hän voitti kaikkiaan 31. Byron lopetti uransa jo 34-vuotiaana viettääkseen enemmän aikaa Texasin karjafarmillaan.
Ronnie O’Sullivan O’Sullivan on urallaan voittanut yli 8 miljoonaa englannin puntaa turnauspalkintorahaa.
Shawn Bates Vuonna 2008 Batesin ura ammattilaisena vaikutti olevan jo ohitse, kunnes hän pääsi koeajalle HIFK:n SM-liigajoukkueeseen. Hän aloitti SM-liigassa loistavasti ja teki kymmenen pistettä ensimmäisessä neljässä ottelussaan. Bates pelasi lopulta HIFK:ssa 20 peliä, kunnes HIFK purki hänen sopimuksensa helmikuussa 2009. Bates ei pystynyt jälleen pelaamaan loppukaudesta lonkkavaivojen takia.
Kemiallinen merkki Alkuaineen merkki on sama saman alkuaineen kaikille isotoopeille. Mikäli ne on tarpeen erottaa toisistaan, esimerkiksi ydin­fysiikassa, lisätään merkin yhteyteen isotoopin massaluku, joka kirjoitetaan merkin eteen yläkulmaan. Esimerkiksi C tarkoittaa hiili-isotooppia, jonka massaluku on 14, eli ns. radio­hiiltä. Toisinaan lisätään myös alku­aineen järjestys­luku merkin eteen alakulmaan, jolloin mainitun isotoopin merkki on C.
Isotooppi Ensimmäisen kerran isotooppi-termiä käytti vuonna 1913 Margaret Todd, joka ehdotti nimeä Frederick Soddylle. Soddy huomasi, että eräillä alkuaineilla on useita isotooppeja, jotka kuitenkin kuuluvat jaksollisessa järjestelmässä samaan paikkaan. Tämän vuoksi Todd ehdotti nimeksi kreikankielistä sanaa, joka tarkoittaa samassa paikassa.
Alkuräjähdyksen ydinsynteesi Alkuräjähdyksen ydinsynteesi eli alkuräjähdyksen nukleosynteesi () tarkoittaa kosmologiassa kaikkeuden varhaisen vaiheen aikana pian alkuräjähdyksen jälkeen tapahtunutta ydinsynteesiä eli atomiytimien muodostumista fuusioitumalla. Syntyneitä ytimiä olivat tavallisen vety-ytimen H lisäksi deuterium eli H, helium-isotoopit He ja He, H ja litium-isotooppi Li.
Astatiini Astatiininin isotooppeja At-218 ja At-219 syntyy luonnossa väli­vaiheina uraanin radio­aktiivisessa hajoamisessa. Molemmat ovat hyvin lyhy­tikäisiä. Pitkäikäisin isotooppi on At-210, jonka puoliintumisaika on 8,1 tuntia. Astatiinin nimikin johtuu kreikan sanasta αστατος (astatos), joka tarkoittaa epä­vakaata. Maapallon kuoressa astatiinia on arvioitu olevan yhteensä korkeintaan teelusikallinen, vähemmän kuin 30 grammaa.
Skandium Isotoopit joiden massat ovat alle ainoan pysyvän isotoopin Sc massan hajoavat pääasiassa elektronisieppauksella, sitä raskaammat isotoopit hajoavat enimmäkseen β-hajoamisella. Keveiden isotooppien hajoamistuotteet ovat yleensä kalsiumin isotooppeja, pysyvää isotooppia raskaammat taas useimmiten hajoavat titaanin isotoopeiksi. Sc hajoaa poikkeuksellisesti β-hajoamisella.
Livermorium Livermoriumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki livermoriumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan neljä isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 290–293. Lisäksi isotoopista Lv on maininta kirjallisuudessa, mutta sen olemassaolo on epävarmaa. Isotoopeista pitkäikäisin on Lv, jonka puoliintumisaika on noin 80 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden flerovium-289:ksi. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat jäävät alle 50 millisekunnin. Lisäksi tunnetaan yksi ydinisomeeri Lv, jonka puoliintumisaika on samaa luokkaa kuin perustilan isotoopin.
Vanadiini Vanadiinia esiintyy paljon luonnosta saatavista malmeista, erilaisissa rikasteissa sekä öljytuotteiden jäännöksissä. Sitä on löydetty yli 50 erilaisesta mineraalista ja se on samalla 21. yleisin alkuaine maankuoressa. Vanadiinia esiintyy keskimäärin 0,15 g/kg, joten sitä on maankuoressa enemmän kuin kuparia tai nikkeliä. Sen runsaasta esiintymisestä huolimatta sitä ei koskaan esiinny puhtaana luonnossa.Vanadiini esiintyy luonnossa kahdessa isotoopissa. Sen pysyvä isotooppi on V. Vanadiinin toinen isotooppi V on lievästi radioaktiivinen, koska sen puoliintumisaika on 3,9×10 a. Suurin osa vanadiinista on isotoopissa V, joka kattaa noin 99,76 % kaikesta vanadiinista ja loppuosa 0,24 % on isotooppia V. Luonnossa esiintyvien isotooppien lisäksi vanadiinilla on myös muita radioaktiivisia isotooppeja. Näistä isotoopit V ja V ovat pysyvimmät, sillä isotoopin V puoliintumisaika on 15,97 d ja isotoopin V 330 d.
Nihonium Nihoniumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki nihoniumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan 10 radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 278–287. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Nh, jonka puoliintumisaika on noin seitsemän sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden röntgenium-282:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Nh jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 3,3 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle yhden sekunnin.
Hapen isotoopit Hapelle tunnetaan myös 14 radioisotooppia. Pitkäikäisimmät niistä on O, jonka puoliintumisaika on 122,24 s, ja O, jonka puoliintumisaika on 70,606 s. Hapen kaikkien muiden radioa­ktiivisten isotooppien puoliintumis­aika on pienempi kuin 27 s ja useimpien niistä pienempi kuin 83 ms. Esimerkiksi O:n puoliintumisaika on 61 ms. Useimmat hapen vakaita isotooppeja kevyemmät isotoopit hajoavat ß-hajoamisella typen isotoopeiksi., vakaita isotooppeja raskaammat sen sijaan ß-hajoamisella fluorin isotoopeiksi.
Protaktinium Protaktiniumille tunnetaan 29 isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 212–240, sekä kolme isomeerista tilaa. Vain isotooppeja Pa ja Pa on löydetty luonnosta. Mikään isotoopeista ei ole pysyvä, vaan ne ovat kaikki radioaktiivisia. Kaikkien isotooppien puoliintumisaika on lyhyt, poikkeuksena Pa (puoliintumisaika 32 760 vuotta). Tärkeimmät isotoopit ovat Pa ja Pa, jota saadaan uraanin isotoopin U valmistamisen sivutuotteena. Pa on beetasäteilijä, jonka puoliintumisaika on 26,97 päivää. Se on halvin ja eniten käytetty isotooppi protaktiniumin kemian tutkimuksessa.
Kopernikium Kopernikiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki kopernikiumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Ensimmäisenä valmistetun isotoopin Cn puoliintumisaika on vain 850 millisekuntia. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Cn, jonka puoliintumisaika on noin 32 sekuntia, ja sen ydinisomeerin puoliintumisaika on noin 15 sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden darmstadtium-281:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Cn jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 4,1 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin.
Flerovium Fleroviumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki fleroviumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan kuusi radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 284–289. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Fl, jonka puoliintumisaika on noin 2,4 sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden kopernikium-285:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Fl jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 0,75 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle yhden sekunnin. Alkuaineella on myös yksi ydinisomeeri, Fl.
Aktinium Pysyvin isotooppi Ac, joka on uraani-235 isotoopin hajoamistuote, hajoaa lähes kokonaan torium-227 isotoopiksi, mutta noin 1 % hajoaa frankium-223:ksi. Tämä hajoamisketju haaroineen on aktiniumsarja.
Luonnossa aktiniumia löytyy vähäisiä määriä uraanimalmista Ac isotooppina. Sen pitoisuuden arvioidaan olevan maankuoressa 5,7·10 ppm, josta on laskettu teoreettiseksi isotoopin kokonaisvarastoksi maankuoressa 1,4·10 tonnia. Isotooppia Ac on löydetty vielä tätäkin pienempiä määriä brasilialaisesta monatsiitista, jossa se esiintyy yhdessä toriumin isotoopin Th kanssa.
Rubidium Luonnostaan rubidium esiintyy kahdella eri isotoopilla massaluvuilla 85 ja 87. Massaluvulla 85 esiintyvä rubidiumin isotooppi on pysyvä ja massaluvun 87 isotooppi on radioaktiivinen isotooppi, jota esiintyy luonnossa noin 28 %. Radioaktiivisen rubidiumin hajoaminen luonnossa tapahtuu β-hajoamisella. Radioaktiivinen rubidiumin isotooppi hajoaa negatiivisen beetapartikkelin emissiolla pysyväksi strontium-87:ksi. Lisäksi rubidiumilla on 24 muuta synteettisesti valmistettua isotooppia. Rubidium-87 puoliintumisaika on 4,8·10 vuotta. Eräs rubidiumin synteettinen isotooppi on Rubidium-82, jota valmistetaan elektronisieppauksella strontium-82:sta. Tätä rubidiumin isotooppia käytetään positroniemissiokuvauksessa (PET) merkkiaineena. Rubidium-82 puoliintumisaika on 76 s.
Isotooppi Kaikilla alkuaineilla on useampia isotooppeja. Esimerkiksi kloori, joka esiintyy luonnostaan seoksena, jossa noin 3/4 atomeista on atomimassaltaan 35 ja 1/4 on massaa 37. Keskimääräinen atomimassa on siis 35,5 g/mol. Useimmilla alkuaineilla on kuitenkin vain hyvin pieni määrä vakaita isotooppeja, monilla vain yksi, eikä vismuttia raskaammilla alkuaineilla ole yhtäkään. Epävakaat isotoopit ovat radioaktiivisia eli atomiytimet hajoavat itsestään lähettäen säteilyä. Niin sanotut isotooppisäteilylähteet sisältävät jotain vakaaksi liian raskasta isotooppia alkuaineesta, jonka luonnossa esiintyvät isotoopit ovat vakaita. Esimerkiksi koboltin luonnolliset isotoopit ovat vakaita aineita, mutta sen epävakaata isotooppia Co käytetään sädehoidossa ja teollisessa radiografiassa.
Fissio Sähköntuotannossa käytetään uraanin isotooppia U, koska se on ainoa luonnossa esiintyvä isotooppi, jolla saadaan aikaan fissioiden ketjureaktio termisillä neutroneilla. Fissiokelpoista U-isotooppia esiintyy luonnon uraanissa ainoastaan 0,7 %; loput ovat U-isotooppia. Fissiossa voidaan käyttää myös muita uraanin keinotekoisia isotooppeja, kuten U ja myös plutoniumin keinotekoisia isotooppeja, kuten Pu ja Pu.
Boori Molemmilla boorin pysyvillä isotoopeilla on ydin-spin, minkä vuoksi niitä, erityisesti B-isotooppia, voidaan käyttää NMR-tutkimuksissa. Molemmat boorin isotoopeista adsorboivat neutroneita, mutta B-isotoopilla tämä taipumus on 767 000-kertainen verrattuna B-isotooppiin.
Isotooppileimaus Tyypillisiä isotooppileimauksen käyttökohteita kemiassa ja biokemiassa ovat reaktioiden mekanismien selvittäminen, proteiinitutkimus, substraatin ja entsyymien välisten vuorovaikutusten tutkiminen ja lääkeaineiden metaboliittien muodostumisen tutkiminen. Tämä suoritetaan kokeilla, joissa käytetään yhdisteitä, joista jokin stabiili isotooppi on korvattu radioaktiivisella isotoopilla. Tyypillisiä korvattuja atomeja ovat vedyn protiumisotoopin korvaaminen deuteriumilla, C-isotoopin korvaaminen C-isotoopilla ja N-isotoopin korvaaminen N-isotoopilla.
Atomimassayksikkö Happeen pohjautuva asteikko otettiin käyttöön ennen kuin vuonna 1912 havaittiin, että eräillä alkuaineilla on useita isotooppeja, joiden atomeilla on eri suuret massat.. Sen jälkeen kun vuonna 1929 havaittiin, että hapellakin on eri isotooppeja, alettiin eri yhteyksissä käyttää toisistaan poikkeavia suhteellisten atomimassojen järjestelmää. Kemiassa alkuaineen atomipainolla alettiin tarkoittaa sen luonnossa olevan isotooppiseoksen atomien massojen keskiarvoa. Sen mukaisesti käytettiin asteikkoa, jossa hapen näin määritelty atomipaino oli edelleen tasan 16. Sen sijaan fysiikassa käytettiin tästä hieman poikkeavaa asteikkoa, jossa happi-16-atomin (O) massa oli tasan 16 amu. Koska luonnon happi sisältää jonkin verran myös isotooppeja O and O, seurasi tästä, että kemiassa käytetty atomimassayksikkö oli noin 1,000282 kertaa niin suuri kuin fysiikassa käytetty. Tilannetta pidettiin kuitenkin epätyydyttävänä, ja tarkoissa laskuissa, erityisesti atomien massaylijäämää tai ydinreaktioissa vapautuvaa energiaa laskettaessa, se saattoi aiheuttaa sekaannusta.
Fissiili Kolmas merkittävä fissiili isotooppi, on uraanin 233-isotooppi. Isotooppia voidaan valmistaa luonnossa esiintyvästä toriumista (joka on lähes 100 % Th-232-isotooppia) ns. torium-ydinpolttoainekierron avulla. U-233 isotooppia voidaan sitten soveltaa ydinenergian tuotantoon mm. sulasuolareaktorissa.
Isotooppi Atomit ovat sähköisesti neutraaleja eli niillä on yhtä monta elektronia kuin ytimessä on protoneja, elleivät ne ole ionisoituneita. Saman alkuaineen isotoopeilla on sama määrä protoneja ja elektroneja, jolloin kaikki isotoopit ovat sähköisesti neutraaleja, ja koska elektronirakenne ei eroa isotoopeilla, ovat isotoopit kemiallisesti hyvin samankaltaisia. Atomin kemialliseen käyttäytymiseen vaikuttaa lähinnä elektronien sijoittuminen atomien eri energiatasoille. On kuitenkin huomattu, että raskaampien isotoopien reaktioajat ovat pidempiä kuin kevyempien. Ilmiö on havaittavissa etenkin vedyllä ja deuteriumilla (H), sillä deuteriumin massaluku on kaksi kertaa niin suuri kuin tavallisen vedyn (H). Raskaampien atomien isotoopeilla massalukujen suhde on huomattavasti pienempi.
Meitnerium Meitneriumilla on viisitoista isotooppia, joista kaikki ovat radioaktiivisia . Puoliintumisaika tiedetään yhdeksälle näistä isotoopeista. Vakain isotooppi on Mt-278, jonka puoliintumisaika on noin 5 sekuntia. Suurin osa meitneriumin isotoopeista hajoaa α-hajoamisen kautta, mutta osa isotoopeista hajoaa spontaanin fission (SF) kautta pienemmiksi ytimiksi.
Berkelium Berkeliumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Berkeliumin pitkäikäisin isotooppi on Bk (puoliintumisaika 1 380 vuotta). Muita pitkiä puoliintumisaikoja on isotoopeilla Bk (yli 9 vuotta) ja Bk (330 vuorokautta). Berkeliumin isotoopeista Bk on helpointa syntetisoida, ja se on ainoa isotooppi jota on valmistettu makroskooppisia määriä. Sitä on valmistettu Yhdysvalloissa yhteensä yksi gramma koko vuosien 1967–2001 välisenä aikana. Se hajoaa kalifornium-249:ksi. Loppujen isotooppien puoliintumisajat vaihtelevat minuuteista muutamaan päivään.
Moskovium Moskoviumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki moskoviumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Alkuaineelle tunnetaan viisi isotooppia, joista pysyvin on Mc, jonka puoliintumisaika on noin 410 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden nihonium-286:ksi. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat jäävät alle puolen sekunnin.
Boori Boorilla on kaksi luonnossa esiintyvää pysyvää isotooppia, jotka ovat B ja B. Näiden isotooppien suhteet vaihtelevat huomattavasti riippuen siitä, mistä boori on peräisin. Esimerkiksi Kalifornian boraattimalmit sisältävät vain vähän B-isotooppia, kun esimerkiksi turkkilaisissa boraattimineraaleissa tätä isotooppia on huomattavasti enemmän. Näiden lisäksi tunnetaan 12 radioaktiivista isotooppia massaluvultaan 6–19.
Rutherfordium Amerikkalaisten laitteisto ei kyennyt kiihdyttämään neon-22 ioneja tarpeeksi suuriin nopeuksiin, joten heidän koejärjestelynsä oli erilainen. He pommittivat kaliforniumin isotooppia Cf hiili-12 ja hiili-13 ioneilla. He eivät kyenneet syntetisoimaan samaa isotooppia kuin Dubnan tutkijat, mutta Berkeleyn ryhmä raportoi tunnistaneensa kaksi, ehkä kolme, isotooppia alkuaineelle 104. Cf:n reaktio hiili-12:n kanssa tuotti isotoopin massaluvultaan 257 jonka puoliintumisajaksi mitattiin 4–5 sekuntia; hiili-13 tuotti isotoopin massaluvultaan 259 ja jonka puoliintumisajaksi saatiin 3-4 sekuntia. Seuraavaksi Berkeleyn ryhmä pommitti curiumin isotooppia Cm happi-18 ioneilla ja sai tulokseksi isotoopin Rf.
Seaborgium Seaborgiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 12 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 258–271. Massalukujen 268–270 isotooppeja ei ole löydetty, pois sulkien massaluvun 269 isotooppi joka löydettiin vuonna 2010. Isotoopeista vakain on Sg, jonka puoliintumisaika on noin 3,1 minuuttia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Sg jonka puoliintumisajaksi on mitattu 3,1±1,6 minuuttia ja Sg (1,8±0,7 min). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle minuutin, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Lisäksi seaborgiumilla on neljä tunnettua meta­stabiilia ydinisomeeriä.
Cesium Cesiumin isotoopeista massaluvut 131, 134 ja 137 omaavia isotooppeja käytetään lääketieteessä. Beetasäteilyä emittoivaa Cs-isotooppia käytetään radioautografiassa ja Cs- ja Cs-isotooppeja syövän sädehoidossa.
Lutetium Yhteensä lutetiumille tunnetaan 34 radioaktiivista isotooppia, pois lukien ydinisomeerit. Niiden massaluvut vaihtelevat välillä 150–184. Näistä isotoopeista pysyvin on edellä mainittu Lu, sen jälkeen seuraavat Lu puoliintumisajalla 3,31 vuotta ja Lu puoliintumisajalla 1,37 vuotta. Kaikkien muiden radioisotooppien puoliintumisajat jäävät alle yhdeksän päivän, useimpien alle muutaman tunnin. Lutetiumin isotoopit, joiden massaluku on pienempi kuin pysyvän isotoopin massaluku 175 hajoavat pääasiassa β-hajoamisella, mutta joukossa on myös elektroninsieppauksella hajoavia nuklideja. Raskaammat isotoopit hajoavat pääasiassa β-hajoamisella hafniumin isotoopeiksi.
Bohrium Bohriumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 11 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 260–274. Massalukujen 263, 268, 269 ja 273 isotooppeja ei ole löydetty. Isotoopeista vakain on Bh, jonka puoliintumisaika on noin 3,8 minuuttia. Isotooppi Bh saattaa olla tätäkin pitkäikäisempi, mutta tästä ei ole varmuutta. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Bh jonka puoliintumisajaksi on mitattu 60±30 s, Bh (22±10 s) ja Bh (11,3±1,8 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle kymmenen sekuntia, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Lisäksi bohriumilla on yksi meta­stabiili ydinisomeeri Bh.
Hapen isotoopit Hapen isotoopit ovat nuklideja, joiden atomien ytimissä on kahdeksan protonia ja eri määrä (4–16) neutronia. Hapella on kolme vakaata isotooppia, O, O ja O. Lisäksi hapella on joukko epävakaita, radio­aktiivisia isotooppeja, joiden massa­luvut vaihtelevat välillä 12–24, mutta ne ovat kaikki lyhytikäisiä: niistä pitkä­ikäisimminkin, O:n puoliintumisaika on 122,24 sekuntia. Lyhytikäisin tunnettu hapen isotooppi on O, jonka puoliintumis­aika on 580(30) × 10 sekuntia.
Niobium Luonnossa esiintyvä niobium muodostuu yhdestä vakaasta isotoopista, Nb. Muita isotooppeja on valmistettu keinotekoisesti ja alkuaineelle tunnetaan yli 30 radioisotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 81–115. Vakain näistä on Nb, jonka puoliintumisaika on 34,7 miljoonaa vuotta. Tämä vuonna 1938 löydetty isotooppi hajoaa β-hajoamisella, kuten useimmat niobiumin isotoopit jotka ovat vakaata Nb isotooppia keveämpiä. Vähiten vakaa on Nb, jonka arvioitu puoliintumisaika on vain noin 17 millisekuntia.
Darmstadtium Darmstadiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 9 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 267–281. Massalukujen 268, 272, 274–276, ja 278 isotooppeja ei tunneta. Isotoopeista vakain on Ds, jonka puoliintumisaika on noin 14 sekuntia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Ds jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 11 sekuntia, ja Ds (noin 1 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat selvästi alle yhden sekunnin. Lisäksi darmstadiumilla on kolme tai neljä meta­stabiilia ydinisomeeria.
Paleoklimatologia Jää on veden kiinteä olomuoto, ja vesimolekyylissä on kaksi vety- ja yksi happiatomi (kaava: HO). Veden hapessa esiintyy yleisempinä kahta isotooppia, joita merkitään esimerkiksi O (painoltaan kevyempi) ja O (raskaampi). Isotooppia O esiintyy keskimmäärin 0,20 % hapen määrästä, kun taas isotooppia O on 99,76 %. Kairausnäytteissä hapen isotooppien osuudet kuitenkin vaihtelevat. Isotooppien määrän vaihteluita ilmoitetaan suhdelukuna δ (luetaan: delta-O18), joka lasketaan lausekkeella:
Cesium Cesiumin ainoa vakaa isotooppi on Cs. Sen ominaisvärähtelyä käytetään hyväksi tarkoissa atomikelloissa, ja SI-yksikkö sekunti määritellään nykyään cesiumin isotoopin 133 avulla. Cesiumin isotoopilla 137 on myös tärkeitä sovelluskohteita. Cesiumilla on tunnettuja isotooppeja Cs:sta Cs:een saakka.
Aktinium Yhteensä aktiniumin isotooppeja tunnetaan 32. Niiden massaluvut ovat välillä 205–236. Useimmat ovat hyvin lyhytikäisiä. Isotoopeista tärkeimpiä ovat Ac, Ac, ja Ac. Pysyvimmät isotoopit ovat Ac puoliintumisajalla 21,772 vuotta, Ac puoliintumisajalla 9,920 päivää ja Ac 29,37 tuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 10 tuntia, useimpien alle minuutin. Nopeimmin hajoaa isotooppi Ac jonka puoliintumisaika on vain 69 ns. Aktiniumilla on myös ainakin yhdeksän ydinisomeeria.
Lawrencium Lawrenciumin pitkäikäisimpänä isotooppina on pitkään pidetty vuonna 1987 löydettyä Lr:ta, jonka puoliintumisaika on 216 minuuttia. Se hajoaa nobelium-256:ksi. Vuonna 2014 tennessiinin hajoamistuotteena löydetyn Lr:n puoliintumisaika on kuitenkin peräti 11 tuntia, ja sen arvellaan olevan stabiilisuuden saaren rajalla. Yhteensä 12 isotooppia sekä yksi isomeeri (Lr) tunnetaan, lisäksi neljästä isotoopista on viitteitä. Muiden isotooppien puoliintumisajat ovat sekunnin murto-osista kymmeniin minuutteihin, tosin ennusteiden mukaan epävarmojen isotooppien 263–265 puoliintumisajat voisivat olla useita tunteja. Lawrenciumin kemian tutkimisen kannalta merkittävin isotooppi on Lr (puoliintumisaika 3 minuuttia), koska sitä on helpointa tuottaa tarvittavissa määrin.
Oganesson Oganessonille on syntetisoitu kaksi isotooppia, joiden massaluvut ovat 294 ja 295. Lisäksi isotoopista Og on maininta kirjallisuudessa, mutta sen olemassaolo on epävarmaa. Isotoopeista pitkäikäisin on Og, jonka puoliintumisaika on vain noin 1,15 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden livermorium-290:ksi, joka itsekin hajoaa hyvin pian:
Bromi Bromille tunnetaan ainakin 23 keinotekoista radioisotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 67–98. Niistä pitkäikäisin on vuonna 1948 löydetty Br, jonka puoliintumisaika on 57,04 tuntia. Pysyvää isotooppia Br keveämmät bromin isotoopit hajoavat yleensä β-hajoamisella seleenin isotoopeiksi. Isotooppia Br raskaammat useimmiten muuttuvat β-hajoamisella kryptonin isotoopeiksi. Vuonna 1937 löydetty Br voi hajota näillä molemmilla tavoilla (β 91,7%, β 8,3%). Alkuaineella on lisäksi ainakin 16 ydinisomeeria.
Röntgenium Röntgeniumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan ainakin 7 radioaktiivista isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 272–282. Massalukujen 273 ja 275–277 isotooppeja ei tunneta. Isotoopeista vakain on Rg, jonka puoliintumisaika on noin 1,6 minuuttia. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Rg jonka puoliintumisajaksi on mitattu 24±8 sekuntia, ja Rg (noin 4,3 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin. Röntgeniumilla saattaa olla yksi tai useampi meta­stabiili ydinisomeeri, mutta yhtään sellaista ei ole vielä onnistuttu varmistamaan kokeellisesti.
Tennessiini Tennessiinille on syntetisoitu kaksi isotooppia, joiden massaluvut ovat 293 ja 294. Lisäksi isotoopista Ts on maininta kirjallisuudessa, mutta sen olemassaolo on epävarmaa. Isotoopeista pitkäikäisin on Ts, jonka puoliintumisaika on noin 70 millisekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden moskovium-290:ksi kun taas Ts hajoaa vastaavasti moskovium-289:ksi.
Amerikium Amerikiumilla ei ole yhtään stabiilia isotooppia. Sen alfasäteily on suhteellisen voimakasta (kolme kertaa voimakkaampaa kuin radiumin). Amerikiumin stabiileimman isotoopin Am puoliintumisaika on 7 370 vuotta. Muun muassa palovaroittimissa käytetyn isotoopin Am puoliintumisaika on 432,2 vuotta. Isotooppeja tunnetaan massaluvulta 232 massaluvulle 247.
Fissiili Toinen merkittävä fissiili isotooppi on keinotekoisesti valmistettu plutoniumin 239-isotooppi. Sitä voidaan valmistaa melko yleisesti luonnossa esiintyvästä U-238-isotoopista neutronipommitus-menetelmällä. Pu-239 ja muitakin plutoniumin isotooppeja syntyy absorption eli neutronikaappauksen ja transmutaation eli radioaktiivisen hajoamisen seurauksena.
Plutonium Plutoniumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Plutoniumin pitkäikäisin isotooppi on Pu, jonka puoliintumisaika on yli 80 miljoonaa vuotta. Toinen pitkäikäinen isotooppi on Pu, jonka puoliintumisaika on yli 370 tuhatta vuotta. Suurin kiinnostus on kuitenkin Pu-isotooppiin, joka hajoaa osittain spontaanin fission kautta, ja puoliintumisaika on noin 24 tuhatta vuotta.
Isotooppi Isotoopit nimetään IUPAC-nimeämiskäytännön mukaisesti siten, että ensin kirjoitetaan alkuaineen nimi ja jonka perään liitetään isotoopin massaluku. Esimerkiksi helium-3 ja uraani-238. Isotooppi on mahdollista ilmaista myös käyttämällä alkuaineen lyhennettä. Tällöin massaluku kirjoitetaan lyhenteen vasemmalle puolelle yläindeksiin. Esimerkiksi U ja He.
Berkelium Alkuaineen pysyvin isotooppi on Bk, jonka puoliintumisaika on 1 380 vuotta. Se on kuitenkin harvinaista. Mitattavia määriä berkeliumia on valmistettu isotooppina Bk (puoliintumisaika 330 päivää), joka on tehnyt mahdolliseksi sen joidenkin ominaisuuksien määrittelyn. Toiseksi tärkeintä isotooppia Bk valmistetaan säteilyttämällä curiumin isotooppia Cm korkea-energisillä alfahiukkasilla.
Hassium Hassiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 11 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 263–277. Massalukujen 271, 272, 274 ja 276 isotooppeja ei ole löydetty. Isotoopeista vakain on Hs, jonka puoliintumisaika on noin 16 sekuntia. Ydinisomeeri Hs saattaa olla tätäkin pitkäikäisempi, mutta tästä ei ole varmuutta. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Hs jonka puoliintumisajaksi on mitattu 9±4 sekuntia, Hs (noin 1,4 s) ja Hs (noin 1 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle sekunnin. Lisäksi hassiumilla on viisi meta­stabiilia ydinisomeeria Hs, Hs, Hs, Hs ja Hs.
Amerikium Amerikiumia ei esiinny luonnossa, vaan kaikki amerikium joudutaan tekemään keinotekoisesti. Sitä syntyy, kun plutoniumin isotooppia 239 pommitetaan neutroneilla, jolloin syntyy Pu. Kun plutonium-241 hajoaa beetahajoamisessa, syntyy amerikiumin isotooppia 241. Amerikiumin muita isotooppeja, kuten pitkäikäisempää Am voidaan valmistaa pommittamalla isotooppia 241 neutroneilla.
Uraani Uraani ei ole voimakkaan radioaktiivista. Kaksi tärkeintä isotooppia ovat U ja U. Luonnosta löydetään myös pieni määrä U, jota syntyy U hajoamisen seurauksena. Kaikki kolme isotooppia hajoavat alfasäteilyn kautta. Teollisesti merkittävin isotooppi on U, jota käytetään ydinpolttoaineena. U on uraanin pitkäikäisin isotooppi, jonka puoliintumisaika on 4,468 miljardia vuotta.
Radioaktiivisuus Radioaktiivisuuden lajien esiintyminen vaihtelee isotoopista toiseen. Isotoopille luonteenomaiset hajoamisreitit esitetään usein hajoamiskaaviona, jossa esitetään ytimen energiatilat ja erilaisiin siirtymiin kuluvat puoliintumisajat. Tässä esimerkkinä kullan erään radioaktiivisen isotoopin, Au, hajoamiskaavio:
Kaavion vasemmassa ylälaidassa on hajoava isotooppi, eli tässä Au. T ilmaisee puoliintumisajan olevan 2,7 päivää. Kolme viistosti alas oikealle osoittavaa nuolta kertovat, mitä hajoamisreaktioita isotoopilla ilmenee. Tässä kaikki ovat beetahajoamista, kuten β-symbolit osoittavat. Kunkin hajoamisen suhteellinen osuus kaikista hajoamisista on merkitty prosenttilukuna.
Iänmääritys Eri iänmäärityksen alalajeja:Radiometrinen iänmääritys eli radioisotooppimenetelmät perustuvat siihen että alkuaineen isotoopit hajoavat tunnetulla vauhdilla toisiksi alkuaineiksi tai isotoopeiksi. Isotoopit ovat saman alkuaineen eri muotoja joissa on eri määrä neutroneita ytimessä ja tämän vuoksi poikkeavat massaltaan toisistaan. Radioaktiivisesti hajoavia isotooppeja sanotaan radioisotoopeiksi. Niitä syntyy muun muassa kosmisen säteilyn takia tavallisista alkuaineista.
Tina Tinalla on 10 luonnollisesti esiintyvää isotooppia. Yleisimmät pysyvät isotoopit on Sn, Sn ja Sn. Tinan radioaktiivisille isotoopeille ei ole löydetty merkittävää käyttökohdetta.
Neon Neonilla on kolme pysyvää isotooppia, joista yleisin on Ne (90,48 %). Muut kaksi vakaata isotooppia ovat Ne (0,27%) ja Ne (9,25%). Neonin isotoopeilla ei ole teollista merkitystä.
Lähde:
Flerovium Flerovium, aiemmin Ununkvadium () on alkuaine, jonka järjestysluku on 114 ja kemiallinen merkki Fl, aiemmin Uuq. Sitä ei esiinny luonnostaan maapallolla. Ensimmäisen kerran sen isotooppi tuotettiin Dubnassa Venäjällä tammikuussa 1999. Koe on sittemmin vahvistettu lännessäkin. Alkuaine on saatu aikaan pommittamalla plutoniumin 244-isotooppia kalsiumin 24-isotoopeilla. Fleroviumin pysyvimmän isotoopin Fl puoliintumisaika on noin 2,4 sekuntia.
Ytterbium Suurin osa ytterbiumin keveimmistä isotoopeista (massaluku alle 174) hajoaa joko β-hajoamisella tai elektronisieppauksella, mutta α-hajoamista ja harvemmin myös protoniemissiota esiintyy. Näiden isotooppien yleisimmät hajoamistuotteet ovat tuliumin isotooppeja. Raskaat ytterbiumisotoopit hajoavat yleensä β-hajoamisella, jolloin hajoamistuotteet ovat lutetiumin isotooppeja. Ytterbiumilla on myös 12 ydinisomeeria, joista pitkäikäisin on Yb (puoliintumisaika 46 sekuntia).
Isotooppi Alkuaineen isotoopit ovat atomeja, joissa on sama määrä protoneja, mutta eri määrä neutroneja. Saman alkuaineen eri isotoopit ovat kemiallisilta ominaisuuksiltaan samanlaisia, mutta poikkeavat toisistaan massaltaan.
Kloori Kloori koostuu lähinnä kahdesta isotoopista, Cl-35 ja Cl-37, joiden suhteelliset osuudet luonnossa ovat 75,77 % ja 24,23 %. Luonnosta löytyy myös pieniä määriä radioaktiivista isotooppia Cl-36 suhteessa 7⋅10:1. Ilmakehässä Cl-36-isotooppia syntyy argon-36:sta kosmisten säteiden protonien vaikutuksesta. Maan- tai merenpinnan alla Cl-36-isotooppia syntyy neutronikaappauksella Cl-35:stä tai myonikaappauksella kalsium-40:stä. Cl-36 hajoaa rikki-36:ksi tai argon-36:ksi yhdistetyllä 308 000 vuoden puoliintumisajalla. Tämän hydrofiilisen isotoopin puoliintumisaika tekee sen sopivaksi geologiseen ajoitukseen 60 000 – 1 000 000 vuoden ikäisiin kohteisiin. Suuri määrä Cl-36-isotooppia syntyi myös vedenalaisissa ydinräjäytyksissä vuosina 1952–1958.
Kelvin Vuoden 2005 lisäyksen mukaan puhdas vesi on tislattua vettä, jossa veden alkuaineet vety ja happi täyttävät isotooppien suhteen seuraavan seossuhteen: Vedyssä tulee esiintyä isotooppia H 0,00015576 mol jokaista moolia H kohti. Happea tulee esiintyä isotooppia O 0,0003799 mol jokaista moolia O kohti ja isotooppia O 0,0020052 mol jokaista moolia O kohti.