mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
R Coronae Borealis -tähti R Coronae Borealis -tähti (R CrB -muuttuja) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jossa tapahtuu melko nopeita himmenemisiä ja kirkkauden palautumista normaaliksi pitemmän ajan kuluessa. Näiden tähtien spektrityyppi on F-K ja R, ja ne ovat jättiläistähtiä. Tähdessä voi tapahtua himmenemistä epäsäännöllisin väliajoin jopa 8—10 magnitudia muutamissa viikoissa. Suurin himmeneminen tapahtuu ehkä 10 päivässä. Sen jälkeen tähden valo saattaa vaihdella epäsäännöllisesti muutaman kuukauden, kunnes tähti palaa tavalliseen kirkkauteen useiden kuukausien tai jopa vuoden aikana. Nämä tähdet sisältävät vähän vetyä ja runsaasti hiiltä, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehittyneet pitkälle.
Messier 56 Tähtijoukon löysi Charles Messier vuonna 1779. Tähtijoukosta on löydetty noin 12 muuttuvaa tähteä.
Rigel Rigel on monen muun ylijättiläisen tapaan myös muuttuva tähti. Kirkkauden muutos tosin melko pientä (0,3 ja 0,03 magnitudin muutokset ovat tavallisia) ja epäsäännöllistä (jakso noin 25 vuorokautta) mutta havaittavissa tarkoilla mittauksilla. On epäilty, että järjestelmässä olisi vielä neljäskin tähti, mutta se ehkä on vain havaintojen ylitulkinnan tulosta.
Pohjantähti Todellisuudessa Pohjantähti ei ole yksittäinen tähti vaan useasta tähdestä koostuva tähtijärjestelmä. Sen pääkomponentti keltainen ylijättiläistähti α UMi A, joka on myös kefeidi eli muuttuva tähti. Järjestelmän kaksi pienempää komponenttia ovat hyvin lähellä päätähteä sijaitseva α UMi Ab ja kauempana sijaitseva α UMi B.
Kassiopeia (tähdistö) "Rho (ρ) Cassiopeiae", on jättiläistähti ja muuttuva tähti, jonka kirkkauden ja värin muutoksia voi seurata paljain silminkin. Se on nykyarvioiden mukaan jopa 10 000 valovuoden päässä, joten se on ehkä kaukaisin paljain silmin havaittava tähti ja yksi halkaisijaltaan suurimpia (738 kertaa Auringon halkaisija) ja absoluuttisesti kirkkaimpia (-9,6 magnitudia) tunnettuja tähtiä. Tämän levottoman tähden lasketaan olevan kosmisesti lyhytikäinen ja sen arvellaan suhteellisen pian räjähtävän supernovana.
Tähtien lähiohitukset Jos esimerkiksi komeettojen radat muuttuvat, se saattaa johtaa sisemmässä planeettakunnassa komeettatörmäyksiin, jotka ovat mahdolliselle elämälle tuhoisia.
Epäsäännöllinen muuttuja Epäsäännöllinen muuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jonka valonvaihteluissa ei ole sääntöjä. Toiset epäsäännölliset muuttujat ovat sykkiviä, toiset purkautuvia.
Messier 10 Messier 10 (tai NGC 6254) on pallomainen tähtijoukko Käärmeenkantajan tähdistössä. Sen löysi Charles Messier vuonna 1764. Kohteen suhteellinen kirkkaus on +6,60. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteesta yksittäisiä tähtiä. Tähdistä on nyttemmin vain kolmen havaittu olevan muuttuvia tähtiä, joka on varsin pieni luku pallomaiselle tähtijoukolle.
UY Scuti UY Scuti on punainen ylijättiläinen ja muuttuva tähti Kilven tähdistössä. Sen säteen on laskettu olevan jopa 1 708 kertaa suurempi kuin Auringon. Se on todennäköisesti suurin ihmiskuntamme tiedossa oleva tähti. Se on myös yksi valovoimaisimpia tiedossa olevista tähdistä. Ympärysmittaltaan se on noin 2,4 miljardia kilometriä, ja tilavuudeltaan 5 miljardia kertaa suurempi kuin Aurinko.
Kefeidi Kefeidi on eräs sykkivien kirkkaudeltaan muuttuvien tähtien ryhmä, jolle on ominaista tähtien muuttumisjakson ja luminositeetin välinen verrannollisuus. Kefeidit on nimetty Kefeuksen tähdistön tähden δ Cephein mukaan. Kefeidi on usein ensimmäisen populaation keltainen jättiläistähti, joka vuoroin laajenee ja supistuu muodostaen säännöllisen oskillaation luminositeettiinsa. Kefeidien luminositeetti vaihtelee tuhatkertaisesta kymmentuhatkertaiseen Auringon suhteen.
SX Arietis -muuttuja SX Arietis -muuttuja on kuumempi versio Alfa2 Canum Venaticiorum -muuttujasta. Näiden muuttuvien tähtien valonvaihtelu on alle 0,1 magnitudia. Tähden pyöriessä vaihtelee kirkkauden lisäksi magneettikenttä ja spektriviivat, joiden mukana heliumin määrä. Voimakas magneettikenttä siirtää heliumia tiettyihin kohtiin. Näiden tähtien spektrityyppi on B0p -- B9p, ja ne ovat ns. helium-muuttujia.
Kilpi (tähdistö) R Scuti on puolisäännöllinen RV Tauri -tyyppinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 5,7–8,4 magnitudia.
Pieni leijona "R Leo Minoris" on muuttuva Mira-tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 7,1–12,6 liki vuoden välein.
Purkautuva muuttuja Purkautuvat muuttujat ovat muuttuvia tähtiä, joissa tapahtuu äkillinen ja nopea kirkastuminen, jonka jälkeen kirkkaus laskee hitaasti. Purkausten voimakkuus vaihtelee paljon.
Algol (tähti) Algol (β Per, β Persei) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti. Algolin kirkkauden vaihtelut syntyvät kirkkaamman ja himmeämmän tähden pimentäessä toisiaan. Algol onkin Algol-tyyppisten pimennysmuuttujien esikuva. Spektroskooppisen kaksoistähden Algolin kirkkaus vaihtelee välillä 2,06–3,28. Säännöllisen valonvaihtelun jakso on 2 päivää, 20 tuntia ja 49 minuuttia. Tähti himmenee huomattavasti noin 10 tuntia kestävän pimennyksen keskikohdassa. Valonvaihtelun huomanneet arabit antoivat tähdelle nimeksi الغول "al-ghūl", "piruntähti".
Lambda Scorpii Shaula A on spektroskooppinen kaksoistähti, jonka kirkkaampi komponentti säteilee 18 000 aurinkoa.
Shaula säteilee runsaasti röntgensäteitä, mikä viittaa kompaktiin tähteen päätähden lähellä, todennäköisesti valkeaan kääpiöön. Tähden massa on 11 Auringon massaa,
ja se on Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 1,59 – 1,65V. On havaittavissa kaksi jaksoa, jotka ovat 0,2137015 päivää ja 0,10685 päivää, ja näiden yhdistyminen jaksolla 10,1605 päivää.
Mahdollisesti A-tähti on myös pimennysmuuttuja. Shaula kuuluu Skorpionin OB1-assosiaatioon.
Ajokoirat Y CVn, toisinaan myös "La Superbana" tunnettu, on elinkaarensa lopussa oleva epäsäännöllinen muuttuva tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 4,7 - 6,2 158 päivän jaksossa. Se on erittäin suuri punainen jättiläistähti, yksi punaisimpia väriltään koko taivaalla. Halkaisijaltaan tähti on noin 2 astronomista yksikköä, eli Aurinkokuntamme keskelle sijoitettuna tähden reunat ulottuisivat Marsiin asti.
Messier 22 Tähtijoukko on suhteellisen lähellä aurinkokuntaamme, sen arvioitu etäisyys on vain noin 10 400 valovuotta, ollen yksi meitä lähimmistä pallomaisista tähtijoukoista. Kohde on mahdollista nähdä paljain silmin, mutta ei kovin pohjoisessa. Kohde on kirkkaampi kuin esimerkiksi Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko. Kohteesta on havaittu 70 000 tähteä, joista vain 32 on muuttuvia tähtiä. Kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan noin +11.
Beta Canis Majoris Beta Canis Majoris (β CMa / β Canis Majoris) eli Mirzam, Murzim tai Murzam tai (arab. "Al Murzim") on Ison koiran tähdistössä oleva sininen jättiläistähti. Tähden näennäinen kirkkaus vaihtelee välillä 1,95–2,00 noin kuuden tunnin jaksoissa erään arvion mukaan korkeudella 0,05 m. Tähti on Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti.
BY Draconis -muuttuja BY Draconis -muuttuja on muuttuva tähti, jonka puolijaksolliset valonvaihtelut johtuvat tähden pyörimisestä. Valonvaihtelun jakso on muutamasta tunnista 120 päivään ja voimakkuus noin 0,02–0,5 magnitudia.
Tähti on tyyppiä G, K tai M.
Joillakin tähdillä on roihupurkauksia, ja joillakin BY Dra -tähdillä havaitaan myös lähekkäisen seuralaistähden aiheuttamia pieniä muutoksia kromosfäärin aktiivisuudessa ja valonvoimakkuudessa.
V838 Monocerotis On esitetty, että nämä tähdet yhdessä V838 Monocerotiksen kanssa muodostaisivat uuden muuttuvien tähtien luokan SECS (engl. "Stars Erupting into Cool Supergiants").
Caph Caph (β Cassiopeiae) on Kassiopeian tähdistössä oleva tähti. Sen etäisyys on 54,5 ± 0,5 valovuotta, näennäinen kirkkaus 2,28, absoluuttinen kirkkaus 1,16 ja väri-indeksi B-V 0,34. Spektrityypiltään tähti on F2III(IV?), ja sen pintalämpötila on 6 700 kelviniä, luminositeetti 28 aurinkoa, säde 4 aurinkoa ja massa noin 2 auringon massaa. Tähti lienee aikanaan muistuttanut Altairia. Tähti on ylittämässä "Hertzsprungin aukkoa", jossa tähti muuttuu punaiseksi jättiläiseksi. Vaihe on lyhytkestoinen, ja siksi Hertzsprungin aukkoa ylittävät tähdet ovat melko harvinaisia.
Vedyn palaminen tähden keskustassa on päättynyt, minkä takia tähden sisusta on alkanut kuumeta ja laajentaa tähden ulko-osia. Tähti viettää prosentin miljardin vuoden eliniästään Herzprungin aukossa. Caph on Delta Scuri -tyypin muuttuva tähti, kirkkain näistä kääpiökefeideistä. Sen sykkimisjakso on 2,5 tuntia, jona aikana sen valo vaihtelee 6 prosenttia. Tähdellä on 27 päivän jaksoissa kiertävä epätavallisen pieni seuralaistähti.
Arto Oksanen Vuonna 2004 Oksaselle myönnettiin American Association of Variable Star Observersin Directors Award hänen töistään muuttuvien tähtien tutkimisen ja havainnoinnin parissa.
Vega Spektriluokaltaan Vega on luokkaa A0V ja sijoittuu HR-diagrammissa pääsarjaan. Vegan elinikä on vain 10 % Auringon eliniästä eli noin miljardi vuotta. Vega on Aurinkoa lyhytikäisempi, koska se on aurinkoa massiivisempi. Aurinkoa massiivisempien tähtien keskustassa lämpötila ja tiheys nousevat suuremmaksi, ja ne polttavat vetypolttoainetta fuusioissa Aurinkoa huomattavasti nopeammin, hyvin kiivaasti. Vega on mahdollisesti Delta Scuti -tyypin muuttuva tähti.
Tähdistö Esimerkiksi Otava kuuluu suurempaan Ison karhun tähdistöön, jota kutsutaan latinaksi nimellä "Ursa Major". Tähdistön kohteita nimettäessä siitä käytetään latinankielistä genetiivimuotoa "Ursae Majoris". Esimerkiksi Ison karhu Dubhe-tähti on "Alfa Ursae Majoris" eli lyhennettynä α UMa. Alfa on kreikkalaisten aakkosten ensimmäinen kirjain. Ursa Major on joskus lyhennetty myös nelikirjaimisesti UMaj, näitä nelikirjaimisia lyhenteitä ei nykyään enää käytetä. Tähtien nimeämisessä voidaan käyttää Flamsteedin numeroita (esimerkiksi 16 Cygni) tai vaikkapa muuttuvien tähtien tunnuksia (esimerkiksi RR Lyrae).
Kaksoset (tähdistö) Messierin kohteista Kaksosissa on avoin tähtijoukko M35. Muuttuvia tähtiä ovat kefeidityyppinen "zeta (ζ) Geminorum" sekä epäsäännölliset muuttujat "myy (μ)" ja "eta (η) Geminorum".
Mu Cephei Granaattitähti on myös hyvin kookas ja valovoimainen ylijättiläinen ja kirkkaudeltaan muuttuva sykkivä tähti, joka on esikuvana Myy Cephei -tyyppisille muuttujille. Tähden etäisyys on 2 700 valovuotta ja sen kirkkaus 250 000–350 000 Auringon kirkkautta. Näennäinen kirkkaus vaihtelee välillä 3,53–5,1 magnitudia 2,5–3 vuoden jaksoissa, kun taas keskimäärin kirkkaus on 4,23 ja vaihtelun korkeus vain 1,67, joka ajoittain kasvaa huomattavasti suuremmaksi. Tähti on puolisäännöllinen muuttuja tyyppiä SRC. Myy Cephei on pienen amplitudin (valonvaihtelun voimakkuuden) punainen muuttuja. Tähteä ympäröi vesihöyrykerrostuma.
Jänis (tähdistö) Jäniksessä on yksi Messierin kohde, pallomainen tähtijoukko M79. "R Leporis" on muuttuva pitkäjaksoinen tähti, jonka jakso on 14 kuukautta. Sen kirkkaus vaihtelee 5,5–11,7 magnitudin välillä.
Valmont "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kati Sinisalo sanoo klassisen tarinan muuttuvan Formanin käsissä jälkihippifilosofiseksi ihmissuhdeleikiksi. Hän antaa "Valmontille" kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Asymptoottihaara Asymptoottihaara (AGB, "Asymptotic Giant Branch") on HR-kaaviossa kohta, jossa on ylijättiläisiä. Asymptoottihaara on 0,6–1,0 Auringon massaisten tähtien viimeinen kehitysvaihe ennen niiden muuttumista planetaariseksi sumuksi. Yleensä asymptoottihaaran tähdet ovat kirkkaita, punertavia, suurikokoisia pitkäjaksoisia Mira-tyypin muuttuvia tähtiä. Asymptoottihaara AGB näkyy niin sanotussa HR-kaaviossa, jossa on vaakasuoralla akselilla tähden lämpötilaa kuvaava suure, ja pystysuoralla kirkkautta kuvaava suure. Asymptoottihaara on lähellä niin sanottua jättiläishaaraa.
Bayerin designaatio Useimmat tähdet on merkitty pienin kreikkalaisin kirjaimin, mutta niiden loputtua kesken nimeämisjärjestelmää laajennettiin latinalaisiin aakkosiin – ensin pieniin ja sitten suuriin. Laajennettuja designaatioita käytetään vain harvoin, mutta poikkeuksena eräitä tunnettuja kohteita ovat esimerkiksi "h Persei" (joka todellisuudessa on Perseuksen kaksoistähtijoukon toinen osapuoli) ja "P Cygni". Isoja latinalaisia kirjaimia ei ole koskaan tarvittu Q:ta pidemmälle, ja niinpä R:stä eteenpäin tähtien designaatiot ovat muuttuvien tähtien designaatioita.
FU Orionis -tähti FU Orionis -tähdet ovat lukumäärältään eräs pienimmistä muuttuvien tähtien tyypeistä. Ryhmän edustajia on tähän mennessä havaittu vain neljä kappaletta (FU Orionis, V1057 Cygni, V1515 Cygni sekä 1647 Orionis). Maaliskuussa 2006 julkaistun tutkimuksen mukaan myös V733 Cephei saattaa kuulua tähän ryhmään. Pieni määrä johtunee ilmiön lyhytaikaisuudeta, kertaluontoisuudesta sekä siitä, että useimmat tähdet ovat syttyessään niin paksun kaasu- ja pölypilven peitossa, että ilmiö jää havaitsematta.
Alfa Lupi Alfa Lupi eli Kakkab on Suden tähdistössä sijaitseva tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 2,30. 548 valovuoden päässä oleva Alfa Lupi on sykkivä sininen Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti, jonka jakso on 0,259847 vuorokautta ja kirkkauden vaihtelu noin 0,03 välillä 2,29–2,34. Toinen jakso 3,145 päivää. Alfa Lupi on luokkansa pitkäjaksoisimpia. Tähden spektrityyppi on B1,5III/Vn, absoluuttinen kirkkaus -3,83, säteilyntuotto eli luminositeetti 18 000 aurinkoa, pintalämpötila 21 600 kelviniä, massa 10–11 Auringon massaa ja pyörimisnopeus noin 24 km/s. Tähti säteilee pehmeitä röntgensäteitä.
CVT CVT ("Continuously Variable Transmission") tarkoittaa portaatonta automaattivaihteistoa, jossa teho välitetään esimerkiksi kiilahihnavariaattorilla. Kiilahihna voi olla kudosvahvennettua kumia tai metalliketjua. Portaaton tarkoittaa vaihteistossa sitä, että vaihteistossa on loppumaton määrä hyödynnettäviä välityksiä pienimmän ja suurimman välityksen välissä. Sen sijaan tavanomaisessa mekaanisessa vaihteistossa on esimerkiksi henkilöauton tapaan vain kuusi vaihdetta eteen ja peruutusvaihde, eikä muita välityssuhteita voida hyödyntää.
Variaattorissa kiilahihna on kahden kartion välissä, joiden etäisyyttä voidaan säätää. Tämän seurauksena hihnan etäisyys pyörän akselilta vaihtelee, jolloin sama moottorin kierrosluku tuottaa muuttuvan hihnanopeuden, eli muuttuvan välityksen.
Mirach Mirach ("Merach", beeta (β) Andromedae) on Andromedan tähtikuviossa oleva tähti. Tähden etäisyys Hipparcos-satelliitin mittaamana on 199 ± 9 valovuotta. Tähti on puolisäännöllinen muuttuva tähti, jonka näennäinen kirkkaus vaihtelee välillä 2,01–2,10 ja on keskimäärin 2,07. Absoluuttinen kirkkaus on −1,87. Väri-indeksi B-V on 1,58. Puolisäännöllisten muuttujien tapaan tähti on viileä, spektriluokaltaan M0+IIIa, ja sen pintalämpötila on 3 200–3 800 kelviniä. Kokonaissäteily on 1 900 kertaa Aurinkoa voimakkaampaa. Massaltaan Mirach on 3–6 kertaa Aurinkoa suurempi. Tähden säde on noin 0,4 AU. Tähdellä on joko hiili- tai heliumydin, ja siitä tulee valkea kääpiö. Tähdellä on pääsarjaan kuuluva pienimassainen seuralainen, jonka näennäinen suuruusluokka on 14 ja jonka minimietäisyys kumppanistaan on 1 700 AU.
Volsin tähtitorni Vuonna 2009 Komakalliolle on rakennettu tähtitorni, josta havaitaan muuttuvia tähtiä. Vuonna 2011 rakennettiin neljäs havaintorakennus sekä erillinen jalusta siirrettäville kaukoputkille. 2015 rakennettiin havaintorakennus, jossa on kolme kaukoputkea valokuvausta varten.
Joutsen (tähdistö) "Khii (χ) Cygni" on pitkäjaksoinen muuttuva Mira-luokan tähti, joka kirkkaimmillaan näkyy paljain silmin (+4-+5) ja himmeimmillään karkaa monien pienten teleskooppienkin ulottumattomiin (+13) noin 13 kuukauden jaksoissa.
Arto Oksanen Arto Oksanen on suomalainen tähtitieteen harrastaja. Hän on aktiivisesti toiminut muuttuvien tähtien, asteroidien etsimisprojektien, gammapurkausten ja CCD-fotometrian sekä uusinta huutoa olevien harrasteobservatorioiden parissa. Oksanen on toiminut pääasiassa Nyrölän observatoriossa.
Ajomies (tähdistö) "AE Aurigae" on paitsi muuttuva tähti ja kaasupilven ympäröimä, myös siitä erikoinen, että se kuuluu niin sanottuihin karkulaistähtiin, joilla on varsin suuri vauhti (100 km/s). Se on Kyyhkysen kuviossa olevan Mu (μ) Columbae -tähden kanssa karannut Orionista 2,5 miljoonaa vuotta sitten. Tuolloin kaksi kaksoistähteä kohtasi toisensa Orionissa tähtien syntyalueella, ja sekasortoisten vaiheiden jälkeen karkulaiset sinkoutuivat kumpikin omalle lentoradalleen. Ainoastaan Iota (ι) Orionis säilyi kaksoistähtenä.
Pohjantähti Pohjantähti on sykkivä muuttuva tähti, joka kuuluu kefeidien luokkaan. Sen kirkkaus siis vaihtelee ”sykkivästi” noin neljän päivän ajanjaksolla. Poikkeuksellista tähden kirkkauden vaihtelussa on se, että se on erittäin vähäistä, vain 0,03 magnitudia 3,97 päivän aikana.
Messier 25 Kohteessa on ainakin kaksi spektriluokan M ja kaksi spektriluokan G jättiläistähteä. Kohteesta on havaittu yksi muuttuva tähti, jonka jakson pituus on 6,74 päivää. Kohteen iäksi arvioidaan n. 90 miljoonaa vuotta.
Seeing Tähtien tuikkiminen eli vilkkuminen tai skintillaatio johtuu ilmakehän muuttuvista, hyvin pienistä ilmapyörteistä. Ne aiheuttavat tähdestä tulevan valon taittumisen pois havaitsijasta. Lampun vilkkuminen voidaan havaita noin 2–3 kilometrin etäisyydeltä.
Algol-muuttuja Algol-tyyppinen pimennysmuuttuja on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, joka on saanut nimensä β Persein eli Algolin mukaan. Valonvaihtelut johtuvat pääosin kahden kirkkaudeltaan ja lämpötilaltaan erisuuruisen tähden peittäessä toisiaan.
Tähden kirkkaus on suurimman osan ajasta melko tasainen, kirkkauskäyrässä on syvä pääminimi ja melko matala sivuminimi.
Pääminimi johtuu kirkkaamman ja kuumemman tähden pimentymisestä kylmemmän taakse. Tähti on kirkkaustasanteella maksimissa, kun molemmat tähdet näkyvät yhtä aikaa. Algol-tyypissä näin on suurimman osan ajasta.
Tähden nimi Yleensä melko kirkkaasta tähdestä käytetään Bayerin nimeä tai Flamsteedin numeroa. Bayerin nimessä on tavallisimmin kreikkalainen aakkonen, joka on valittu tähden kirkkauden mukaan ja lisäksi tähdistön nimen genetiivi. Flamsteedin numerossa on numero ja tähdistön nimen genetiivimuoto. Bayerin nimeä muistuttaa Proxima Centauri, joka on "Kentaurin tähdistön lähin tähti". Kirkkaudeltaan muuttuvat tähdet nimetään kirjaimilla tai V999-tyyliin (V ja numero) sekä lisätään tähdistön nimen genetiivi. Joillakin tähdillä on nimi henkilön mukaan, esimerkiksi Barnardin tähti.
Friedrich Wilhelm August Argelander Argelander oli oikeastaan myös ensimmäisiä tähtitieteilijöitä, joka tutki muuttuvia tähtiä. Vuonna 1863 hän perusti kansainvälisen tähtitieteilijöiden järjestön "Astronomische Gesellschaftin" ja samana vuonna hän voitti myös Royal Astronomical Societyn kultamitalin.
Lyyra (tähdistö) Toinen tähdistön Messierin kohteista on löyhä pallomainen tähtijoukko M56 (NGC 6776), jonka Charles Messier löysi 1779. Joukko on meistä noin 32 900 valovuoden etäisyydellä ja sen halkaisija taivaalla on noin 8,8 kaariminuuttia. Tähtijoukosta on löydetty noin 12 muuttuvaa tähteä.
P Cygni P Cygni on muuttuva tähti, jonka kirkkaudessa on tapahtunut muutoksia vuosien kuluessa. Vuonna 2005 tähden kirkkaus oli noin 4,82 ja etäisyys Maasta 5 000 – 6 000 valovuotta. Etäisyyden tarkka määritys on vaikeaa, koska tähden parallaksia ei tunneta.
Droidihävittäjä Droidihävittäjät (tunnetaan myös nimillä droiditähtihävittäjä, saalistajadroidi tai moskiittodroidi) ovat Tähtien sota -elokuvissa ja oheismateriaalissa esiintyviä hahmoja. Ne ovat Kauppaliiton käyttämiä avaruusaluksia, jotka maassa liikkuessaan muuttuvat hämähäkkimäisiksi. Ne voivat liikkua maassa, ilmassa ja avaruudessa. Droidihävittäjä on aseistettu tehokkailla lasertykeillä.
Tähti (täsmennyssivu) Tähti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Beta Pictoris Spektristä havaitaan myös kaasukiekko, jossa on suihkumaisia ulosvirtauksia. Tämän arvellaan syntyneen komeettojen haihtumisesta lähellä tähteä. Beta Pictoriksen pölykiekko näyttää erilaiselta eri aallonpituusalueilla eri laitteilla otetuissa kuvissa. Kuvien tarkkuus saattaa olla hyvinkin erilainen, ja epätarkimmat kuvat näyttävät kiekon kahtena epäsäännöllisenä kirkkaana alueena tähden ympärillä. Pölykiekko vastaa Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä, jossa on jäisiä pikkuplaneettoja, jotka muuttuvat komeetoiksi, kun tulevat kyllin lähelle tähteä. Pölykiekon olemassaolo viittaa jo yksinään siihen, että Beta Pictoriksella voisi olla planeettoja.
Messier 3 Kohteen kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan n. 12.7, ja koko kohteen näennäinen kirkkaus on 6.2, joten se on hyvissä olosuhteissa näkyvissä jopa paljain silmin. M3:sta on löydetty 212 muuttuvaa tähteä, enemmän kuin yhdestäkään muusta pallomaisesta tähtijoukosta.
Delta Cephei Delta Cephei on Kefeuksen tähtikuviossa oleva kirkkaudeltaan muuttuva, sykkivä tähti. Se on kefeidien prototyyppi. Delta Cephein kirkkaus vaihtelee välillä 3,6–4,3. Tähden sykkimisjakso on 5,36634 päivää. Koska tähden pintalämpötila muuttuu, sen spektriluokka muuttuu välillä F5–G3.
Alfa Canum Venaticorum Alfa Canum Venaticorum (α CVn / α Canum Venaticorum) eli "Cor Caroli" ("Kaarlen sydän") on kaksoistähti, joka on 110 valovuoden päässä Maasta. Toinen kaksoistähden komponenteista, α² Canum Venaticorum, on lyhyessä jaksossa pienellä valonvaihtelulla muuttuva tähti ja klassinen esimerkki α² Canum Venaticorum -tyypin tähdestä. Valonvaihtelun jakso on 5,47 päivää ja vaihtelu 0,03 magnitudia. Tällä valkealla pääsarjan tähdellä on voimakas magneettikenttä, joka aiheuttaa joidenkin alkuaineiden rikastumista tähden joissain osissa. Niinpä α² Canum Venaticorum on niin sanottu Ap-tähti. Magneettikentän voima on 1500 kertaa Auringon magneettikentän voima; se vaihtelee välillä +5.000–-4.000 gaussia. Kaksoistähden tähtien väli on 19,3 kaarisekuntia eli 680 AU.
Sykkivä muuttuja Sykkivät muuttujat ovat muuttuvia tähtiä, jotka vaihtavat enemmän tai vähemmän säännöllisessä jaksossa kirkkauttaan ja kokoaan. Jaksot vaihtelevat pituudeltaan: lyhyissä vuorokausien tai kuukausien mittaisissa jaksoissa valonvaihtelu ei ole kovin suurta, mutta jos jakson pituus alkaa olla vuoden verran, niin muutos voi olla hyvinkin iso.
Arkijärki Suomessa Kotimaisten kielten keskuksen Kielitoimisto on antanut arkijärjelle kaksi hyponyymia: maalaisjärki ja kaupunkilaisjärki. Kielitoimiston mukaan maalaisjärki tarkoittaa käytännöllistä järkeä, kun taas kaupunkilaisjärki tarkoittaa tervettä järkeä. Kaupunkilaisjärjessä korostuvat muun muassa järjen joustavuus sekä nopea päätöksenteko arjen muuttuvissa tilanteissa.
Valokäyrä Valokäyrän muodon perusteella voidaan päätellä havaitun kohteen ominaisuuksia. Muuttuvien tähtien tapauksessa valokäyrän perusteella voidaan määrittää mistä tähden kirkkauden muuttuminen johtuu. Eri ilmiöt tähdissä aiheuttavat eri muotoisia valokäyriä. Asteroidien tapauksessa valokäyrän perusteella voidaan määrittää asteroidin muotoa ja pyörimisliikettä.
Messier 62 Messier 62 (M62, NGC 6266) on Käärmeenkantajan tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi ja luetteloi vuonna 1771. Se sijaitsee noin 22 000 valovuoden päässä Maasta ja on noin 50 valovuoden levyinen. Joukko sisältää 89 muuttuvaa tähteä, ja siitä on löydetty useita röntgenlähteitä sekä pulsareita.
Dancehall Suosikit vaihtuvat dancehall-tyylissä varsin nopeasti ja myös sen sisällä muodissa olevat taustarytmit muuttuvat nopeasti, mikä edellyttää nopeaa reagointia. Tästä syystä ulkomailla menestyvät artistit saattavat jäädä kotimaassaan nousevien tähtien vuoksi vähemmälle huomiolle. Esimerkiksi Shabba Ranks menetti kotimaan yleisönsä tällä tavoin.
Beta Lyrae Beta Lyrae (β Lyr,β Lyrae) eli Sheliak on tunnettu kirkkaudeltaan muuttuva tähti. Beta Lyrae on näkyvä kaksoistähti ja sen A-komponentti spektroskooppinen kaksoistähti ja pimennysmuuttuja. Lähekkäisen kaksoistähden toista komponenttia ympäröi kaasurengas, johon virtaa massaa toisesta tähdestä, joka on venynyt ilmapallon muotoiseksi.
Gamma Cassiopeiae -muuttuja Prototyyppi on Gamma Cassiopeiae, mutta Pleijadien Pleione on myös tämän tyypin edustaja. Nämä tähdet ovat joko muuttuvia Be-tähtiä, joiden spektrissä on kirkkaita viivoja (emissioviiva-B -tähdet) ja joiden päiväntasaajan ympärillä on tähdestä sinkoutunut kaasurengas, tai kuoritähtiä, joissa keskustähdestä sinkoutunut kaasu muodostaa vaipan koko tähden ympärille.
Kurskin ydinvoimalaitos Voimalaitos käsittää neljä toiminnassa olevaa reaktoria, jotka kaikki edustavat riskialttiina pidettyä RBMK-1000 -tyyppiä, joka oli käytössä myös Tšernobylin ydinvoimalassa. Lisäksi kahden reaktorin (Kursk-5 ja Kursk-6) rakentaminen jätettiin 1990-luvulla kesken Tšernobylin onnettomuuden johdosta. Monista vastalauseista huolimatta viidennen reaktorin rakennustyöt aloitettiin uudelleen, mutta ne keskeytettiin vuonna 2012.
Venäjän hallitus hyväksyi marraskuussa 2013 laajan, vuoteen 2030 ulottuvan uusien ydinvoimaloiden hankesuunnitelman. Sen mukaan Kurskin vanhoja reaktoreita korvaamaan rakennettaisiin uusi, Kurskin ydinvoimalan toinen vaihe. Kursk II -hankkeen myötä entisen ydinvoimalan läheisyyteen rakennettaisiin neljä reaktorityypiin VVER-1200 pohjautuvaa voimalayksikköä. Ensimmäinen uuden vaiheen yksikkö pyritään saamaan tuotantokäyttöön vuonna 2020.
Hästholmen Saaressa on Suomen ensimmäinen ydinvoimala Loviisan ydinvoimala. Lisäksi siellä on 1987 perustettu kalanviljelylaitos Loviisan Smoltti, joka hyödyntää voimalaitoksen lauhdevettä. Saaren kaavassa on sen eteläosassa varaus uuteen teollisuusrakentamiseen.
Alan Nunn May Englannin ensimmäinen ydinvoimala oli nimeltään Calder Hall, sittemmin rakennettiin Windscale - joka muutettiin Sellafield -nimiseksi. Calder Hall käynnistettiin vuonna 1956, ollen kaikkein ensimmäisiä kaupallista laatua koko maailmassa.
Obninskin ydinvoimalaitos Keväällä 2014 tulee kuluneeksi 60 vuotta siitä, kun tämä maailman ensimmäinen tuotannollinen ydinvoimala saavutti kriittisyyden. Obninskin voimalaitokselle suunniteltu reaktoriratkaisu toimi pohjana useiden myöhempien ydinvoimaloiden suunnittelulle. Rakennettiin Siperian ja Belojarskin ydinvoimalaitokset, ja kehitettiin suurempi, 1000 MW:n RBMK-reaktorimalli.
Ydinvoimala Suomessa on toiminnassa kaikkiaan neljä ydinreaktoria. Niistä kaksi sijaitsee Olkiluodossa ja toiset kaksi Loviisassa. Olkiluodon voimalaitokset rakensi ruotsalainen Asea-Atom. Loviisan VVER.voimalaitokset rakennettiin puolestaan Suomen ja Neuvostoliiton väliseen clearing-kauppaan liittyen, ja Neuvostoliitossa käytettyihin vesijäähdytteisiin vastaaviin ydinvoimalaitoksiin pohjautuen.
Jiaxing Jiaxing on merkittävä energiantuottaja. Ensimmäinen kokonaan Kiinassa suunniteltu ydinvoimala, Qinshanin ydinvoimala ja rakenteilla oleva Fangjiashanin ydinvoimala sijaitsevat kaupungin alueella.
Calder Hall Calder Hallin ydinvoimala oli maailman ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala, joskin kaikkein ensimmäinen ydinvoimala oli jo toiminnassa Neuvostoliitossa Obninskissa. Calder Hallissa oli neljä Magnox-tyyppistä kaasujäähdytteistä, grafiittihidasteista reaktoria, jotka tuottivat 50 MW kukin. Laitosta käytettiin aluksi myös asekelpoisen plutoniumin tuotantoon. Voimala tuotti sähkön lisäksi plutoniumia 1980-luvun jälkipuoliskolla. Plutoniumin valmistuksen lopettamisesta ilmoitettiin 1995.
Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitos rakennetaan Pyhäjoen kuntaan Hanhikiven niemelle. Fennovoima ilmoitti ydinvoimalan sijoituspaikan 5. lokakuuta 2011. Fennovoiman ensimmäinen suunniteltu ydinvoimalan sijoituskunta oli Ruotsinpyhtää, mutta sen jälkeen suunnitelmat tehtiin joko Pyhäjoen ja Simon mukaan. Pyhäjoen kunta sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla.
Barakahin ydinvoimala Barakahin ydinvoimala on Arabiemiirikuntien ensimmäinen ydinvoimala. Se sijaitsee maan länsiosassa Persianlahden rannalla noin 50 km länteen Ruwaisista ja 300 km Abu Dhabin kaupungista. Laitokseen valmistuu neljä Korea Electric Powerin eteläkorealaista APR-1400-painevesireaktoria. Laitoksen sähköntuotannon on tarkoitus alkaa 2019–2021.
Fennovoima Fennovoima jätti tammikuussa 2009 valtioneuvostolle periaatepäätöshakemuksen, jolla yhtiö haki lupaa uuteen ydinvoimalaan. Hakemuksessaan yhtiö perusteli hankkeensa taustat ja esitteli tekemänsä selvitykset uuden ydinvoimalan rakentamiseksi. Fennovoiman perustaneet yritykset käyttivät kolmanneksen Suomen sähköstä, mutta niillä oli hyvin vähän omaa sähköntuotantoa. Fennovoiman ydinvoimalan avulla ne halusivat paikata tämän tarpeen. Oma sähköntuotanto laskee kuluja, jotka osakkaat käyttävät kalliiseen ja hinnaltaan vaihtelevaan pörssisähköön. Fennovoiman periaatepäätöksen mukaan sähköntuotannon hajauttaminen Suomessa on eduksi, sillä se parantaa huoltovarmuutta ja tuo myös tuhansia työpaikkoja ja miljoonien verotulot sijoitusalueelleen Pohjois-Pohjanmaalle ydinvoimalan rakentamisvaiheessa.
Ågestan ydinvoimalaitos Ågestan ydinvoimala () oli Ruotsin ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala. Se oli käytössä vuosina 1964–1974. Se sijaitsee Huddingen kunnassa lähellä Tukholmaa. Se tuotti 55 MW kaukolämpöä ja 10 MW sähköä. Laitosta hallinnoi Vattenfall.
Ydinvoiman historia Ensimmäinen sähköntuotantoon tarkoitettu ydinreaktori saavutti kriittisyyden 27. kesäkuuta 1954 kello 17:30 Neuvostoliitossa, Obninskissa lähellä Moskovaa. Neuvostoliitto rakensi seuraavan siviilikäyttöön tarkoitetun ydinvoimalaitoksen vasta kymmen vuotta myöhemmin. Vuonna 1956 Calder Hallissa Englannissa aloitti toimintansa ensimmäinen kaupallinen Magnox-tyyppinen ydinvoimala. Vuonna 1957 aloitti toimintansa ensimmäinen ydinvoimala Yhdysvalloissa Shippingportissa. Yhdysvallat samoin kuin Neuvostoliitto keskittyivät ydinvoiman sotilaalliseen käyttöön. Maailman ensimmäinen ydinsukellusvene Nautilus laskettiin vesille 1955. Calder Hallinkin voimala tuotti alkuun myös ydinasemateriaaleja.
Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke alkoi vuonna 2005, kun Eurajoen Olkiluodon ydinvoimala-alueelle alettiin rakentaa kolmatta voimalaitosyksikköä. Voimalaitoksen omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO), ja sen toimittaa Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio (Areva toimittaa reaktorin ja Siemens vastaa turbiinilaitoksesta). Olkiluoto 3 on ensimmäinen EPR-tyyppinen voimala maailmassa, ja sen sähköteho on 1 600 MW. Rakennushankkeella on ollut vuosia vaikeuksia venyvän aikataulun ja nousevien kustannusten takia.
Ydinreaktori Kevytvesireaktori on suunniteltu siten, että sen toimiessa nämä kolme ehtoa täyttyvät juuri ja juuri. Reaktorin säätöä varten reaktorisydämestä voidaan poistaa tai sinne voidaan käytön aikana lisätä neutroneja absorboivia säätösauvoja. Täten reaktorin teho voidaan valita vapaasti suunnitellulta tehoalueelta ja ydinvoimalan energiantuotantoa voidaan säätää kulutuksen mukaisesti. Toisaalta reaktori voidaan sammuttaa milloin tahansa työntämällä tarpeeksi säätösauvoja reaktoriin. Sammuttaminen kestää noin sekunnin.
Guldhøj Kaivauksissa talteen otetusta hiilestä on teetetty radiohiiliajoitus, joka antoi 3130 BP (± 80 vuotta) eli 1180 eaa. Tammiarkun A kaatamisvuosi ajoitettiin vuosirenkaita analysoimalla 1381 eaa. ja tammiarkun C kaatamisvuodeksi tuli 1389 eaa. Lapsen arkkua ei ajoitettu. Voidaan ajatella, ett hautaus A olisi ollut ensimmäinen ja se määrittäisi, milloin hautakumpu alkujaan rakennettiin. Tämä vastaa Monteliuksen periodia II, joka ajoitetaan nykyään noin 1500–1300 eaa.
100 56 TK Puolustusvoimien käytettävissä olleet linnoittamis- ja rakentamismäärärahat sanelivat 100 TK -patterien linnoittamisen ja projektin vaiheistamisen. Ensimmäisenä aloitettiin linnoitustyöt Katajaluodossa, Kuivasaaressa, Tulliniemessä ja Upinniemessä. Ensimmäisen patterin rakentaminen ajoittui vuosille 1968–1969, ja sitä seurasivat pian useiden muiden patterien rakentaminen Suomenlahden rannikolle ja Saaristomerelle. Lopulta linnoitettavaksi päätyneiden saarten lisäksi 100 TK -pattereita suunniteltiin useille muillekin Suomen merialueiden saarille. Pisimmälle suunnittelutöissä etenivät Hangon Storlandetin ja Loviisan Gäddbergsön saarten patterit, jotka jäivät lopulta toteutumatta. Storlandetissa päätökseen vaikutti linnoittamisen kannalta hankala, huomattavaa infrastruktuuria vaatinut maasto. Storlandetiin kaavailtu 100 TK -patteri päädyttiin rakennettiin lopulta läheiselle Hästö-Busön linnakkeelle 1980-luvulla. Gäddbergsön patterin oli tarkoitus suojata läheistä Loviisan ydinvoimalaa ja Valkon satamaa, mutta ammuntojen aiheuttaman tärinän vaikutukset ydinvoimalaan jäivät epäselviksi, ja keskeyttivät näin ollen patterin suunnittelun alueelle.
Seinäjoen Vapaaseurakunta Jo aiemmin, vuonna 1906, oli alettu suunnitella oman rukoushuoneen hankkimista. Pääasiassa rautatieläisten omistama "Torfvan" -yhtiö lahjoitti seurakunnalle tontin. 7. maaliskuuta 1908 vihittiin käyttöön seurakunnan ensimmäinen rukoushuone. Sen yläkerrassa oli tilat vierailevien saarnaajien yöpymiseen. Vuodesta 1916 lähtien alkoivat seurakunnalle levottomat ja vaikeat ajat, jolloin rukoushuone jouduttiin milloin vuokraamaan, milloin luovuttamaan rautatieläisten lukusaliksi, ruotsinkieliseksi kansakouluksi tai sotilaiden majoituspaikaksi. Sotilaiden jäljiltä rukoushuone oli huonossa kunnossa ja se vuokrattiin myöhemmin Vaasan pelastusarmeijalle. Tuolloin seurakunta itse kokoontui yhteiskoululla ja yhdessä Törnävän kartanon huoneessa. Vuonna 1936 vanha rukoushuone kunnostettiin ja sen kylkeen rakennettiin varsinainen kirkkosali. Tämän jälkeen rukoushuone oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka. 12. toukokuuta 1963 vihittiin käyttöön nykyinen, arkkitehti Touko Saaren suunnittelema kirkkorakennus.
Ydinvoimala Kevytvesireaktori on suunniteltu siten, että sen toimiessa kolme ehtoa täyttyvät juuri ja juuri. Reaktorin säätöä varten reaktorisydämestä voidaan poistaa tai sinne voidaan käytön aikana lisätä neutroneja absorboivia säätösauvoja. Reaktori voidaan sammuttaa milloin tahansa työntämällä tarpeeksi säätösauvoja reaktoriin. Sammuttaminen kestää noin sekunnin. Sammutuksen jälkeen uraanin hajoamistuotteet jatkavat kuitenkin hajoamistaan ja tuottavat huomattavasti jälkilämpöä, minkä vuoksi reaktorin jäähdytyksestä on huolehdittava vielä reaktorin sammutuksen jälkeenkin.
Björn Westerlund Kun Suomen Kumitehdas Oy, Suomen Kaapelitehdas Oy ja puunjalostus- ja voimayhtiö Nokia Ab fuusioituivat Oy Nokia Ab:ksi, tuli Westerlundista sen ensimmäinen pääjohtaja 1967. Hän jäi eläkkeelle 1977, mutta toimi vielä kaksi vuotta hallituksen puheenjohtajana. Hän vaikutti myös keskeisesti Teollisuuden Voima Oy:n perustamiseen 1969 ja sen Olkiluodon ydinvoimalahankkeeseen. Ydinvoimala saatiin tilattua lännestä, kun Neuvostoliitto painosti tilaamaan idästä.
Sydämen sulamisonnettomuus Ensimmäinen energiantuotantoon tarkoitetussa ydinvoimalassa sattunut sydämen sulamisonnettomuus tapahtui Three Mile Islandin ydinvoimalassa Yhdysvalloissa vuonna 1979, kun noin kolmasosa ydinreaktorin polttoaineesta suli usean yhtäaikaisen vian ja operaattorien virheiden seurauksena. Onnettomuus ei aiheuttanut vahinkoa ihmisille eikä ympäristölle, koska suojarakennus pysyi ehjänä. Reaktori kuitenkin vaurioitui korjauskelvottomaksi.
Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke Lokakuussa 2015 saatiin valmiiksi ensimmäinen Hanhikiven niemellä valmistunut urakkakokonaisuus: ydinvoimala-alueelle johtava Hanhikiventie. Noin neljä kilometriä pitkä tie liittää toisiinsa voimalaitosalueen ja valtatie 8:n. Tiessä on kaksi kaistaa ja kevyen liikenteen väylä. Tie on aluksi yksityinen, mutta siitä tulee myöhemmin yleinen tie.
Prypjat Tšernobylin ydinvoimaonnettomuuden jälkeen kaupungin asukkaille rakennettiin uusi Slavutytšin kaupunki 50 kilometrin päähän Prypjatista. Ydinvoimalan lähellä sijaitseva ja Prypjatin eteläpuolinen Tšornobylin kaupunki on Prypjatista poiketen voitu uudelleenasuttaa.
Suomen kanavat Suomen ensimmäinen sulku, Mustion sulku, rakennettiin vuonna 1745 Karjaalla. 80 vuotta myöhemmin toinen sulku rakennettiin Pohjan kunnan Antskogiin.
Keskuskeittiötalo Keskuskeittiötaloja rakennettiin 1900-luvun alkukymmeninä ainakin Tanskaan, Ruotsiin, Saksaan, Itävaltaan, Sveitsiin, Isoon-Britanniaan ja Suomeen. Ensimmäinen valmistui Kööpenhaminaan vuosina 1903–1905. Suomen ensimmäinen keskuskeittiötalo, Asunto-osakeyhtiö Päivölä Turussa, valmistui vuonna 1910. Kaikkiaan Suomeen rakennettiin vähintään kolmisenkymmentä keskuskeittiötaloa, valtaosa niistä Helsinkiin ja lukuisia Turkuun. Helsingissä keskuskeittiötalot sijoittuivat uudelle Töölön alueelle, Turussa pääosin Puolalanmäelle.
Aikapallo Ensimmäinen aikapallo rakennettiin Englannin Portsmouthiin vuonna 1829. Vuonna 1833 Greenwichin kuninkaallisen observatorion katolle asennettiin aikapallo, joka pudotetaan yhä nykyäänkin joka päivä kello 13:00. Ensimmäinen aikapallo Yhdysvalloissa rakennettiin vuonna 1845 Washingtoniin. Suomessa Turkuun rakennettiin 1860-luvulla aikapallo, joka pudotettiin maanantaisin kello 12 vuoteen 1939 asti.
Metsamor Metsamor () on kaupunki Armeniassa Armavirin maakunnassa noin 30 km päässä Jerevanista. Kaupunki rakennettiin 1970-luvulla paikalle rakennettavan Armenian ydinvoimalan työläisten kaupungiksi. Sen asukasluku oli 9 870 (2001) ja 9 191 (2011).
Puhos (ostoskeskus) Ostoskeskuksen ensimmäinen osa rakennettiin vuosina 1964–1965 kasvavaan Puotinharjun kaupunginosaan. Ensimmäinen osa oli muodoltaan viuhkamainen ja se oli valmistuttuaan 1965 Suomen suurin ostoskeskus 6 429 m² lattiapinta-alallaan. Keskelle Puhosta rakennettiin suihkulähde, ja alueella sijaitsi myös ruohoinen viheriö ja lasten leikkipaikka. Puhoksessa oli myös yhdet Suomen ensimmäisistä ulkona sijaitsevista liukuportaista.
Sosnovyi Bor 1960-luvun alussa Sosnovyi Borin sähkövoimalan rakentamisesta luovuttiin, mutta sen sijaan alettiin suunnitella ydinreaktorien tutkimuslaitosta, joka valmistui vuonna 1966. Samana vuonna Uustian kylän pohjoispuolelle ryhdyttiin rakentamaan optiikan tutkimuslaitosta ja tehtiin päätös Leningradin ydinvoimalan perustamisesta entisen Tolkin inkeriläiskylän paikalle. Ydinvoimalan rakentaminen alkoi vuonna 1967, ja ensimmäinen reaktori otettiin käyttöön vuonna 1973.
Berkeleyn ydinvoimalaitos Berkeleyn ydinvoimalaitos on käytöstä poistettu ydinvoimalaitos Severn-joen rannalla Gloucestershiressä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se oli Britannian ensimmäinen käyttöön otettu ja ensimmäinen käytöstä poistettu ydinvoimala.
RWE RWEn ydinvoimaloita ovat: Ydinvoimala Biblis, Ydinvoimala Emsland (KLE), Ydinvoimala Gundremmingen, 
Ydinvoimala Lingen (Rückbau) ja Ydinvoimala Mülheim-Kärlich (Rückbau).
Rautatie Suomen ensimmäinen rautatie rakennettiin jo vuonna 1836 Taipaleen kanavan rakennustyömaalle lähellä Varkautta. Suomen ensimmäinen henkilöliikenteen rautatie rakennettiin Helsingistä Hämeenlinnaan 1858–1862. Seuraavaksi valmistuivat rataosuudet Riihimäki–Pietari 1869–1870, Hyvinkää–Hanko-rata 1873, Kerava–Porvoo 1874, Hämeenlinna–Tampere 1876 ja Turku–Toijala 1876. Savon rata avattiin 1889.
Metzamorin ydinvoimalaitos Metsamorin ydinvoimalaitos tai Metzamorin ydinvoimalaitos () sijaitsee Armeniassa, 30 kilometriä maan pääkaupungista Jerevanista länteen, lähellä Turkin rajaa. Voimalan työläisille rakennettiin lähelle Metsamorin kaupunki. Neuvostoaikana virallinen nimi oli "Armenian ydinvoimala" (ААЭС).
Visaginasin rautatieasema Rautatie paikkakunnan kautta rakennettiin jo vuosina 1859-1861 Venäjän keisarikunnan Pietari–Varsova-ratahankkeen osana. Kaupunki ja rautatieasema on uudempaa perua. Ne rakennettiin vasta Ignalinan ydinvoimalan rakentamisen myötä. Nykyisin Liettuan rautateiden maan sisäisillä junilla liikennöidään Visaginasiin Vilnasta. Kansainvälisistä junista ainakin osa pysähtyy asemalla (rata Pietari–Pihkova–Ostrov–Rezekne–Daugavpils–Visaginas-Ignalina–Vilna). Varsovaan matkustettaessa on junaa vaihdettava Vilnan rautatieasemalla.
Utö Utö on ollut 1600-luvulta lähtien majakanvartijoiden, luotsien, sotilaiden ja tullimiesten asemapaikka. Utössä on Suomen vanhin majakkapaikka. Ensimmäinen valomajakka rakennettiin vuonna 1753, mutta se räjäytettiin Suomen sodassa. Nykyinen majakka rakennettiin entisen paikalle vuonna 1814.
Santahaminan varuskunta Suomen sodan aikana Santahaminan länsikärkeen rakennettiin kahdeksantykkinen venäläinen kanuuna-mörssäripatteri. Santahaminan tiilitehtaan yhteyteen rakennettiin 1820-luvulla ensimmäinen kasarmi. 1832 rakennettiin tykistölle sopiva ampuma-alue, jota käytettiin 1800-luvulla.
Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke Hanhikivi 1 on suomalaisen Fennovoima-energiayhtiön suunnittelema ydinvoimala, joka on tarkoitus rakentaa Pyhäjoen kunnassa sijaitsevalle Hanhikiven niemelle. Laitoksen toimittaa Venäjän valtion ydinenergiayhtiön Rosatomin tytäryhtiö Rusatom Energy International. Toteutuessaan kyseessä on Suomen kuudes ydinvoimalaitos.
Huddingen kunta Huddingen Ågestassa sijaitsi Ruotsin ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala, joka suljettiin vuonna 1974.
Pukinmäen rautatieasema Suomen ensimmäinen rautatie Helsingistä Hämeenlinnaan linjattiin kulkemaan Pukinmäen kautta. Maan ensimmäinen rautatiesilta rakennettiin vuonna 1860 Pukinmäen ja Oulunkylän välille Vantaanjoen yli. Alkuperäinen silta oli puurakenteinen, ja sen siltajänne hankittiin Englannista. Vuosisadan vaihteessa silta muutettiin rautarakenteiseksi samalla, kun rataosalle rakennettiin toinen raidepari.
Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke Ympäristöjärjestö WWF teetti Taloustutkimus Oy:llä tutkimuksen heinäkuussa 2015, jossa haastateltiin yhteensä 1 056 ihmistä ympäri Suomea. Kyselyiden perusteella 29 prosenttia kannatti rakennusluvan myöntämistä Fennovoiman ydinvoimalalle, 51 prosenttia vastusti ja 20 prosenttia ei osannut sanoa.
Grafiittihidasteinen kanavatyyppinen reaktori Suomea lähimmät RBMK-voimalat ovat Leningradin ydinvoimala Sosnovyi Borissa Pietarista länsilounaaseen sekä Smolenskin ydinvoimalaitos Desnogorskissa (kolme 950 megawatin yksikköä). Liettuan Ignalinan ydinvoimalan viimeinen käytössä ollut reaktori (kaksi 1 450 megawatin yksikköä) ajettiin alas joulukuussa 2009.
Kymi Kymin Kuutsaloon rakennettiin Suomen ensimmäinen radiomasto. Venäläinen fyysikko Aleksandr Popov suoritti siellä kokeita, jonka jälkeen korkeampi masto rakennettiin Kotkansaarelle.
Astravetsin ydinvoimalaitos Ydinvoimalan päätoimittaja on Venäjän Rosatom-valtionkonserniin kuuluva Atomstroieksport (ЗАО "Атомстройэкспорт) ja tilaajana Valko-Venäjän valtion unitaarinen yritys ydinvoimalan rakentamisen johtamiseksi (ГУ "Дирекция строительства атомной электростанции" (ГУ "ДСАЭ"), Direktsija stroitelstva atomnoi elektrostantsii, GU DSAE).
Voimalaitokseen on suunniteltu kaksi reaktoriyksikköä. Rakentajan tavoitteena oli saada ensimmäinen, 1194 megawatin VVER V-491 -tyyppistä reaktoria käyttävä voimalayksikkö käyttöön vuonna 2018 ja toinen vuonna 2021.
Montalto di Castro Kunnan alueella sijaitsee Alessandro Voltan aurinkolämpövoimala, joka on teholtaan maailman suurimpia. Alun perin voimalaitos rakennettiin ydinvoimalaksi. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen rakennustyöt keskeytettiin kansanäänestyksen perusteella, ja laitos päätettiin muuttaa fossiilisilla polttoaineilla toimivaksi voimalaksi. Vuonna 2009 valmistui aurinkolämpövoimala.
Washington (osavaltio) 1800-luvun loppuun mennessä pääosa intiaaneista oli siirretty reservaatteihin.
Toisen maailmansodan aikana monet Yhdysvaltojen raskaista pommikoneista rakennettiin Boeingin tehtailla Washingtonissa, ja telakoilla tehtiin sota-aluksia. Hanford Worksin ydinvoimala valmistui vuonna 1943, ja sillä oli tärkeä osa ydinaseen kehittelyssä.
Utön majakka Utön majakka on Suomen vanhin yhä toiminnassa oleva valomajakka ja Suomen ensimmäinen radiomajakka. Se sijaitsee Korppoon Utön saaressa, Paraisten kaupungissa Saaristomerellä. Saaren ensimmäinen majakkatorni rakennettiin 1753.
Siipiratasalus Suomen ensimmäinen siipiratasalus ja samalla Suomen ensimmäinen höyrylaiva oli Nils Ludvig Arppen Kiteen Puhoksessa rakennuttama s/s Ilmarinen, joka teki neitsytmatkansa 10. elokuuta 1833. Viimeisin Suomessa valmistunut siipiratashöyry oli s/s Koita, joka rakennettiin vuonna 1905.
Visaginasin ydinvoimala Visaginasin ydinvoimala on Ignalinan voimalan sulkemisen jälkeen laadittu suunnitelma ydinvoimalan rakentamiseksi Liettuaan. Liettuan tavoitteena oli rakentaa uusi ydinvoimala vuoteen 2018 mennessä.
Maharashtra Energiaa saadaan vesivoimasta ja hiiltä polttavista lämpövoimaloista. Intaian ensimmäinen ydinvoimala on Tarapurissa, 113 km Mumbaista pohjoiseen.
Ydinvoima Huoltovarmuuden kannalta ydinvoima muodostuu lähiaikoina Suomessa merkittäväksi tekijäksi. Fennovoiman suunnitteilla oleva Hanhikiven ydinvoimala sekä rakenteilla oleva Olkiluoto 3 lisäävät Suomen ydinvoimakapasiteetin noin kaksi kertaa nykyistä suuremmaksi. Suurten ja alueellisesti erittäin keskitettyjen tuotantopaikkojen vuoksi ydinvoima on myös haavoittuva energiantuotantotapa. Sotilaallinen tai terrori-isku esimerkiksi Olkiluodon tai Loviisan ydinvoimala-alueille voisi aiheuttaa merkittävää haittaa esimerkiksi pääkaupunkiseudulla mahdollisen säteilylaskeuman vuoksi. Toisaalta myös sähkönsaanti voisi vaikeutua merkittävällä tavalla.
Preteriti Suomen kielessä imperfekti tosiasiallisesti pitkälti vastaa preteritiä: Esimerkiksi verbin "juosta" imperfektin indikatiivin ensimmäinen persoona "juoksin" ilmaisee, että juoksu on jo suoritettu loppuunsa, mutta ei sitä, milloin. Sen sijaan perfektistä "olen juossut" ei voida suoranaisesti päätellä, että juokseminen olisi päättynyt ilman, että lauseeseen liitetään muita, määritteleviä sanoja.
Naantalinsalmen silta Vuonna 1989 sillan mantereen puoleiseen päähän rakennettiin 320 metriä pitkä Kuparivuoren tunneli, joka oli manner-Suomen ensimmäinen maantietunneli. Tunneli rakennettiin vuosina 1985–1988.
Baltijski zavod Telakalla on rakennettu lukuisia sotalaivoja, sukellusveneitä ja ydinkäyttöisiä jäänmurtajia. Vuonna 2010 telakalla laskettiin vesille ensimmäinen kelluva ydinvoimala.
Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke Ydinenergialaki määrää, että Suomessa syntyneet ydinjätteet on loppusijoitettava Suomeen.
Sähköntuotanto Olkiluodon ydinvoimalan rakenteilla olevan kolmannen yksikön (teho 1 600 MW, vuosituotanto n. 13 TWh) valmistuessa ydinvoiman osuus Suomen sähköntuotannosta tulee olemaan noin 35 TWh. Vuonna 2010 eduskunta teki päätöksen uusien ydinvoimalahankkeiden hyväksymisestä. Rakentamisluvan sai Fennovoima, joka aloitti ydinvoimalan rakentamisen Pyhäjoen Hanhikivelle vuonna 2012.
Golf Suomen ensimmäinen golfseura Helsingin Golfklubi perustettiin 1932. Suomen Golfliitto perustettiin 1957. Suomen ensimmäinen 18-reikäinen golfkenttä on Talin kenttä Helsingissä, joka laajennettiin täysimittaiseksi olympiavieraita varten 1952. Toinen täysimittainen kenttä Suomessa avattiin Espooseen 1982. Golfin suosio kasvoi Suomessa nopeasti 1980-luvun lopulla, ja maahan rakennettiin muutamassa vuodessa kymmeniä golfkenttiä.
Tšernobyl Neuvostoaikana Tšernobyl oli vuodesta 1932 lähtien piirin hallintokeskus ja se sai kaupungin aseman 1941. Vuonna 1970 kaupungista 18 kilometriä pohjoisluoteeseen alettiin rakentaa ydinvoimalaa, joka sai nimensä lähimmän kaupungin Tšernobylin mukaan. Voimalan viereen rakennettiin sen rakentajille ja työntekijöille Prypjatin kaupunki, jonne rakennustyöhön ja voimalan käyttämiseen liittyvä väestönkasvu suuntautui.
Sammatti Sammatin ensimmäinen kirkko rakennettiin vuosina 1665–1666 nykyisen kirkon itäpuolelle. Uusi kirkko rakennettiin 1754–1755. Kellotapuli kirkolle rakennettiin 1763. Sammatin seurakunta itsenäistyi Karjalohjan seurakunnasta verraten myöhään, 1. tammikuuta 1951. Sammatti oli Manner-Suomen viimeinen maalaiskunta, joka sai oman evankelis-luterilaisen seurakunnan.
Zaporižžja Zaporižžjan alueella, Enerhodarin kaupungissa on alueen mukaan nimetty Euroopan suurin ydinvoimala, kuuden reaktorin Zaporižžjan ydinvoimalaitos (Zaporožskaja AES), joka tuottaa puolet maan ydinvoimasta ja viidenneksen maan kokonaissähköntuotannosta. Laitoksessa on kuusi VVER-1000-reaktoria, jotka rakennettiin vuosina 1985–1995. Voimalan kokonaiskapasiteetti on 5 700 MW. Suuri sähköntuotanto on raskaan metalliteollisuuden edellytys.
Call of Duty: Advanced Warfare Pian kuitenkin alkaa ensimmäinen tehtävä. Terroristijärjestö KVA kaappaa Nigerian pääministerin. Kaappauksen takana toimii KVA:n johtaja Joseph Chkheidze, koodinimellä ”Hades”. He pelastavat pääministerin ja lähtevät pelastamaan teknologia. Teknologi saadaan pelastettua ja hänet lähetetään kuulusteluihin. Tämän jälkeen KVA hyökkää Seattlen ydinvoimalaan. Mitchell, Gideon ja monet muut sotilaat lähetetään estämään terroristien aikeet. He onnistuvat ajamaan KVA:n joukot pois Seattlesta, mutta reaktorit ylikuumenevat ja ydinvoimala tuhoutuu. KVA hyökkää myöhemmin eri puolille maailmaa ja hyökkäykset vaativat 50 000 ihmishenkeä.