mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Stetson Kennedy Floridan tutkimusprojekti päättyi, kun Yhdysvallat liittyi toiseen maailmansotaan. Kennedy hyväksyi vuonna 1942 paikan Congress of Industrial Organisationsin poliittisen toiminnan komitean toimituksellisena esimiehenä. Hän julkaisi roolissaan monografioita, jotka käsittelivät muun muassa henkiveroa, valkoista ylivaltaa ja muita äänestämiseen liittyivä rajoituksia, jotka estivät demokratian toteutumisen eteläisissä osavaltioissa. Kennedy ei pystynyt selkävaivojen takia osallistumaan taisteluihin, mutta hän päätti osallistua isänmaalliseen toimintaan soluttautumalla Ku Klux Klaniin ja atlantalaiseen uusnatsijärjestö Columbiansiin.
Yamato (taistelulaiva) "Yamato" vihittiin Japanin laivaston palveluskäyttöön Kuressa 16. joulukuuta 1941, vain kaksi viikkoa sen jälkeen, kun Japani oli tehnyt hyökkäyksen Pearl Harboriin Oahulle. Seremonia oli koruton, sillä Japani halusi edelleen pitää aluksen yksityiskohdat salassa julkisuudelta. Saman päivän iltana "Yamato" liittyi kapteeni (myöhemmin vara-amiraali) Gihachi Takayanagin komennossa 1. taistelulaivadivisioonaan.
Toinen teollinen vallankumous Vuonna 1853 yhdysvaltalainen komentajakapteeni Matthew Perry purjehti laivastonsa kanssa Edon satamaan ja pakotti Japanin lopettamaan eristäytymisen. Japani pakotettiin tekemään vapaakauppasopimuksia ja ulkomaisille kauppiaille annettiin satamissa erikoisoikeuksia. Japani oli tämän jälkeen vaarassa joutua samaan ulkovalloille alisteiseen kehitykseen kuin Kiina. Hallitsevaa Tokugawa-shōgunaattia vastaan nousi kansanliike, jota vetiät varakkaat kauppiaat, erityisesti Mitsui-kauppahuone. Tämä sai palautettua vallan keisarille Meiji-restauraatiossa 1868. Tämän jälkeen alkoi uusi aikakausi ja japanilaiset omaksuivat amerikkalaisia esikuvia sekä mukauttivat niitä omiin tarpeisiinsa. Feodaaliset järjestelmät kumottiin ja perustettiin asevelvollisuusarmeija, johon siirtyi paljon samuraita. Laivasto luotiin brittiläisen mallin mukaan. Maanviljelijät joutuivat maksamaan veronsa käteisellä, mikä edisti maatalouden kaupallistumista. Vero laskettiin pinta-alasta, joten tuottavat maanviljelijät maksoivat suhteellisesti vähemmän. Maakaupan vapautuminen mahdollisti kiinteistöjen panttaamisen ja synnytti pääomamarkkinat. Maatalous kasvoi ensimmäiseen maailmansotaan saakka samaa tahtia teollisuuden kanssa. Japani sai suurimman osan vientituloistaan maataloustuotteista. 1850-luvulla Ranskassa puhjenneen ja myöhemmin Kinnan levinneen silkkiäistoukkaruton aikana Japani pystyi hallintonsa avulla suojaamaan oman tuotantonsa. Paremman silkkilangan tuottamiseksi valtio perusti höyrykoneilla toimivia mallikehräämöjä. Vuonna 1860 Kiina oli hallinnut silkkimarkkinoita vieden kymmenen kertaa enemmän kuin Japani, mutta vuonna 1913 osat olivat vaihtuneet.
Luettelo lentokoneista Ranska
Ensimmäinen maailmansota
Toinen maailmansota
Toisen maailmansodan jälkeinen aika
Toinen maailmansota Vallatuilta saarilta Yhdysvallat aloitti voimakkaan ilmatoiminnan Japanin pääsaaria vastaan ja esimerkiksi Tokion pommitus muodostui siihen asti suurimmaksi operaatioksi lajissaan. Vuonna 1945 myös Neuvostoliitto julisti sodan Japania vastaan, vallaten takaisin Mantšurian. 15. elokuuta 1945, viikko Hiroshiman ja Nagasakin atomipommitusten jälkeen, Japani antautui ja miehitettiin.
Aasian kisat Tapahtuman historia juontaa Kaukoidän mestaruuskilpailuihin (The Far Eastern Championship Games), joita järjestettiin Japanin Keisarikunnan, Filippiinien ja Kiinan tasavallan välillä vuosina 1913–1934. Vuoden 1938 kisat peruuntuivat, kun Japani hyökkäsi Kiinaan ja valloitti Filippiinit. Toinen maailmansota levisi Tyynellemerelle ja kisat taukosivat aina vuoteen 1951 saakka.
Kuriilien kiista Vuonna 1862 Japani pyrki diplomaattiseen painostukseen aluekysymyksen ratkaisemiseksi. Vuonna 1866 Venäjä tarjosi Urupia ja kolmea muuta saarta saadakseen Sahalinin kokonaan itselleen. Vuonna 1867 Japani vetosi toisen kerran Venäjään. Vuosina 1869 – 1870 Japani toivoi Venäjän suostuvan Yhdysvaltain välitykseen. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Vuonna 1871 Japani liitti etelässä itseensä Rjukujun saariston.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2010 Japani aloitti kisat pienoisella yllätyksellä voittamalla Kamerunin 1–0. Alankomaat selvitti alkulohkon toisena joukkueena ilman pistemenetyksiä. Lohkon toisessa päätöspelissä Japani teki kaksi vapaapotkumaalia Tanskaa vastaan ja jatkoi 3–1 voiton turvin jatkoon.
Japan Post Bank Japan Post Bank Co., Ltd. () on suuri japanilainen pankki, jonka pääkonttori sijaitsee Tokiossa. Japan Post Bank (Japanin postipankki) on tytäryhtiö ja osa postitoimintojen ja rahoituspalvelujen yritysryhmää Japan Post Holdingsia. Japanin pörssissä noteerattu Japan Post Bank (osake 7182) perustettiin vuonna 2006 osana Japanin aiemmin valtiollisesti hoidetun postitoiminnan yksityistämistä. Emoyhtiö Japan Post Holdings oli talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten vuoden 2016 Forbes Global 2000 -listalla maailmanlaajuisesti sijalla 26. sijoittuen samalla Japanin toiseksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yritykseksi (osakkeiden markkina-arvo yhteensä 62,6 mrd USD toukokuussa 2016).
Kuriilit Toisessa maailmansodassa Neuvostoliitto oli pitkään puolueeton Japanin suhteen. Sodan loppuvaiheessa Jaltan konferenssissa 1945 Britannia, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto kuitenkin sopivat, että Neuvostoliitto voisi ottaa haltuunsa Kuriilit ja Etelä-Sahalinin, mikäli se yhtyisi Japanin vastaiseen sotaan. Saksan antauduttua Neuvostoliitto liittyi sotaan Japania vastaan 9. elokuuta 1945. Japani antautui jo 14. elokuuta, ja Neuvostoliitto otti koko Kuriilien saariston haltuunsa 5. syyskuuta mennessä. Alueesta muodostettiin Habarovskin aluepiirin kuulunut Etelä-Sahalinin piiri vuonna 1947.
Japani Japanilla on tiiviit taloudelliset ja sotilaalliset suhteet sen tärkeimpään liittolaiseen Yhdysvaltoihin. Maiden välinen turvallisuusyhteistyö muodostaa Japanin ulkopolitiikan kulmakiven. Yhdistyneiden kansakuntien jäsen Japani on ollut vuodesta 1956 lähtien. Maa on ollut väliaikaisena YK:n turvallisuusneuvoston jäsenenä yhteensä 18 kertaa, viimeksi vuosina 2005–2006. Japani kuuluu myös turvallisuusneuvoston pysyvää jäsenyyttä tavoittelevaan G4-ryhmään. G8-ryhmän, APECin ja ASEAN+3:n jäsenenä sekä East Asia Summitin osallistujamaana Japani on aktiivinen kansainvälisten suhteittensa hoidossa. Japani on myös maailman toiseksi merkittävin kehitysavun antaja: vuonna 2004 maa lahjoitti kehitysapuun 0,19 prosenttia bruttokansantuotteestaan.
Suomen Kauppapankki Pankki perustettiin vuodenvaihteessa 1906–1907 sen jälkeen kun Pohjoismaiden Osakepankki oli päättänyt siirtää pääkonttorinsa Viipurista Helsinkiin. Suomen Kauppapankilla oli 13 konttoria Etelä- ja Itä-Suomessa ja sen pääkonttori sijaitsi Viipurissa jonne pankille valmistui vuonna 1912 pääkonttorirakennus Torkkelinkatu 12:ta. Pankilla oli vuonna 1920 talletuksia 68 miljoonan markan edestä.
Pankki Vuonna 1811 keisari Aleksanteri I antoi määräyksen perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen pankki, "Waihetus- Laina- ja Depositioni-Contori" (). Turusta Helsinkiin pankki muutti vuonna 1819. Tästä pankista tuli vuonna 1840 Suomen Pankki, joka on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki. Varsinaiset keskuspankkitehtävänsä Suomen Pankki aloitti vasta 1800-luvun loppupuolella, kun Suomi oli saanut oman rahan ja maahan oli perustettu liikepankkeja.
Kansallis-Osake-Pankki Kansallis-Osake-Pankki, lyhyemmin Kansallispankki tai KOP, oli vuosina 1889–1995 toiminut suomalainen liikepankki. Se perustettiin suomalaisuusliikkeen vastineeksi ruotsinkielisten Yhdyspankille. Vuonna 1933 KOP:hen sulautui Luotto-Pankki ja vuonna 1958 Suomen Maatalous-Osake-Pankki. KOP:n pääkonttori sijaitsi Helsingin Aleksanterinkadulla Theodor Höijerin suunnittelemassa, vuonna 1893 valmistuneessa rakennuksessa, jota oli laajennettu vuosina 1925 (Onni Tarjanne) ja 1962 (Antero Pernaja).
Suomen Käsityöläis-Osakepankki Suomen Käsityöläis-Osakepankki (vuodesta 1943 Käsiteollisuuspankki Oy) oli vuonna 1917 perustettu pienteollisuutta ja vähittäiskauppaa palvelemaan tarkoitettu liikepankki. Pankilla oli 11 konttoria ja 1920 sen talletukset olivat 14 miljoonaa markkaa. Pääkonttori sijaitsi Helsingissä, ensin "Pohjoisesplanadi 37":ssä, sitten "Keskuskatu 1":ssä. Pankki kärsi huomattavia luottotappioita 1940 Viipurin menetyksen jälkeen. Se fuusioitiin Pohjoismaiden Yhdyspankkiin 1945.
Interbank Interbank Osakepankki oli ensimmäinen pankki, joka syntyi Suomen suljettuun pankkijärjestelmään. Se oli myös ensimmäinen suomalainen sotien jälkeen perustettu yksityinen pankki. Yhtiö fuusioitui vuonna 1998 Mandatum & Co:n kanssa.
Helsingin Diskonttopankki Helsingin Diskonttopankki Oy oli ensimmäinen itsenäisessä Suomessa perustettu uusi pankki. Pankki perustettiin vuonna 1918.
S-Pankki S-Pankki Oy on S-ryhmän ja LähiTapiolan omistama suomalainen kauppapankki, jonka Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (SOK) perusti vuonna 2006 korvaamaan Osuuskauppojen säästökassat. S-Pankin ovet avautuivat asiakkaille lokakuussa 2007. S-Pankki tarjoaa asiakkailleen palveluita päivittäisten raha-asioiden hoitamiseen, säästämiseen, sijoittamiseen ja hankintojen rahoittamiseen. S-Pankin toimitusjohtajana on toiminut 22.6.2006 alkaen Pekka Ylihurula. S-Pankki on Suomen ensimmäinen ja ainoa kauppapankki. Muualla kauppapankkeja on muun muassa Ruotsissa ICA-ketjulla ja Britanniassa Tescolla.
Huhtamo Pankkitoiminnan aloitti 1909 Frans Punovuori. Punovuori itse toimi ensimmäisenä kassanhoitajana 27 vuotta. Pankki toimi kansakoulun tiloissa. Kruununvoudin papereissa pankki sijaitsi Huittisten pitäjän Löysälän kylän Huhtamon metsäseudulla. Opettaja Punovuori ehdotti vuonna 1910, että Huhtamoon pitäisi saada Huittisten Osuuskaupan sivumyymälä. Osuuskaupan hallitus otti kuitenkin kielteisen kannan esitykseen. Myymälä saatiin lopulta muutamaa vuotta myöhemmin vuonna 1916. Huhtamossa oli parhaimmillaan 1950-luvulla viisi kauppaa. Autokalusto oli vielä vähäistä, joten tarvikkeet hankittiin lähikaupasta. Ensimmäinen postivuoro saatiin Alastaron kautta neljästi viikossa. Huittisten Telefooni oy:n ensimmäinen sivukeskus perustettiin vuonna 1911 Huhtamoon, kun kahdeksan osakasta ilmoittautui puhelimen käyttäjiksi. Kustaa Rantanen perusti Ilmiönmaahan 1907 yksityisen turvepehkutehtaan, jonka yhteydessä oli mylly ja sahaliike.
Aktia Pankki Aktia on Suomen nykyisin toimivista talletuspankeista vanhin. Pankki perustettiin 1825 nimellä "Helsingfors Stads Sparbanks Inrättning", perustamisjärjestyksessä toisena säästöpankkina Suomessa. Säästöpankin perustamiseen ajoivat yhteiskunnalliset syyt. Työttömyys, köyhyys ja kerjäläisyys olivat tuolloin kärjistyneet Helsingissä ja köyhäinavun oli havaittu passivoivan köyhiä. Pankin tarkoituksena oli tarjota turvalliset talletukset ja korkoa rahoille siten, että säästäminen kannustaisi ""ahkeruuteen huolenpitoon ja työteliäisyyteen"" eikä suosisi ""laiskuutta, huonomuistisuutta ja itse aiheutettua kurjuutta"". Säästöpankkia hoidettaisiin tavoittelematta omaa etua. Pankki avasi ovensa 8.4.1826. Ensimmäinen asiakas oli kalastajantytär Sophia Albertina Schelin, joka talletti säästötilille numero 1 kuusitoista sillinkiä. Pankki oli aluksi auki vain lauantai-iltaisin. 1800-luvun kuluessa pankin toiminta laajeni. Vuonna 1870 pelättiinkin, että kansalaisten lisääntynyt säästäväisyys voisi saattaa pankin perikadon partaalle. Pankki ei voinut taata, että talletettavista varoista saataisiin korkoa, ja niin koronmaksu lakkautettiin, jos talletus ylitti tietyn määrän. Vuoteen 1875 mennessä pankki oli saanut 16 745 talletusasiakasta.
Länsi-Suomen Osake-Pankki Länsi-Suomen Osake-Pankki oli 1912 perustettu Lounais-Suomessa toiminut liikepankki. Pankilla oli 17 konttoria Lounais-Suomen alueella ja sen talletukset olivat vuonna 1920 72 miljoonaa markkaa. Länsi-Suomen Osake-Pankki omisti yhdessä Tampereen Osake-Pankin kanssa helsinkiläisen 1918 perustetun Maakuntain Keskus-Pankki Oy:n. Vuonna 1929 nämä kolme pankkia yhdistettiin Maakuntain Pankki Oy:ksi.
Banco di Santo Spirito Banco di Santo Spirito (sanatarkasti "Pyhän Hengen Pankki") oli Vatikaanissa vuosisatojen ajan toiminut pankki. Sen perusti paavi Paavali V vuonna 1605, ja se oli aikoinaan Euroopan ensimmäinen valtionpankki, Rooman ensimmäinen julkinen talletuksia vastaan ottava pankki, ja ennen vuoden 1992 fuusiota vanhin yhtäjaksoisesti toiminut pankki.
Maakuntain Pankki Maakuntain pankki oy oli 1929 perustettu liikepankki, joka oli muodostettu yhdistämällä 3 liikepankkia: Länsi-Suomen Osake-Pankki, Tampereen Osake-Pankki ja näiden yhdessä omistama Maakuntain Keskus-Pankki Oy. Maakuntain Pankki oli perustamisensa jälkeen Suomen kolmanneksi suurin liikepankki, mutta se joutui 1930-luvun lamavuosina vaikeuksiin holtittoman luotonantonsa takia. Pankin tappiot nousivat yli 180 miljoonan markan, ja Suomen Pankki painosti sen yhdistymään 1932 Kansallis-Osake-Pankkiin.
Vaasan Osake-Pankki Vaasan Osake-Pankki (Wasa Aktie-Bank) oli vuonna 1879 Vaasassa perustettu liikepankki. Pääkonttorin lisäksi sillä oli 23 sivukonttoria, joista yksi sijaitsi Helsingin Eteläesplanadilla Wasa Aktiebankin talossa. Wasa Aktie Bankilla oli 160 miljoonan markan talletukset vuonna 1920.
Etelä-Suomen Pankki Etelä-Suomen Pankkia rasittivat Hella Wuolijoen johtamalle Aunuksen Puuliike Oy:lle myönnetyt lainat ja pankkia syytettiin myös koronkiskonnasta. Tämä johti lopulta siihen, että Etelä-Suomen Pankki fuusioitiin Liittopankkiin.
Kryptovaluutta Nykyisin myös pankit hyödyntävät kryptovaluuttoja. Tunnetuin esimerkki on Ripple-yhtiön luoma kryptovaluutta XRP, jota voidaan hyödyntää pankkien likviditeettiongelmissa. Myös monet valtiot suunnittelevat omaa kryptovaluuttaansa. Maailman ensimmäinen valtiollinen kryptovaluutta on Venezuelan Petro. Ruotsi on tutkinut myös vuosia mahdollista eKruunun käyttöönottoa. Suomen naapurimaista myös Viro ja Venäjä ovat suunnitelleet kansallisten kryptovaluuttojen käyttöönottoa.
Suomen pankkikriisi Suomen talous näytti horjumisen merkkejä syksyllä 1989. Suomen Pankki oli sitoutunut vakaan markan politiikkaan. Valuuttapaon vuoksi Suomen Pankki joutui puolustamaan markan arvoa nostamalla korkotasoa huomattavasti. Korkojen nousu rasitti pankkien kannattavuutta nakertamalla korkomarginaalia. Pankit joutuivat ns. korkoloukkuun, jolla tarkoitettiin sitä, että pankit olivat antaneet rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin mitä ne itse maksoivat siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä. Samaan aikaan pankit rahoittivat näitä lainoja lyhytaikaisella markkinarahalla, jonka korko oli selvästi korkeampi. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja.
Suomen Pankki Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina siirtymätalouksien tutkimuslaitos. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo Snellmaninkadulla lähellä Senaatintoria. Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous). Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin.
Pankki Suomen talous ylikuumeni 1980-luvun lopussa. Varovaisimmat pankit alkoivat pyrkiä eroon huonoista lainoista, mutta SKOP ja monet säästöpankit jatkoivat riskinottoa. Neuvostoliiton kaupan pysähtyminen oli suurin syy siihen, että Suomen talous lamaantui vuonna 1991. Korkotaso nousi, kun Suomen luottoluokitus heikkeni. Pankit saivat yleisön vihan päällensä, kun korkojen nousun käsitettiin olevan pankkien syytä. Suomen Pankki otti syksyllä 1991 SKOP:n hallintaansa estääkseen sen konkurssin. Suomen Työväen Säästöpankki STS taas siirtyi kesällä 1992 KOP:n omistukseen. Suomen Säästöpankki ja SKOP jaettiin lokakuussa 1993 neljään osaan siten, että KOP, SYP, osuuspankit ja Postipankki saivat kukin yhden neljänneksen. Pankkien pelastamisessa oli myös otettava käyttöön roskapankit (Arsenal ja Siltapankki), joihin siirrettiin Suomen Säästöpankin ja STS:n ongelmaluotot.
Säästöpankkiosakeyhtiö Säästöpankin muuttaminen säästöpankkiosakeyhtiöksi tuli mahdolliseksi 1992. Ensimmäinen säästöpankkiosakeyhtiö oli Suomen Säästöpankki. Pankki oli tuolloin vakavissa vaikeuksissa ja se muutettiin lain tultua voimaan välittömästi säästöpankkiosakeyhtiöksi, jotta se voisi ottaa vastaan valtion tukea. Tuen ehtona oli osakeyhtiömuoto, jotta valtiovalta voisi vaikuttaa pankkiin. Seuraava säästöpankkiosakeyhtiö oli Aktia, joka muuttui osakeyhtiömuotoon keväällä 1993. Aktia on myöhemmin muuttunut liikepankiksi.
Suomen Maatalous-Osake-Pankki Suomen Maatalous-Osake-Pankki oli vuonna 1916 perustettu liikepankki, jonka pääkonttori oli vuoteen 1927 saakka Tampereella ja sen jälkeen Helsingissä Eteläesplanadi 24:ssä. Pankilla oli 32 sivukonttoria. Pankki fuusioitiin 1958 Kansallis-Osake-Pankkiin.
Suomen Pankki Suomen Pankki perustettiin vuonna 1811 nimellä "Vaihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa". Pankki antoi lainoja ja otti vastaan talletuksia. Yksityishenkilöiden talletukset olivat kuitenkin korottomia. Sen vuoksi vain harvat käyttivät mahdollisuutta säilyttää varojaan pankissa.
Suomen Luotto-osuuskunta Osuuskunnan perustajina olivat Helsingin Aleksanterinkadun kauppiaat ja pankit, jotka halusivat tehdä maksamisesta sujuvampaa. Luottokunnan ensimmäinen maksukortti oli OK-kortti.
Sprengtportenin perustuslakiehdotus Alkuperäinen perustuslakiehdotus sisälsi kirjaukset pankista, rahasta ja valtion raha-asioista koskevista säännäksistä. Lähteiden mukaan Sprengtportenin suunnitelmissa oli myös perustaa valtionpankki. Vaikka Sprengtportenin perustuslakiehdotus sisälsi huomattavasti vaikutteita Hollannista ja Yhdysvalloista, Suomen maakuntien itsehallinto on näihin verrattuna huomattavasti kapeampi. Valtiosäätyrakenne on kuitenkin ruotsalaista alkuperää. Sprengtportenin omaa rakennetta on asettaa kaksi lainsäädäntöelintä rinnan: kongressi ja säätyvaltiopäivät, joista ensimmäinen on vastuunalainen jälkimmäiselle. Samalla kongressi toimii sekä hallituksena että eduskuntana, joskin valtaa on edelleen delegoitu kongressin valitsemalle neuvostolle. Ranskasta ja valistusihanteista on selkeästi lainattu kirjaus vallan kuulumisesta kansalle. Sprengtportenin ajatus Suomen valtionpankista kuitenkin toteutui vuonna 1811, kun Suomen pankki perustettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan.
Turun Suomalainen Säästöpankki Itä-Hämeenkadulta alkanut toiminta siirtyi 1905 keskemmälle, Kauppiaskatu neljään. Vuonna 1908 pankki osti pakkohuutokaupassa kiinteistön Kauppiaskadun ja Venäjänkirkkokadun (nykyisen Yliopistonkadun) kulmasta, johon nousi ensimmäinen oma pankkirakennus vuonna 1910. Nykyinen tontin rakennus on alun perin Albert Richardtsonin piirtämä kivitalo vuodelta 1926, jota ovat sittemmin korottaneet ja modernisoineet kauas alkuperäisasusta Erik Bryggman ja Aarne Ehojoki.
Turun Suomalaisen Säästöpankin ottolainaus kasvoi voimakkaasti kolmena ensimmäisenä toimintavuotena, minkä jälkeen kasvu hidastui. Lainoja pankki myönsi pääasiassa turkulaisia kiinteistövakuuksia vastaan. Pankki liittyi vuonna 1906 perustettuihin Suomen Säästöpankkien valtuuskuntaan ja Suomen Säästöpankkiyhdistykseen sekä vuonna 1908 perustetun Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin osakkaaksi. 
Vuonna 1918 käyty Suomen sisällissota ei aluksi vaikuttanut pankin toimintaan, vaikka kaupunki oli punaisten hallinnassa. Pian kuitenkin lama johti korkojen nostoon ja vaikeutti pankin toimintaa, kunnes tilanne parani 1920-luvun puolivälissä. Uuden torinkulman toimitalon myötä pankin henkilökunnan määrä kasvoi 1920-luvulla neljästä kahdeksaan, ja pankki nousi Suomen kymmenen suurimman säästöpankin joukkoon. Se oli pienempi kuin tuolloin jo satavuotias Turun Säästöpankki, mutta suurempi kuin vuonna 1914 perustettu Turun Työväen Säästöpankki.
Tampereen ylioppilastalo Talo kuului alkuaan Suomen Yhdyspankille. Katutasossa sijaitsi näyttävä pankkisali ja kellarissa pankkiholvi. Yläkerrassa oli kaksi asuinhuoneistoa johtajille. Kun pankki vuonna 1938 muutti avarampiin tiloihin Kauppakadun toiselle puolelle, Tampereen kaupunki osti kiinteistön. Se sijoitti sinne muun muassa taksoitusviraston ja huoltotoimiston. Myöhemmin talo kävi vanhanaikaiseksi ja epäkäytännölliseksi, joten kaupunginvaltuusto antoi sen vuonna 1966 tamperelaisten ylioppilaskuntien käyttöön.
Kansallis-Osake-Pankki Pankin ensimmäinen nimi oli Kansallis-Osakepankki. Tällä nimellä pankki toimi vuodet 1889–1892, ennen kuin nimi ruvettiin kirjoittamaan kahdella yhdysviivalla Kansallis-Osake-Pankki.
Tilastotiede Tilastotiedettä sovelletaan monilla tutkimusaloilla, joihin kuuluvat esimerkiksi luonnon-, yhteiskunta- ja humanistiset tieteet. Tilastollisella päättelyllä on tärkeä osuus tieteellisessä hypoteesin testauksessa. Tilastotiedettä käytetään myös teollisuudessa. Tilastotiedettä hyödynnetään myös valtion ja kuntien virallisissa tilastoissa sekä kansantalouden tilan selvittämisessä, ja historiallisesti julkinen valta oli ensimmäinen tilastojen hyödyntäjä. Vuonna 1749 laadittiin Suomen ensimmäinen väestötilasto. Suomessa Tilastokeskus tuottaa valtaosan Suomen virallisista tilastoista. Muita tilastoviranomaisia Suomessa ovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Luonnonvarakeskus sekä Tulli. Myös Suomen Pankki tuottaa merkittävän määrän virallisia tilastoja.
Kauppapankki S-Pankki on Suomen ensimmäinen ja ainoa kauppapankki. Muualla kauppapankkeja on muun muassa Ruotsissa ICA-ketjulla ja Britanniassa Tescolla. Yhdysvalloissa Walmart on julkistanut GoBank-palvelun.
Turun Suomalainen Säästöpankki Avajaispäivänä 82 asiakasta kävi tekemässä talletuksensa pankkiin, ja vähän myöhemmin pankista annettiin ensimmäinen laina. Aluksi vain pari tuntia päivässä auki ollutta pankkia hoitivat sivutoimenaan hovioikeuden kanneviskaali August Sunell ja kirjanpitäjä Urho Costiander. Vuonna 1910 pankille nimitettiin vakituinen kamreeri.
Kiinalainen ravintola Ensimmäinen kiinalainen ravintola avattiin vuonna 1907 Lontoossa. Ensimmäinen kiinalainen ravintola Suomessa vuosina 1953–1960 sijaitsi Hotelli Tornissa.
Suomen 1990-luvun alun lama Pankkien pelastamiseksi perustettiin huhtikuussa 1992 Valtion vakuusrahasto, joka jakoi pankeille lainamuotoista pankkitukea. Suurimmat saajat olivat SKOP ja Suomen Säästöpankki. Kaikki muutkin pankit saivat pankkitukea. Säästöpankkiryhmä koottiin suurimmaksi osaksi Suomen säästöpankkiin, joka jaettiin osuuspankkiryhmän, KOP:n, Postipankin ja Yhdyspankin kesken. KOP:n oli vuonna 1994 pakko yhdistyä Yhdyspankin kanssa Merita-pankiksi.
Belarusbank Vuoden 2013 alussa pankilla oli Valko-Venäjällä kaikkiaan 1 778 toimipistettä, joista kaupungeissa sijaitsi 48 % ja maaseudulla 52 %.
Maxi Ensimmäinen Maxi-market sijaitsi Espoon Leppävaarassa, ja se avattiin vuonna 1971. Se oli aikanaan Suomen järjestyksessä toinen automarket, ensimmäinen oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa. Vuonna 1975 Leppävaaran Maxi oli liikevaihdoltaan Suomen neljänneksi suurin tavaratalo.
Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki Vuonna 1989 Suomen talous oli ylikuumentunut. Suomen Pankki yritti hillitä pankkien luotonannon kasvua. SKOP ja säästöpankit kuitenkin jatkoivat lainojen aggressiivista markkinointia Suomen Pankin ohjeista piittaamatta. Säästöpankit janosivat kasvua eikä SKOP pystynyt sitä hillitsemään. Se lietsoi lisää lainojen myyntiä. Säästöpankkien luotonannon rajun kasvun seurauksena SKOP velkaantui, erityisesti ulkomaille. SKOP sai valuuttavelkaa edullisesti, koska sen luottoluokitus oli hyvä vielä 1989. Loppuvuonna korot kuitenkin nousivat hillittömästi. Pankit, SKOP mukaan luettuna, joutuivat ns. "korkoloukkuun". Se tarkoitti, että pankki oli antanut rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin se itse maksoi siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä; pankki rahoitti näitä lainoja lyhytaikaisella, korkeakorkoiseksi muuttuneella markkinarahalla. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja.
Obligaatio Suomen ensimmäinen obligaatio laskettiin liikkeelle vuonna 1841, jolloin Suomen Senaatti sai Keisarillisen Majesteetin julistuksella oikeuden antaa 100 hopearuplan arvoisia welkaseteleitä eli obligatsioneja. Suomen Pankki teki ensimmäisen ja viimeisen liikkeellelaskunsa, ja veti varsin pian pois koko lainan lyhentämällä velkapääomaa suunniteltua nopeammalla aikataululla.
Liedon Säästöpankki Liedon Säästöpankki on suomalainen, itsenäinen ja paikallinen pankki, jonka on perustanut vuonna 1895 Liedon Nuorisoseura. Liedon Säästöpankki on Varsinais-Suomen neljänneksi suurin pankki ja Suomen toiseksi suurin Säästöpankki (huhtikuu 2014). Pankki toimii seitsemällä paikkakunnalla kymmenen konttorin voimin. Henkilökuntaa pankissa on noin 110 ja asiakkaita 54 200. Liedon Säästöpankki on osa valtakunnallista Säästöpankkiryhmää. Pankki on lähtöisin nimensä mukaisesti Liedon kunnasta, mutta nykyisin pääkonttori on Turussa.
Kiinan kansanpankki Kiinan kansanpankki perustettiin 1. joulukuuta 1948. Alun perin sen pääkonttori sijaitsi Hebein maakunnassa, josta se muutti Pekingiin 1949. Kiinan kansanpankki oli vuoteen 1978 Kiinan ainoa pankki, ja se vastasi myös liikepankeille kuuluvista tehtävistä. Vuonna 1980 kaupallisen pankin ominaisuudet erotettiin Kiinan kansanpankista, jolloin ne jaettiin neljälle itsenäiselle mutta valtion omistamalle pankille, jonka jälkeen 1983 Kiinan kansanpankki julistettiin keskuspankiksi.
Hevonen Suomessa Vuonna 1587 Juhana III antoi määräyksen rakentaa maanteitä. Hämeen härkätie Turusta Hämeenlinnaan oli Suomen ensimmäinen valtatie. Suomen ensimmäinen hevosajoneuvoja valmistanut tehdas sijaitsi Varsinais-Suomessa Uskelassa. Vaunut tulivat pääasiassa ylhäisön käyttöön, rahvas ei saanut niitä käyttää tai valmistaa. Tavallinen kansa kulki kesäisin pääasiassa vesiteitse, talvisin ja myös kesäisin ajettiin rekiä.
Kaupthing Suomessa Kaupthingilla oli tytäryhtiö, Kaupthing Bank Oyj vuodesta 2005 alkaen, mutta tämä yhtiö sulautui emoyhtiöönsä 31. joulukuuta 2007, mistä lähtien pankki on toiminut Suomessa sivuliikkeenä. Kysymyksessä oli ensimmäinen suomalaisen yhtiön sulautuminen ulkomaiseen yhtiöön sen jälkeen kun osakeyhtiölakiin tuli mahdollisuus tehdä tällainen sulautuminen.
Suomen pankkikriisi Vapautuneilla markkinoilla tilanne oli ennennäkemätön niin pankeille, luotonottajille kuin valvontaviranomaisille. Kun lainarahaa oli nyt runsaasti saatavilla, kotitaloudet ja yritykset velkaantuivat nopeasti. Pankit pyrkivät totuttuun tapaan kasvattamaan markkinaosuuksiaan ja rahoittivat luottoekspansiota rohkeasti lyhytaikaisella markkinarahalla. Näin ne joutuivat alttiiksi mittaville korko- ja luottotappioriskeille, joihin ne eivät osanneet varautua. Pankit osallistuivat myös riskialttiisiin, mutta onnistuessaan tuottoisiin osakemarkkinaoperaatioihin, joita olivat esimerkiksi yrityskaupat ja niin sanotut nurkanvaltaukset. Pankkien riskinhallinta oli heikkoa eivätkä valvontaviranomaiset, Suomen Pankki ja pankkitarkastusvirasto, kyenneet puuttumaan ongelmiin ajoissa.
Suomen pankkikriisi Suomen Pankki yritti hillitä talouden ylikuumenemista vuonna 1989. Talous oli kasvanut liian nopeasti: vaihtotaseen alijäämä syventynyt, inflaatiotavoite karannut käsistä, osakkeiden hinnat kohonneet nelinkertaisiksi vuodesta 1985. Luotonanto oli kasvanut liikaa. Suomen Pankki vaati luotonannon kasvun rajoittamista 10 prosenttiin. Muut pankit noudattivat rajoitusta, mutta säästöpankit eivät totelleet. Päinvastoin, ne halusivat kasvaa. SKOP:n ja säästöpankkien mielettömät kasvutavoitteet paljastuivat Suomen Pankille sattumalta. Säästöpankkifederaation luotonanto kasvoi vuonna 1989 lopulta 24,5 %. Kasvu rahoitettiin velkaantumalla ulkomaille.
Tampereen Osake-Pankki Pankilla oli vuonna 1920 28 konttoria ja talletuksia 79 miljoonan markan arvosta. Tampereen Osake-Pankki omisti yhdessä Länsi-Suomen Osake-Pankin kanssa helsinkiläisen 1918 perustetun Maakuntain Keskus-Pankki Oy:n. Vuonna 1929 nämä kolme pankkia yhdistettiin Maakuntain Pankki Oy:ksi. Ennen yhdistymistä Tampereen Osake-Pankilla oli 1920-luvun lopulla 42 sivukonttoria ja sen osakepääoma oli 65 miljoonaa markkaa.
Talletussuoja Kaikki Suomessa toimiluvan saaneet talletuspankit ovat kotimaisen talletussuojajärjestelmän piirissä. Tilien lukumäärästä riippumatta tallettajan talletukset yhdessä pankissa korvataan 100 000 euroon asti. Yhtenä pankkina pidetään talletussuojan osalta myös pankkeja, jotka vastaavat kokonaan tai osittain toistensa sitoumuksista tai velvotteista. Tällaisia pankkeja ovat Suomessa OP Ryhmään, POP Pankki -ryhmään tai Säästöpankkiryhmään kuuluvat pankit.
Kirkkokatu 10 (Oulu) Omaa toimitaloa varten pankki osti tontin Kauppurienkadun ja Kirkkokadun kulmauksesta. Tontin omistaja kauppias Gust Hägg hyväksyi vankilanjohtaja V. O. Juveliuksen pankin puolesta tekemän tarjouksen ja kauppa syntyi maaliskuussa 1910. Tontilla sijaitsi useita pääasiassa puisia rakennuksia, mutta osa tontista oli rakentamatta ja tuolle paikalle toimitaloa suunniteltiin. Vanhoja taloja pankki vuokrasi edelleen aina vuoteen 1932 asti, jolloin ne purettiin uudisrakennuksen tieltä.
Maakuntain Keskus-Pankki Pankin perustajat olivat Länsi-Suomen Osake-Pankki, Tampereen Osake-Pankki, Savo-Karjalan Osake-Pankki ja Pohjolan Osake-Pankki. Ne perustivat Maakuntain Keskus-Pankin itselleen edustajaksi hoitamaan asioitaan Helsingissä. Osakepääomaksi tuli 10 miljoonaa markkaa.
Suomen pankkikriisi Lopullisesti SKOPin maksuvalmius romahti 19. syyskuuta 1991, kun muut pankit eivät enää ostaneet sen sijoitustodistuksia. Jotta koko pankkijärjestelmä ei sortuisi, Suomen Pankki otti SKOPin haltuunsa. Osake-enemmistö ja määräysvalta SKOPissa siirtyivät Suomen Pankille. Siinä vaiheessa SKOPille oli annettu tukea jo 16,2 miljardia markkaa.
Suomen Pankki Suomen Pankki (lyhenne SP) on Suomen keskuspankki ja jäsenenä Euroopan keskuspankin valvomassa Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Suomen pankin pääkonttori sijaitsee Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Unioninkadun rajaamalla tontilla. Vuonna 1883 valmistuneen pankkirakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Ludwig Bohnstedt. Suomen Pankin perusti vuonna 1811 keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivien esityksestä Turkuun nimellä Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori. Pankki siirrettiin Helsinkiin 1819. Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki, joskin toimintansa alkuvaiheissa sillä ei juuri ollut keskuspankin toimenkuvaan kuuluvia tehtäviä. Keskuspankin piirteitä toivat vuoden 1840 raharealisaatio, Suomen markan ottaminen käyttöön 1860–1865 ja liikepankkien perustaminen 1800-luvun jälkipuoliskolla.
Turku 1200-luvulla 1200-luvulla Turun alueelle syntyi kaupunkiasutus, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Aluksi asutus sijaitsi piispanistuimen luona Koroisissa, mutta mahdollisesti jo vuosisadan loppupuolella tai viimeistään 1300-luvun alussa perustettiin Turun kaupunki Aurajoen alajuoksulle. Sana "turku" tulee yleisesti hyväksytyn teorian mukaan muinaisvenäjän sanasta "tǔrgǔ", joka tarkoittaa ”toria”. Nykyistä Turkua alettiin kenties sanoa ”Suomen Turuksi” erotukseksi muista markkinapaikoista eli ”turuista”, joita muinoin ehkä sijaitsi pitkin Suomen rannikkoa.
Vahinkovakuutus Vahinkovakuutuspalveluita saa myös pankkipalvelujen yhteydessä. Suomessa on 2000-luvulla syntynyt useita pankkien ja vakuutusyhtiöiden kumppanuuksia ja yhdistymisiä. Asiakkaalle pankki- ja vakuutusasioiden yhdistäminen voi tuoda keskittämisetuja ja ajansäästöä. On arveltu, että talouskriisi nopeuttaa pankki- ja vakuutusalan yhdentymistä Suomessa.
Atlas-pankki Atlas-pankki Oy oli vuosina 1924–1929 toiminut suomalainen liikepankki. Sen edeltäjä oli Oulussa vuonna 1918 perustettu Pohjois-Suomen Pankki, mutta 1924 se siirtyi Helsinkiin ja otti nimen Atlas-pankki. Pankille valmistui vuonna 1929 uusi Toivo ja Jussi Paatelan suunnittelema pääkonttorirakennus Helsingin Yliopistonkadun (silloinen Hallituskatu) ja Mikonkadun kulmaan. Pankilla oli kaikkiaan 25 konttoria.
Suomen Säästöpankki Suomen Säästöpankki perustettiin vuonna 1992 nimellä "Suomen Säästöpankki - SSP". Siihen liittyi 41 säästöpankkia. Pankista tuli markkatalletusten määrällä mitaten Suomen suurin pankki.
Tampereen Osake-Pankki Toimintansa Tampereen Osake-Pankki aloitti 17.10.1898. Ensimmäinen pääjohtaja oli R. Laethén, joka kuitenkin kohta kuoli. Hänen seuraajansa oli Ernst Borenius.
Nomos-Bank Yritys on kasvanut viime vuosien aikana. Pankilla oli vuoden 2012 lopussa yhteensä 297 alueellista haaraosastoa, joista yli 40 % sijaitsi venäläisittäin vauraalla Tjumenin alueella ja Hanti-Mansiassa.
Työväen säästöpankki Suomen ensimmäinen nimensä perusteella "työväen" säästöpankki perustettiin 1899 "Loimaan työväenyhdistyksen" esityksestä. Pankkia kuitenkin hallitsivat lähinnä talolliset ja virkamiehet. Nämä vierastivat radikalisoitunutta työväenliikettä niin paljon, että pankin nimeksi muutettiin "Loimaan Säästöpankki" vuonna 1907.
Pohjois-Suomen Pankki Pohjois-Suomen Pankki Osakeyhtiö oli vuonna 1918 Ouluun perustettu liikepankki.
Otto Hjelt (pankinjohtaja) Vuonna 1892 Hjelt palkattiin Taalintehtaan masuunin varaisännöitsijäksi, mutta työsuhde purettiin yhtiön suurimman velkojan KOP:n vaatimuksesta. Hän asui sen jälkeen viisi vuotta Pietarissa, jossa työskenteli muun muassa ulkomaisille pankeille ja Nobel-yhtiölle. Vuonna 1897 Hjelt palasi Suomeen, kun hänet nimitettiin uuden Suomen Maanviljelys- ja Teollisuuspankin pääjohtajaksi. Pankin perustajina oli henkilöitä, jotka olivat tukeneet häntä KOP:ssa erottamisprosessin yhteydessä. Pankin toimintaa pyrittiin laajentamaan nopeasti hölläkätisellä lainanannolla. Hjeltin toimet joutuivat jälleen kyseenalaiseen valoon, kun Maanviljelys- ja Teollisuuspankin luotottama viipurilainen yritys Taimi Oy ajautui kesällä 1900 selvitystilaan. Hänet erotettiin jälleen joulukuussa 1900 ja koko pankki ajautui pian sen jälkeen konkurssiin. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen liikepankin konkurssi. Kun vihaiset osakkeenomistajat ja tallettajat uhkasivat haastaa entisen johtokunnan oikeuteen, Hjelt pakeni syksyllä 1901 lopullisesti Suomesta ja asettui Yhdysvaltoihin. Hän hylkäsi samalla myös perheensä.
Pankki Nykyään pankki käsitetään yleisesti instituutiona, jolla on luottolaitokselle myönnetty toimilupa. Yleensä pankkilupia myöntää pankkisäädännön määrittelemä viranomainen ja se antaa oikeudet tarjota tavanomaisimpia palveluita kuten talletuksia. Suomessa nykyään luottolaitostoimiluvan myöntää Finanssivalvonta. Suomessa pankeiksi kutsutaan ainoastaan luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan yleisön talletuksia. Esimerkiksi pelkkää joukkovelkakirjarahoitusta hankkiva luottolaitos ei ole pankki. Monet lainsäädännöt tuntevat myös rajoitettuja instituutioita, joilla on oikeus pankkitoiminnan kaltaisiin oikeuksiin ilman tarvetta pankkiluvalle.
Alarik Nystén Alarik Nystén (1875–1936) oli suomalainen pankinjohtaja. Hän oli Helsingin Osakepankin johtokunnan jäsen 1916–1921 ja pääjohtaja 1921–1936, ja hänen aikanaan pankkiin sulautettiin viisi muuta pankkia, joista suurimmat olivat Kauppapankki ja Liittopankki. Näiden fuusioiden ansiosta pankista tuli Suomen kolmanneksi suurin pankki, mutta 1930-luvulla se menetti asemiaan, joskin oli yhä hänen kuollessaan merkittävä pankki.
Suomen Maatalous-Osake-Pankki Pankki syntyi palvelemaan maatalouden luotto- ja sijoitustarpeita. Pankki perustetiin, kun kaivattiin ruotsinkielistä Landmannabankenia vastaavaa pankkia, joka toimisi suomenkielisten hyväksi. Perustamisessa puuhamiehenä oli "P. J. Helsingius". Perustajien joukossa oli entisiä valtiopäivämiehiä ja kansanedustajia lähinnä nuorsuomalaisten ja maalaisliittolaisten piiristä. Toimintansa pankki aloitti alkuvuodesta 1917. Osakepääoma oli 5 miljoonaa markkaa.
Ilpo Kuokkanen Pörssibuumi päättyi vuonna 1990 suomalaisten pankkien suuriin osakekauppoihin, joilla purettiin pankkien toisiinsa kohdistamat valtausyritykset.  Pankit velkaantuivat kauppojen seurauksena merkittävästi ja 1991 tapahtunut Suomen valuutan devalvaatio kurjisti pankkien ja niiden lainoittamien yritysten tilannetta.
Suomen sisällissota Itsenäisen Suomen ensimmäinen lentoasema sijaitsi Kolhossa, jonne ensimmäinen lentokone tuotiin 7. maaliskuuta 1918 rautateitse, ja josta kone nousi ensimmäisen kerran Kaijanselän jäältä ilmaan 17. maaliskuuta 1918. Suomen Ilmavoimat sai 1918 käyttöönsä yhdeksän venäläisten jättämää Stetinin M-9-lentokonetta. Ensimmäinen sotalento suoritettiin Lylyn suuntaan, jossa lentotähystyksen avulla saatiin tietoja punaisten liikkeistä. Taisteluiden siirtyessä kohti Tamperetta siirtyi lentoasema ensin Ori­vedelle ja sitten Tampereen Kauka­järvelle. Ilma-aseen merkitys sisällissodassa oli olematon.
Pohjoismaiden Osakepankki Vuonna 1919 Pohjoismaiden Osakepankki ja Suomen Yhdyspankki fuusioituivat muodostaen Pohjoismaiden Yhdyspankin. Yhdistetty pankki aloitti toimintansa 1.10.1919. Fuusiota oli yritetty jo useasti aiemminkin, mutta se oli kaatunut toisen osapuolen viipurilaisuuden korostumiseen ja toisaalta pankkien omaisuuden luotettavaan ja tasapuoliseen määrittämiseen. Vuonna 1918 kiristynyt taloudellinen tilanne ajoi pankit jälleen fuusioneuvotteluihin. Yhtenä fuusion hyötynä oli se, että syntyvä pankki sai pankkien suuruuskilpailun kärkipaikan pois Kansallis-Osake-Pankilta.
Suomen Pankki Suomen Pankin pääjohtaja on Olli Rehn, joka nimitettiin pääjohtajaksi edellisen pääjohtajan Erkki Liikasen luovuttua tehtävästä heinäkuussa 2018. Suomen Pankissa työskentelee noin 380 henkeä.
Pohjolan Osake-Pankki Pohjolan Osake-Pankki oli mukana yhdessä Tampereen Osake-Pankin ja Länsi-Suomen Osake-Pankin kanssa perustamassa Maakuntain Keskus-Pankki Oy:tä 1918, mutta myi Keskus-Pankin osakkeet 1929 eikä mennyt mukaan pankkifuusioon, jossa syntyi Maakuntain Pankki Oy.
Turun Säästöpankki Maailmansota vuonna 1914 aiheutti talletuspaon, josta selviytyäkseen pankki joutui ottamaan Suomen Pankilta lainan. Kansalaissodan aikana pankki oli avoinna normaalisti.
Postipankki Postipankki (PSP), aiemmin Postisäästöpankki, myöhemmin Leonia Pankki ja Sampo Pankki, oli Suomessa vuodesta 1887 toiminut valtio-omisteinen pankki. Vuonna 2006 tuolloinen omistaja Sampo-konserni myi pankin. Pankki toimii nykyisin nimellä Danske Bank tanskalaisen "Danske Bankin" tytäryhtiönä.
Suomen Pankki Suomen poliittisessa historiassa on sanonta "”panna Suomen Pankkiin korkoa kasvamaan”". Sanontaa on käytetty erityisesti Mauno Koivistosta, joka siirtyi Suomen Pankin tehtäviin, kunnes Koivistosta tuli Suomen presidentti vuonna 1982. Sanonnan alkuperä saattaa olla Rafael Paasion toteamuksessa.
Korkkiruuvi (vuoristorata) Korkkiruuvi oli vuoristorata, joka sijaitsi Tampereen Särkänniemen huvipuistossa Hurricanen vieressä. Kyseessä on Suomen ensimmäinen vuoristorata, joka menee myös ylösalaisin.
Euribor Euribor (lyhenne sanoista "Euro Interbank Offered Rate") on päivittäin julkaistava euromaiden yhteinen viitekorko, jolla pankit tarjoutuvat lainaamaan vakuudettomasti varoja toisille pankeille euromääräisillä rahamarkkinoilla. Tätä rahamarkkinaa kutsutaan pankkienväliseksi markkinaksi ja sen markkinaosapuolina on 44 erillistä pankkia, jotka ovat pääasiassa eurooppalaisia pankkeja, mutta myös muutama ulkomainen pankki kuuluu tuohon joukkoon. Suomesta korkonäkemyksiään laskentaprosessiin raportoivia pankkeja ovat Nordea ja OP. Euribor on euroalueen ja Euroopan tärkein viitekorko. Euribor-korkoja käytetään viitekorkona erilaisten rahamarkkinasopimusten hinnoittelussa ja esimerkiksi Suomessa yleisesti myös asuntolainojen viitekorkona, mutta monissa Euroopan maissa asuntolainoissa käytetään kiinteitä korkoja tai pankkien omia viitekorkoja eli prime-korkoja. Euriboria käytetään myös korkojohdannaisten kohde-etuutena.
Paytrail Lennu Keinänen oli perustanut opiskelukaverinsa kanssa yrityksen, joka teki verkkokauppoja. Hänen asiakkaansa tuskailivat rahanvälityksen kanssa. ”Jokaisen pankin kanssa piti tehdä erillinen sopimus maksuliikenteestä. Se oli yrittäjille työlästä ja kallista.” Keinänen huomasi uuden liikeidean ja perusti Niko Lehtosen kanssa Suomen verkkomaksut -yrityksen vuonna 2007. "Kovan jalkatyön" jälkeen yritys sai pankit kumppaneikseen ja siitä tuli Suomen ensimmäinen maksunvälityspalvelu, minkä ansiosta se kasvoi nopeasti.
Sofia Pankki Sofia Pankilla oli vuoteen 2010 asti luottolaitostoimilupa ja oikeus toimia suomalaisena talletuspankkina. Pankki oli Suomen talletussuojarahaston jäsen ja Sijoittajain korvausrahaston jäsen. Sen toimintaa valvoi Finanssivalvonta.
Etelä-Suomen Pankki Etelä-Suomen Pankki Osakeyhtiö oli suomalainen vuosina 1917–1927 toiminut liikepankki, joka fuusioitiin vuoden 1928 alussa Liittopankkiin.
Palkka pankkiin Palkka pankkiin -järjestelmä tarkoittaa Suomessa sitä, että palkka maksetaan pankkitilille. Järjestelmän käyttö on Suomessa nykyisin pakollista erityistilanteita lukuun ottamatta.
Vaskion Osuuspankki Vaskion Osuuspankki oli vuonna 1921 perustettu POP Pankki -ryhmään kuulunut osuuspankki, jonka kotipaikka oli Salo, ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Halikko. Pankin pääkonttori sijaitsi Halikon Vaskiolla ja toinen konttori Salon keskustassa.
Kansallispankintalo Kansallispankintalo eli Tampereen Osake-Pankin talo on Tampereen keskustassa sijaitseva jugendtyylinen liike- ja toimistorakennus, jonka on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Talo on rakennettu kolmessa vaiheessa: ensimmäinen osa valmistui Kauppakadun varrelle vuonna 1904, toinen osa Hämeenkadun ja Kuninkaankadun puolelle noin vuosina 1905–1906 ja kolmas osa Kauppakadun ja Kuninkaankadun kulmaan vuonna 1916. Kansallispankintalo oli Tampereen ensimmäinen rakennus, johon asennettiin hissi.
Talon rakennutti toimipaikakseen Tampereen Osake-Pankki, joka oli 1890-luvun lopussa perustettu maakunnallinen liikepankki. Se liitettiin vuonna 1929 Maakuntain Pankkiin, joka puolestaan yhdistettiin vuonna 1932 Kansallis-Osake-Pankkiin. Myöhemmin Kansallispankintalossa toimi Merita, ja nykyään siellä on Nordean konttori.
Suomen Pankki Suomen Pankin ensisijaisena tavoitteena on EU:n perustamissopimuksen mukaisesti pitää yllä hintavakautta euroalueella ja Suomessa. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta. Suomen Pankki toimii eduskunnan takuulla, ja sitä valvovat eduskunnan valitsemat pankkivaltuutetut.
POP Pankki POP Pankki (ent. Paikallisosuuspankki) -ryhmään kuuluu 26 paikallista osuuspankkia, "POP Pankkia", jotka sijaitsevat eri puolilla Suomea. Ryhmän pankkeja kutsutaan koivunlehtitunnuksen vuoksi myös "koivunlehtipankeiksi".
Vähimmäisvarantojärjestelmä Yleisön tekemät talletukset (lainat pankille) kuuluvat talletussuojan piiriin. Kaikkien suomalaisten talletuspankkien on kuuluttava Talletussuojarahastoon. Rahastosta korvataan asiakkaiden talletukset, mikäli pankki ei kykene niitä maksamaan. Rahaston vastuu asiakkaan yhdessä pankissa olevista talletuksista on enintään 100 000 euroa. Suomessa toimiviin ulkomaisten pankkien sivukonttoreihin sovelletaan niiden kotimaan suojajärjestelmää.
Etelä-Suomen Pankki Etelä-Suomen Pankki perustettiin muuttamalla "Pankkiiriliike Hugo Hertzberg" liikepankiksi vuonna 1917. Pankin taustavoimat olivat pääasiassa ruotsinkielisiä liike- ja vakuutusmiehiä.
Juha Tarkka Juha Tarkka on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee Suomen Pankissa johdon neuvonantajana johdon sihteeristössä ja on toiminut Suomen Pankissa eri tutkimustehtävissä vuodesta 1980.
Ristola Kirkkokarilla sijaitsi myös Köyliön ensimmäinen kirkko, joka oli käytössä vielä 1420-luvulla. Saarella on vuonna 1955 pystytetty muistokivi, joka kertoo kristinuskon Suomeen tulosta.
Suomen Pankki Suomen Pankkiin kuului aikaisemmin useita haarakonttoreita, jotka sijaitsivat Joensuussa, Jyväskylässä, Kotkassa, Kuopiossa, Lahdessa, Mikkelissä, Oulussa, Porissa, Rovaniemellä, Tampereella, Turussa, Vaasassa ja Viipurissa.
Tampella Talouskriisin vuoksi myös SKOP oli joutunut vakaviin talousvaikeuksiin. Lopulta Suomen Pankki otti SKOP:n haltuunsa 19.9.1991. Silloin Suomen Pankista tuli myös Tampellan pääomistaja.
Aktia Pankki Pankkiin yhdistyivät fuusiossa Kirkkonummen Säästöpankki 1956, Säästöpankki Torkkeli 1979 ja Espoon Säästöpankki 1980. Tietotekniikka otettiin käyttöön 1966, ensin palveluna Ruotsista. Ensimmäinen oma tietokone UNIVAC 9200 hankittiin vuonna 1968.
Kuurmanpohja-suunnitelma Suomen senaatin asettama komitea vastusti kuitenkin suunnitelmaa ja esitti että Vuoksen varrelle rakennettaisiin sarja voimalaitoksia sitä mukaan kun sähkön kysyntä kasvaisi. Valtaosa sähköstä olisi käytetty Suomessa ja vain ylijäämäsähkö olisi myyty Pietariin. Senaatti hyväksyikin toukokuussa 1914 komitean ehdotuksen. Elokuussa 1914 alkunut ensimmäinen maailmansota hautasi hankkeen ja Venäjön valtio otti samaan aikaan haltuunsa saksalaisten pankkien omistukseen joutuneen SPTE-konsernin.
Sotatalous Suomessa talvisodan aikana Valtion lainanotto Suomen pankista tarkoitti käytännössä sitä, että valtio otti kasvaneiden puolustusmenojensa rahoittamiseksi lainaa Suomen pankilta, joka taas painoi lisää rahaa menojen kattamiseksi. Kyseessä oli siis tyypillinen setelirahoitus. Vallitsevissa oloissa ei käytettävissä ollut muita rahapoliittisia keinoja sotatalouden rahoittamiseksi. Suomen valtio rahoitti sodankäyntiään myös muulla, kotimaisella lainanotolla. Suomen pankista ja yksityisiltä markkinoilta otetuilla lainoilla kerättiin vuonna 1939 noin 800 miljoonaa markkaa ja seuraavana vuonna peräti 4 miljardia markkaa. Vuoden 1940 lainanotosta merkittävä osa ei kohdistunut suoraan talvisodan aiheuttamiin kustannuksiin vaan mm. puolustusvalmiuden kohottamiseen ns. välirauhan aikana.
Sotatalouden rahoittaminen Suomessa toisen maailmansodan aikana Valtion lainanotto Suomen pankista tarkoitti käytännössä sitä, että valtio otti kasvaneiden puolustusmenojensa rahoittamiseksi lainaa Suomen pankilta, joka taas painoi lisää rahaa menojen kattamiseksi. Vallitsevissa oloissa ei käytettävissä ollut muita rahapoliittisia keinoja sotatalouden rahoittamiseksi. Suomen valtio rahoitti sodankäyntiään myös muulla, kotimaisella lainanotolla. Suomen pankista ja yksityisiltä markkinoilta otetuilla lainoilla kerättiin vuonna 1939 noin 800 miljoonaa markkaa ja seuraavana vuonna peräti 4 miljardia markkaa. Vuoden 1940 lainanotosta merkittävä osa ei kohdistunut suoraan talvisodan aiheuttamiin kustannuksiin vaan mm. puolustusvalmiuden kohottamiseen ns. välirauhan aikana.
Etelä-Suomen Pankki Pankin perustaja ja toimitusjohtaja oli Hugo Hertzberg (1864–1947). Hän omisti "Hertzberg & Co" pankkiiriliikkeen. Etelä-Suomen Pankki jatkoi Hertzbergin liikkeen toimintaa ja erikoistui valuuttakauppaan. Koska pankki ei kuulunut Pankkiyhdistykseen, se saattoi maksaa myös korkeampaa talletuskorkoa. Vuonna 1926 Hertzberg joutui eromaan toimitusjohtajan paikalta ja hän myi samalla 130 000 pankin osaketta eli yli 80% osakepääomasta Liittopankille.
Suomalaisen asuntorahoituksen historia Noin puolen vuoden sekavan viitekorkoympäristön jälkeen Suomen Pankki kysyi Postipankilta, olisiko pankki valmis luopumaan viitekoron PSP-etuliitteestä, jos keskuspankki ajaisi läpi Heliborin käyttöönoton kaikissa pankeissa ja siihen suostuttiin.
Trevise Pankki Trevise Pankki oli vuosina 1999–2000 toiminut Ruotsissa rekisteröity yksityispankki, jolla oli sivukonttori Helsingissä Eteläesplanadi 12:ssa. Pankin toiminimi oli suomeksi Trevise Pankki Oyj ja ruotsiksi Trevise Bank AB (publ).
Suomen Säästöpankki Suomen Säästöpankkiin liittyi Suomen vuonna 1992 olemassa olleista säästöpankeista hieman yli puolet. Osa pankeista oli terveitä, osa ongelmissa. Erityisen ongelmaisia oli 12 säästöpankkia, ns. musta tusina, ne on merkitty lihavoituna. Pankit on merkitty talletuskannan mukaisessa suuruusjärjestyksessä.
Suomen pankkikriisi Kriisin laajuus alkoi paljastua. Pankit ilmoittivat julkisuudessa miltei päivittäin uusista luottotappioista. Pankkien vakavaraisuuden ja maksuvalmiuden turvaamiseksi valtio antoi vuonna 1992 kaikille pankeille pääomalainaa yhteensä 7,9 miljardia markkaa. Pääomalaina oli aluksi korotonta, mutta myöhemmin sen korko alkoi nopeasti nousta. Korkoa sai maksaa ainoastaan voitonjakokelpoisista varoista, ja jos pankit eivät olisi pystyneet maksamaan korkoa, valtio olisi voinut muuttaa lainan osakeomistukseksi. SKOPia lukuun ottamatta pankit maksoivat pääomalainan takaisin 1990-luvun loppuun mennessä.