mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kiinalainen unelma Kiinalainen unelma on Kiinan presidentin Xi Jinpingin keksimä käsite. Käsitteellä voidaan tarkoittaa monenlaisia asioita. Jinping on itse peräänkuuluttanut kiinalaisen yhteiskunnan uudistamista ja voimistamista unohtamatta kiinalaistyylisen sosialismin jatkuvuutta. Jotkut ovat kritisoineet käsitettä juuri sen monitulkinnallisuuden vuoksi. On myös pelätty, että Kiinan ulkopoliittinen toiminta muuttuisi aggressiivisemmaksi ”kiinalaisen unelman” tavoittelun myötä. Toiset näkevät yhtymäkohtia amerikkalaisen unelman käsitteeseen, jossa yksilöt parantavat elintasoaan omalla yritteliäisyydellään. Jinping on verrannut "kiinalaista unelmaa" ”amerikkalaiseen unelmaan”. Toisaalta on sanottu, että ”käsitteet eivät ole verrattavissa, koska Kiinassa korostetaan valtion roolia toisin kuin Yhdysvalloissa, jossa valtioon suhtaudutaan kriittisemmin. Siten ”kiinalainen unelma” tarkoittaisi kansallista unelmaa siinä missä ”amerikkalainen unelma” tarkoittaa yksilön unelmaa. Jinpingin mukaan kansainvälinen pelikenttä tulisi käsitteen myötä muuttumaan ja tulevaisuudessa kansainvälisen yhteisön pelisäännöt tultaisiin sopimaan yhteistyössä teollisuusmaiden ja kehitysmaiden kanssa.
Lähiöt Suomessa Otto-Iivari Meurman loi asumalähiö-käsitteen yhteistyössä maisteri Hannes Tepon kanssa. Erottaakseen "lähiö"-sanan maantieteilijöiden käsitteestä Meurman laittoi sen eteen sanan "asuma". Idea lähiö-sanan käyttöön oli alun perin Tepon. Lähiö-käsite esiintyi alun perin maantieteilijä J. G. Granön kirjassa "Puhdas maantiede" (1930) lähiympäristöä tarkoittavana maisematieteen käsitteenä.
Platoninen realismi Toinen kritiikki koskee käsitteiden muodostamista ilman aistihavaintoa. Platonin mukaan punaisuuden ajatteleminen yleensä on Punaisuuden idean ajattelua. Voidaan kuitenkin kysyä, kuinka meillä voi olla jonkin idean käsite aika-avaruudesta erillisenä, koska tällainen käsite ei voi olla peräisin aistihavainnoista. Vaikka voimme nähdä omenan ja sen punaisuuden, kriitikon mukaan kyseessä ei ole Omenuuden ja Punaisuuden käsittäminen. Kriitikko siis kyseenalaistaisi käsitteen alkuperän.
Emic Etic-taso on tutkijan luoma abstraktio emic-tasosta, jossa kulttuurin käsitteet on käännetty etic-kielelle. Etic-tason käsitteet on johdettu tietyn kulttuurin emic-käsitteistä.
Meta Meta (kreikan kielessä: μετά = ”jälkeen”, ”takana”, ”kanssa”, ”liittyen”), on etuliite, jota käytetään osoittamaan käsitettä, joka on toisen käsitteen abstraktio. Sitä käytetään täydentämään tai lisäämään alkuperäinen käsite kokonaiseksi.
Taikapiiri (pelitutkimus) Ensimmäinen käsitettä ”taikapiiri” käyttänyt on tanskalainen peleistä ja leikeistä laajalti tutkimusta tehnyt tutkija Johan Huizinga 1900-luvun alkupuolella. Hänen määritelmänsä mukaan taikapiiri on tiettyjen sääntöjen mukaan näytelty tilapäinen mielikuvitusmaailma oikean todellisuuden sisällä. Käsitteen ideana on, että peli ja leikki eroavat oleellisesti muusta sosiaalisesta toiminnastamme. Huizinga rinnastaa pelit ja rituaalit, ja toteaa, että ne ovat olleet olemassa niin kauan kuin nykyihminenkin. Huizinga näkee taikapiirin nimenomaan leikin käsitteenä. Virtuaalisiin peleihin käsitteen yhdistivät ensimmäisenä Katie Salen ja Eric Zimmerman vuonna 2003 ja samalla muuttivat käsitteen merkitystä koskemaan enemmänkin todellisuuden ja pelikokemuksen erottavaa tekijää.
Autiopyöli Samaan aihepiiriin liittyvät myös käsitteet ulkoveromaa () ja 
ulkokylänmaa. Näistä ainakin käsitettä ulkoveromaa on voitu käyttää myös autiopyölin synonyyminä , ja myös käsite ulkokylänmaa liittyy samankaltaisiin yhteyksiin.
Leksikologia Esimerkiksi "käsi"-sana on etymologisen tutkimuksen mukaan suomalais-ugrilainen sana, minkä takia sen alkuperäinen motivaatio on täysin hämärän peitossa. Ymmärtämistä tarkoittava sana "käsittää" on saanut merkityksensä konkreettisesta käsin kiinni ottamisesta: joskus varas on voitu käsittää. Onomasiologinen tutkimus tuo tietoon, että tämä konkreettinen tekeminen on muuttunut abstraktiseksi älyllä ja tietoisuudella kiinni ottamiseksi: nykyään käsitetään vitsi, tehtävä, tai ryhmä voi käsittää 10 ihmistä.
Erityinen oikeuspaikka Suomessa erityinen oikeuspaikka on säädetty ainoastaan korkeimpien virkamiesten tekemille rikoksille. Tuomioistuinten jäsenten tekemät virkarikokset käsitellään säännönmukaisesti ylemmässä oikeusasteessa. Vähintään majurin arvoisen sotilaan tekemä sotilasrikos käsitellään ensimmäisenä asteena hovioikeudessa. Ministereiden, tasavallan presidentin, oikeuskanslerin, eduskunnan oikeusasiamiehen sekä korkeimpien oikeuksien jäsenten virkarikokset käsitellään valtakunnanoikeudessa. Lisäksi kaikki maanpetos- ja valtiopetosrikokset käsitellään ensimmäisenä asteena hovioikeudessa.
Totuus Deflationistiset totuusteoriat eroavat korrepondenssiteorioista siinä, että ensin mainittujen mukaan jälkimmäiset teoriat antavat turhan monimutkaisen kuvauksen totuuden käsitteestä. Kun korrespondenssiteoreetikko esimerkiksi väittää, että totuuden käsitteen ymmärtämiseksi meidän on ymmärrettävä tosiasian käsite, väittää deflationisti puolestaan, että totuuden käsite on niin yksinkertainen, ettei sen ymmärtämiseksi tarvita mitään muuta kuin yllä mainittu sulkeidenpoistoskeema. Tähän eroon liittyy myös se, että korrespondenssiteorioilla on selvä ontologinen sitoumus: sitoumus tietyntyyppisten olioiden, tosiasioiden, olemassaoloon.
Kestävä kehitys Kestävän kehityksen käsitteestä vallitsee suuria erimielisyyksiä, ja jotkut ovat ehdottaneet jopa koko käsitteestä luopumista, koska sen sisällöstä on tullut niin epäselvä. Kyynisimmän määritelmän mukaan kestävä kehitys ”synnyttää keskustelua”. Toisaalta tätä piirrettä voidaan pitää myös käsitteen vahvuutena, koska sen kautta voidaan saada samaan tulevaisuudennäkymiä koskevaan keskusteluun mukaan ihmisiä mielipiteiden äärilaidoilta. Useissa kansainvälisissä yhteyksissä "kestävä kehitys" (sustainable development) on korvattu käsitteellä "kestävyys" (sustainability).
Massa Monet fyysikot ovat kuitenkin sitä mieltä, että liike­massan käsite on fysiikassa tarpeeton ja kappaleen massasta puhuttaessa tulisi aina tarkoittaa nimenomaan sen lepo­massaa, joka on kappaleelle ominainen vakio.. Muun muassa monissa oppi­kirjoissa liike­massan käsite kuitenkin yhä esiintyy. Tätä on perusteltu opetuksellisilla ja tieteenhistoriallisilla syillä; esimerkiksi Kaarle Kurki-Suonio on asiaa pohtiessaan päätynyt käsitykseen, että liike­massan käsite on "tarpeeton hiukkas­fysiikassa mutta välttämätön massan käsitteen ja Einsteinin relaation ymmärtämiseksi".
Käsite Käsitteiden rakentuminen merkitsee sitä, että ne ovat jatkuvan dynaamisen muutoksen alaisia. Ks. käsitteellinen muutos. Näin ollen se ominaisuuksien joukko, jonka avulla tulkitsemme aistimaamme tai ajattelemaamme kohdetta, riippuu maailmankuvastamme (ns. havaintojen teoriapitoisuus). Mikäli samaistamme käsitteen kaiken sen kanssa, mitä voimme johonkin kategoriaan tai olioon liittää, joudumme sanomaan, että entiteettien muistirepresentaatiot ja siten myös kaikki käsitteemme ovat subjektiivisia ja yksilön ontogeneettisen historian muokkaamia kuvauksien koosteita erilaisista entiteeteistä.
Konesota Konesota-nimitys on peräisin englanninkielisistä käsitteistä "home computer wars" () ja "console wars" (). Käsitteen alkuperä on epäselvä, mutta sitä alettiin käyttää alan lehdistössä 1980-luvun alkupuolella, jolloin sillä viitattiin laitevalmistajien väliseen kilpailuun. Tietokonevalmistaja Commodoren perustaja Jack Tramiel teki käsitettä itse tunnetuksi. Vuosikymmenen kuluessa terminologia tuli myös suomalaisen tietokonelehdistön käyttöön. 2000-luvulla käsite alkaa olla jo vanhanaikainen, sillä tietokoneiden väliset erot ovat lähinnä ohjelmistosta riippuvaisia.
Ympäristökasvatus Käytännön toimijat käyttävät sen sijaan useammin käsitettä ympäristökasvatus, käsittäen ympäristön yhtä lailla laaja-alaisesti. Kestävän kehityksen kasvatus -käsitteen käyttö tuo selkeämmin esiin kaikki kestävän kehityksen ulottuvuudet (ekologinen, kulttuurinen, sosiaalinen, taloudellinen). Ympäristökasvatus-käsitettä käytettäessä painotetaan erityisesti kestävän kehityksen ekologista ulottuvuutta. Asiayhteydestä riippuen toinen käsitteistä voi olla käyttökelpoisempi, mutta kestävän kehityksen kasvatukseksi tai ympäristökasvatukseksi toiminnan tekee päämäärä eli kestävän kehityksen edistäminen.
Olio (filosofia) Olion käsite liittyy läheisesti toisaalta substanssin käsitteeseen ontologiassa ja toisaalta subjektin käsitteeseen (vastakohtanaan predikaatti) kieliopissa ja logiikassa. C. S. Peirce määritteli olion miksi tahansa mitä voimme ajatella tai mistä voimme puhua.
Eksistentialismi Roger Scruton väitti teoksessaan "From Descartes to Wittgenstein", että sekä Heideggerin epäautenttisuuden käsite että Sartren huonon uskon käsite ovat epäjohdonmukaisia; kummatkin kieltävät uskon universaaliin moraaliin, mutta puhuvat silti näistä käsitteistä, niin kuin kaikki olisivat sidottuja sietämään niitä:
Kasvit Johtuen kasvi-käsitteen löyhästä liitoksesta nykyisen systematiikan kanssa ei käsitteelle voida asettaa täysin yksiselitteisiä rajoja. Nykyisessä kielessä esiintyvä kasvikunnan käsite voi tarkoittaa käytännössä kolmea eri taksonia. Suppeimmasta laajimpaan rajaukseen nämä taksonit ovat:
Kulttuuri 1700-luvulla valistuksen ajalla kulttuurin käsitettä ryhdyttiin käyttämään ihmisen elintavoista tai kaikesta siitä, mikä on ihmisen tekemää ympäristöä. Tähän pohjautuu myös sanan käyttö kulttuuriantropologian käsitteenä. Kulttuurin käsite kattaa siten myös tekniikan, talouden ja aineelliset tuotteet.
Qingdao Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Japani miehitti kaupungin 7. marraskuuta 1914. Myös Kiina julisti sodan Saksalle vuonna 1917. Versailles’n rauhan nojalla kaupunki jäi kuitenkin Japanin hallintaan. Kiinalle epäedullinen rauhansopimus johti mielenosoituksiin Pekingissä 4. toukokuuta 1919 ja patrioottisen toukokuun neljännen päivän liikkeen syntyyn. Yhdysvallat painosti Japania palauttamaan alueen Kiinalle, johon Japani myöntyi Washingtonin konferenssin seurauksena. Japani luovutti kaupungin Kiinalle 10. joulukuuta 1922, mutta miehitti sen uudelleen toisen maailmansodan aikana vuosina 1937–1945.
Japanin historia Sodan jälkeen Japani sai vapaat kädet Korean valtaukseen. Korea liitettiin Japaniin virallisesti vuonna 1910, länsivaltojen hiljaisessa hyväksynnässä. Maahan sovellettiin siirtomaapolitiikkaa, jossa japanilaiset ottivat täydellisesti haltuunsa Korean taloudellisen ja poliittisen elämän. Useita tuhansia korealaisia kuoli miehitysjoukkojen käsiin jo ennen liitosta. Mantšuriassa Japani laajensi vaikutusvaltaansa erityisesti Etelä-Mantšurian rautatieyhtiön kautta, jota tukivat merkittäviin keskuksiin sijoitetut japanilaiset varuskunnat. Keisari Meijin kuollessa vuonna 1912 Japanista olikin tullut Aasian merkittävin suurvalta. Ensimmäiseen maailmansotaan Japani lähti laajentaakseen vaikutusvaltaansa Kiinassa. Se julisti sodan Saksalle elokuussa 1914 ja miehitti saksalaiset alueet Kiinassa ja pohjoisella Tyynellämerellä. Seuraavana vuonna se esitti Kiinalle niin kutsutut 21 vaatimusta, jotka olisivat käytännössä toteutuessaan tehneet Kiinasta Japanin vasallivaltion. Maailmansodan jälkeen Japanin Siperiaan jääneet, Venäjän sisällissodassa liittoutuneita tukeneet joukot herättivät lisähuolia Japanin laajentumisesta. Vuosina 1921–1922 pidetty Washingtonin konferenssi ja sen aikana solmitut sopimukset kuitenkin lievensivät jännitteitä Itä-Aasiassa tilapäisesti, ja Japani vetäytyi Siperiasta, Pohjois-Sahalinilta ja Kiinan Qīngdǎosta.
Panssarivaunu Panssarivaunujen historia alkaa vuodesta 1915, kun Iso-Britannia alkoi suunnitella uudenlaisia aseita länsirintaman asemasotavaiheen purkamiseksi. Britannian Mark-sarjan panssarivaunut olivat kömpelöjä ja vika-alttiita, mutta siitä huolimatta ensimmäisen maailmansodan käytetyimpiä. Ensimmäinen tykkitornia hyödyntänyt panssarivaunu oli ranskalainen FT-17, joka erottui myös ketteryytensä takia edukseen. Panssarivaunut olivat ennen Christie M1930 -vaunussa esiteltyä jousitusta kulkeneet todella hitaasti, sillä kovilla nopeuksilla ajaminen heitteli miehistöä ja irrotti osia vaunuista. Yhdysvaltalaisessa Christie M1930:ssa esitelty jousitus oli pohjana monille toisen maailmansodan menestyksekkäimmille vaunuille. Toisen maailmansodan alussa oli vielä käytössä paljon maailmansotien välisenä aikana ja jopa ensimmäisessä maailmansodassa kehitettyjä vaunuja, mutta ne jäivät pian uudempien mallien jalkoihin. Toisessa maailmansodassa panssarivaunujen kehitys olikin huomattavan nopeaa ja toisen maailmansodan alussa kehitetyt vaunut olivat sodan lopussa täysin vanhentuneita. Toisen maailmansodan parhaita panssarivaunuja paranneltiin sekä uusittiin ja niitä käytettiin laajalti vielä kylmän sodan aikana, koska kiinnostus uusien mallien kehittämiseen hiipui.
Ensimmäisen maailmansodan aikana panssarivaunujen käyttö oli vähäistä ja niiden hyöty oli kyseenalainen. Ensimmäiset vaunut olivat hitaita, suhteellisen massiivisia ja raskaasti aseistettuja. Vaunujen nopeudella ei ollut niin suurta merkitystä kuin nykyään, koska vaunuja käytettiin jalkaväen tukemiseen. Vaunujen tarkoitus oli siis kulkea jalkaväen mukana ja antaa samalla jalkaväelle sen kaipaamaa suojatulta.
Yodo (1907) "Yodo" luokiteltiin 12. lokakuuta 1912 ensimmäisen luokan tykkiveneeksi, ja ensimmäisen maailmansodan puhjettua se liitettiin Japanin 2. laivastoon. Vaikka alus olikin mukana Qingdaon taistelussa, se ei osallistunut varsinaisiin taistelutoimiin. Myöhemmin alus sijoitettiin partioaluksena japanilaisten miehittämään Saksan Mikronesiaan. Sodan päätyttyä alus oli tutkimusaluksena tehden matkoja Kiinan rannikolle. Vuoden 1931 Mantsurian tapahtumien aiheuttaessa jännitteitä Kiinan ja Japanin välille "Yodo" määrättiin valvomaan Kiinan pohjoisosien rannikkoa, mikä laajeni myöhemmin toisen Kiinan–Japanin sodan alettua myös keskisen Kiinan rannikolle.
Japani ensimmäisessä maailmansodassa Japani osallistui ensimmäiseen maailmansotaan keskusvaltojen vastaisessa liittoutumassa, mutta ajaakseen omia etujaan Aasiassa eikä puolustaakseen ympärysvaltoja. Se julisti sodan Saksalle elokuussa 1914 ja vaati itselleen Saksan Kiinasta vuokraamia alueita. Qingdao oli tärkeä Saksan laivastotukikohta Kaukoidässä. Kaksikymmentätuhatta japanilaista sotilasta rantautui Longkouhun ja hyökkäsi sieltä Qingdaoon. Japani hankki haltuunsa alueen rautatiet ja hallitsi pian entisiä saksalaisalueita täysin.
Osami Nagano Osami Nagano (; 15. kesäkuuta 1880 Kōchi, Japani – 5. tammikuuta 1947 Tokio, Japani) oli keisarillisen Japanin laivaston amiraali ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja laivaston esikuntapäällikkö.
Japani Modernisoitunut Japani alkoi 1800-luvun lopussa kilpailla sotilaallisesti länsivaltojen pyrkimyksiä vastaan Aasiassa. Samaan aikaan kuin useat muut maat Itä-Aasiassakin joutuivat Euroopan maiden siirtomaiksi, Japani nousi suurvallaksi ja alkoi itsekin laajentaa valtapiiriään. Riukiusaaret liitettiin Japaniin vuonna 1879. Vuosina 1894–1895 käydyssä ensimmäisessä Kiinan-Japanin sodassa Japani sai Kiinalta Taiwanin, ja Venäjän-Japanin sodassa 1904–1905 Japani voitti ensimmäisenä aasialaisena maana eurooppalaisen suurvallan. Sodan seurauksena Japani sai Venäjältä Sahalinin eteläosan ja käytännössä vapaat kädet vallata Korea viisi vuotta myöhemmin. Ensimmäisessä maailmansodassa Japani liittyi voitokkaiden liittoutuneiden puolelle ja kykeni siten laajentamaan vaikutuspiiriään. Lyhyt 1910- ja 1920-lukujen liberalistinen Taishō-demokratian kausi ei muodostanut merkittävää vastapainoa kasvavalle militarismille. Vuonna 1923 suuri Kantōn maanjäristys tuhosi merkittävän osion Tokiosta, ja 1920-luvun lopulla Japani ajautui taloudelliseen lamaan. Talousvaikeudet lisäsivät ekspansionistisen militarismin suosiota ja johtivat 1930-luvulla vallan siirtymiseen armeijalle.
Japanin keisarikunta Japani oli vuosisatoja suljettu yhteiskunta, kunnes se joutui Yhdysvaltojen painostamana avaamaan ovensa maailmalle 1800-luvun puolivälissä. Meiji-restauraation jälkeen maa alkoi noudattaa laajentumishakuista politiikkaa. Vuonna 1872 Japani liitti Riukiusaaret itseensä ja saaret ovat maan hallussa edelleen. Vuonna 1895 Japani miehitti Taiwanin ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan seurauksena. Kymmenen vuotta myöhemmin käytiin Venäjän–Japanin sota, jonka Japani voitti. Sodan seurauksena Japani miehitti Korean niemimaan ja Mantšurian, sekä vei Venäjältä Sahalinin eteläosan. Ensimmäisessä maailmansodassa Japani oli sodassa ympärysvaltojen puolella keskusvaltoja vastaan ja sai Saksalta sodan jälkeen Kansainliiton mandaattialueina hallintaansa Marshallinsaaret, Mikronesian, Palaun ja Pohjois-Mariaanit. 1930-luvulla Japani oli miehittänyt jo suuria alueita Kiinasta. 1940-luvun alussa Japani oli jo miehittänyt Indokiinan, Thaimaan, Burman, Singaporen, Malakan niemimaan, Indonesian ja Filippiinit.
Sotaherrojen aikakausi Japani tuki sotaherroja pitääkseen Kiinan jakautuneena. Japani miehitti Shandongin saksalaisilta ensimmäisessä maailmansodassa ja sai pitää sen Versailles’n rauhassa, mikä katkeroitti kiinalaisia. Vuonna 1919 syntyi kansallismielinen Toukokuun neljännen päivän liike, joka vastusti sotaherroja ja Japania.
Japanin koripallomaajoukkue Maa pääsi mukaan vuoden 1936 olympialaisten koripalloturnaukseen, jolloin laji oli ensimmäistä kertaa mukana. Kisoissa Japani sijoittui lopulta yhdeksänneksi yhdessä viiden muun maan kanssa. Vuonna 1960 järjestettiin ensimmäiset koripallon Aasian-mestaruuskilpailut, joihin maa osallistui. Japani sijoittui turnauksessa kolmanneksi ja voitti ensimmäisen arvokisamitalinsa. Vuonna 1963 maa pääsi ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin, mutta sijoittui turnauksen viimeiseksi. Vuosina 1965 ja 1971 Japani voitti Aasian-mestaruuskilpailut. Maan viimeisin esiintyminen MM-tasolta on vuodelta 2006, jolloin Japani sijoittui kotikisoissaan seitsemänneksitoista.
Kiharu Nakamura Nakamura opiskeli geishaksi Shinbashissa Tokiossa. Maikona eli geishaoppilaana hän opiskeli esimerkiksi tanssia, soittamista ja laulamista. Geishana hän otti nimen Kiharu, joka tarkoittaa iloista kevättä. Nakamura opiskeli myös englannin kieltä, jota monet japanilaiset eivät vielä tuolloin taitaneet. Englannin kielen taitojensa takia Nakamura olikin suosittu myös länsimaalaisten keskuudessa ja hänen kuuluisiin asiakkaisiinsa lukeutuivat esimerkiksi Babe Ruth, Charlie Chaplin ja Jean Cocteau. Toisen maailmansodan sytyttyä viranomaiset halusivat Nakamuran vakoilevan ulkomaalaisia asiakkaitaan. Sen sijaan Nakamura avioitui diplomaatti Shintaro Otan kanssa ja muutti tämän mukana Kalkuttaan. Pari palasi Japaniin sodan vielä kuluessa ja lopulta he erosivat. Tokio oli kärsinyt mittavia tuhoja ilmapommitukissa ja Nakamura vietti sodan ajan maaseudulla palaten Tokioon vasta sodan päätyttyä vuonna 1945. Japani miehitettiin ja monet tavalliset naiset alkoivat esittäytyä geishana toimien kuitenkin tavallisten prostituoitujen tapaan myyden palvelujaan sotilaille. Nakamura alkoi pitää geishojen mainetta menneenä ja hän muutti toisen aviomiehensä kanssa Yhdysvaltojen New Yorkiin vuonna 1956.
Uusi imperialismi Uusi imperialismi on käsite, jolla tarkoitetaan Euroopan suurvaltojen uutta suurta siirtomaiden hankinta-aaltoa 1800- ja 1900-luvuilla, johon liittyivät myöhemmin mukaan myös Japani ja Yhdysvallat. Ajanjakso sijoittuu suunnilleen Ranskan–Preussin sodan ja ensimmäisen maailmansodan väliselle ajalle.
Meiji-kausi Torjuttuaan Kiinan Koreassa Kiinan–Japanin sodassa (1894–1895) Japani nousi kansainvälisesti merkittäväksi suurvallaksi ja voitti Venäjän Mantšuriassa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905. Meiji-kaudella Japani solmi vuonna 1902 Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sotilasliiton, jonka takia se liittyi ensimmäisessä maailmansodassa Liittoutuneiden puolelle.
Japan Pop Japan Pop oli Mimiko Median kustantama japanilaisen populaarikulttuurin harrastajien aikakauslehti. Se käsitteli ensisijaisesti animea, mangaa sekä japanilaista musiikkia ja pelejä. Japan Popin toimitus koostui suureksi osaksi Anime-lehden entisestä, kuukautta ennen Japan Popin ensimmäisen numeron julkaisemista irtisanoutuneesta toimituskunnasta, ja suuri osa Animen entisistä vakiopalstoista ilmestyikin Japan Popissa uudella nimellä. Myöhemmin toimituskunnassa tapahtui muutoksia, eikä lehden lopettaessa toimintansa mukana enää ollut yhtä paljon alkuperäisen "Animen" tekijöitä. Varsinkin loppua kohden Japan Popin sisällössä painottui populaarikulttuurin lisäksi japanilainen kulttuuri yleisemmin; esimerkiksi matkailu, historia, ruoka ja tapakulttuuri.
Pommikone Ensimmäisen maailmansodan aikana zeppeliinit tekivät ensimmäiset pommitustehtävät. Ne kykenivät kantamaan mukanaan melko suurta pommilastia ja lisäksi ne lensivät sen ajan ilmatorjunnalle ja hävittäjäkoneille liian korkealla. Saksa käytti niitä tiedusteluun sekä pommikoneina. Myös Lontoota pommitettiin, mikä on varhaisin esimerkki ilmaterrorista. Saksalla ja länsivalloilla oli käytössään myös ”tavallisia” lentokoneita, joita käytettiin myös tiedusteluun. Koneiden tähystäjät alkoivat pian käyttää käsiaseita ilmasta käsin, ja pian lentokoneisiin asennettiin kiinteät aseet. Vaikka potkuripommittajat eivät kyenneetkään kuljettamaan samalla kerralla yhtä paljon pommeja kuin zeppeliini, ne olivat huomattavasti nopeampia kuin zeppeliinit. Viimeistään ensimmäisen maailmansodan jälkeen zeppeliinit siirtyivät pelkästään siviilikäyttöön. Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa alettiin jo suorittaa suurehkoja pommitusoperaatioita, mutta pääasiassa pommituksen hoiti ensimmäisessä maailmansodassa tykistö.
Kiinan tasavallan historia Yuan Shikai oli valtaan noustuaan käytännössä maan diktaattori. Hän erotti useita Kuomintangiin kytköksissä olleita maakuntien sotilakuvernöörejä ja korvasi heidät omilla kannattajillaan. Vuonna 1915 hän yritti palauttaa monarkian ja julistaa itsensä maan keisariksi. Hän ei kuitenkaan saanut tarvittavaa tukea, sillä monet vaikutusvaltaiset kiinalaiset eivät enää hyväksyneet monarkiaa. Myös Yuanin suosio alkoi laskea. Ensimmäisen maailmansodan alettua Japani liittyi ympärysvaltoihin ja otti haltuunsa vanhat Saksan hallinnoimat alueet Shandongissa. Japani esitti Kiinalle niin kutsutut 21 vaatimusta, jotka toteutuessaan tekisivät Kiinasta käytännössä Japanin siirtomaan. Yuan myöntyi vaatimuksiin, mikä heikensi hänen kannatustaan maanlaajuisesti. Japani sai laajoja oikeuksia Mantšuriassa ja etuoikeudet kiinalaisiin satamiin ja rannikkokaupunkeihin. Monet Japanissa opistelleen kiinalaiset palasivat vastalauseena kotimaahansa, missä he aloittivat japanilaisten tuotteiden boikotin.
Kuriilit Venäjälle epäonnisessa Venäjän-Japanin sodassa Japani sai lisäksi haltuunsa Sahalinin saaren eteläosan vuonna 1905 solmitulla Portsmouthin sopimuksella. Ensimmäisessä maailmansodassa Venäjä ja Japani olivat liittolaisia. Sittemmin Venäjän seuraajavaltio Neuvostoliitto kuitenkin ilmoitti vuonna 1925, ettei se tunnusta vuoden 1905 Portsmouthin sopimuksen sitä kohtaa, minkä mukaan Etelä-Sahalin siirtyi Japanille.
Taiwan Taiwanin saari kuului Kiinalle keskiajalta lähtien, mutta joutui vuonna 1895 Japanille. Toisen maailmansodan aikana Japani miehitti osan Manner-Kiinastakin, mutta kun Japani oli hävinnyt sodan, myös Taiwan palautettiin Kiinalle.
Kesäolympialaiset Toisen maailmansodan jälkeen kesäolympialaisia jatkettiin Lontoossa 1948. Uutta olivat lähtötelineet ja katettu uintistadioni. Sodan hävinneet Saksa ja Japani eivät osallistuneet, ja maita oli mukana 69 ja urheilijoita 4104, joista naisia vielä vain 390. Helsinki järjesti kesäkisat 1952, ja urheilun tuleva suurvalta Neuvostoliitto osallistui ensimmäistä kertaa. Melbournen kesäkisat 1956 olivat ensimmäiset eteläisellä pallonpuoliskolla, ja ne järjestettiinkin vasta marras–joulukuussa. Esteratsastus jouduttiin kuitenkin järjestämään Tukholmassa Australian tiukkojen karanteenilakien vuoksi. Saksat osallistuivat kisoihin yhteisellä joukkueella, mutta kisoissa nähtiin joidenkin maiden poliittisia boikotteja.
Papua-Uusi-Guinea Ensimmäisessä maailmansodassa Australia miehitti myös maan Saksalle kuuluneen osan, joka vuodesta 1921 lähtien oli Australian hallinnassa Kansainliiton mandaattialueena. Japani valloitti osia molemmista alueista toisessa maailmansodassa vuonna 1941, ja se palautui jälleen Australian hallintaan Uuden-Guinean taistelun jälkeen Japanin hävittyä sodan vuonna 1945. Siitä muodostettiin YK:n huoltohallintoalue, joka vuonna 1949 yhdistettiin saaren Australialle jo ennen ensimmäistä maailmansotaa kuuluneen kaakkoisosan eli Papuan kanssa Papuan ja Uuden Guinean territorioksi.
Japanin talous Alun perin hallitus oli mukana talouden modernisoinnissa, tarjoten useita "mallitehtaita", jotka helpottivat siirtymistä modernille kaudelle. Meiji-kauden ensimmäisen kahdenkymmenen vuoden jälkeen teollisuus laajeni länsimaisen teknologian ja huomattavien yksityisten sijoitusten avulla nopeasti noin vuoteen 1920 saakka. Harkitun taloudellisen suunnittelun ja sotien teollisuutta kiihdyttävän vaikutuksen seurauksena Japani selvisi ensimmäisestä maailmansodasta huomattavana teollisuusvaltiona. Toinen maailmansota puolestaan aiheutti huomattavia tuhoja Japanin taloudelle. Sen loputtua Japanin miehittäjät pyrkivät muun muassa hajottamaan zaibatsut. Korean sodan alettua Japanin talous lähti nopeaa nousuun jatkaen kasvamistaan aina 1980-luvulle saakka. 1980-luvun loppupuolella Japaniin muodostui talouskupla, jonka puhkeamisen seurauksena Japani ajautui taantumaan 1990-luvulla. Talouden korjauspolitiikan osana silloinen pääministeri Ryūtarō Hashimoto nosti kulutusveroa. Verojen nosto johti kuitenkin talouskehityksen heikkenemiseen ja Hashimoton suosion laskuun, jonka seurauksena hän hävisi seuraavat vaalit. Kuplan puhkeamista seuranneen kymmenen vuoden aikana Japanin talouden sanotaan olleen pysähtynyt ja aikaa on kutsuttu "menetetyksi vuosikymmeneksi".
Japani ensimmäisessä maailmansodassa Qingdaon jälkeen Japanin laivasto valtasi saksalaisilta näiden Tyynenmeren tukikohdat Marshallsaarilla ja Carolinesaarilla. Japanilaiset laivat saattoivat ympärysvaltojen miehistönkuljetusaluksia myös Intian valtamerellä. Ne partioivat Kaukoidässä vuoteen 1917 ja auttoivat brittejä tukahduttamaan Singaporen kapinan 1915. Vuonna 1917 neljätoista hävittäjää siirrettiin Maltalle, missä ne suojasivat saattueita sukellusveneiltä.
Takachiho Japanin julistettua sodan Saksan keisarikunnalle 23. elokuuta 1914 "Takachiho" liitettiin ympärysvaltojen Qingdaon laivastotukikohtaa valvovaan laivasto-osastoon. Saksan keisarikunnan laivaston torpedovene "S-90:n" laukaisema torpedo osui alukseen 17. lokakuuta kymmenen merimailia Jiazhounlahdelta kaakkoon. Alus upposi vieden mukanaan 271 miestä, mukaan lukien aluksen päällikön Ito Sukeyasun. Alukselta pelastui vain kolme miestä, ja se olikin suurin Japanin laivaston yksittäinen menetys ensimmäisessä maailmansodassa.
Vesikauhu Suomeen perustettiin oma Pasteur-laitos vuonna 1916. Tarvetta olikin, sillä ensimmäisen maailmansodan aikana vesikauhutapaukset lisääntyivät huomattavasti. Tehokkaan hoidon ansiosta kuolemantapaukset saatiin kuitenkin lähes kokonaan estettyä, ja 1920-luvun lopussa aloitettiin myös koirien rokottaminen.
Autoteollisuus Ajoneuvoteollisuus käynnistyi laajassa mittakaavassa 1890-luvulla, jolloin sadat yhtiöt ja yksityiset henkilöt aloittivat hevosettomien vaunujen valmistuksen. Vaikka polttomoottorien ja ensimmäisten moottoroitujen ajoneuvojen kotimanner olikin Eurooppa, Yhdysvallat otti nopeasti johtopaikan maailman surimpana autoja valmistavana maana, ja piti tätä sijaa hallussaan useita vuosikymmeniä. Ennen 1930-luvun Suurta lamaa liikenteessä oli arviolta 32 miljoonaa autoa, näistä 90% oli amerikkalaisen autoteollisuuden valmistamia. Noihin aikoihin Yhdysvalloissa oli yksi auto 4,87 henkeä kohden. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltojen osuus maailman autotuotannosta oli 75%. Vuonna 1980 Japani ohitti Yhdysvallat suurimpana autojen valmistusmaana, mutta amerikkalaiset ottivat kärkipaikan taas vuonna 1994. Vuonna 2006 Japani kiilasi taas Yhdysvaltojen ohi ykköseksi ja piti tätä paikkaa vuoteen 2009 saakka, jolloin Kiina meni maailmantilaston kärkeen 13,8 miljoonalla valmistuneella autolla.
Kiribati Eurooppalaiset yhteydet alkoivat 1500-luvulla. 1800-luvulla alueelle tuli useita eurooppalaisia valaanpyytäjiä ja orjakauppiaita. Kuten muualla Oseaniassa, myös Kiribatilla eurooppalaisten mukanaan tuomat erilaiset sairaudet tappoivat useita asukkaita. Vuonna 1820 Adam Johann von Krusenstern nimesi saaret kapteeni Thomas Gilbertin mukaan Gilbertsaariksi. Yhdistynyt kuningaskunta teki niistä ja läheisistä Ellicesaarista protektoraattinsa 1892. Niiden asema muutettiin siirtokunnaksi 1916 ja autonomisiksi 1971. Japani miehitti osan saarista toisen maailmansodan aikana.
Länsi-Uusi-Guinea 1930-luvulla syntyivät ensimmäiset papualaiset kansallistunteen ilmaukset. Toisen maailmansodan yhteydessä Japani miehitti vuonna 1942 Länsi-Uuden-Guinean pohjoisrannikon (ks. Uuden-Guinean sotaretki). Alue säilyi sodan jälkeen Alankomaiden hallinnassa, kunnes se vuonna 1963 liitettiin Indonesiaan. Alueella toimi myös itsenäisyysliike, joka julisti alueen itsenäiseksi Länsi-Papuan tasavallaksi, mutta se kukistettiin.
Kiinan tasavalta (1912–1949) Kommunistit halusivat yhdistää voimansa Kuomintangin kanssa Japanin pysäyttämiseksi, sillä hyökkäys oli selvästi odotettavissa. Kommunistit muuttivatkin politiikkaansa sovinnollisemmaksi Kuomintangia kohtaan esittäen välirauhaa. Kuitenkin yhteistyö saatiin aikaan vasta kun Tšiang Kai-šek joutui omien kenraaliensa sieppaamaksi joulukuussa 1936. Nämä pakottivat hänet allekirjoittamaan yhteisrintamasopimuksen. Samaan aikaan Japani kiristi tahtiaan edetessään Kiinaan. Niin sanottu Marco Polon sillan välikohtaus 7. heinäkuuta 1937 merkitsi täysimittaisen sodan syttymistä maiden välille. Kuomintang ei vieläkään ollut halukas sotimaan japanilaisia vastaan, vaan piti päätavoitteenaan kommunistien kaatamista. Se järjesti hyökkäyksiä myös kommunisteja vastaan, vaikka nimellisesti olikin mukana yhteisrintamassa.
Ihmisaalto Puna-armeija taisteli talvisodassa ihmisaalloin suomalaisia vastaan ja myöhemmin itärintamalla Saksan joukkoja vastaan toisessa maailmansodassa. Myös Japani käytti ihmisaaltoja itsemurhahyökkäyksissä, ”banzai-rynnäköissä”, Yhdysvaltain joukkoja vastaan toisessa maailmansodassa.
Japani ensimmäisessä maailmansodassa Seuraavana vuonna Japani esitti Kiinalle niin kutsutut 21 vaatimusta, jotka olisivat käytännössä toteutuessaan tehneet Kiinasta Japanin vasallivaltion. Se olisi taannut Japanille Kiinan rannikkojen hallinnan, Port Arthurin vuokralle 99 vuodeksi ja oikeuden asuttaa miljoonia kansalaisiaan Mantšuriaan ja Mongolian sisäosiin. Vaatimuksia lievennettiin kahteen otteeseen, ja lopulta Kiina, tietäen että se ei pärjäisi Japanille täysimittaisessa sodassa, suostui myönnytyksiin. Amerikkalaiset ja britit tukivat Kiinaa lievennysvaatimuksissa, koska tiesivät ja pelkäsivät Japanin havittelevan Tyynenmeren herruutta.
Tyynenmeren saarten huoltohallintoalue Tyynenmeren saarten huoltohallintoalue koostui useista saarista ja saariryhmistä, jotka olivat ennen ensimmäistä maailmansotaa kuuluneet Saksan keisarikunnalle siirtomaina. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen entisestä siirtomaasta muodostettiin Kansainliiton mandaattialue, jonka hallinto luovutettiin Japanin keisarikunnalle Eteläisen Tyynenmeren mandaattialueena. Koska Japani kuului II maailmansodan häviäjiin, ei alueen hallintoa uskottu sille enää sodan jälkeen, vaan se päätettiin luovuttaa Yhdysvalloille.
Turun kauppatieteiden ylioppilaat Kaikesta väitetystä sisäänpäin lämpiävyydestä huolimatta Turun KY katseli kaudella 1980–1990 vilkkaasti myös ulospäin - tai ainakin sivuilleen, ja olikin joulukuussa 1981 mukana perustamassa Ekonomiopiskelijoiden liittoa hoitamaan erityisesti kauppatieteellisen alan opiskelijoiden asioita. Myös ensimmäiset valtakunnalliset ekonomiopiskelija-päivät järjestettiin Turussa.
Koji Wakasa Puolustajana pelannut Wakasa osallistui maajoukkueessa ensimmäisissä MM-kisoissaan 1974, jolloin joukkue oli B-sarjassa. Hän oli mukana myös seuraavan vuoden B-sarjan MM-kilpailuissa ja vuoden 1976 olympialaisissa, joissa Japani sijoittui yhdeksänneksi. Wakasa pelasi vielä Lake Placidin olympialaisissa 1980 ja sen jälkeen kaksissa C-sarjan maailmanmestaruuskilpailuissa 1982 ja 1987.
Balkan toisessa maailmansodassa Bulgarian hallitus pysyi Balkanin taisteluiden alettua 6. huhtikuuta passiivisena, vaikka se virallisesti olikin akselivaltojen liittolainen. Saksan, Italian ja Unkarin joukkojen hyökättyä Jugoslaviaan ja Kreikkaan Bulgarian joukot pidättäytyivät sotatoimista, kunnes 20. huhtikuuta aloitti joukkojen siirrot Kreikkaan pyrkien palauttamaan ensimmäisessä maailmansodassa menettämänsä Traakian hallintaansa ja samalla saamaan yhteyden Egeanmerelle. Bulgarian joukot myös miehittivät Makedonian itäosat sekä suuren osan Serbian itäosista. Niin sanottu Vardar Banovinan alue jaettiin lopulta Italian ja Bulgarian kesken.
Neuvostoliiton ja Japanin suhteet ennen toista maailmansotaa Neuvostoliiton ja Japanin suhteet pohjautuivat ennen toista maailmansotaa Venäjän keisarikunnan ja Japanin keisarikunnan samoin kuin myös muiden maiden kilpailulle Kaakkois-Aasiassa lähinnä Kiinan alueista. Japani liittoutui 1902 Britannian kanssa, mikä mahdollisti sille liittymisen ensimmäiseen maailmansotaan Saksan toimilupa-alueiden saamiseksi Versailles'n rauhan 156. artiklan perusteella, vaikka myös Kiina oli ollut ympärysvaltojen puolella ensimmäisessä maailmansodassa ja siellä oli ollut odotuksia Saksan toimilupa-alueen palaamisesta Kiinan suoraan hallintaan. Japanin politiikka heijasti periaatteessa Britannian pyrkimyksiä padota Venäjän vaikutusvallan kasvua Aasiassa, minkä vuoksi se pääsi hyötymään niin Kiinan kuin Koreankin alueista.
Retvizan (1900) Retvizan () oli Yhdysvalloissa vuonna 1902 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston pre-dreadnought-taistelulaiva. Japani valtasi aluksen Venäjän–Japanin sodassa liittäen sen laivastoonsa nimellä "Hizen". Palveltuaan ensimmäisessä maailmansodassa alus upotettiin maalilaivana 1924.
Guamin taistelu (1944) Japani oli vallannut Guamin Yhdysvalloilta Guamin taistelussa joulukuussa 1941. Guam oli ollut japanilaisten hallussa vain vajaa kolme vuotta, eikä siksi ollut yhtä lujasti linnoitettu kuin Japanille ensimmäisestä maailmansodasta alkaen kuulunut Saipan Mariaanien saaristossa.
Madeiran historia Madeiran historian varhaisimmat luotettavat tiedot eurooppalaistoiminnasta ulottuvat 1400-luvun alkupuolelle. Madeirasta on myös huomattavasti vanhempia, mutta tosin epävarmoja viittauksia heti ajanlaskun alusta lähtien. Madeiran virallinen kirjoitettu historia alkaa kuitenkin portugalilaisten saapumisen myötä vuodesta 1418. Madeira oli 1450–1470-luvuilla merkittävä viljantuotannon keskus, mutta sokerintuotanto oli kannattavampaa ja Madeira olikin 1400-luvun puolivälistä lähtien merkittävä sokerintuottaja. 1500-luvulla se menetti valta-asemansa sokerintuottajana alueille kuten Brasilialle, jossa sitä pystyttiin tuottamaan halvemmalla. Viininviljely korvasi vähitellen sokerintuotannon, vaikkakin Madeira sai vielä 1500-luvulla sokerikaupasta huomattavasti suuremmat tulot. Madeira oli muun Portugalin tavoin Espanjan hallinnassa vuodesta 1580 vuoteen 1640. Iso-Britannia miehitti saaret Napoleonin sotien aikana 1800-luvun alussa kahdesti ja englantilainen väestö saarilla lisääntyi. Portugali liittyi ensimmäisessä maailmansodassa ympärysvaltojen puolelle, mikä ulotti maailmansodan vaikutukset myös Madeiralle, kun saksalaiset pommittivat pääkaupunki Funchalia sodan aikana kahdesti. Toisessa maailmansodassa Portugali jäi puolueettomaksi ja saarelle tuli sodan aikana poliittisia pakolaisia sekä evakkoja. Portugalissa vuonna 1974 tapahtunut neilikkavallankumous kaatoi maata hallinneen sotilasjuntan ja Madeiralle myönnettiin autonomia kaksi vuotta myöhemmin. Madeira liittyi Portugalin mukana Euroopan Unioniin vuonna 1986. Madeiran elintaso on noussut autonomian ja EU-jäsenyyden aikana.
Adolphe Kégresse Kégresse pakotettiin palaamaan takaisin kotimaahansa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, missä hän olikin vuodesta 1919 asti. Kégresse kuoli vuonna 1943 Croissy-sur-Seinessä.
Yuan Shikai Ensimmäisen maailmansodan riehuessa Euroopassa Japani julisti Kiinalle 21 vaatimusta uhaten tehdä Kiinasta protektoraattinsa. Yuan Shikai suostui vaatimuksiin, sillä hänellä ei ollut resursseja täyteen sotaan Japania vastaan. Tämä romahdutti Yuan Shikain suosion jopa armeijan sisällä.
Marshallinsaaret Espanja julisti saaret omikseen vuonna 1874. Saksalainen kauppayhtiö kuitenkin asettui saarille vuonna 1885 ja saarista tehtiin Saksan Uuden-Guinean protektoraatti muutamia vuosia myöhemmin. Ensimmäisessä maailmansodassa Japani valloitti saaret ja hallitsi niitä Kansainliiton mandaatilla.
Katō Takaaki 1900-luvun alkupuolella hän toimi jälleen ulkoministerinä useissa hallituksissa, myös ensimmäisen maailmansodan alkaessa, johon Japani liittyi hänen johdollaan. Lisäksi vuonna 1915 Katō oli luomassa Kiinalle 21:tä vaatimusta, mikä sai aikaan merkittävän diplomaattisen kriisin ja vastustusta kotimaassa. Samana vuonna hänet nimitettiin ylähuoneeseen. Hänestä tuli vuonna 1916 konservatiivisen keiseikai-puolueen puheenjohtaja ja hän vaikutti sen politiikkaan huomattavasti vastustaessaan genrō-neuvoston vaikutusvaltaa ja kannattaessaan perustuslakia sekä äänioikeuden laajentamista.
Kiina Vuonna 1932 Japani miehitti Mantšurian ja perusti sinne nukkevaltionsa Mantšukuon. Vuonna 1937 niin sanotun Marco Polon sillan välikohtauksen jälkeen Japani aloitti täysimittaisen sodan miehittäen Kiinan rannikon. Miehitys jatkui siihen asti kun Japani antautui toisen maailmansodan lopussa liittoutuneille.
Rattikelkkailu Kansainvälinen kelkkailuliitto perustettiin vuonna 1923, ja rattikelkkailu olikin mukana jo seuraavana vuonna järjestetyissä ensimmäisissä talviolympialaisissa Ranskan Chamonix’ssa, jotka toimivat myös lajin ensimmäisinä maailmanmestaruuskilpailuin. Tuolloin kilpailtiin neljän ja viiden miehen kelkoilla samassa sarjassa. 1928 Sankt Moritzin olympialaisissa kilpailtiin viiden miehen kelkoilla, ja 1932 Lake Placidin kisoissa vakiintuivat sarjoiksi kahden ja neljän miehen kelkat.
Kaustinen (Tenavat) Kaustinen on mukana Ressun partiossa ("Beagle scouts") ja myös Ressun johtamassa muukalaislegioonassa. Se nähdään usein myös Ressun alter egon, ensimmäisen maailmansodan lentäjäsankarin mekaanikkona.
Magnetroni Ensimmäisen magnetronin kehitti Albert Hull 1921. Hänen laitteensa olivat yksinkertaisia kaksinapaisia magnetroneja, ja myöhemmin kehitetty onteloresonaattorimagnetroni osoittautui paljon hyödyllisemmäksi. Samana vuonna myös Erich Habann kehitti Jenassa oman magnetroninsa, joka hyödynsi pysyvänsuuruista magneettikenttää. Toisen maailmansodan alettua ja tutkan tultua tärkeäksi oli suurvaltojen armeijoilla valtava tarve suuritehoiselle mikroaaltokehittimelle, joka toimisi lyhyemmillä aallonpituuksilla, eli siis korkeammilla taajuuksilla, kuin silloiset putkikehittimet. Saksassa Hans Hollmann oli kehittänyt onteloresonaattorimagnetronin jo 1935 ja saanut sille patentin, mutta armeija ei ollut siihen tyytyväinen. Saksalaisilla olikin toisen maailmansodan tutkissaan käytössä klystroni, joka oli tehottomampi.
FS Courbet (1911) Sotien välillä alusta modernisoitiin useaan otteeseen, mutta siitä huolimatta sitä ei laskettu ensimmäisen luokan alukseksi toisen maailmansodan alkaessa. Alus olikin pääosan sotienvälisestä ajasta tykistökoululaivana.
Kuriilien kiista Myös Kiina oli liittynyt ensimmäisessä maailmansodassa ympärysvaltoihin saadakseen Saksan toimilupa-alueen takaisin suoraan omaan määräysvaltaansa. Näin ensimmäinen maailmansota ei vaikuttanut ympärysvaltojen kanssa liitossa olleiden Venäjän valkoisten sotilashallitusten ja Japanin eikä Japanin ja Neuvosto-Venäjän väliseen tilanteeseen, vaikka Japani osallistui Kaukoidässä ympärysvaltojen interventioon Neuvosto-Venäjää vastaan. Neuvostoliitto kuitenkin ilmoitti vuonna 1925, ettei se tunnustaisi vuonna 1905 solmimansa Portsmouthin sopimuksen sitä kohtaa, minkä mukaan Etelä-Sahalin siirtyisi Japanille.
Chihaya (1900) Alus luokiteltiin 26. elokuuta 1912 ensimmäisen luokan tykkiveneeksi. Ensimmäisessä maailmansodassa "Chihaya" lähti valvomaan entisen Saksan Mikronesian aluetta, jonka Japani oli miehittänyt sodan alussa. Vuodesta 1918 aina vuoteen 1923 alus osallistui Japanin Siperian miehitykseen, joka tuki valkoisten joukkoja Venäjän sisällissodassa. Toukokuusta lokakuuhun 1928 alus oli Yokosukan laivastontelakalla muutettavana koululaivaksi.
Jun’ichirō Koizumi Koizumin vierailut Yasukuni-jinja-pyhäkössä, joka on omistettu keisarin puolesta kuolleiden muistolle, aiheuttivat voimakasta paheksuntaa Aasiassa, erityisesti niissä maissa, joita Japani miehitti toisen maailmansodan aikana. Sodan päättymisen 60-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä vuonna 2005 Koizumi toisti aiemman pääministeri Tomiichi Murayaman lausunnon, jonka mukaan "Japani on syvästi surullinen toisen maailmansodan aikana aiheuttamistaan kärsimyksistä".
Japani kesäolympialaisissa 1936 Myös muutamia korealaisia kilpaili näissä olympialaisissa Japanin lipun alla, sillä Japani oli miehittänyt Koreaa vuodesta 1910 lähtien. Japanin hävittyä toisessa maailmansodassa se vetäytyi miehittämiltään alueilta. Näin ollen Korea osallistui seuraaviin, Lontoon vuoden 1948 olympialaisiin omana joukkueenaan. Japania taasen ei kutsuttu Lontooseen, ja maa kilpailikin seuraavan kerran kesäolympialaisissa vasta vuonna 1952 Helsingissä.
Olipa kerran elämä (suomalainen televisiosarja) Olipa kerran elämä pureutuu ihmismieltä hämmästyttäviin ja kummastuttaviin seikkoihin ja ilmiöihin. Mukana jokaisessa jaksossa on myös kolme julkkisvierasta.
Kazuo Kanda Kazuo Kanda (; s. 29. maaliskuuta 1930) on japanilainen entinen soutaja. Hän oli mukana maansa perämiehellisten nelikkojen joukkueessa Helsingin olympialaisissa 1952, joissa Japani putosi ensimmäisen kierroksen keräilyerissä.
Shunsuke Nakamura Nakamura aloitti maajoukkueuransa Japanin nuorten maajoukkueessa vuonna 1996, kun hänet valittiin joukkueeseen Aasian nuorten mestaruuskilpailuihin. Seuraavana vuonna hän pelasi nuorten maajoukkueessa nuorten MM-kisoissa. Vuonna 2000 hän oli mukana Sydneyn olympialaisissa Japanin joukkueessa. Hän teki debyyttinsä Japanin jalkapallomaajoukkueessa 13. helmikuuta 2000, kun Japani kohtasi Aasian mestaruuskilpailujen karsinnoissa Singaporen. Hän teki ensimmäisen maaottelumaalinsa heti seuraavassa ottelussaan Bruneita vastaan. Hän oli mukana maajoukkueessa, kun Japani voitti Aasian mestaruuden 2000, mutta putosi MM-kilpailuihin 2002 osallistuneesta joukkueesta. Kun Zico tuli maajoukkueen valmentajaksi MM-kisojen jälkeen, Nakamura nostettiin jälleen maajoukkueeseen. Hänet valittiin vuoden 2004 Aasian mestaruuskilpailujen arvokkaimmaksi pelaajaksi Japanin voittaessa mestaruuden. Hän oli mukana vuosina 2003 ja 2005 Maanosaliittojen cupissa, ja Saksan MM-kisoissa 2006 hän pelasi täyden ajan Japanin kaikissa kolmessa ottelussa.
Skotlannin historia Toisen maailmansodan jälkeen Skotlannin perinteiset teollisuudenalat kukoistivat vielä hetken, mutta pian sen jälkeen kilpailu maailmanmarkkinoilla koveni, kun Saksa ja Japani palasi kaupankäyntiin. Skotlannissa uudistukset tulivat kuitenkin hitaasti. Talouden lisäksi toisen maailmansodan jälkeen Skotlannin kaupunkeja alettiin uudistaa. Suuret kaupungit olivat liikakansoitettua, ja uusia asuntoja tarvittiin kipeästi. Ongelman ratkaisemiseksi 1940–1960-luvuilla perustettiin viisi uutta kaupunkia: ensimmäisenä alettiin rakentaa East Kilbridea (1947) ja Glenrothea (1948).
Koiran kouluttaminen Ensimmäisen maailmansodan aikana tulivat Saksassa käyttöön partio-, saniteetti- ja viestikoirat. Sodan jälkeen Saksassa koulutettiin myös ensimmäiset opaskoirat. Saksa olikin palveluskoirien koulutuksen edelläkävijä. Ensimmäiset poliisikoirat saapuivat Suomeen juuri Saksasta.Koira muuttaa käyttäytymistään ja oppii saamansa palautteen avulla. Seuraukset voi jakaa karkeasti "vahvisteisiin" ja "rankaisuihin". "Yhdentekevää palautta" ovat kaikki asiat, joita koira ei pidä miellyttävinä eikä epämiellyttävinä. Yhdentekevä palaute ei muuta koiran käytöstä. Se, mikä määritellään yhdentekeväksi palautteeksi, on yksilöllistä ja selviää vain koulutettavaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii rankaisuna tai vahvisteena, voi toiselle olla täysin yhdentekevää palautetta.
Steve Porcaro Porcaro oli mukana Toton ensimmäisellä kuudella albumilla. Vuonna 1986 julkaistu "Fahrenheit" oli Toton viimeinen Porcaron ollessa yhtyeen jäsenenä. Hän ehti kirjoittaa kolme Toton kappaletta ja hänen tavoitteena olikin siirtyä kokopäiväiseksi laulujentekijäksi ja säveltäjäksi. Hänen sävellyksiin kuuluu myös Michael Jacksonin kappale "Human Nature" "Thriller"-levyltä.
FS Jules Michelet (1908) Ensimmäisen maailmansodan alettua alus liitettiin Ranskan Välimeren laivastoon ja se olikin koko sodan Välimerellä. Alus osallistui Otrantonsalmen sulkuun, jolla estettiin Itävalta-Unkarin laivaston pääsy merelle.
Toinen maailmansota Britannian ulkoministerin Edward Greyn kehittelemä ja Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin ajama järjestö perustettiin 25. tammikuuta 1919 osana Versailles’n rauhansopimusta. Pian kuitenkin selvisi, että järjestöllä ei tulisi olemaan sellaista auktoriteettia kuin oli suunniteltu. Yhdysvallat ei liittynyt Kansainliittoon, koska maan kongressissa oli vallalla kansainvälistä eristäytymistä kannattava isolationistinen suuntaus. Myöskään hylkiövaltioina pidettyjä maailmansodan hävinnyttä Saksaa ja bolševistista Neuvosto-Venäjää ei huolittu vielä mukaan. Kansainliiton tärkeimmässä elimessä neuvostossa selkeimmin valtaa piti aluksi neljä pysyvää jäsentä: Britannia, Ranska, Italia ja Japani, joista kahden ensimmäisen voi sanoa olleen ensimmäisen maailmansodan jälkeisen ajan rauhan takaajina.
Seishirō Itagaki Seishirō Itagaki (, "Itagaki Seishirō"; 21. tammikuuta 1885 Morioka, Japani – 23. joulukuuta 1948 Tokio, Japani) oli keisarillisen Japanin armeijan kenraali ja sotaministeri Toisessa maailmansodassa.
Palau Saksa miehitti osan Palauta vuonna 1885. Vuonna 1899 Espanja myi saaret Saksalle hintaan 2 5 000 000 Espanjan pesetaa. Ensimmäisessä maailmansodassa Japani miehitti saaret ja sai mandaatin niiden hallintaan aina toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Yhdysvallat otti saaret haltuunsa.
Budapestin raitioliikenne 1900-luvun alussa kaupungissa toimi peräti seitsemän raitiotieyhtiötä. Ensimmäisen maailmansodan lopulla kaupungissa olikin parhaimmillaan lähes 1100 raitiotieajoneuvoa. Esimerkiksi vuonna 1918 raitiotie kuljetti 382 miljoonaa matkustajaa.
Suojeluskunta Saksan antautuminen ensimmäisessä maailmansodassa 11. marraskuuta 1918 sai oikeiston tarrautumaan entistä tiukemmin suojeluskuntiin järjestönä, minkä luonteen porvarillisuus korostui tässä tilanteessa entistä enemmän, vaikka valkokaartin maineesta olikin tavoitteena päästä eroon.
Saksa toisessa maailmansodassa Joulukuussa 1941 Japani hyökkäsi Pearl Harboriin, jolloin Yhdysvallat liittyi avoimesti maailmansotaan liittoutuneiden puolelle. Japani oli Saksan liittolainen, joten Hitler julisti sodan Yhdysvalloille.
Kuniaki Koiso Kuniaki Koiso (; 22. maaliskuuta 1880 Utsunomiya, Japani – 3. marraskuuta 1950 Tokio, Japani) oli keisarillisen Japanin armeijan kenraali, Korean kenraalikuvernööri ja Japanin pääministeri toisessa maailmansodassa.
Yhdysvaltain laivasto Ensimmäisessä maailmansodassa laivasto ei osallistunut taisteluihin paljoakaan, mutta se kasvoi sotien välillä laivastosopimusten rajoittamana huomattavaksi. Japani yritti murtaa Yhdysvaltain laivaston strategista uhkaa vuoden 1941 lopun yllätyshyökkäyksellään Pearl Harboriin. Seuranneiden kolmen vuoden aikana Yhdysvaltain laivasto kasvoi voimakkaimmaksi koskaan nähdyksi laivastoksi.
Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet Ensimmäisessä maailmansodassa Japanin laivasto kuten monet muutkin vaikuttui Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneiden toiminnasta kauppamerenkulkua vastaan. Tämän seurauksena sisällytettiin vuoden 1917 hankintoihin kahdeksantoista merikelpoista sukellusvenettä. Sodan päätyttyä Japani vastaanotti yhdeksän saksalaista sukellusvenettä sotakorvauksena, mitä käytettiin saksalaisen teknologian tutkimiseen.
Albert Einstein Einsteinin sanotaan olleen pasifisti, mitä hän olikin julkisesti nuorena muun muassa ensimmäisen maailmansodan aikaan. Hän yllytti miehiä kieltäytymään asevelvollisuuden suorittamisesta. Einstein kuitenkin osallistui sota-aikana lentokonesiipien suunnitteluprojektiin, jossa hänen ideansa epäonnistuivat. Sodan jälkeen Einstein osallistui hyrräkompassin kehittämiseen eikä potenut omantunnonvaivoja, vaikka keksinnöstä olivat kiinnostuneita lähinnä sotalaivastot. Hän sai jonkin verran tuloja kompassista, mutta toisen maailmansodan alettua patenttimaksut lakkasivat, vaikka Einstein kyseli niiden perään Saksasta. Saksan ja Japanin merivoimat käyttivät hyviksi osoittautuneita kompasseja toisessa maailmansodassa.