mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Musiikkia koirille Musiikkia koirille on yhdysvaltalaisen Laurie Andersonin säveltämä 20-minuuttinen musiikkikappale koirille. Musiikissa käytetään ihmisen kuuloalueen ulkopuolella olevia taajuuksia, jotka koira kuitenkin kuulee. Se sai maailmanensiesityksen Sydneyssä Australiassa 5. kesäkuuta 2010. Sydneyn oopperatalon portaille kokoontui noin tuhat koiraa omistajineen kuulemaan konserttia. Tilaisuus oli maailman ensimmäinen vain koirille tarkoitettu konsertti. Säveltäjä Anderson kuvasi tapahtumaa "lajienväliseksi sosiaaliseksi kokoontumiseksi, jonka kokoista ei ole koskaan ennen nähty Australiassa".
Koiran kouluttaminen Koiran ensimmäiset ihmiselle hyödylliset palvelukset olivat varoittaminen ja metsästysapulaisena toimiminen. Karjanhoitovaiheessa koirien paimentamiskyvyt huomattiin. Arktisilla seuduilla koiria hyödynnettiin myös vetokoirina ja kantojuhtana.
Kunnian teologia Kunnian teologia on kristinuskon sisäinen uskonajattelu, jota voidaan jollain tapaa pitää ristin teologian vastakohtana. Kunnian teologia nimittäin opettaa, että toiminta ja teot ovat parempi kuin kärsimys, kunnia parempi kuin risti, voima parempi kuin heikkous, viisaus parempi kuin tyhmyys ja hyvä yleisesti parempi kuin paha.
Kunnian teologi ei niin sanotusti pidä silmiensä edessä ristiä. Ristissä näkyy puolestaan Jumalan rakkaus alaspäin ei mihinkään ja pahaan suuntautuva rakkaus. Jumala on omaksunut ihmisyyden, hulluuden, synnin ja ihmisen helvetin kuin ne olisivat hänen omiaan. Yhtyessään ja kärsiessään ihmisen puolesta Jumala lahjoittaa hänelle hyvänsä.
Pelko Pelko syntyy aivojen mantelitumakkeessa. Ensin ihmisen näkö- ja kuulohavainnot siirtyvät hermoärsykkeinä aivolisäkkeeseen. Se ohjaa hermoärsykkeet näkö- ja kuulokeskuksiin, joissa ne käsitellään ja lähetetään edelleen mantelitumakkeeseen. Jos aistimus merkitsee mantelitumakkeen mielestä mahdollisesti vaaraa, mantelitumake aktivoi otsalohkon, joka arvioi tilanteen. Jos vaaraa ei ole, otsalohko rauhoittaa mantelitumakkeen, mutta jos tilanne on vaarallinen, mantelitumake hälyttää hypotalamuksen, aivorungon ja otsalohkon. Elimistö virittyy pelkotilaan, jossa se valmistautuu joko taisteluun tai pakoon.
Staffordshirenbullterrieri Staffi on ihanteellinen perhekoira avoimen, ihmisystävällisen ja toiminnanhaluisen luonteensa ansiosta. Lasten kanssa se on omassa elementissään, eikä hätkähdä kovakouraistakaan käsittelyä. Vahtikoiraksi rotu sopii korkeintaan vain uskottavan ulkonäkönsä puolesta. Toisiin koiriin staffi ei yleensä suhtaudu yhtä suopeasti kuin ihmisiin, joten pentuajan sosiaalistaminen on tehtävä huolella, kuten toki jokaisen rodun kohdalla. Jo hallittavuuden kannalta on näinkin vahvan koiran oltava kunnolla koulutettu arjen tarpeisiin. Staffin liikunnantarve on suuri ja se onkin aktiivisen, paljon ulkoilevan perheen koira. Staffin toivottuihin luonteenpiirteisiin ei kuulu haukkuherkkyys.
Eläinlääketieteen historia Raamattuun sisältyvä raivotaudin kuvaus on peräisin 1400-luvulta eaa. Homeros kertoo 1200-luvulla eaa. raivonneesta rutosta, joka tarttui ensin koiriin, sen jälkeen hevosiin ja muuleihin, ja lopulta ihmisetkin saivat taudin. Runoilija Silius Italicuksen mukaan Rooman ja Karthagon armeijoita vaivasi Sisiliassa tauti, joka johti verenmyrkytykseen. Se tarttui ihmiseen koirista, linnuista ja juhdista. Historioitsija Thukydideen mukaan sairaus johti kuolemaan.
Cur Ne polveutuvat eurooppalaisista koirista jotka maahanmuuttajat toivat meren yli ja jotka mahdollisesti risteytyivät alkuperäisten amerikkalaisten koirien kanssa. Toisin kuin todellinen sekarotuinen joka jalostuu sattumanvaraisesti ilman ihmisen asiaan puuttumista, curien jalostus on ihmisten suunnittelemaa.
Nureongi Korealaisilla on erilliset kiinalaiset termit lemmikkikoiralle, villikoiralle ja sudelle ("견;犬") sekä lihakarjana käytetyille koirille ("구; 狗"). Nureongia pidetään maultaan valkoista tai mustaa koiraa parempana.
Faaraokoira Faaraokoira on vinttikoiramainen koirarotu, joka kuuluu alkukantaisiin koirarotuihin eli FCI:n roturyhmään 5. Faaraokoira on metsästyskoira, joka käyttää metsästäessään sekä näköä, kuuloa että vainua. Se soveltuu riistan ajamiseen avoimessa maastossa. Muinaisessa Egyptissä faaraokoiran tyyppisiä koiria on käytetty muun muassa kaniininmetsästykseen ja hautakammioiden sekä temppeleiden vahtimiseen. Faaraokoira on kuitenkin maltalainen rotu, sillä faaraokoiria kulkeutui foinikialaisten mukana Maltan saarelle, jossa rotu säilyi eristyksissä vuosisatoja. Maltalaiset ovat säilyttäneet rodun puhtaana näihin päiviin asti.
Cockerspanieli Cocker­spanielin luonteen­piirteisiin kuuluu älykkyyden sekä valppauden ilmaiseminen kasvojen ilmeillä. Rodusta pidetään sen ystävällisen, uskollisen, leikkisän ja hellän luonteen ansiosta. Koirat ovat helppoja kouluttaa ja hyviä keski­kokoisia koko perheen lemmikkejä. Hyvin harvoilla cockereilla on luonne­vikoja; vuonna 2002 tehdyssä 487 koiran tutkimuksessa vain prosentti koirista oli aggressiivisia ihmisille ja kaksi prosenttia aggressiivisia muille koirille. Yksiväriset koirat ovat usein moni­värisiä koiria ärhäkkäämpiä.
Kapi Kapi on eläinten tauti, jota aiheuttaa syyhypunkki ("Sarcoptes scabiei"). Kapia esiintyy eniten koirilla, ketuilla ja sioilla; syyhypunkista on omat alalajinsa näille eläinlajeille ("var. canis", "var. vulpis" ja "var.suis"), mutta kettujen kapi voi aiheuttaa oireita myös koirille.
Myös ihmisille syyhyä aiheuttava punkki on saman lajin alalaji. Villieläinten kapi voi tarttua ihmisiinkin. Sikakapi on lääkityksillä saatu poistetuksi monista jalostussikaloista. "Sarcoptes"-punkit voivat satunnaisesti tarttua muihinkin eläinlajeihin, mikäli eläinkontaktit ovat läheiset.
Coton de tuléar Coton de tuléarin alkuperää ei tarkkaan tunneta, mutta ilmeisesti ne periytyvät lyhytkarvaisista bichon tenerif -koirista, jotka rantautuivat espanjalaisten laivojen mukana Madagaskarin saarelle 1600-luvulla ja risteytyivät sittemmin myös paikallisten koirien kanssa. Rotu on siis syntynyt osittain tahattomasti, vaikka sitä on myöhemmin toki systemaattisesti jalostettu. Puolivilleistä koirista kesytettiin Madagaskarilla paikallisen yläluokan seurakoiria. 1900-luvulle asti tavalliset ihmiset eivät saaneet omistaa ollenkaan coton de tuléareja.
Punailves Kuten monet muutkin kissaeläimet, punailves elää yksin ja liikkuu hämärän aikoihin. Se pysyttelee enimmäkseen maassa, vaikka onkin taitava kiipeämään. Sillä on erinomainen näkö-, kuulo- ja hajuaisti. Se melko vähän, paitsi kiima-aikana, jolloin se ulvoo ja sähisee lajitovereilleen.
Anna Kontula Kontula on myös kritisoinut Suomen maahanmuuttopolitiikkaa ja siitä käytävää keskustelua Hän kertoi 2013 piilotelleensa laittomasti maassaolevia henkilöitä maahanmuuttoviranomaisilta. Kontula sanoi tuolloin "Enbuske & Linnanahde Crew’ssa", että ”jos Suomen maahanmuuttopolitiikka ahdistaa ihmisiä sellaisiin tilanteisiin, että toisen henki tai turvallisuus on vakavasti uhattuna, niin yleismaailmallinen lähimmäisenrakkaus ajaa ohi Suomen laista”. Hän kuitenkin myönsi "Iltalehdelle", ettei ollut tietoinen siitä, onko hänen piilottelemiaan Euroopan unionin ulkopuolelta tulleita henkilöitä todella uhannut hengenvaara kotimaassaan. Kontulan mukaan ”kun joku pyytää apua, on parempi pelata varman päälle”.
Aisti Monilla eläimillä aistit ovat tarkempia kuin ihmisellä tai ne toimivat eri osassa valon tai äänen spektriä kuin ihmisen aistit. Koiria käytetään monissa tehtävissä niiden erinomaisen hajuaistin takia.
Aquincum Koiria tai hevosia ei käytetty koskaan ravinnoksi. Koiria jalostettiin sekä pieniksi sylikoiriksi että metsästys- ja vahtikoiriksi. Niiden luita on löytynyt hajallaan roomalaisista kaupungeista, mutta toisin kuin maaseudulla, kaluttuja luita ei ole, mistä voi päätellä että koirat eivät ole saaneet juosta vapaasti. Hevosenluita on löydetty harvoin kaupungeista, vaikka niitä onkin säännöllisesti käytetty työkaluihin ja koristeisiin. Hevonen oli arvostettu eläin, jota upseerit käyttivät. Muulien ja aasien luita on löydetty usein sotilasalueilta ja maatiloilta, missä ne olivat tärkeitä vetojuhtia.
Amblyeleotris Amblyeleotris on tokkoihin kuuluva kalasuku, jota esiintyy Intian ja Tyynen valtameren alueilla. Sukuun kuuluu 33 lajia ja se on suurin "raputokkojen" suku. Nimitys juontuu kalojen symbioosimaisesta suhteesta tiettyihin pistoolikatkarapuihin. Katkarapu kaivaa ja ylläpitää molempien eläinten käyttämää kuoppaa, kun taas tokko, jolla on huomattavasti parempi näkö, huolehtii vartioinnista petojen varalta. Katkarapu pitää lähes jatkuvaa yhteyttä kalaan tuntosarvillaan.
Stereoskopia Helpoin tapa luoda syvyysvaikutelma kuvaan on ottaa samasta aiheesta kaksi eri kuvaa hiukan kuvakulmaa muuttaen. Kolmiulotteisuuden illuusio perustuu ihmisen binokulaariseen näköön.
Hevonen Hevosen näkökenttä on hyvin laaja, noin 340 astetta. Hevonen ei näe aivan päänsä eteen eikä pään osoittaessa suoraan eteen myöskään taakseen tai alleen. Suurin osa näkökentästä on monokulaarista näköä; binokulaarista näköä on vain noin 65 astetta, hieman yli puolet ihmisen vastaavasta. Hevosen silmien koko ja niissä olevien sauvasolujen suhteellinen runsaus viittaa siihen, että hevonen näkee hämärässä ihmistä paremmin. Hevosen värinäköä ei tarkkaan tunneta. Carrolin "et. al." vuoden 2001 tutkimus viittaa siihen, että hevonen pystyisi näkemään väreinä vain keltaisen ja sinisen sävyjä.
Koira Koira on sosiaalisesti älykäs eläin, ja pennusta saakka ihmisen kanssa kasvanut koira oppii melko nopeasti tulkitsemaan ihmisen eleitä. Ihmiset voivat oppia tulkitsemaan koiran viestintää. Koirat viestivät keskenään pääasiassa eleillä, ilmeillä sekä äänillä. Koirille on ominaista reviirikäyttäytyminen.
Kun onni pettää Elokuva oli tyyliltään melodraama: päähenkilö insinööri Kaj Rittner tekee merkittävän keksinnön ja aluksi kaikki näyttää menevän hyvin mutta sitten hän nai kevytkenkäisen Doris Harrysonin, menettää näkönsä tehdasonnettomuudessa ja lopulta menettää myös tyttärensä tehden lopuksi itsemurhan.
Koira Koiran tärkein tehtävä nykyisin on ihmisen seuralaisena toimiminen. Koiria kutsutaankin ihmisen parhaaksi ystäväksi. Koiralla on havaittu olevan suuri merkitys esimerkiksi stressin ja verenpaineen vähentäjänä.
Karprofeeni Lääkettä saa käyttää Suomessa vain koirille, ei ihmiselle eikä muille kotieläimille. Ihmiselle aineen on epäilty saattavan aiheuttaa jopa pitkäkestoista valoyliherkkyyttä jopa vain kosketettuna..
Bruselloosi "Brucella"-bakteerilla on useita, eri eläimiin tarttuvia serotyyppejä. Luomistautia esiintyy naudoilla ("B. abortus", ihmisillä bangintauti), lampailla ja vuohilla ("B. melitensis", ihmisillä maltankuume), sioilla ("B. suis", tarttuu myös ihmiseen) ja koirilla ("B. canis", tarttuu myös ihmiseen). Lampailla esiintyvä "B. ovis" aiheuttaa pässin lisäkivestulehdusta.
Vinttikoira Vinttikoirat ovat olleet metsästyskoiria, sillä ne ovat nopeita ja kestäviä juoksemaan riistaa kiinni. Ulkonäöltään nämä koirat ovat pitkäraajaisia ja linjakkaita. Ulkonäöstä näkee, että koirien ruumiinrakenne sopii nopeaan liikkumiseen. Vinttikoirille yleinen harrastus onkin vinttikoirakilpailut, joiden tarkoituksena on selvittää koirien metsästys- ja juoksuominaisuuksia. Eri vinttikoirarodut poikkeavat toisistaan ominaisuuksiltaan ja taipumuksiltaan ja saattavat siksi soveltua paremmin jompaankumpaan vinttikoiraurheilun muodoista: rata- tai maastojuoksuun. Vinttikoiriksi lasketaan usein myös FCI:n ryhmään 5 kuuluvat ”vinttikoirat”.
Kertomus näkevistä Kertomus näkevistä sijoittuu neljän vuoden päähän valkotaudin alkamisesta. Kirjassa on kaksi osaa, joista ensimmäinen alkaa vaaleilla, joissa suurin osa pääkaupungin asukkaista palauttaa tyhjän lapun. Vaalit synnyttävät kaaoksen, josta etenkin valtaeliitti on huolissaan, koska vallanjako on epäselvä.
Toisessa osassa, tavataan edellisestä romaanista tutut henkilöt. Sokeuden aikana silmälääkärin vaimo, auttoi näkevänä joukkoa ihmisiä, jotka ovat siitä lähtien olleet ystäviä ja pitäneet yhteyttä. Tämän ryhmän kaupungista paossa oleva johto panee valvontaan. Pian sokeat saavat näkönsä takaisin mutta tapahtumille etsitään syyllistä, johon silmälääkärin vaimo on näkönsä säilyttäneenä täydellinen ehdokas.
Kanariansaaret Kanariansaaret on nimetty koirien mukaan (), koska saarilla on kuvattu olleen paljon villikoiria. Tätä kuvasi roomalainen Plinius. Ensimmäinen koiria koskeva maininta on Numidian ja Mauritanian kuningas Juba II:n järjestämältä tutkimusmatkalta vuosien 30–25 eaa. välillä. On kuitenkin mahdollista että Plinius ymmärsi väärin kirjoitukset ja niillä onkin tarkoitettu suurikokoisia munkkihylkeitä, joita nimitettiin "canis marinus" -nimellä. Hylkeet on kuitenkin metsästetty Kanarialta 1400-lukuun mennessä. Koirat ovat myös Kanarian vaakunassa ja lipussa.
Maltankoira Vuoden 2012 terveyskyselyyn ilmoitettiin 41 Suomen noin 500 maltankoirasta, Omistajien vastausten perusteella koirista noin 90 % on leikkisiä tai ystävällisiä. 70 % rohkeita tai vilkkaita, 30 % rauhallisia, 25 % varautuneita, vajaa 20 % hallitsevia tai eroahdistuneita, vajaa 10 % alistuvia tai aggressiivisia muita koiria kohtaan, noin 5 % arkoja tai paukkuarkoja ja muutama prosentti on aggressiivisia ihmisille.
Flyball Flyball on Yhdysvalloissa 1970-luvun alussa kehitetty koirien näytös- ja kilpailulaji. Laji sopii kaikille koiraroduille. Flyballissa kaksi joukkuetta kilpailee toisiaan vastaan ja nopeimman hyväksytyn suorituksen tehnyt joukkue pääsee jatkoon. Joukkue koostuu neljästä koiran ja ihmisen muodostamasta kilpailuparista. Samassa joukkueessa voi olla sekä mini- että maksikokoisia koiria.
Karhunmetsästys Koira ei aiheuta karhulle välitöntä vaaraa. Vielä tässä vaiheessa metsästys ei ole erityisen vaarallista myöskään metsästäjälle ja koirille. Metsästyksen eteneminen riippuu nyt koirien tai koiran työskentelystä tavalla, johon niitä ei voi valmentaa. Koira painostaa karhua sen olinpaikassa. Karhu yrittää vastaavasti karkottaa koirat hyökkäyksin. Samalla karhu varoo vaistonsa tai kokemuksensa ohjaamana näyttäytymästä ihmiselle.
Toksoplasmoosi Suomessa todetaan ihmisillä vuosittain 30–50 synnynnäistä toksoplasmoositapausta. Yleensä tartunnan saanut lapsi on aluksi oireeton, mutta myöhemmin voi alkaa ilmetä ainakin näkö- ja silmävaurioita. Vauriot koskettavat monesti myös kuuloa ja koko aivoja, ja joskus sairauteen liittyy kehitysvammaisuutta, vesipäisyyttä, lihasvelttoutta ja kouristelua. Toksoplasmoosiin voi sairastua myös myöhemmällä iällä. Aikuisiällä hankittu tartunta on usein lähes oireeton. Kaikkiaan maailman väestöstä noin 30–60 % lienee saanut tartunnan jossain elämänsä vaiheessa. Synnynnäinen toksoplasmoosi on huomattavasti harvinaisempaa. Raskaana olevien toksoplasmoosi hoidetaan sen sikiölle aiheuttaman vaaran vuoksi. Toksoplasma on vaarallinen sikiölle vain, jos raskaana oleva äiti saa ensi-infektion raskauden aikana. Vaaraa ei poikkeustapauksia lukuun ottamatta ole, jos äiti on jo jossain elämänsä vaiheessa sairastanut toksoplasmoositartunnan. Tämän voi testata tutkimalla, onko äidillä veressään toksoplasmoosin vasta-aineita.
Koirarotu Monen rodun alkuperäinen populaatio pilkotaan kahtia myös kansallisista syistä. Jos kahdessa naapurimaassa esiintyvä, käytännössä sama koiratyyppi hyväksytään eräänä päivänä virallisesti vain yhden maan nimiin, usein toisessa maassa pyritään korostamaan omaa osuutta rodun alkuperässä ja pyritään luomaan kokonaan oma rotu. Alun perin eurooppalaiset paimenet jalostivat valkoisia vuoristokoiria enemmänkin tyyppiä silmällä pitäen välittämättä siitä, kulkeutuiko osa koirista hänen laumaansa Puolan vai Slovakian Tatralta, ennen kuin keksittiin viralliset nimitykset owczarek podhalanski ja slovakiancuvac. Kroatialaista farmariakaan ei kiinnostanut, olivatko kaikki hänen lammaskoiransa puhtaasti kroatialaista alkuperää vai oliko mukana käytännössä lähes identtisiä Unkarista hankittuja koiria - ei ainakaan ennen kuin FCI hyväksyi mudin unkarilaiseksi roduksi vuonna 1966 ja nimesi kroatianpaimenkoiran erilliseksi roduksi vuonna 1969. Ruotsin ja Suomen saamelaisilla oli vuosisatojen ajan kaksi hyvin yhtäläisen näköistä poroja paimentavaa lapinkoirakantaa, jotka molemmat maat kuitenkin halusivat tunnustettavan erillisinä rotuina.
Ibizanpodenco Missä ibizanpodenco sitten oikeasti kehittyikään, sitä käytettiin jäniksen ja muun pienriistan metsästykseen Baleaareihin kuuluvalla Ibizalla. Se on nopea koira, joka voi metsästää kaikenlaisessa maastossa ja työskentelee näkö-, kuulo- ja hajuaistillaan. Espanjalaiset metsästäjät käyttävät ajoon enimmäkseen narttukoiria, joiden joukossa mahdollisesti uros tai pari, koska narttu on parempi metsästämään. Rotu muistuttaa faaraokoiraa, mutta on kookkaampi ja rakenteeltaan solakampi. Faaraokoirasta poiketen ibizanpodencoilla valkoista väriä saa olla turkissa miten paljon tahansa.
Rampurinvinttikoira Rampurinvinttikoira rakastaa ihmisen seuraa ja tulee hyvin toimeen muiden koirien kanssa. Se on siisti ja voi vaikuttaa jopa laiskalta. Se on kuitenkin tarvittaessa salamannopea ja saattaa leikkiessään näyttää rotua tuntemattoman silmissä pelottavalta: sillä on tapana hyökätä toisen koiran kimppuun vauhdista ja iskeä rintakehänsä tätä vasten suunnattomalla voimalla. Koska sillä on erityinen taipumus haastaa muita koiria tappeluun, sitä tulee vahtia sen osalta.
Etelänavan valloitus 1911 Norjalaiset ja britit lähtivät naparetkelle erilaisilla taktiikoilla. Muun muassa retkikuntien ruokamäärissä ja ruokavarastojen sijoittelussa oli merkittäviä eroja. Erityisen tärkeään asemaan nousi kuitenkin vetoeläinten valinta: Amundsen käytti koiria ja Scott hevosia. Molemmat osapuolet pitivät valmistelujaan vastapuolta parempina ja luotettavampina.
Peilitesti Peilitestiä on kritisoitu sittemmin puutteelliseksi, koska minäkäsityksen on havaittu olevan vahvasti kulttuurisidonnainen, ja testin toimivan erityisesti länsimaisilla lapsilla. Osaa testatuista yksilöistä kasvoihin sijoitettu merkintä ei ilmeisesti häirinnyt tai kiinnostanut niin, että olisivat esimerkiksi koskettaneet sitä useasti tai yrittäneet poistaa sitä, joka testissä on merkityksellistä. Läheskään kaikki lapsista (ja eläimistä), joilla katsotaan jo olevan käsitys itsestään yksilöinä, eivät läpäise koetta. Esimerkiksi Fidžillä ja Keniassa monet kuusivuotiatkaan lapset eivät läpäise testiä. Testin toimivuutta on epäilty myös joillain eläinlajeilla kuten koirilla, joilla haju ja kuulo ovat tärkeitä aisteja, mutta näkö ei ole välttämättä yhtä keskeisessä asemassa.
Moraalinen onni Moraalisen onnen ongelma on vakava uskontojen näkökulmasta, koska se kyseenalaistaa ajatuksen ihmisen vapaasta tahdosta valita hyvän ja pahan välillä. Teologia on pyrkinyt yleensä vastaamaan ongelmaan kyseenalaistamalla ihmisen kyvyn nähdä jumalallisia toimintatapoja, mutta vastaus ei poista alkuperäistä ongelmaa. On selvää, että yksilö ei voi vaikuttaa lähtökohtiinsa, ja silti tilastollisesti huonoissa olosuhteissa kasvaneet ihmiset tekevät selvästi enemmän rikoksia kuin "hyvien kotien" lapset. Samoin moraalisen onnen ongelmaa voidaan soveltaa kysymykseen siitä, vaikuttavatko ihmisen ratkaisuun uskoa tai olla uskomatta jumalaan hänestä itsestään riippumattomat tekijät.
Rikkaus (Aristofanes) Komedian alkosa tutkiskelee näin sitä havaintoa, etteivät rikkaudet tule hyveellisten osaksi, vaan ne jakaantuvat ihmisille sattumanvaraisesti. Khremylos on vakuuttunut, että jos Plutoksen näkö voidaan palauttaa, tämä epäoikeudenmukaisuus korjaantuu, mikä tekee maailmasta paremman paikan.
Pelastuskoira Pelastuskoiratoiminta ei ole rajattua vain tietyn rotuisille koirille. Pelastuskoiria onkin ollut perhoskoirasta saksanpaimenkoiraan. Erittäin suuret rodut eivät sovellu kaikkeen pelastuskoiratoimintaan, ja koiran on oltava rakenteeltaan terve ja hyväkuntoinen.
Rotu ja älykkyys Älykkyysosamäärätestejä on kritisoitu ja on kyseenalaistettu niiden pätevyys kognitiivisten kykyjen mittaamisessa. Niiden on väitetty olevan osin kulttuurisidonnaisia, ja koulutuksen tason on väitetty vaikuttavan tuloksiin. Näin ei-länsimaiset kulttuurit sekä yhteiskunnan alemmat sosiaaliset kerrostumat länsimaisessa yhteiskunnassa olisivat länsimaisiin koulutettuihin ihmisiin verrattuna eriarvoisessa asemassa testejä tehtäessä. Kuitenkin Itä-Aasian kulttuureista esimerkiksi Kiinan ja Japanin väestön katsotaan olevan etulyöntiasemassa, koska heidän käyttämänsä kuvakirjoitusjärjestelmä harjaannuttaa ihmisen nuoresta pitäen ÄO-testissä menestystä lisääviin kykyihin. Itäaasialainen väestö onkin menestynyt keskimäärin kaikista parhaiten älykkyysosamäärämittauksissa. Toisaalta myös Yhdysvalloissa syntyneet itäaasialaista sukujuurta olevat saavat ÄO-testeissä valkoisia amerikkalaisia keskimäärin parempia tuloksia, vaikka eivät tunnekaan aasialaisia kirjoitusjärjestelmiä. Osa ongelmallisista muuttujista on pyritty rajaamaan pois tutkimuksissa, jotka vertailevat älykkyysosamääriä, mutta kaikkien kohdalla se ei ole mahdollista, ja tutkimukset vaihtelevat muutenkin tässä suhteessa.
Meänkieli Siitä, onko meänkieli todellisuudessa kieli vai suomen kielen murre, on kiistelty. Kielitieteessä meänkieli katsotaan suomen murteeksi, mutta Ruotsissa meänkieltä ja suomea pidetään erillisinä kielinä, joilla on molemmilla virallisen vähemmistökielen asema. Meänkieli ei kuitenkaan eroa suomen yleiskielestä oleellisesti enemmän kuin suomen muut murteet. Oleellisin rakenteellinen ero meänkielen ja suomen yleiskielen välillä on se, että sijamuotoja on kaksi vähemmän, komitatiivin ('koirineen') ja instruktiivin ('koirin ja kissoin') puuttuessa meänkielestä.
Meänkielen puhujia oli Ruotsissa yhteensä noin 30 000 henkilöä vuonna 2009.
Koiranliha Länsimaissa koiranliha on ruokatabu, mutta joissakin Aasian maissa se on jopa suosittua ruokaa. Kiinassa etenkin tietyissä maakunnissa koiraa syödään yleisesti. Myös Vietnamissa se on suosittua ruokaa, jonka uskotaan tuovan hyvää onnea. Etelä-Koreassa koirien syöminen kiellettiin vuoden 1988 olympialaisten ajaksi länsimaisten vierailijoiden vuoksi. Koiranlihan arvioidaan olevan neljänneksi suosituin lihalaji Etelä-Korean markkinoilla sian, naudan ja kanan jälkeen. Koreassa koiranlihan uskotaan parantavan voimia ja viriliteettiä. Taiwanissa koirien syöminen kiellettiin lailla vuonna 2001.
Luettelo Pokémon-lajeista (121–151) Eevee on normaalityyppinen Pokémon. Sen nimi tulee evoluutio-sanan kahdesta ensimmäisestä kirjaimesta, e ja v. Se onkin ""evoluutiopokémon"", jolla on piirteitä ketuista, koirista ja kissoista.
Australiankelpie Yleisesti ottaen australiankelpie tunnetaan erittäin terveenä rotuna ja Kennelliiton rekisteriin ilmoitetuista kuolinsyistä vanhuuden jälkeen seuraavaksi yleisin onkin erityisesti nuorille koirille tyypillinen "tapaturma tai liikennevahinko".
Meksikonkarvatonkoira Meksikonkarvattomatkoirat ovat uteliaita ja hellyydenkipeitä. Alkukantaisina koirina ne ovat usein vieraita ihmisiä kohtaan välinpitämättömiä ja varautuneita.
Näkövamma Näkövammaiseksi ihmiseksi luokitellaan heikkonäköinen tai sokea ihminen, jonka näkökykyä ei pysty korjaamaan normaaliksi silmälasien avulla ja jolla ei kummassakaan silmässä ole normaalia näköä. Maailman terveysjärjestö WHO:n määritelmän mukaan näkövammaisen laseilla korjatun paremman silmän näöntarkkuus on alle 0,3. Sokeaksi luokitellaan henkilö, jonka näöntarkkuus on alle 0,05 tai näkökenttä alle 20 astetta. Täydellisesti sokeat ihmiset ovat harvinaisia, ja sokeat saattavat nähdä esimerkiksi valon ja jopa hahmoja.
Dinosaurukset Dinosaurusten aivot olivat hyvin pienet suhteessa niiden kokoon. Älykkäimpiä dinosauruksista olivat mahdollisesti pienet teropodit. Dinosaurusten aistit, kuten näkö ja haju, olivat ilmeisesti usein tarkemmat kuin ihmisellä. Kasvinsyöjien silmät olivat pään sivulla ja saalistajien silmät osoittivat eteenpäin.
Luonto pakastimessa Silfverberg arvostelee ihmisen eläinsuhdetta ristiriitaiseksi. Pienimpiä ongelmista ovat eläintarhat, suurimpia tehotuotanto. Monet ihmiset pitävät koirista, mutta silti niille tehdään hirveyksiä. Rotukoirat, esimerkiksi mäyräkoirat, mopsit, bulldogit ja tanskandoggit kärsivät jalostuksen seurauksena esimerkiksi lyhyestä eliniästä ja kiputiloista.
Luettelo animesarja Hopeanuolen jaksoista Jakso 16: The Tears Arrive! A Close Companion Meets Their Dead
Moss joukkoineen on jäänyt Mutsun neljän kenraalin, Kisaragin, Hazukin, Uzukin ja Minazukin ansaan. He ovat sammuneen tulivuoren kraatterissa. Kenraalit haluavat heidän liittyvän puolelleen. Samaan aikaan Ben on palannut omistajansa luo parantaakseen näkönsä. Onnistuneen leikkauksen jälkeen Ben karkaa ja käy Mutsun lauman kimppuun pelastaakseen ystävänsä. Samaan aikaan Hopeanuoli ja muu lauma saapuvat ja taistelu on pian täydessä vauhdissa. Taistelun loputtua kenraalien lauma huomaa, että koirien on turha taistella toisiaan vastaan ja liittyvät Hopeanuolen laumaan.
Koirarotu Koirarodulla tarkoitetaan koirien ryhmää, joka on valikoivan jalostuksen avulla saatu luonteeltaan ja ulkonäöltään yhtenäiseksi. Käytännössä tietyn koiratyypin muuttuminen roduksi on määrittelykysymys. Koiria on jalostettu eri käyttötarkoituksiin jo tuhansien vuosien ajan. Alun perin jalostus keskittyi ihmisen kannalta hyödyllisten ominaisuuksien kuten metsästyskyvyn kehittämiseen. Myöhemmin jalostuksella on pyritty kehittämään lähinnä ulkonäköä ja luonnetta, mistä on seurannut joukko toisistaan huomattavasti poikkeavia koirarotuja.
Sylviornis neocaledoniae Lajin häviäminen on ajoitettu noin 1 500 vuoden päähän ja sen häviämisen syynä on pidetty ihmisen toimintaa. Lapitakulttuurin edustajat saapuivat saarille kiistellyn teorian mukaan 1 500 vuotta eaa. Ihmiset metsästivät lajia, mikä tiedetään sen luista, joita on löydetty ihmiseen liitettyjen löydösten läheltä. Ihmiset toivat saarille myös mukanaan koiria, rottia ja sikoja, jotka saattoivat saalistaa aikuisia lintuja tai näiden munia. Häviäminen on saattanut tapahtua myöhemminkin, sillä paikallinen suullinen perinne tuntee yhä tarinat suurikokoisista linnuista.
Rikkaus (Aristofanes) Kun Plutoksen näkö lopulta palautetaan Asklepioksen temppelissä, hänestä tulee Khremyloksen perheen jäsen. Rikkaudet jaetaan tasapuolisesti kaikille ihmisille. Seurauksena koko maailma menee mullin mallin sekä taloudellisesti että yhteiskunnallisesti, ja samalla ne, jotka ovat joutuneet luopumaan rikkauksistaan valittavat asiantilan epäoikeudenmukaisuutta.
Kristalli (sarjakuvahahmo) Kristalli on täysin ihmisen näköinen, kaunis nainen jolla on pitkät kastanjanruskeat hiukset. Joskus hän käytti hiuksissaan erikoisen näköistä mustaa raidotusta joka muodosti takaraivolle ympyrän, josta lähtivät sivuviivat ohimoille. Koskaan ei selvinnyt, oliko kyseessä värjäys vai jonkinlainen irrallinen hiuskoriste.
Borneonkoira Rotu on erittäin eloisa ja aktiivinen, mikä tekee siitä oman perheensä keskuudessa leikkisän. Omistajiaan ja muita lähipiirinsä ihmisiä kohtaan se on uskollinen, mutta vieraisiin se suhtatuu erittäin epäluuloisesti, jopa lähes aggressiivisesti. Se leimautuu perheeseensä erittäin voimakkaasti, ja se sopii ainoastaan ihmiselle joilla on kokemusta erittäin alkukantaisista koirista tai petoeläimistä.
Ruumiinkieli Myös eläinten kuten koirien tunnetila näkyy niiden ruumiinkielestä monella tavalla. Koirat pystyvät myös lukemaan ihmisen ruumiinkieltä.
Novascotiannoutaja Novascotiannoutajan pennut ovat pienenä aika rasavillejä ja kovin leikkisiä. Tollerit ovat erittäin seurallisia, ja ne pitävät paljon toisista koirista ja ihmisistä.
Scarlett O’Hara Seuraavan kerran kun he tapaavat, Scarlett on jäänyt jo ensimmäisen kerran leskeksi, ja asuu Atlantassa Melanien kanssa. Noihin aikoihin hänen elämänsä on mitä surkeinta ja ikävystyttävintä, suurimmaksi osaksi leskiä rajoittavien sääntöjen vuoksi. Rhett Butlerin astuessa kuviohin Scarlettin elämä alkaa muuttumaan kuitenkin taas parempaan suuntaan. Rhett auttaa häntä pääsemään pois lesken roolistaan, mikä paheksuttaa ihmisiä hyvin paljon. Rhettistä ja Scarlettista tulee ystäviä, vaikka heidän välillään onkin jonkinlainen viha-rakkaussuhde. Välillä Scarlett ajattelee, että Rhett saattaisi todella rakastaa häntä joidenkin tämä tekojen vuoksi, mutta sitten Rhett ottaa taas esiin ikuisen kilpensä; sarkasmin ja terävät sanat, ja Scarlettin luulot haihtuvat.
Taiwaninkoira Taiwanin alkuperäisasukkaat käyttivät alun perin taiwan dogia metsästykseen, mutta nykyään puhdasrotuiset yksilöt ovat erittäin harvinaisia, jopa siinä määrin että eräältä taiwanilaiselta kasvattajalta, Chen Ming-nanilta, meni 10 vuotta löytää neljä jalostukseen sopivaa koiraa. Chenillä oli ollut lapsena taiwan dog ja 1980-luvulla hän aloitti liiketoiminnan, jonka tarkoituksena oli luoda puhdasrotuinen taiwaninkoira. Hän aloitti yksittäisestä pennusta, jonka hän osti alkuasukkaalta 1000 Yhdysvaltain dollarilla. 
Chenin mukaan Taiwanissa on todella paljon katukoiria, joita voi erehtyä luulemaan puhdasrotuiseksi taiwaninkoiraksi, mutta puhdasrotuisella on yleensä vahva suuntavaisto ja hyvä haju-, näkö- ja kuuloaisti. Hänen löytämillään puhdasrotuisilla tehdyt geenitutkimukset osoittivat, että ne olivat sukua eteläjapanilaisille koirille ja ne polveutuivat eteläaasialaisesta metsästyskoirasta.
Ivan Pavlov Vuonna 1898 Pavlov aloitti koirilla tutkimukset ehdollisista reflekseistä, joihin hän keskittyi seuraavat kolmekymmentä vuotta. Pavlovin koirien kielelle ripoteltiin lihajauhetta, joka sai aikaan syljeneritystä. Samalla soitettiin kelloa. Pian pelkkä kellon soitto sai aikaan syljenerityksen. Tapahtumaa kutsutaan "ehdollistumiseksi". Ruoka toimii ehdottomana ärsykkeenä ja kellon soitto ehdollisena ärsykkeenä. Syljeneritys vastaa ehdotonta reaktiota. Lukuisia erilaisia ehdollistumiskokeita on sittemmin suoritettu niin ihmisillä kuin eläimillä.
Shar pei Entropion eli silmäluomien sisäänpäinkiertyminen vaivaa erityisesti nuoria koiria joilla päänahka on poimuttuneempi kuin aikuisilla. Ylimääräinen nahka painaa silmäluomet sisäänpäin. Tämä saa silmäripset ja joskus silmiä ympäröivät karvatkin hankaamaan sarveikalvoa, mikä ärsyttää silmää. Oireet vaihtelevat se mukaan kuinka voimakasta ärsytys on. Lievin oire lienee ylimääräinen kyynelten eritys, silmä voi myös siristää voimakkasti kivun vuoksi, sarveiskalvoon voi tulla arpeutumia jotka haittaavat näköä, ja pahimmillaan silmä voi hankautua puhki. Nuorilla koirilla silmäluomet voidaan ommella niin että ne eivät hankaa silmää, ja kun koiran ryppyisyys vähenee iän myötä, tila saattaa korjaantua itsestään. Vanhemmilla koirilla joudutaan poistamaan nahkaa silmien ympäriltä.
Shar peillä esiintyy harvinaisena myös linssin sijoiltaamenoa, joka voi aiheuttaa akuutin glaukooman, joka johtaa usein sokeutumiseen. Linssin sijoiltaameno johtuu sen ripustinsäikeiden heikkoudesta, joka saattaa olla perinnöllistä. Akuutti galukooma aiheuttaa kovaa kipua, jonka vuoksi koira saattaa olla aggressiivinen jos sen silmiin yritetään koskea. Koira on vietävä heti eläinlääkäriin.
Shar pein korvien rakenne estää kunnolisen ilmanvaihdon korvissa ja altistaa sen monille kroonisille korvavaivoille. Tyypillisin on krooninen hiivatulehdus, jonka yleisin aiheuttaja on korvassa normaalistikin kasvava "Malassezia pachydermatis". Hiivan ylikasvu altistaa korvan myös bakteeritulehduksille. Shar pein korvia pitääkin puhdistaa ja tarkkailla tulehduksen ehkäisemiseksi ja ajoissa havaitsemiseksi. Krooninen tulehdus voi aiheuttaa korvan ihon liikakasvua joka tukkii korvakäytävät, jolloin kirurginen korjaus voi olla välttämätön. Shar peillä korvakäytävät voivat olla ahtaat synnynnäisestikin, mikä voidaan myös joutua korjaamaan kirurgisesti.
Alvar Cawén Cawén sai virikkeitä kuvataiteeseen Korpilahdella vierailleilta ammattilaisilta. Hän alkoi maalata elinympäristönsä ihmisiä ja luontoa. Hänen myöhemmän uransa värien käyttöön saattoi vaikuttaa se, että hän menetti ohimenevästi näkönsä kaaduttuaan koulumatkalla polkupyörällään. Hän näki sokeana ollessaan värejä ja väriyhdistelmiä, joita myöhemmin käytti tuotannossaan.
Yö Menneisyydessä yöllä on nukuttu, koska pimeässä on vaikea työskennellä. Tämä johtuu pitkälti siitä, että ihmisen tärkein aisti on päiväkäyttöön erikoistunut näkö. Kuun valo on auttanut hiukan. Tulen ja keinotekoisen valon myötä ihminen on saanut merkittävän suhteellisen edun ympäristöönsä nähden eloonjäännin ja pimeässä toimimisen kannalta.
Narnian tarinat Narnian tarinoita on myös syytetty rasistisiksi. Kritiikki liittyy varsinkin siihen, miten Lewis kuvaa Narnian etelänaapurissa asuvat pahat kalormenilaiset tummaihoisiksi. Esimerkiksi Philip Pullman on todennut, että ”Lewisille kuolema on elämää parempaa, pojat ovat tyttöjä parempia, vaaleaihoiset ihmiset ovat tummaihoisia parempia, ja niin edelleen.” Toinen arvostelija, Kyrie O'Connor, on puolestaan todennut, että "Hevonen ja poika" on monilta osin ”arabivastainen, idänvastainen tai ottomaanivastainen”.
Hannes Lohi Lohi kirjoitti ylioppilaaksi 1993 Simon lukiosta ja valmistui filosofian maisteriksi Oulun yliopiston biokemian laitokselta 1999. Hän oli tutkijakoulutettavana Helsingin yliopistossa, josta väitteli filosofian tohtoriksi kunniamaininnalla 2002. Hän on työskennellyt akatemiatutkijana Helsingin yliopistossa ja Folkhälsanissa 2006–2008 ja sitä ennen tutkijana Kanadassa Torontossa lastensairaalassa 2003–2006. Hän on tutkinut koirien epilepsiaa, ja tutkimusryhmä, jossa hän Kanadassa työskenteli, on tunnistanut sitä aiheuttavan geenin, joka on myös ihmisellä. Hänen tutkimusryhmänsä sai vuonna 2010 rahoituksen koirien psyykkisten sairauksien tutkimiseen.
Itäeuroopanpaimenkoira Tämän rodun juuret yltävät 1900-luvun alkupuolelle. Silloisen Venäjän keisarin Nikolai II toiveesta alettiin kehittää hyvähermoista ja säänkestävää palveluskoirarotua, joka olisi tarpeeksi rohkea ja vahva toimimaan myös sotakoirana armeijalle. Koiria käytettiin sodassa vetämään viestintäkaapeleita ja pelastamaan eloon jääneitä rintamalta. Rodun järjestelmällinen jalostustyö aloitettiin vuonna 1924 risteyttämällä saksanpaimenkoiria ja Neuvostoliiton paikallisia koiria. Näin saatiin luotua jalostuspohjaksi useita jalostuslinjoja, joista suunnitelmallista jalostusta jatkettiin. Toinen maailmansota ja sodan jälkeinen rajojen avautuminen haittasi jalostustyötä. Hyviä koiria menetettiin rintamalla ja sodan jälkeen itäeuroopanpaimenkoiraan risteytettiin sekä rintamalta sotasaaliiksi saatuja että ostettuja saksanpaimenkoiria. Onneksi rodun uskolliset kasvattajat kuitenkin saivat pidetyksi osan alkuperäisestä jalostustyöstä puhtaana ja useista linjoista saatiin vakiinnutetuksi kanta, jonka pohjalta luotiin ensimmäinen rotumääritelmä vuonna 1955. Neuvostoliiton maatalousministeriön eläintieteellinen neuvosto tunnusti itäeuroopanpaimenkoiran omaksi rodukseen vuonna 1964.
Borderterrieri Borderterrierin rotumääritelmä ei rajoita koirille säkäkorkeutta, vaan se antaa ohjeellisen painon. Uroksen painorajoitus on 6-7 kg ja narttujen 5,2–6,3 kg, mutta käytännössä läheskään kaikki koirat eivät nykypäivänä Suomessa näiden rajojen sisäpuolelle mahdu. Ulkoisesti borderterrieri muistuttaa hieman suttuista, rakin näköistä pientä parrakasta koiraa, jolla on luonteikkaat silmät ja ilmeikäs pää. Borderterrierin raajat ovat pitkät, mutteivät liioitellut. Runko on hieman korkeuttaan pidempi, ei siis neliömäinen. Koira on hoikka ja sen koon ja ulkonäön kulmakivi liittyy sen rintakehään, jonka tulisi olla "spännättävissä", eli aikuisen miehen tulisi saada kätensä koiran rintakehän ympärille. Näin varmistetaan, että käytännön työssä koira mahtuu luolastoon, jota varten se on alkujaan jalostettu.
Soopeli (koiraväri) Pitkään uskottiin, että soopelin koiran värin sävyn määrää se, onko koira homo- vai heterotsygootti y-alleelin suhteen, mutta tutkimukset ovat osoittaneet tämän harhaluuloksi: soopelien koirien sävy vaihtelee suuresti tsygoosista riippumatta. Sävyn määrää jokin toinen geenitekijä.
Kreetankoira Kreetankoira on aktiivinen ja toimelias. Sillä on voimakas metsästysvietti, ja se onkin Kreetalla hyvin arvostettu jäniskoira. Kotioloissa se on kuitenkin siisti ja rauhallinen. Vieraita kohtaan se on useimmiten arka tai varautunut, mutta omaa perhettään kohtaan ystävällinen, leikkisä ja oppivainen. Se tulee yleensä toimeen muiden koirien kanssa.
Kulkukoira Kulkukoira tai katukoira on koditon, vapaana elävä koira. Kulkukoiria elää lähes kaikkialla maailmassa siellä missä ihmisiäkin, erityisesti kehitysmaissa ja entisen Neuvostoliiton valtioissa. Kulkukoirat voivat olla omistajiensa hylkäämiä entisiä lemmikkejä tai kulkukoirien jälkeläisiä, jotka ovat syntyneet kodittomiksi. Suuri kulkukoirien määrä voi aiheuttaa ongelmia ihmisille esimerkiksi levittämällä ihmisiin tarttuvia tauteja, kuten rabiesta, minkä vuoksi viranomaiset pyrkivät monissa maissa vähentämään kulkukoirien määrää tappamalla tai steriloimalla kodittomia koiria.
Koiran parvovirus Koiran parvovirus, lyhyemmin CPV-2, on koirien parvovirusripulin aiheuttaja. Tauti leviää nopeasti, ja se on vaarallinen erityisesti pennuille sekä vanhoille ja yleiskunnoltaan heikoille koirille. Parvovirustartunnan oireita ovat ruokahaluttomuus, raju oksentelu, kuume sekä aluksi limainen ja myöhemmin verinen ripuli. Taudin itämisaika on kolmesta kahdeksaan päivää. Taudille ei ole spesifistä hoitoa, mutta sitä vastaan on kehitetty rokotteita, jotka kuuluvat koiran perusrokotusohjelmaan. Parvovirus on hyvin kestävä ja voi säilyä tartuntakykyisenä sairaan koiran ulosteiden saastuttamassa ympäristössä pitkiä aikoja. Koiran parvovirus ei tartu ihmiseen.
Kennel Nykyaikainen kenneltoiminta syntyi Englannissa 1800-luvun puolivälissä, kun koiranjalostus alkoi kiinnostaa ihmisiä. Eri tehtäviin tarkoitettuja koiria oli ollut aiemminkin. Erilaiset koiratyypit olivat syntyneet luonnollista tietä, mutta nyt ihminen puuttui asiaan. Ihminen päätti, miltä eri koirarotujen piti näyttää ja miten käyttäytyä sopiakseen mahdollisimman hyvin tehtäväänsä. Jalostustoiminnan myötä syntyi myös kilpailuja, joissa mitattiin, kenen koirat olivat parhaita metsästyksessä, kilpajuoksussa tai ulkomuodon mukaan. Kennelharrastus kasvoi nopeasti ja levisi muihin maihin. Kehitettiin uusia rotuja. Perustettiin yhdistyksiä huolehtimaan koirien ja niiden omistajien eduista.
Flubendatsoli Flubendatsoli vaikuttaa muun muassa sukkulamatoihin kuten piiskamatoihin ja sydänmatoihin sekä heisimatoihin. Flubendatsolia käytetään muun muassa koirien ja kissojen madotuksiin, sikojen loismatojen häätöön ja Euroopassa myös ihmisillä. Tyypillisimmät ihmisille flubendatsolin aiheuttamat haittavaikutukset ovat huonovointisuus, vatsakivut ja uneliaisuus. Yhdiste ei ole eläimille yhtä maksatoksista kuin mebendatsoli. Lääkeaineen toi markkinoille Janssen Pharmaceutica vuonna 1971.
Irlanninsetteri Irlanninsetteri on nimensä mukaisesti alun perin irlantilainen koirarotu. Kanakoirametsästys oli suosittu harrastus Britteinsaarilla, ja siellä onkin kehitetty useita lintukoirarotuja, kuten spanieleita, settereitä ja pointtereita. Viittauksia settereiden tyyppisiin koiriin on jo 1500-luvulta saakka. Punainen ja punavalkoinen irlanninsetteri on erotettu jo 1800-luvun puolivälissä toisistaan. Sitä ennen ne eivät olleet erillisiä rotuja, vaan ne sekoittuivat vapaasti. Osa koirista oli aina ollut punaisempia ja osa valkoisempia kuin toiset. Vaikka punaista irlanninsetteriä on jalostettu omana rotunaan jo pitkään, syntyy yhä vieläkin punaisia irlanninsettereitä, joilla on valkeita merkkejä. Irlanninsetterin ajatellaan polveutuvan irlanninspanieleista, joita risteytettiin muun muassa englannin- ja gordoninsetterin kanssa. Vuonna 1886 julkaistiin ensimmäinen rotumääritelmä.
Jämtlanninpystykorva Luonteeltaan jämtlanninpystykorva on rohkea, tarmokas ja hieman itsepäinen. Se on kuitenkin ystävällinen ja rauhallinen. Jämtlanninpystykorva yleensä pitää ihmisistä ja muista koirista, mutta poikkeuksiakin esiintyy. Metsästysvietti on erittäin voimakas.
Valehtelijan paradoksi Valehtelijan paradoksi tarkoittaa filosofiassa ja logiikassa lausetta "tämä lause on epätosi".
Tarkkailijan paradoksi Tarkkailijan paradoksi on sosiolingvistinen paradoksi, joka viittaa tarkkailijan aiheuttamaan muutokseen henkilön käytöksessä. William Labov määritteli paradoksin seuraavasti:
Tämä tarkoittaa, että luonnolliseen puheeseen vaikuttaa itsessään tieto tarkkailijan paikallaolosta. Henkilön tietäessä, että hänen puhettansa käytetään tutkimuksessa, hänen puheestaan tulee luultavasti kaavamaisempaa. Toisaalta, jos tarkkailija ei olisi paikalla tai tästä ei olisi tietoa, henkilö käyttäisi normaalia puhetapaansa.
Grellingin–Nelsonin paradoksi Grellingin–Nelsonin paradoksi on semanttinen itseviittaavuuteen liittyvä paradoksi, jonka Kurt Grelling ja Leonard Nelson muotoilivat vuonna 1908. Se yhdistetään välillä virheellisesti saksalaiseen filosofi ja matemaatikko Hermann Weyhin. Paradoksia kutsutaan toisinaan nimillä Weylin paradoksi ja Grellingin paradoksi. Grellingin–Nelsonin paradoksi muistuttaa läheisesti joitakin muita tunnettuja paradokseja, erityisesti parturin paradoksia ja Russellin paradoksia.
Condorcet’n paradoksi Condorcet’n paradoksi on sosiaalisen valinnan teoriaan liittyvä enemmistösääntöä koskeva paradoksi, joka osoittaa, että tietyissä tilanteissa enemmistön tahtoa ei ole mahdollista määrittää. Paradoksi perustuu siihen havaintoon, että vaikka yksittäisten äänestäjien preferenssit äänestettävien vaihtoehtojen suhteen olisivat transitiivisia, äänestäjien enemmistön preferenssit eivät välttämättä ole sitä. Paradoksi on nimetty keksijänsä, 1700-luvulla eläneen ranskalaisen matemaatikon ja valistusfilosofin Nicolas de Condorcet’n mukaan.
Sorites-paradoksi Sorites-paradoksi (< , "sōros", kasa, pino; adj. , "sōritēs") tai Eubulideen paradoksi on kielellinen paradoksi, joka syntyy monien predikaattien epämääräisyydestä: emme osaa sanoa täsmällisesti missä vaiheessa jokin pienistä eroista kasautuva ominaisuus muuttuu toiseksi tai lakkaa olemasta.
Eubulides Toinen Eubulideen nimiin laitettu paradoksi on "falakros" eli kaljun miehen paradoksi. Yksihiuksinen mies on kalju, samoin kaksihiuksinen, mutta mihin vedetään raja, kuinka monta hiusta miehellä tulee olla, ettei hän enää ole kalju. Tämä on sama kuin sorites-paradoksi eli hiekanjyvän paradoksi.
Hirtettävän paradoksi Hirtettävän paradoksi on looginen paradoksi, jonka voi sanallisessa muodossa esittää näin:
Kaikkivoipaisuuden paradoksi Kaikkivoipaisuuden paradoksi eli kaikkivoivan paradoksi (omnipotentin paradoksi) on ryhmä paradokseja, jotka käsittelevät sitä, mitä kaikkivoipa olento voi tehdä. Erityisesti ne käsittelevät sitä, pystyykö kaikkivoipa olento toimimaan siten, että se rajoittaa hänen kaikkivoipaisuuttaan. Pystyi olento siihen tai ei, kaikkivoipaisuus voidaan kyseenalaistaa molemmissa tapauksissa. On esitetty erilaisia näkemyksiä paradoksin premissien virheellisyydestä.
Curryn paradoksi Curryn paradoksi on nimetty keksijänsä, matemaatikko ja loogikko Haskell Brooks Curryn mukaan. Curryn paradoksi haastaa naiiveja teorioita:
Sorites-paradoksi Sorites-paradoksi ei ole looginen paradoksi, siinä ei ole sisäistä ristiriitaa. Tämä paradoksi ratkeaa kielen tulkitsemisen kautta. Paradoksissa viitataan kielen ilmaisujen "hiekkakasa" eri sisältöihin. Emme voi eksaktisti määrittää missä vaiheessa kasa muuttuu yksittäisten hiekanjyvien joukoksi. Tämän vuoksi jos päättelyketju osoittaa jotain asiaa ristiriitaiseksi ja joutuu pinoparadoksiin, ei asia ole virheellinen, vaan sen sijaan itse päättelyketju on virheellinen.
Russellin paradoksi Russellin paradoksi on Bertrand Russellin vuonna 1901 keksimä paradoksi, joka todistaa Gottlob Fregen ja Georg Cantorin naiivin joukko-opin sisäisesti ristiriitaiseksi.
Zenonin paradoksit Zenonin neljä tunnetuinta paradoksia ovat kaikki suunnattuja liikkeen käsitettä vastaan. Nämä neljä paradoksia ovat dikotomia-paradoksi, Akhilleus (ja kilpikonna) -paradoksi, nuoli-paradoksi ja stadion-paradoksi. Ne tunnetaan pelkästään Aristoteleen esittämässä muodossa ("Fysiikka", kirjat VI ja VIII). Aristoteles antoi kuvausten lisäksi selitykset sille, miksi paradoksit ovat virhepäätelmiä. Aristoteleen käyttämää lähdettä ei tiedetä; hän on saattanut tuntea ne suullisen perimätiedon kautta.
Simpsonin paradoksi Simpsonin paradoksi on tilastotieteessä esiintyvä paradoksi. Kyseinen paradoksi syntyy, kun kahden muuttujan välinen korrelaatio muuttuu päinvastaiseksi, otettaessa huomioon jokin kolmas muuttuja, joka korreloi molempien muuttujien kanssa. Esimerkiksi, jos peruskoululaisille tehtäisiin kaikille sama testi, voitaisiin huomata, että tupakoivat pärjäävät paremmin, kuin sellaiset jotka eivät tupakoi. Mutta kuitenkin, jos tarkasteluun lisätään testattavien ikä ja tutkitaan tupakoinnin vaikutusta ikäryhmien sisällä tulos kääntyy päinvastaiseksi.
Mooren paradoksi Mooren paradoksi on pragmatiikkaan ja logiikkaan liittyvä paradoksi. Nimeä "Mooren paradoksi" käytti ensimmäisenä tiettävästi filosofi Ludwig Wittgenstein. Esimerkiksi väite ”Sataa, mutta en pidä totena että sataa.” (= ”Sataa, mutta ei sada.”). Väite voi olla totta, mutta sanoja ei voi itse pitää totena sitä mitä sanoo. Filosofi G. E. Moore totesi, että henkilö, joka ajattelee näin, on älyllisessä umpikujassa. Mooren paradoksia tarkastellaan muun muassa Jaakko Hintikan teoksessa "Knowledge and Belief" (1962).
Braessin paradoksi Braessin paradoksi on ehdollinen matemaattinen paradoksi. Sen mukaan verkostoon lisätty uusi yhteys ei välttämättä paranna verkoston toimintatehoa, vaan saattaa myös vähentää sitä. Esimerkiksi uuden tien rakentaminen saattaa aiheuttaa liikenteen kokonaistilanteen pahenemisen.
Kaikkivoipaisuuden paradoksi Sen sijaan siitä, että ”"x" ei voi luoda niin suurta kiveä, ettei "x" voi sitä nostaa”, ei seuraa, että olisi jokin teko, jota "x" ei voisi tehdä. Kyseinen lause tarkoittaa loogisesti samaa kuin ”Jos "x" voi luoda kiven, "x" voi sen nostaa.”
Aasialainen paradoksi Aasialainen paradoksi on kansanterveydellinen ristiriita, jonka mukaan Aasian maissa tautien yleisyys ei selity vain tunnetuilla tautien riskitekijöillä. Aasialainen paradoksi osoittaa, että tauteihin liittyvissä yleistyksissä on syytä olla varovainen eikä yleistyksiä voida tehdä pelkästään yhtä muuttujaa tarkastelemalla.
Hedonismin paradoksi Hedonismin paradoksi on hedonismiin liittyvä paradoksi, jonka mukaan ne jotka pyrkivät nautintoon saavat sitä vähemmän. Nautintoa ei siis voi saavuttaa pyrkimällä siihen suoraan. Nautinto ja onnellisuus ovat ilmiöitä, jotka eivät noudata mitään tiettyä kaavaa. Toisen hedonistisen paradoksin mukaan itseään täytyy rajoittaa saadakseen vahvemman nautinnon.
Valehtelijan paradoksi Näyttää siltä että jos lause on tosi, se on epätosi, ja kääntäen, joten kyseessä on paradoksi. Valehtelijan paradoksi eroaa tavanomaisesta lauseesta, esim. "luku 3 on pariton", siten että se sisältää viittauksen itseensä, jolloin lausetta ei voi koota lauseen ulkopuolisista osista (luvut, oliot, käsitteet, loogiset symbolit yms.).
Curryn paradoksi Curryn paradoksi menee seuraavasti;
Fermin paradoksi Paradoksi on saanut nimensä fyysikko Enrico Fermin aikoinaan esittämästä kysymyksestä "Missä kaikki ovat?".
Newcombin paradoksi Newcombin paradoksi on nimetty keksijänsä, fyysikko William Newcombin mukaan. Sen teki tunnetuksi filosofi Robert Nozick.
Fermin paradoksi Fermin paradoksi on astrobiologiaan, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi ja astrobiologian kulmakivi. Se voidaan muotoilla seuraavasti: jos maailmankaikkeudessa on muuta älyllistä elämää kuin ihmiskunta, miksi tätä ei ole havaittu? Pelkästään omassa galaksissamme Linnunradassa pitäisi olla miljardeja ja taas miljardeja planeettoja, ja jo suhteellisen alkeellisella tekniikalla koko Linnunradan olisi pitänyt jo olla asutettuna 5–50 miljoonassa vuodessa eli maailmankaikkeuden ikään nähden hyvin lyhyessä ajassa.
Russellin paradoksi Formaalisti Russelin paradoksi määritellään seuraavasti: Oletetaan, että joukon M alkioita ovat kaikki sellaiset (normaalit) joukot, jotka eivät kuulu itseensä. Joukko A on siis joukon M alkio vain, jos joukko A ei ole itse oma alkionsa. Paradoksi seuraa kysymyksestä, kuuluuko joukko M tällöin yhtenä alkiona itseensä? Jos kuuluisi, niin ei tulisi M:n oman määritelmän perusteella kuulua; jos taas ei kuulu, niin silloin tulisi saman määritelmän mukaan kuulua.