mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kiinan maantiede Tiibetin ylänkö sijaitsee Kiinan luoteisosissa, ja se on maailman suurin ylätasanko. Sen keskikorkeus on yli 4 000 metriä, ja sen korkeimmat huiput nousevat yli 7 200 metrin. Sitä ympäröivät vielä korkeammat vuoristot, kuten Himalaja ja Kunlun. Himalajan vuorista 40 kohoaa vähintään 7 000 metriin, ja Kiinan ja Nepalin rajalla oleva Mount Everest on maailman korkein vuori. Tiibetin ylängön matalimmalla oleva alue on sen luoteisosassa oleva Qaidamin allas, jonka leveä luoteisosa on 2 700–3 000 metrissä ja kapea kaakkoisosa hieman matalammalla.
Kunlunin ja Qilian Shanin pohjoispuolella sekä Qionglai Shanin ja Daliang Shanin itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen alue. Siellä useimmat vuoret kohoavat enää 900–1 800 metrin korkeuteen, ja vuoristojen välissä vaihtelevat altaat ja tasangot. Tiibetin ylängön pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa on kaksi laajaa painaumaa, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin allasta rajoittaa etelässä Kunlun, lännessä Pamir ja pohjoisessa Tienšan, joka erottaa sen Džungarian altaasta. Tarim on noin 557 000 neliökilometrin laajuinen, ja se on noin 750–1 400 metrin korkeudessa. Sen sisäosissa on Taklimakanin aavikko. Džungariaa rajoittaa Tienšanin lisäksi Altaivuoristo, joka erottaa sen Mongoliasta. Džungaria on tasaista seutua, joka viettää lievästi lounaaseen. Se on keskimäärin 300–450 metrin korkeudessa, mutta matalimmat kohdat ovat alle 200 metrissä.
Kiinan toiseen topografiseen alueeseen kuuluvat myös keskisessä Kiinassa olevat laajat tasangot ja ne toisistaan erottavat vuoristot. Mongolian ylänkö on pohjoisimpana, ja sen erottaa Lössiylängöstä Yinvuoristo. Mongolian ylänkö on kuiva tasanko. Lössiylänkö on puolestaan laaja alue, joka on muodostunut lössimateriaalin peittämistä kukkuloista ja karuista vuoristoista. Sen keskikorkeus on 1 200 metriä, ja suurin osa siitä on 50–80 metriä paksun lössikerroksen peitossa. Shaanxin maakunnan pohjoisosissa ja Gansun itäosissa lössikerros voi olla paljon paksumpi. Eteläinen Yunnanin–Guizhoun ylänkö tunnetaan erityisesti karstimuodostelmistaan.
Tiibetin kansannousu 1959 Itä-Tiibetin levottomuus aiheutti pakolaisvirran tältä alueelta Tiibetin pääkaupunki Lhasaan. Pakolaiset puolestaan huononsivat paikallisen ruokahuollon tilannetta, jota oli jo ennestään rasittanut Kiinan armeijan joukkojen sijoittaminen alueelle. Maaliskuun alussa 1959 pääkaupunkiin oli tullut vielä joukoittain tiibetiläisen uudenvuoden juhlijoita. Tässä epävakaassa tilanteessa kiinalaisten sotilaskomentaja Lhasassa kutsui Dalai-laman 9. maaliskuuta seuraamaan teatteriesitystä kanssaan ja kehotti tätä saapumaan kiinalaisten parakeille seuraavana päivänä ilman tavanomaista aseistettua henkivartijajoukkoaan. Kutsu tulkittiin tiibetiläisten keskuudessa yritykseksi kaapata Dalai-lama. Tämän seurauksena Dalai-laman kesäpalatsin Norbulingkan luokse kokoontui arviolta 30 000 tiibetiläistä alkuperäisenä tarkoituksenaan estää Dalai-lamaa hyväksymästä kiinalaisten kutsua. Kokoontuminen muuttui kuitenkin nopeasti Tiibetin itsenäisyyttä vaatineeksi mielenosoitukseksi.
Sun Yue-Hua Sun on filosofian tohtori ja toimii Pekingin Tiedeakatemian eläintieteen instituutin lintuekologian tutkimusryhmän johtajana. Sun tutki kotoperäisen kiinanpyyn ("Tetrastes sewerzowi") ekologiaa Luoteis-Kiinassa 13 vuoden ajan vuodesta 1995 alkaen. Yli sataan yksilöön kiinnitettiin radiolähetin ja lintujen elämää seurattiin kiinteästi. Tutkimus on laajin Kiinassa toteutettu telemetriatutkimus. Viime aikoina Sun ryhmineen on tutkinut Tiibetin ylängön metsien kotoperäisiä lintulajeja.
Ilmakehä Korkealla ilma on niin ohutta, että lentäminen kuluttaa paljon sekä energiaa että happea. Suomukorppikotka on kuitenkin havaittu yli 12 kilometrin korkeudessa, ja Mount Everestin huipulla 8 850 metrissä on havaittu useita lintulajeja.
Keltainenjoki Keltainenjoki eli Huanghe (yksink.: 黄河; perint.: 黃河; pinyin: Huánghé; Wade–Giles: Hwang-ho) on 5 464 kilometrin pituinen ja Kiinan toiseksi pisin joki. Sitä pidempi on vain Jangtse. Nimensä joki on saanut vedestään, joka kuljettaa mukanaan runsaasti sedimenttejä, jotka värjäävät joen veden kellanruskeaksi. Keltaisenjoen alkulähteet ovat 4 500 metrin korkeudessa Bayan Har Shan -vuorten pohjoisrinteellä Tiibetin ylängöllä Qinghain maakunnassa.
Muztagh Ata Muztagh Ata () on 7 546 metriä korkea vuori Tiibetin ylängön pohjoisreunalla Xinjiangin itsehallinnollisella alueella Kiinassa. Muztagh Ata sijaitsee Karakorumin maantien varrella noin 24 kilometrin päässä Kiinan ja Tadžikistan väliseltä rajalta. Ensimmäinen kirjattu valloitusyritys tapahtui vuonna 1894, jolloin ruotsalainen tutkimusmatkailija Sven Hedin yritti kiivetä sen huipulle onnistumatta. Vuoren huipulle pääsi ensimmäistä kertaa onnistuneesti kiinalais-neuvostoliittolainen retkikunta vuonna 1956.
Salween Salween (; ; , pinyin: Nù Jiāng (Nujoki); Shan: Nam Kong (Kong -joki); ) on noin 2 815 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Tiibetin ylängöltä Andamaanienmereen Kiinan, Myanmarin ja Thaimaan läpi. Jyrkät kanjonimaiset rinteet reunustavat patoamatonta jokea. Salween on yksi maailman pisimmistä vapaasti virtaavista joista. Joen valuma-alueella asuu noin seitsemän miljoonaa ihmistä. Joen keskivaiheen valuma-alue kuuluu vuonna 2003 UNESCOn maailmanperintöluetteloon lisättyyn Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueisiin.
Subein mongolien autonominen piirikunta Subein piirikunta kattaa 69 273 km² kokoisen alueen. Alue käsittää kaksi toisistaan kokonaan erillään olevaa aluetta. Eteläisellä alueella sijaitsee piirikunnan keskus Dangchengwan. Eteläinen alue on Tiibetin ylängöltä aavikolle lähellä Dunhuangia virtaavan Danghejoen laaksoa. Pohjoinen alue käsittää pääosin aavikkoa Mazong Shan-vuorelta Mongolian vastaiselle rajalle saakka. Tämä pohjoinen alue erottaa toisistaan Xinjiangin ja Sisä-Mongolian autonomiset alueet.
Tennōji-ku Vilkas Tennōjin rautatieasema sijaitsee suuralueen eteläosassa, ja sen ympärille on kehittynyt tavarataloja ja ostoskeskuksia. Rautatieaseman vieressä on suuri Tennōjin puisto, jossa sijaitsevat muiden muassa Osakan eläintarha ja Osakan kaupungin taidemuseo. Niiden lisäksi suuralueen merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu prinssi Shōtokun 500-luvun lopussa perustama Shitennō-jin buddhalainen temppeli. Tennōji on Uemachin ylängön reuna-aluetta, ja siellä onkin seitsemän ylängölle nousevaa historiallista mäkikatua, "Tennōji nanasaka" ().
Lhasa Lhasassa vuoden kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen vuorokauden alin lämpötila on –10,1 astetta. Myös marras-, joulu-, helmi- ja maaliskuussa keskimääräinen alin on pakkasen puolella. Lämpimin kuukausi on kesäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila on 22,7 astetta. Sateisimmat kuukaudet ovat heinäkuu (119,4 mm) ja elokuu (122,6 mm). Lhasan ilma on ohutta ja sen ilmassa on vain noin 68 % merenpinnan tason happimäärästä.
Suomen Vapaakirkon lähetystyö Kuninkaan kuoltua madam Alexander David-Neel huomasi oman asemansa ja vaikutusvaltansa olevan mennyttä. Sen vuoksi hän suunnitteli matkaa Tiibetiin, hän ei kuitenkaan voinut ilman passia ylittää rajaa ja asia tuli Englannin asianhoitajan tietoon, joka tuli pitämään asiasta tutkintoa. Madame David-Neel palautettiin Tiibetistä Lacheniin, jossa häntä oli odottamassa virallinen tuomio, jonka mukaisesti hänet määrättiin poistumaan maasta heti.
Bhutan Bhutanin mäkisestä vuoristoiseen vaihteleva maisema on tehnyt teiden ja muun infrastruktuurin rakentamisesta vaikeaa ja kallista. Tämän lisäksi myös meriyhteyden puuttuminen on vaikeuttanut maan kaupankäyntiä. Tiibetin ylängöltä on perinteisesti kulkenut kauppareittejä Bhutanin kautta Intiaan, mutta liikenne on rajoittunut ihmisiin ja karjaan. Intia suunnittelee rautatieverkkonsa laajentamista myös Bhutanin puolelle. Päätös tehtiin 2008 mutta asia ei ole edennyt suunnitelmia pidemmälle. Bhutanin ainoalla kansainvälisellä lentokentällä Parossa ei ole mittarilentolaitteita, joten pilvet tai sumu voivat keskeyttää lennot jopa päiväkausiksi.
Loistohippiäinen Loistohippiäisen soikea, lehdistä rakennetussa pesässä kulkuaukko on pesän katossa. Pesä on kiinnitetty alppiruusuihin keskimäärin 0,9 metrin korkeudelle. Laji on varhaisin pesijä Tiibetin ylängöillä yli neljän kilometrin korkeudella, sillä sen muninta alkaa jo huhtikuun alussa ja pesintää kestää heinäkuun lopulle. Naaras munii 4–6 munaa, keskimäärin 4,7. Haudonta kestää keskimäärin 20 päivää ja poikaset lähtevät pesästä 14–21 päivän ikäisinä (keskiarvo 17,5 päivää). Laji on enimmäkseen yksiavioinen ja molemmat emot huolehtivat jälkeläisten hyvinvoinnista.
Mao Zedong Kun Suuri harppaus johti osittain Maon syrjäyttämiseen, myös henkilökultin voima väheni. Se kuitenkin kohosi uudelleen mahtavaksi kulttuurivallankumouksen aikana, jolloin Maon sitaattikokoelma "Pieni punainen kirja" yleistyi nopeasti maailman yleisimmäksi kirjaksi Raamatun jälkeen. Punaisen kirjan kerrottiin ”…tarjoavan elämän henkäyksen Tiibetin ylängöllä henkeä haukkoville sotilaille, saaneen innostuneet työläiset nostamaan uppoavaa Shanghain kaupunkia kaksi senttiä, sai epätarkat meteorologit ennustamaan säätä oikein ja kirurgit ompelemaan irronneita sormia takaisin paikoilleen.”
Kashmir Ladahkin ja Zanskarin alueella vuoristossa on hyvin kylmää ja kuivaa. Sadepilvet eivät pääse vuorten takaa alueille, ja korkealla ilma on luonnostaan kylmää. Yli 3 000 metrin korkeudessa talvi on hyvin kylmä. Zanskarissa lämpötila putoaa talvella -20 °C:een, jopa -40 °C:hen, mikä jäädyttää joet niin, että niiden yli voi kävellä. Kesäisin lämpö nousee 20 °C:hen, mutta koska ilma on korkealla ohutta ja kosteutta vähän, yöt ovat silti kylmiä.
Vercorsin kapina Saksalaiset aloittivat vastatoimet ja valtasivat 13.–15. heinäkuuta Saint-Nizierin, joka tarjosi helpon pääsyn ylängölle. Samaan aikaan maquisardit odottivat Montagnardsin toimeenpanoa. Suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu ja sissit jäivät oman onnensa nojaan. 14. heinäkuuta liittoutuneet pudottivat alueelle yli tuhat säiliötä ase- ja ammustarvikkeita. Saksalaiset vastasivat kostopommituksilla Vassieuxin kylään. Kuusi päivää kestäneet pommitukset vaativat 35 uhria ja tuhosivat puolet kylän rakennuksista. Saksalaiset pitivät kaikkia ylängön kulkureittejä hallussaan estäen pääsyn pois.
Sysäysputkimoottori Läppäventtiili, joka säätää ilman tuloa, on useimmiten hyvin ohutta jousiterästä. Se avautuu ja sulkeutuu palamissyklin mukaan, riippuen siitä, palaako polttoaine vai ottaako moottori sisään palokammioon polttoainetta ja tuoretta ilmaa. Pienemmissä moottoreissa venttiili ei siihen kohdistuvan voiman ja kuumuuden takia yleensä kestä 20 minuuttia pidempään yhtäjaksoista käyttöä. Venttiilien käyttöikää voidaan pidentää esimerkiksi estämällä kuumien palokaasujen pääsy suoraan kosketuksiin ventiilien kanssa. Läppäventtiilien liikeratojen minimointi kasvattaa myös venttiilien ikää.
Deccanin laavapurkaukset Deccanin laavapurkaukset Deccanin ylängöllä läntisessä ja keskisessä Intiassa ovat yksi Maan laajimmista laakiopurkauksista. Ne tapahtuivat liitukauden lopussa ja niitä onkin arveltu yhdessä asteroidin törmäyksen lisäksi liitukauden joukkosukupuuton syyksi.
Qianlong Edeltäjiensä tavoin Qianlong otti sivistyksellisen tehtävänsä vakavasti. Häntä onkin pidetty filosofikeisarina. Hän osoitti suosiotaan niin tiibetiläisille buddhalaisille kuin kungfutselaisille, ja hän opetteli puhumaan mantšun ja kiinan lisäksi uiguuria, mongolia, tiibetiä ja tanguunia, jotta voisi keskustella paikallisten sotapäälliköiden kanssa.
Bön Nimellä "bön" on kutsuttu myös Tiibetin alkuperäistä uskontoa, joka edelsi buddhalaisuuden tuloa ja taantui 700- ja 800-luvuilta alkaen kun buddhalaisuus pääsi kuninkaan suojelukseen. Ei kuitenkaan tiedetä varmasti, pohjautuuko 1000-luvulla syntynyt bön siihen ja onko näiden uskontojen välillä jatkumoa.
Tiibetin kieli Kielitutkijat käyttävät usein latinalaisia kirjaimia tiibetiläisen kielen kääntämiseen. Suosituin suunnitelma on suunnitellut Daoquan, joka käyttää vain 26 latinalaista kirjainta ilman lisäsymboleita.
Amerikan maantiede Väli-Amerikan ilmasto on perustyypiltään trooppinen, mutta vuoristojen ja vaihtelevien pinnanmuotojen takia ilmasto-olot vaihtelevat. Alavia alueita, joilla ilmasto voi olla kuuman ja kostean trooppista ja kasvillisuus sademetsää, on vähän. Korkeammilla alueilla ilmasto on lähes lauhkea, esimerkiksi Meksikon ylängöllä. Joidenkin vuorten rinteille kulkeutuu kosteita tuulia tuoden paljon sateita mukanaan ja tällaisissa paikoissa kasvillisuus onkin erittäin rehevää. Koillis-Meksikoon tällaisia sateita ei kantaudu ja sen ilmasto onkin puolikuiva.
Lahut Antropologit ja historioitsijat uskovat lahujen polveutuneen historiallisesta qiang-kansasta Tiibetin ja Qinghain ylängöllä. 200-400-luvuilla heitä alkoi muuttaa Yunnanin Dalin alueelle. Sieltä muuttoliike jatkui, mikä myös erotti lahut kolmeen eri ryhmään. "Lahu nat" suuntasivat länteen, "lahu shit" ja "lahu nhat" itään. Uusilla alueillaan heitä hallitsivat thaikieliset kansat, joiden valta kuitenkin siirtyi kiinalaisille Ming- ja Qing-dynastioiden aikana. 1700-lulta 1900-luvulle lahut kapinoivat useita kertoja kiinalaisia vastaan, mutta kiinalaiset onnistuivat aina kukistamaan heidät. Osa lahuista pakenikin kiinalaisvaltaa etelään Thaimaahan, Laosiin ja Vietnamiin.
Tiibetinterrieri Tiibetinterrierin varhainen historia on hämärän peitossa, mutta ilmeisesti se on hyvin vanha rotu, jota on kasvatettu Tiibetin luostareissa. Koirien uskottiin tuovan onnea, eikä niitä koskaan myyty, mutta joskus niitä annettiin lahjaksi kiitollisuuden osoituksena. Vaikka rotua ilmeisesti käytettiin myös vahti- ja paimenkoirana, oli se jo varhain arvostettu seurakoira.
Brasilian maantiede Brasilian ylängöltä löytyy monia pinnanmuotoja, vaikka se onkin geologisesti yhtenäinen, koska alueen peruskalliota peittävät matalat, osin kuluneet paleotsooiset ja mesotsooiset kerrostumat. Maaperä on pääosin hiekkakiveä ja konglomeraatteja, osin myös kalkkia. Alueen eteläosista löytyy ylimmistä maakerroksista basalttia.
Liikemies Liljeroosin ilmalaivat Kirgisian yllä turkkilaiset ilma-akrobaatit kiipeävät lentokoneen siiveltä ilmalaivaan mukanaan ruokaa ja juomaa Black Shottonin pojille. He saavat Lakeuden Hengettären laskeutumaan Tiibetiin. Black Shottonin jäsenet ja turkkilaiset akrobaatit lähtevät lähimpään kaupunkiin, Nepalin Jumlaan hankkimaan vetyä saadakseen ilmalaivan jälleen ilmaan. Kaupungissa he tapaavat pohjoiskorealaisen pakolaisen, joka toimittaakin heille vetyä.
Karmapa (dokumentti) Elokuva kertoo Tiibetin hengellisestä yhteisöstä ja Kiinan Tiibetin politiikasta. Se kertoo kahdesta Tiibetin buddhalaisesta karmapa-lamasta, jotka valmistautuvat maan hengellisen johtajan tehtäviin. Ohjaaja Arto Halosen mukaan elokuva kertoo Tiibetin harjoittamasta uskonnon ja kulttuurin sorrosta ja Kiinan soluttautumisesta Tiibetin buddhalaiseen yhteisöön. Halosen mukaan Kiinan tavoite on valita seuraava Dalai-lama Tiibetin marionettihallisijaksi.
Lhasa apso Lhasa apson ihannesäkäkorkeus on uroksilla 25 cm; nartut ovat hieman pienempiä. Sen selkä on hieman säkäkorkeutta pidempi, muttei niin paljon että sillä olisi heikko selkäranka. Ihannepaino on viidestä seitsemään kiloon. Sen ruokahalu on sopusoinnussa pienen koon kanssa. Karvapeite on pitkää sekä suoraa ja väriltään se on kultainen, hiekanvärinen, hunajanvärinen, tummanharmaankirjava ("grizzle"), liuskeenharmaa, savunharmaa, kirjava, musta, valkoinen tai ruskea. Nykypäivän lhasa apsolla on täydellinen turkki ja ulkonäkö, mutta näyttelyiden loistokkuutta ei voi saavuttaa ilman kovaa työtä. Pitkä karvapeite vaatii useita shampoopesuja. 
Runsaan kasvot peittävän karvapeitteen alla on paljon samaa kuin pienissä terriereissä. Se on saanut kotiseudultaan Tiibetistä tottumuksen kylmään ilmaan. Pitkä turkki silmien edessä suojaakin lhasa apsoa sen kotiseudun Tiibetin häikäisevältä lumelta. Se on tottunut kävelemään pitkiä matkoja, ja rakastaakin pitkiä ulkoiluja. Lhasa apso on luonteeltaan itsenäinen ja vieraita kohtaan varautunut, mutta omiansa kohtaan se on hempeä ja rakkautta kaipaava.
Jelizaveta Kozlova Jelizaveta Kozlovan isä oli lääkäri. Hän avioitui tunnetun tutkimusmatkailijan, eversti Pjotr Kozlovin kanssa, joka oli häntä 29 vuotta vanhempi. Vuosina 1923–1926 Kozlova otti osaa Mongoliaan suuntautuneeseen tutkimusmatkaan. Matkan järjesti Venäjän maantieteellinen seura ja sen johtajana toimi Pjotr Kozlov. Kozlova palasi Mongoliaan 1929 ja 1930 keräämään lisää lintunäytteitä ja jatkamaan tutkimuksiaan, joista hän laati julkaisun 1930 ("Lounais-Transbaikalian, Pohjois-Mongolian ja keskisen Gobin linnusto"). Maantieteellinen seura myönsi hänelle hopeisen ansiomerkin ansiokkaasta työstä. Hän kirjoitti myös tutkielmat "Tiibetin ylängön linnusto, sen geneettinen sukulaisuus ja historia" (1952), ja "Keski-Aasian aavikko- ja arovyöhykkeen linnusto" (1975).
Tiibetin kuningaskunta Tiibetin kuningaskunta oli "de facto" itsenäinen valtio, joka oli olemassa virallisesti vuosina 1912–1951. Kiinan kansantasavalta miehitti Tiibetin lokakuussa 1950, mikä vahvistettiin "17. kohdan ohjelma Tiibetin rauhanomaisesta vapauttamisesta"-nimisellä sopimuksella puolisen vuotta myöhemmin johtaen maan annektointiin osaksi Kiinan kansantasavaltaa. Vuonna 1959 epäonnistuneen kansannousun jälkeen Tiibetin hallitsija ja hengellinen johtaja 14. dalai-lama pakeni tukijoineen Intian puolelle Dharamsalaan, jonne perustettiin kuningaskuntaa edustava Tiibetin pakolaishallitus. Vuonna 1965 Kiina vastaavasti perusti Tiibetin autonomisen alueen.
Tiibetin lippu Lipun alareunan valkoinen kolmio kuvaa lumipeitteistä Himalajan vuoristoa, jossa Tiibet sijaitsee. Kaksi tyyliteltyä lumileijonaa taas viittaavat hengellisen ja maallisen vallan keskinäiseen harmoniaan. Leijonat kannattelevat jalokiveä, joka kuvaa buddhalaista filosofiaa. Kiven yläpuolella on kolme loistavaa jalokiveä jotka kuvaavat Buddhaa, Dharmaa (Oppia) ja Sanghaa (Pyhiä tai Opin suojelijoita). Huipun takaa loistaa aurinko, joka on onnen, vapauden ja hyvinvoinnin symboli. Auringosta lähtevät 12 sädettä puolestaan kuvaavat Tiibetin alkuperäisiä heimoja. Lipun värit taas viestivät lippua suojelevista nais- ja miespuolisista jumalolennoista. Buddhan aatteiden leviämistä lipussa edustaa kolme kultaista reunustaa. Lipun värejä, kuvioita tai mittasuhteita ei ole koskaan virallisesti vahvistettu, yleensä käytössä olevat liput ovat mittasuhteiltaan 2:3 tai 5:8, mutta muunkinlaisia käytetään.
Intian tiibetiläiset Tiibetiläiset harjoittavat mahajana-buddhalaisuuden neljää eri suuntausta. Pakolaisyhteisön keskuudessa toimii noin 200 luostaria joissa asuu noin 18 000 henkilöä. Monet hiljattain Tiibetistä paenneet ovat munkkeja ja uskonnollisten yhteisöjen määrä onkin moninkertaistunut viime vuosien aikana. 1950-luvulla tulleiden pakolaisten joukossa oli myös tiibetiläisiä muslimeja.
Tiibetin lippu Tiibetin lippu oli itsenäisen Tiibetin valtio- ja sotalippu. Nykyisin lippu on käytössä tiibetiläisten kansallislippuna. Sitä käyttää myös Intiassa toimiva Tiibetin pakolaishallitus.
Tenzin Gyatso Kiinan johtaja Mao Zedong kuoli 1976, ja Tiibetin olot vapautuivat. Dalai-lamalle tarjottiin vuonna 1978 tilaisuutta palata Tiibetiin ja aloittaa keskustelut Tiibetin asemasta. Tiibetin täyttä itsenäisyyttä vielä tuolloin tavoitellut Dalai-lama torjui mahdollisuuden. Tiibetissä toteutettujen uudistusten vaikutuksesta tiibetiläisten itsenäisyysvaatimukset voimistuivat, minkä vuoksi kiinalaiset kieltäytyivät Dalai-laman vuonna 1981 ehdottamista neuvotteluista. Samalla Dalai-laman näkyvyys kasvoi, ja Tiibetin tilanne sai entistä enemmän kansainvälistä julkisuutta.
Dalai-lama Nykyinen, 14. dalai-lama Tenzin Gyatso (koko nimi "Jamphel Ngwang Lobsang Yeshe Tenzin Gyatso", s. 6. heinäkuuta 1935), on Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin pakolaishallituksen johtaja. Hänestä tuli neljävuotiaana dalai-lama ja 15-vuotiaana Tiibetin poliittinen johtaja. Hän asui Tiibetin pääkaupungissa Lhasassa vuoteen 1959, jolloin hän lähti maanpakoon Intiaan Kiinan kansantasavallan miehitettyä Tiibetin. Hän perusti Intiassa Tiibetin pakolaishallituksen. Hän tukee tiibetiläisen kulttuurin säilyttämistä ja tavoittelee Tiibetin itsenäisyyttä tai autonomiaa. Dalai-lama on matkustellut laajasti vuodesta 1960 lähtien tekemässä tiibetiläisten asiaa tunnetuksi, ja tiibetiläiset pitävät häntä yhä johtajanaan. Hän sai vuonna 1989 Nobelin rauhanpalkinnon väkivallattomasta rauhantyöstään.
Jun’ya Ishigami Ishigamin suunnittelemiin installaatiohin kuuluvat muun muassa ”Table” (2005), hyvin ohut, värähtelevä ja ilmassa kelluvalta vaikuttava suuri pöytä, Tokion modernin taiteen museon aulaan rakennettu ”Balloon” (2007), valtava heliumilla täytetty, ilmassa kelluva alumiinikuutio ja Venetsian biennaaliin vuonna 2008 toteutettu kasvihuoneiden ja suurten piirrosten sarja ”Extreme Nature: Landscape of Ambiguous Spaces”. Hänen ensimmäinen totetutettu rakennuksensa oli Kanagawa kōka daigaku -yliopiston opiskelijoille tarkoitettu KAIT Workshop -tila. Avoimen, lasiseinäisen ja neliömäisen tilan kattoa kannattelee 305 ohutta, epäsäännöllisesti aseteltua viisi metriä korkeaa pilaria.
Ylämongolit Ylämongolit () tai Kökenuurin mongolit ovat Kiinan Qinghain maakunnassa asuvia mongoleja. Historiallisesti heillä oli merkittävä osa Kiinan ja Tiibetin välisissä suhteissa. Nykyisin he ovat pitkälti tiibetiläistyneet, vaikkakin mongolipiirteitä kuten mongolin kieltä onkin pyritty elvyttämään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Qinghaissa asui yhteensä 99 815 mongolia. Ylämongoleja ei lasketa väestönlaskennoissa omaksi erilliseksi ryhmäkseen.
Denisovanihminen Tutkijat ovat myös löytäneet todisteita siitä, että Tiibetin väestön poikkeuksellinen kyky toimia korkealla, ohuessa ilmassa on periytynyt denisovanihmisiltä. Korkeassa ilmanalassa elävien tiibetiläisten tietyt hemoglobiinin tuotantoa säätelevät geenit eroavat muista nykyihmisistä, mutta löytyvät denisovanihmisen perimästä.
Dinosaurukset Kaikki dinosaurukset lisääntyivät munimalla. Dinosaurukset pesivät usein ylängöillä, koska siellä oli turvallisempaa pesiä ja kasvattaa poikasia kuin alangoilla. Monen lajin dinosaurukset vaelsivat vuosittain lisääntymään samoille alueille. Koska ylängöillä tapahtuu enemmän eroosiota kuin alavilla mailla, dinosaurusten pesien ja poikasten jäännöksiä on löydetty vain vähän. Dinosaurusten munat olivat eläinten kokoon nähden suhteellisen pieniä. Suurin muna oli "Apatosauruksella", halkaisijaltaan 30 senttimetriä. Dinosaurukset munivat jopa yli 20 munaa kerralla, joten ne pystyivät lisääntymään nopeasti. Jotkin lajit jättivät munat oman onnensa nojaan, mutta toiset vartioivat niitä kuoriutumiseen asti ja ruokkivat poikasiaan sen jälkeen. Suurimmat dinosaurukset kaivoivat munilleen kuoppia ja peittivät ne maa-aineksella ja lehdillä, joiden maatuminen lämmitti pesää. Pienemmät lajit saattoivat istua pesällä hautomassa.
Vuorikerttuli Lajia tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Pohjois-Amerikassa. Vuorikerttuleita arvellaan olevan jäljellä 500 000–5 000 000 yksilöä, ja laji onkin luokiteltu elinvoimaiseksi. Lajia tavataan yleensä trooppisilta alueilta, jossa kasvaa havupuita. Lajia tavataan enimmäkseen vuoristoissa ja ylängöillä, ja sitä tavataan 1 700–3 100 metrin korkeudella merenpinnasta.
Kiinan–Tiibetin sota Kiinan–Tiibetin sota oli Kiinan kansantasavallan ja Tiibetin välillä vuonna 1950 käyty sota, joka johti siihen asti de facto itsenäisen Tiibetin liittämiseen Kiinaan. Sota päättyi rauhansopimukseen, joka allekirjoitettiin 23. toukokuuta 1951.
Yrjänä Yrjänä on suomalainen miehen etunimi, yksi maanviljelijää tarkoittavan kreikkalaisen "Georgios"-nimen suomalaisista muunnelmista. Georgios on ollut nimenä kuuluisalla varhaiskristillisellä pyhimyksellä, joka Suomessa tunnetaan paremmin nimellä Pyhä Yrjö tai myös Pyhä Yrjänä. Hänen muistopäivänään, 23. huhtikuuta, on Suomessa Yrjänän sekä myös Yrjön, Jyrkin, Jyrin ja Jorin nimipäivä.
Jarilo Kristinuskon saapumisen jälkeen Jarilo yhdistettiin Pyhään Yrjänään, kenties nimien samankaltaisuuden vuoksi tai siksi että Pyhä Yrjänä kuvataan usein ritarina, joka ratsastaa hevosella ja voittaa Jarilon isäpuolta Velesiä muistuttavan lohikäärmeen. Koska Jarilo sadonkorjuun ja kasvillisuuden jumalana oli äärimmäisen tärkeä slaavilaisille maanviljelijöille, kristinusko ei koskaan tukahduttanut hänen palvontaansa. Pakanalliset kevätjuhlat juhlistivat Jarilon paluuta manalasta, ja ne pysyivät miltei muuttumattomina pitkiä aikoja useiden slaavilaisten maiden kansanperinteessä.
Nyyrikki Kaarle Krohn oletti että Nyyrikin tai Nyrkeksen hahmon taustalla oli Pyhä Yrjänä -pyhimys eli ortodoksien Pyhä Jyrki..
Pyhä Yrjö Pyhä Yrjö on myös Georgian, Kanadan, Latvian, Konstantinopolin, Genovan, Saksan, Kreikan, Maltan, Etiopian, Serbian, Montenegron, Palestiinan ja Venetsian suojelupyhimys. Myös partioliike kunnioittaa häntä suojeluspyhimyksenään. Suomessa partiolaiset käyttävät hänestä nimitystä Pyhä Yrjänä.
Erkki Yrjänä Sotavuosien jälkeen Yrjänä luopui maatilastaan ja muutti Poriin, jossa hänen toinen puolisonsa Irma Timonen toimi voimistelunopettajana. Yrjänä työskenteli aluksi konttoripäällikkönä Otto Andersinin kirjapainossa. Vuonna 1952 Yrjänä perusti Harjavaltaan paikallislehden "Porin Ympäristö", joka nykyään ilmestyy nimellä "Sydän-Satakunta". Hän oli lehden päätoimittajana 17 vuotta, kunnes myi lehtensä vuonna 1969. Eläkevuosinaan Yrjänä harrasti muun muassa kuorolaulua Porin Mies-Laulun riveissä. Kenraali A. F. Airon kanssa Yrjänä oli kirjeenvaihdossa tämän kuolemaan vuoteen 1985 saakka ja vieraili myös usein Airon luona Heinolan Ristitaipaleella. Hän oli mukana veteraanijärjestöjen toiminnassa, ja kirjoitti aktiivisesti syntymäpitäjänsä Tarvasjoen kotiseutulehteen. Muistelmansa Yrjänä julkaisi vuonna 1992.
Erkki Yrjänä Palattuaan armeijasta syksyllä 1920 Yrjänä ryhtyi viljelemään kotitilaansa ja vaikutti suojeuskunnan lisäksi myös kunnalliselämässä. Hän toimi muun muassa kunnankirjurina sekä nykyistä kunnanhallituksen puheenjohtajaa vastaavassa kunnallislautakunnan esimiehen tehtävässä. Kunnallisveroja laskiessaan Yrjänä laati toimenpidettä helpottamaan "Äyrikirjan", joka ilmestyi Gummeruksen kustantamana vuonna 1936. Lisäksi hän oli mukana muun muassa Tarvasjoen Nuorisoseuran, Tarvasjoen Urheilijoiden sekä Maataloustuottajain Keskusliiton Varsinais-Suomen piirin toiminnassa. Vuonna 1939 Yrjänä oli mukana perustamassa Raisio Oyj:n edeltäjää Oy Vehnä Ab:ta. Talvi- ja jatkosotiin Yrjänä värväytyi vapaaehtoisena reserviläisenä. Yrjänä ei kuitenkaan ehtinyt talvisodan taisteluihin, sillä hänen joukko-osastonsa saapui Kuhmon rintamalle juuri välirauhan astuessa voimaan. Jatkosodassa Yrjänä osallistui taisteluihin Semsvaarassa, Porajärvellä ja Repolassa, kunnes hänet määrättiin Äänislinnaan Itä-Karjalan sotilashallinnon metsäosastolle.
Erkki Yrjänä Yrjänän ensimmäinen puoliso oli Toini Rauanheimo (1906–1938), jonka kanssa hän avioitui Porvoossa vuonna 1929. Toini Yrjänän veli oli kirjailija Reino Rauanheimo, joka vieraili usein Rauhalinnassa ja kirjoitti tilalla myös 1930 ilmestyneen romaaninsa "Aamusta iltaan". Toini Yrjänä kuoli kehkotautiin 32-vuotiaana. Vuonna 1939 Yrjänä avioitui Porissa voimistelunopettaja Irma Timosen (1904–1998) kanssa.
Takahuhti Takahuhdin kaupunginosan keskipisteenä on Irjalanaukio, joka on nimetty Irjalan talon mukaan. Vuoden 1540 maakirjassa mainitaan talollinen Juho Irjaínen. Sukunimi Irjainen tulee etunimestä Yrjänä, joka kirjoitettiin 1500-luvun lähteissä usein muotoon "Yrian". Nimi palautuu pyhään Georgiokseen, joka oli myöhäiskeskiajalla suosittu pyhimys.
Ypäjän Musiikkiteatteri Prättäkitti & Yrjä Pytyn tapaus on ypäjäläisen perimätiedon pohjalta käsikirjoitettu lastennäytelmä, joka kertoo 12-vuotiaasta pojasta Yrjä Pytystä, joka kähveltää äitinsä rahavarat. Tietämättä, että oma poika vei rahat, äiti pyytää paikallista noitaa Prättäkittiä noitumaan varkaan sudeksi. Niinpä Yrjä muuttuu sudeksi. Mutta miten susilauma ottaa Yrjän vastaan, ja pääseekö Yrjä vielä kotiin äitinsä luo?
Pyhä Yrjö Englannin kuningas Edvard III (1327–1377) korosti ritarien kunniakoodia ja perusti 1348 ensimmäisen ritarikunnan. Ritarien esikuvaksi valittiin ainoa pyhimys, joka kuvattiin hevosen selässä. Edward III:n valtakaudella Pyhästä Yrjöstä tuli myös koko Englannin suojelupyhimys ja hänen värinsä otettiin Englannin lippuun. Iberian niemimaalla Yrjänä oli Aragonian kuningaskunnan suojelupyhimys, katalaaniksi "Sant Jordi" ja Portugalissa "São Jorge", kuningaskuntien taistellessa Kastiliaa vastaan. Hyväksyttyään saman suojelupyhimyksen Englanti ja Portugali solmivat pitkäaikaisen liiton 1386.
Yrjänä Pietarinpoika Yrjänä Pietarinpojan isä oli Salan kirkkoherra Pietari Juhananpoika. Yrjänä opiskeli 1550-luvun alussa Wittenbergin yliopistossa Saksassa. Hän tuli vuonna 1555 Kustaa Vaasan kanslian palvelukseen ja 1558 sihteeriksi herttua Eerikin hovissa Kalmarissa. Kun Eerik seurasi isäänsä valtaistuimella vuonna 1560, tuli Yrjänästä kuninkaallinen sihteeri. Hän sai suuren vaikutusvallan maan hallintoon ja keräsi myös merkittävän omaisuuden. Parhaiten Yrjänä muistetaan toiminnastaan Eerik XIV:n perustaman kuninkaan lautakunnan prokuraattorina eli syyttäjänä. Ruotsin sisäisen valtakamppailun seurauksena lautakunnasta tuli 1560-luvun kuluessa työkalu, jota kuningas käytti vastustajiensa nujertamiseksi. Syytettyjen penkille joutuivat muun muassa Juhana-herttua (1562–1563), Nils Sture (1566) ja muut niin sanotun Sture-puolueen johtajat (1567). Yrjänästä tuli varsinkin aatelin silmissä hallintoon kohdistuneen tyytymättömyyden pääkohde, varsinkin kun hänen katsottiin vaikuttaneen merkittävästi kuninkaan ylhäisaatelin etuoikeuksia karsineeseen läänityspolitiikkaan.
Yrjänä Suomessa oli huhtikuuhun 2016 mennessä 943 henkilölle annettu nimi Yrjänä. Yrjänä on myös sukunimi. Tunnettuja henkilöitä, joilla on tämä sukunimi:
Kalle Palander Palander on naimisissa Riina-Maija Palanderin (o.s. Salminen) kanssa. Heidät vihittiin Kuusamon Pyhän Ristin kirkossa 8. huhtikuuta 2007. Heillä on vuonna 2007 syntynyt tytär sekä vuonna 2012 syntyneet kaksoset. Palanderilla on myös vuonna 1999 Norjassa syntynyt tytär. Palander asuu perheineen Kivistössä Vantaalla.
A. W. Yrjänä Yrjänä asui nuoruudessaan Torniossa. Yrjänän työläiskodissa luettiin runoutta ja hän harrasti tieteiskirjallisuutta. Hän oli myös kiinnostunut parapsykologiasta ja teosofiasta. Yrjänä innostui punkrockista ja osallistui erilaisiin yhtyehankkeisiin. 18-vuotiaana hän perusti CMX:n. Yrjänä toimi vuosina 1987–88 torniolaisen hardcore punk -yhtye Terveiden käsien kitaristina ja soitti yhtyeen EP-levyillä "Oma koloni", "Anno Domini" sekä "Pahan voima". Kyseisillä EP:illä Yrjänä vastasi myös kappaleiden sävellyksistä. Muutettuaan Helsinkiin hän opiskeli yliopistossa teologiaa, uskontotiedettä ja filosofiaa. Myöhemmin hän jätti opintonsa kesken ja siirtyi kokonaan muusikon uralle.
A. W. Yrjänä CMX:n lisäksi Yrjänä on muun muassa Osuuskunta Lilithin perustajajäsen sekä tuotantoyhtiö Inkfishin osakas. Yrjänä on naimisissa toimittaja-muusikko Kikke Heikkisen kanssa.
Georgios Kuuluisa varhaiskristillinen pyhimys Georgios Voittaja, josta Suomessa tunnetaan yleisesti nimellä Pyhä Yrjö tai Pyhä Yrjänä, on tehnyt nimen laajalti suosituksi. Siitä esiintyy eri maissa ja kielissä useita muunnoksia. Monet niistä ovat ainakin kirjoitusasultaan lähellä nimen latinalaistettua muotoa "Georgius", mutta saattavat poiketa siitä ääntämykseltään paljonkin. Sellaisia ovat esimerkiksi englannin "George" (lausutaan /džoodž/, ranskan "Georges" (lausutaan /žorž/, italian "Giorgio" (lausutaan /džoodžo/ sekä saksan ja ruotsin "Georg", joka saksaksi lausutaan melkein kirjoitusasun mukaisesti mutta ruotsiksi /jori/. Näiden ohella esiintyy saksassa myös muunnelma Jürgen ja ruotsissa Göran.
Köyhä laulaja Köyhä laulaja on Ville Salmisen ohjaama elokuva vuodelta 1950.
Nimimerkin Lauri Yrjänä takana oli käsikirjoittaja Toivo Kauppinen. Tämä oli häneltä ainoa tällä nimimerkillä tehty käsikirjoitus. Theelin aiemman menestyksen "Serenaadiluutnantti" siivellä syntynyt "Köyhä laulaja" ei ollut suuri yleisömenestys. Elokuvan musiikista vastannut Toivo Kärki kuului pääroolissa näyttelevän ja laulavan Henry Theelin taustavoimiin.
Matti Yrjänä Joensuu Matti Yrjänä Joensuu () oli Suomen arvostetuimpia rikoskirjailijoita. Joensuun tuotanto käsittää . Hänelle myönnettiin Valtion kirjallisuuspalkinto vuonna 1982, Vuoden johtolanka -palkinto vuosina 1985, 1994 ja 2004, ja hän oli kaksi kertaa Finlandia-ehdokkaana. Joensuun teoksia on käännetty noin .
Hollolan keskiaikainen kivikirkko Hollolan kirkossa on säilynyt paljon alkuperäistä ja kulttuurihistoriallisesti arvokasta irtaimistoa. Saarnatuoli on 1600-luvulta. Kirkkosalissa on lukuisia keskiaikaisia puuveistoksia, muun muassa Pyhä Yrjänä ja lohikäärme sekä Maria ja Jeesus-lapsi. Uuden testamentin henkilöitä ja esikuvallisia pyhimyksiä esittäviä puuveistoksia on säilynyt 24. Veistoksista valtaosa on 1400-luvulta, ja todennäköisesti osa irtaimistosta on tuotu vanhasta puukirkosta.
Yrjänä Pietarinpoika Niin sanottujen Sture-murhien jälkeen vuonna 1567 Eerik XIV:n ote maan johdosta alkoi kirvota mielisairauden seurauksena ja valtaneuvosto otti ohjat käsiinsä. Kuninkaan väitettiin olleen huonojen neuvonantajien harhaanjohtama ja Yrjänä nähtiin heistä päällimmäisenä, kaiken pahan alkujuurena. Häntä syytettiin valheellisten syytösten esittämisestä kuninkaan lautakunnassa syytettyinä olleita vastaan ja syyttömien väärästä kohtelusta. Yrjänä ja hänen vaimonsa Anna Antintytär tuomittiin kuolemaan 5. syyskuuta 1567, mutta tuomioita ei pantu täytäntöön vaan heitä pidettiin vankeina. Eerik XIV:n palattua vuoden 1568 alkupuolella johtamaan maata Yrjänä vapautettiin ja palautettiin aiempaan asemaansa. Kun Juhana ja Kaarle-herttua pian tämän jälkeen nousivat kapinaan kuningasta vastaan, tämä luovutti Yrjänän Tukholmaa piirittäville kapinallisille pelastaakseen oman asemansa. Yrjänän kuolemantuomio pantiin nyt toimeen teilaamalla. Piirittäjät surmasivat myös hänen iäkkään äitinsä, jota syytettiin noituudesta. Vaimo ja lapset onnistuivat pakenemaan.
Georgios Suomessa nimen vanhastaan tunnetuimmat muunnelmat ovat Yrjö ja Jyrki. Näistä Yrjö on länsi-, Jyrki itäsuomalaista alkuperää. Itä-Suomessa nimeä Jyrki ovat käyttäneet varsinkin ortodoksit. Nimeä Yrjö käytetään suomen kielessä vakiintuneesti myös englannin George- ja kreikan Georgios -nimisistä hallitsijoista. Muita nimen suomalaisia muunnelmia ovat Yrjänä, Jyri ja Jori. Kaikkien näiden nimipäivät ovat Pyhän Yrjön muistopäivänä 23. huhtikuuta.
Erkki Yrjänä Yrjänä syntyi Tarvasjoen Yrjänkylässä maanviljelijä J. F. Fingerroosin (1845–1912) ja Emilia Wilhelmiina Nyströmin (1855–1945) kymmenlapsisen perheen nuorimpana. Hänen isänsä viljeli Herrasmanni-nimistä tilaa, josta hän luopui vuonna 1908 ja alkoi viljellä viereistä Rauhalinnaa. J. F. Fingerroos oli kuolemaansa vuoteen 1912 saakka aktiivisesti mukana evakelisessa herätysliikkeessä, ja myös Yrjänä omaksui uskonnollisen vakaumuksen. Kiertokoulun jälkeen Yränä opiskeli vielä kansakolussa ja oppikoulussa Turussa. Nuorena hänen ystäväpiiriinsä kuuluivat Rauhalinnassa kesiään viettänyt serkku A. F. Airo sekä Tarvasjoen kirkkoherran poika Jussi Turtola, jonka kanssa Yrjölä kiinnostui myös heimoaatteesta.
Erkki Yrjänä Erkki Yrjänä kuoli Porin kaupunginsairaalassa 101-vuotiaana helmikuussa 2000. Juuri ennen kuolemaansa hän ehti vielä osallistua puolustusministeri Jan-Erik Enestamin järjestämälle uudenvuoden vastaanotolle sisällissodan valkoisten edustajana. Yrjänä on haudattu sukuhautaan Tarvasjoen hautausmaalle.
Helladius Toledolainen Pyhä Helladius Toledolainen (myös Eladio tai Eladius; syntynyt Toledossa Espanjassa, kuollut 632) oli Toledon arkkipiispa ja pyhimys. Hän toimi virassa visigoottien hovissa sekä osallistui Toledon konsiiliin vuonna 589. Miestä houkutteli Agalain luostarin munkkien elämä ja hän lopulta rupesi itsekin munkiksi sekä valittiin vuonna 605 apotiksi. Vuonna 614 hänestä tuli vastahakoisesti Toledon arkkipiispa, vaikkakin hänen hallintokaudestaan tiedetään vain vähän, ja myöhemmin vuonna 632 hän kuoli luonnollisista syistä. Pyhimyksen seuraaja oli myös pyhimyksenä kunnioitettu pyhä Ildefonse, joka kirjoitti pyhästä Helladiuksesta jalon ylistyspuheen. Miehen muistopäivää vietetään 18. helmikuuta.
A. W. Yrjänä Julkaisevana runoilijana Yrjänä aloitti vuonna 1997 esikoiskokoelmallaan "Arcana", josta otettiin yhdeksän painosta. Hän on julkaissut viisi runokokoelmaa, joista kaksi ensimmäistä kustansi Like ja uudemmat Johnny Kniga. Yrjänän runoudessa esiintyy sekä filosofisia teemoja että arkista kuvausta. Yrjänän esikoisromaani "Joonaanmäen valaat" julkaistiin huhtikuussa 2017.
Kirkkopäivät Kirkkopäivät 2007 pidettiin Turussa 24.–27. toukokuuta. Niiden teemana oli "Pyhä yksinkertaisuus". Keskustelijoiden joukossa olivat mukana esimerkiksi A. W. Yrjänä, Ilkka Kanerva ja Julia Kanerva, Suvi-Anne Siimes, Björn Wahlroos, Tommy Tabermann ja Maria Kaisa Aula. Piispa Gustav Björkstrand ja ohjaaja Jari Halonen tapasivat 20 vuotta Jumalan teatteri -episodin jälkeen. Vanhan suurtorin kirkkotorilla oli 60 näytteilleasettajaa.
Pyhän Henrikin tie Pyhän Henrikin tie on syntynyt keskiajalla, kun vanhempia kulkureittejä on yhdistetty yhtenäiseksi tieverkoksi. Tien tarkka syntyhistoria on hämärän peitossa, mutta se on luultavasti syntynyt pyhiinvaeltajien tarpeisiin keskiajan (1150–1520) kuluessa. Pyhiinvaellusreitin merkityksestä kertovat useat reitin varrelta säilyneet kansanperinteen tuntemat uskomuspaikat, jotka on liitetty Pyhään Henrikiin. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa Sant Henrikin pöydäksi kutsuttu kalliopaasi ja Sant Henrikin lähde Yläneellä ja Nousiaisissa sijaitseva Käärmeenkallio, jossa on perimätiedon mukaan Henrikin kallioon kivettämä käärme.
A. W. Yrjänä A. W. Yrjänä (oikealta nimeltään Aki Ville Yrjänä, s. 30. heinäkuuta 1967 Kemi) on suomalainen rock-muusikko ja runoilija. Hän on tullut tunnetuksi CMX-yhtyeen laulajana, sanoittajana ja basistina. Hän on myös säveltänyt suurimman osan CMX-yhtyeen lauluista. Lisäksi hän on julkaissut viisi runokokoelmaa.
Yrjänä Ahto Yrjänä Ahto (s. 1951) on suomalainen yritysjohtaja.
Yrjö Yrjö on suomalainen miehen etunimi, joka juontuu kreikkalaisesta nimestä Geôrgios (Γεώργιος), joka tarkoittaa maanviljelijää. Nimen vastineita muissa kielissä ovat esimerkiksi , , ruots. ja saks. "Georg", mutta ruotsissa esiintyy myös muunnelma "Göran" ja saksassa "Jürgen". Yrjön nimipäivä on 23. huhtikuuta, Pyhän Yrjön (Georgioksen) muistopäivänä. Yrjön suomalaisia rinnakkaisnimiä ovat Jyrki, Jyri, Jori ja Yrjänä. Yrjön lempinimi on usein Ykä, joskus Ylermi. Pohjanmaalla Yrjö on ääntynyt "yriö".
Veljeskunta (albumi) Sävellykset A. W. Yrjänä ja J. Halmkrona, sanoitukset Yrjänä.
Johannes Kastaja Muita Johannes-nimisiä kanonisoituja henkilöitä ovat pyhä Johannes Evankelista, pyhä Johannes Khrysostomos (n. 347-407), pyhä Johannes I (kuollut 526), pyhä Johannes Damaskolainen (syntynyt 676), pyhä Johannes Nepomukilainen (1340-1393), pyhä John Capistran (1385-1456), pyhä John Fisher (1459-1535), pyhä Jumalan Johannes (1495-1550), pyhä Ristin Johannes (1542-1591), pyhä Jean-François Régis (1597-1640), pyhä Jean-Baptiste de La Salle (1651-1719), pyhä Jean-Baptiste-Marie Vianney (1786-1859) ja pyhä Giovanni Bosco (1815-1907).
Ludwig Minkus Vuonna 1853 Minkus nai Maria Antoinette Schwarzin, syntynyt Wienissä 1838, Pietarin Pyhän Katariinan katolisessa kirkossa.
Erkki Yrjänä Elokuussa 1917 hän oli mukana perustamassa Tarvasjoen suojeluskuntaa. Sisällissodan alettua Yrjänä pyrki kymmenen Tarvasjoen suojeluskuntalaisen kanssa valkoisten puolelle Uudenkaupungin kautta, mutta joutui lopulta piileskelemään, kunnes punaiset 13. huhtikuuta jättivät Varsinais-Suomen. Tämän jälkeen hän liittyi Lounais-Suomea puhdistaneeseen Saariston Vapaajoukkoon, joka osallistui noin 200 punaisen teloitukseen Varsinais-Suomessa ja Kanta-Hämeessä. Heinäkuussa 1918 Yrjänä värväytyi Turtolan kanssa Vienan retkikuntaan ja osallistui muun muassa Luusalmen ja Vuokkiniemen taisteluihin. Airo sen sijaan ei kannattanut heimoaatetta, vaan ihmetteli Yrjänälle lähettämässään kirjeessä ystäviensä ratkaisua. Heimosodista palattuaan Yrjänä suoritti varusmiespalveluksensa Helsingissä toimineessa Suomenlinnan rannikkorykmentissä vuosina 1919–1920.
Yrjänä Sauros Yrjänä Sauros (s. 3. huhtikuuta 1960) on helsinkiläinen performanssitaiteilija, muusikko, kirjailija ja näyttelijä.
Johannes (evankelista) Muita Johannes-nimisiä kanonisoituja henkilöitä ovat pyhä Johannes Kastaja (kuollut n. 31–36), pyhä Johannes Khrysostomos (n. 347–407), pyhä Johannes I (kuollut 526), pyhä Johannes Damaskolainen (syntynyt 676) jakamattoman kirkon aikana. Katolisuudessa: pyhä Johannes Nepomukilainen (1340–1393), pyhä John Capistran (1385–1456), pyhä John Fisher (1459–1535), pyhä Jumalan Johannes (1495–1550), pyhä Ristin Johannes (1542–1591), pyhä Jean-François Régis (1597–1640), pyhä Jean-Baptiste de La Salle (1651–1719), pyhä Jean-Baptiste-Marie Vianney (1786–1859) ja pyhä Giovanni Bosco (1815–1907).
Pyhä Yrjö Uhrattava jouduttiin valitsemaan arpomalla, mutta eräänä päivänä arpa osui prinsessa Cleolindan kohdalle. Kuningas anoi tyttärelleen armoa ja tarjosi kyläläisille kaiken kultansa ja hopeansa, mutta viimein prinsessa jouduttiin tarjoamaan lohikäärmeelle. Prinsessa vietiin lähteelle, jossa hän epätoivoissaan kääntyi rukoukseen. Tällöin matkustava Yrjänä sattui paikalle ja ritarilupaukselleen uskollisena uhmasi lohikäärmettä ja surmasi sen iskemällä miekkansa sen kitaan. Lohikäärmeen verestä versoi ruusupensas täynnä verenpunaisia ruusuja. Kiitollisina kyläläiset hylkäsivät pakanallisuuden ja kääntyivät kristityiksi.
Matti Yrjänä Joensuu Kirjailija-toimittaja Jarkko Sipilä on kehunut etenkin Matti Yrjänä Joensuun kykyä kuvata tapahtumia, tilanteita ja tunnelmia.
Discopolis Sävellykset A. W. Yrjänä ja Janne Halmkrona, sanoitukset A. W. Yrjänä. Sovitukset CMX ja Gabi Hakanen, ellei toisin mainita.
Pyhän Eerikin legenda Pyhän Eerikin legenda on 1200-luvun lopulla syntynyt latinankielinen teksti, joka on ainoa ensimmäisestä Suomeen tehdystä ristiretkestä suoranaisesti kertova lähde.
Áiligas Áiligas on saamelaisessa muinaisuskossa termi, jolla on viitattu eräänlaiseen pyhään. "Áiligas" on ilmeisesti myöhäinen germaaninen lainasana. Se on todennäköisesti luonteeltaankin varsin myöhään syntynyt saamelaiseen kulttuuriperinteeseen. Se lieneekin varsin abstraktia pyhyyttä ja lähempänä länsimaista pyhää kuin toinen saamelainen pyhän käsite, "bassi". "Áiligas" näyttää liittyvän korkeiden paikkojen topografiaan, sillä esimerkiksi Suomen Lapissa Utsjoen alueella on kolme Ailigas-nimistä tunturia pyhän maamerkkeihinä.
Iholla (3. tuotantokausi) Yrjänä on 39-vuotias muusikko, sarjakuvapiirtäjä ja kehitysvammaistenhoitaja. Yrjänä on vaimonsa Saran kanssa yrittänyt saada lasta usean vuoden ajan, viimeiset hetket hedelmöityshoitojen avulla.
Albus Dumbledore Wulfric. Dumbledoren hahmon keksineellä kirjailijalla, J. K. Rowlingilla, on tapana ottaa nimiä myös kirkkohistoriasta. Pyhä Wulfrik oli vuonna 1154 syntynyt katolinen pyhimys, joka tunnettiin ihmeidentekijänä ja ennustajana.
Vladimir Kramarenko Nykyisen Ukrainan alueella sijaitsevassa Jekaterinoslavin kuvernementissä aatelisperheeseen syntynyt Kramarenko kävi koulunsa Chișinăussa ja jatkoi sen jälkeen sotilasoppiin Kiovan jalkaväkikouluun, josta hän astui vakinaiseen palvelukseen vuonna 1881. Kramarenko palveli aluksi Tiraspolissa 131. jalkaväkirykmentissä, josta hänet lähetettiin vielä samana vuonna Kiovaan kadettikouluun. Valmistuttuaan vuonna 1884 Kramarenko ylennettiin 1885 luutnantiksi ja 1889 yliluutnantiksi. Santarmijoukkoihin hän siirtyi 1894, jolloin Kramarenkosta tehtiin Jekaterinoslavin kuvernöörin adjutantti. Vuonna 1896 Kramarenko siirrettiin esikuntakapteeniksi ylennettynä Viipuriin sijoitettujen santarmijoukkojen komentajaksi. Pyhän Annan ja Pyhän Stanislauksen ritarikuntien kunniamerkit hänelle myönnettiin helmikuussa 1905.
Martinpäivä Pyhä Martti eli Martinus Toursilainen (316-397) oli erittäin tärkeä pyhimys keskiajan Euroopassa. Kerrotaan, että hän oli Unkarissa syntynyt roomalaisen armeijan sotilas, joka tapasi Amiensin kaupungin edustalla kovaonnisen kerjäläisen. Hänellä ei ollut rahaa tai ruokaa, joten hän halkaisi miekallaan viittansa kahtia ja antoi toisen puoliskon palelevan kerjäläisen lämmikkeeksi. Seuraavan yönä Pyhä Martti näki näyn, joka paljasti kerjäläisen olleen Jeesus Kristus. Tämän jälkeen hän otti kasteen, erosi armeijasta ja alkoi lähetystyöntekijänä evankelioida. Hänestä tuli Toursin piispa vuonna 371, ja hän kuoli tässä kaupungissa 8. marraskuuta 397. Pyhä Martti haudattiin 11. marraskuuta, jota alettiin viettää hänen muistopäivänään.
Vincennesin linna Linna sai alkunsa Ludvig VII:n 1100-luvulla Bois de Vincennesin metsään rakennuttamasta metsästysmajasta. Filip II ja Ludvig Pyhä laajensivat rakennusta 1200-luvulla. Ludvig Pyhä lähti täältä seitsemännelle ja kahdeksannelle ristiretkelle vuosina 1248 ja 1270. Vincennesissä syntynyt Kaarle V rakennutti nykypäiviin säilyneen muurin ja näyttävän keskustornin 1360-luvulla. Pariisin Sainte-Chapellea jäljittelevän goottilaisen kappelin eli Sainte-Chapelle de Vincennesin rakentaminen aloitettiin vuonna 1380 ja se valmistui Henrik II:n aikana vuonna 1552.
Erkki Yrjänä Erkki Urho Yrjänä (synt. Fingerroos, ent. Urho Rauhalinna, 15. toukokuuta 1898 Tarvasjoki – 3. helmikuuta 2000 Pori) oli suomalainen toimittaja ja maanviljelijä, joka osallistui Suomen sisällissotaan, heimosotiin sekä talvi- ja jatkosotiin.
Pyhä Hyginus Pyhä Hyginus (myös Higinio, Hygin tai Igino; sanoista "terve, edistynyt;" syntynyt Ateenassa Kreikassa - kuollut 142 Roomassa, Italiassa) oli kreikkalainen, 9. paavi, filosofi ja pyhimys. Hän oli marttyyrinä kuolleen pyhän Telesforuksen seuraaja, pyhän Pius I:n edeltäjä sekä kuoli itse Antoninus Piuksen vainoissa hallittuaan 138-142. Hän taisteli siihen aikaan Roomassa olleiden Valentinuksen ja Cerdon gnostilaista harhaoppia vastaan sekä organisoi papistoa jossain määrin. Mies listataan usein marttyyriksi ja hänet on haudattu Vatikaanin kukkulalle lähelle pyhän Pietari Apostolin hautaa. Paavin muistopäivä on 11. tammikuuta, mutta hänen kulttinsa tukahdetuttiin 1969.
Jyrki Jyrki on suomalainen miehen etunimi. Se on suomalainen muoto kreikkalaisesta nimestä Georgios, "maanviljelijä". Se on syntynyt Itä-Suomessa Georgios-nimen venäläisten muunnelmien (Georgi, Jegor, Juri) kautta. Suomessa vanhastaan luterilaiset ovat suosineet Georgioksen muunnelmista Yrjöä mutta ortodoksit Jyrkiä. Nimi Jyrki oli suosittu varsinkin 1960-luvulla. Saman nimen muunnelmia eri kielissä ovat englannin "George", ruotsin ja saksan "Georg", ruotsin "Göran", saksan "Jürgen" ja viron Jüri. Nimipäiväänsä Jyrki viettää yhdessä samaa alkuperää olevien nimien Yrjö, Jyri, Yrjänä ja Jori kanssa 23. huhtikuuta. Lempinimiä ovat ainakin Jyräys ja Jykä.
Damasus I Pyhä Damasus I (305 – 384) oli paavina 1. lokakuuta 366 – 11. joulukuuta 384. Hän oli syntynyt noin vuonna 305 joko Roomassa tai nykyisen Portugalin alueella. Damasuksen valintaa edelsi katkera taistelu Ursinuksen kanssa, josta tuli vastapaavi.
Pyhä Helena Piispa ja historioitsija Eusebios Kesarealainen ilmoittaa Helenan olleen noin 80-vuotias hänen palatessaan Palestiinaan. Koska matka ajoittuu vuosiin 326–28 jaa., Helena oli luultavasti syntynyt vuonna 248 tai 250 jaa. Hänen varhaisesta elämästään tiedetään hyvin vähän. 300-luvun lähteet kertovat historioitsija Eutropiuksen "Breviarium"iin nojaten hänen olleen alhaista syntyperää. Pyhä Ambrosius oli ensimmäinen, joka kutsui häntä termillä "stabularia", "tallityttö" tai "majatalonpitäjä". Konstantinuksen keisariksi nousun jälkeen kirjoitetut lähteet vaikenevat Helenan syntyperästä.
Marie-Adélaïde Marie-Adélaïde (14. kesäkuuta 1894 – 24. tammikuuta 1924) oli Luxemburgin suurherttuakunnan suurherttuatar. Hän oli isänsä,Vilhelm IV, Luxemburgin suurherttuan ja Nassaun nimellisen herttuan vanhin lapsi. Marie-Adélaide oli pitkästä aikaa Luxemburgin hallitsija, joka oli syntynyt Luxemburgin alueella, ja samoin pitkästä aikaa naishallitsijana Luxemburgissa. Edellinen Luxemburgin hallitsijana ollut nainen oli vuonna 1780 kuollut Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarinna Maria Teresia, ja edellinen Luxemburgin alueella syntynyt sen hallitsija oli Juhana Luxemburgilainen, joka kuoli 1346.
Aura (albumi) Osalla albumin kappaleista käytetään jousisoitintaustoja. Tuottaja Gabi Hakanen oli tuottanut Topi Sorsakosken tangolevyn, jonka jousisovitukset oli tuottanut Veikko Huuskonen. Häneltä tilattiin jousisovitukset myös CMX:lle.Sävellykset: A. W. Yrjänä ellei muuta mainita, sanoitukset: A. W. Yrjänä
Matti Yrjänä Joensuu Joensuu valmistui poliisiksi vuonna 1973 ja toimi rikostutkijana Helsingin poliisilaitoksen väkivaltatoimistossa sekä päivystävänä ylikonstaapelina, kunnes hän jäi eläkkeelle vuonna 2006.