mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Mihail Tuhatševski Jotkut tutkijat ovat väittäneet, että armeijassa oli todella salaliitto Stalinia vastaan. Historioitsija Robert Conquest väitti kirjassaan "The Great Terror" (1968), että saksalaiset agentit väärensivät Heinrich Himmlerin aloitteesta dokumentit, jotka osoittivat Tuhatševskin syyllisyyden, näin heikentääkseen Neuvostoliiton puolustusta.
Vallanhimo Heinrich Himmlerin määräyksestä kaikkien SS:n ja poliisin jäsenten oli katsottava elokuva, samoin sen katsoivat kaikki keskitysleirien vartijat. On myös todisteita siitä, että juutalaisvastaisiin ”erikoistoimenpiteisiin” osallistuneet katsoivat elokuvan ennen väkivallantekoja. Paikoin myös tavallisen elokuvayleisön on kerrottu syyllistyneen juutalaisvastaisiin tekoihin nähtyään elokuvan.
Karl Wolff Karl Friedrich Otto Wolff, lempinimeltään "Wölffchen", (13. toukokuuta 1900 Darmstadt, Saksa – 17. heinäkuuta 1984 Rosenheim, Saksa) oli saksalainen SS-kenraali, arvoltaan "SS-Obergruppenführer". Wolff toimi vuosina 1933–1943 SS-komentaja Heinrich Himmlerin esikuntapäällikkönä.
Blomberg–Fritsch-kriisi Blomberg, Fritsch ja Neurath kritisoivat ja vastustivat suunnitelmaa, jonka he uskoivat saattavan Saksan suursotaan. Hitler raivostui ja alkoi yhdessä Göringin ja Heinrich Himmlerin kanssa suunnitella keinoja, joilla asevoimien johto saataisiin korvattua. Suuri osa Wehrmachtin johtomiehistä vaihdettiinkin Hitlerille uskollisiin sotilaisiin.
Gestapo Kesäkuussa 1936 Himmleristä tuli Saksan poliisin päällikkö. Saksan poliisi jaettiin kahteen osastoon, joista Gestapo kuului Sipoon eli turvallisuuspoliisin päävirastoon, jonka johdossa oli Heydrich. Gestapan johtajana toimi Werner Best. Vuosina 1936–1945 Gestapon päällikkönä toimi Heinrich Müller.
Felix Kersten Helmikuussa 1922 Kersten palasi Saksaan ja alkoi harjoittaa siellä hierojan ja ”magnetisöörin” ammattia johon hän oli saanut koulutusta Suomessa ja Berliinissä. Kersten väitti olevansa kiinalaisen ”manuaalisen terapian hermorefleksien” hoitamisen spesialisti. Hän menestyikin ammatissaan hyvin saaden useita vaikutusvaltaisia asiakkaita, heidän joukossaan Hollannin prinssipuoliso Hendrik ja Italian ulkoministeri, kreivi Galeazzo Ciano. Erään potilaansa kautta Kersten tutustui Heinrich Himmleriin, joka Kerstenin mukaan kärsi vaikeista vatsavaivoista. Kersten onnistuikin hoidollaan lievittämään näitä vaivoja ja niin hänestä tuli Himmlerin henkilökohtainen hieroja. Kerstenin arvonimenä oli tällöin lääkintöneuvos ("Medizinalrat") vaikka hänellä ei ollutkaan mitään lääketieteellistä koulutusta. Monet Saksassa pitivät häntä kuitenkin puoskarina ja silmänkääntäjänä.
Bruno Lüdke Tutkijat eivät ole päässeet täyteen yhteisymmärrykseen siitä, minkä ikäisenä Lüdke aloitti sadistiset tekonsa naisia kohtaan, mutta yleisen käsityksen mukaan vuoteen 1920 mennessä Lüdke oli murhannut jo useita ihmisiä. Heinrich Himmler määräsi Lüdken steriloitavaksi erään raiskaustapauksen jälkeen, mutta toimenpide ei estänyt hänen haluaan teurastaa naisia.
Leopold III (Belgia) Vuonna 1944 Heinrich Himmler määräsi kuninkaan perheineen siirrettäväksi Saksaan, jossa he viettivät talven 1944–1945 Saksissa lähellä rintamaa Hirschstein an der Elbessä. Tämän jälkeen heidät siirrettiin Strobliin, lähelle Saltzburgia Itävaltaan. Yhdysvaltain joukot vapauttivat kuninkaallisen perheen toukokuussa 1945.
Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona Sittemmin kenraaliksi kohonnut Adolf Ehrnrooth arvioi suomalaisia SS-miehiä jatkosodassa siten, että nämä olivat kyllä hyvää sotilasainesta, mutta valiosotilaan maine aiheutti näille usein ylenmääräistä näyttämisen tarvetta, joka johti turhaan riskinottoon. SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler puolestaan kiitti suomalaispataljoonan miehiä sanomalla
Gregor Strasser Strasser otti osaa oluttupavallankaappaukseen 8.–9. marraskuuta 1923 ja joutui vankilaan. Toukokuussa 1924 hänet vapautettiin puolen vuoden vankilassaolon jälkeen, koska hän tuli valituksi valtiopäivien jäseneksi. Hitlerin ollessa vangittuna hän toimi lyhyen aikaa puolueen johtajana. Strasseria pidetään Heinrich Himmlerin ”löytäjänä” ja suosittelijana.
Parolan lentokenttä Sotien aikana kentällä koulutettiin hävittäjälentäjiä. Kenttä toimi ilmavoimien huoltokenttänä. Se oli myös Ilmavoimien Viestipataljoonan sijoituspaikka. SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler seurueineen käytti Parolan kenttää Suomen-vierailunsa aikana elokuussa 1942 lomaillessaan pari päivää Tyrvännön Petäyksessä lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahden huvilalla.
Sigurd Wettenhovi-Aspa Wettenhov-Aspa väitti muun muassa, että pyramidi tulee sanasta ”pyhät raamit”, seepra sanasta ”seurahepo”, Espanja eli Hispanja sanasta ”Hiisipainijaisenmaa”, Berkeley sanasta ”perkele”, ruotsin kielen sana "människa" sanasta ”maannussija” ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleriä ja hänen salaseuraansa.
Mittelbau-Dora Hitlerin annettua Heinrich Himmlerille 22. elokuuta 1943 määräyksen käyttää keskitysleirityöläisiä A-4-tuotantoon 107 vankia saapui Nordhauseniin Buchenwaldista 28. elokuuta 1943, ja heitä seurasi 1 223 vankia 2. syyskuuta. Peenemündeestä tulleet työläiset lähtivät matkaan 13. lokakuuta 1943.
Josef Bürckel Gauleiter-uransa jälkeen Bürckel siirtyi palvelemaan Lothringenin siviilihallintoon ja vuodesta 1941 hän oli kuvernöörinä Westmarkissa, 9. marraskuuta 1937 hänestä tuli myös ryhmänjohtaja (Gruppenführer) SS:ään ja Reichsführer-SS Heinrich Himmlerin henkilökuntaan. Vuonna 1944 hän sai Saksan ansioristin, Puolueen korkeimman kunniamerkin, sille tekemistään palveluksista.
Friedrich Wilhelm Krüger Vuonna 1935 Krüger nimitettiin SS-Oberabschnittsführeriksi; SS:n johto ja Adolf Hitler keskustelivat hänen urastaan, ja 21. helmikuuta 1936 hänet nimitettiin rajavartijayksiköiden tarkastajaksi ja Hitlerin edustajaksi erilaisiin muodollisiin ja epämuodollisiin kansallissosialistisen puolueen tapahtumiin. Natsimielisyytensä samoin kuin sotilaallisten, poliisi- ja hallinnollisten kykyjensä ansiosta Krügerin ura eteni ripeasti. Lokakuussa 1939 Heinrich Himmler nimitti hänet Kenraalikuvernementin SS- ja poliisiylijohtajaksi ("Höheren SS- und Polizeiführer, HSSPF Ost"). Himmlerin ja Hans Frankin välisen kilpailun johdosta hän menetti asemansa marraskuussa 1943; hänen tilalleen tuli Wilhelm Koppe. Puoli vuotta myöhemmin kirjoittamassaan kirjeessä hän sanoo menettäneensä uransa ja kunniansa neljän vuoden taistelussa Kenraalikuvernementissä.
Lidice Lidice () on kylä Tšekissä, 22 km Prahasta luoteeseen, lähellä Kladnon kaupunkia. Kylä tuli kuuluisaksi, kun natsit valitsivat sen sattumanvaraisesti kohteeksi kostoiskulle natsijohtaja Reinhard Heydrichin murhan takia. Käskyn kostoiskusta antoivat Adolf Hitler ja SS-johtaja Heinrich Himmler ja sen toteuttivat Böömin ja Määrin SS-joukot.
Tšekkoslovakian miehitys (1939) Tšekin vastarintaliike teki useita pieniä hyökkäyksiä saksalaisia vastaan miehityksen aikana. Merkittävin niistä oli operaatio Anthropod, jossa Heinrich Himmlerin apulainen Reinhard Heydrich murhattiin. Tšekkoslovakia oli saksalaisten miehittämänä aina sodan loppuun saakka. Puna-armeija valtasi Prahan vasta 9.–11. toukokuuta 1945.
Saksan siviilihallinto valloitetuilla alueilla toisen maailmansodan aikana Valloitettujen alueiden hallinnasta kuitenkin kilpaili osittain Heinrich Himmlerin johtama SS sekä Herman Göringin johtaman Saksan nelivuotissuunnitelman jäljiltä jääneet suunnittelutoimistot, jotka sotateollisuuden vuoksi saivat lisää merkitystä senkin jälkeen, kun 1936–1940 vuodeksi määritelty nelivuotissuunnitelma oli päättynyt.
Karl Gebhardt Karl Gebhardt (23. marraskuuta 1897 Haag – 2. kesäkuuta 1948 Landsberg am Lech) oli saksalainen lääkäri, yksi Ravensbrückin ja Auschwitzin keskitysleirien vangeilla tehtyjen kirurgisten ihmiskokeiden pääsuunnittelijoista ja toteuttajista sekä Heinrich Himmlerin henkilökohtainen lääkäri. Toisen maailmansodan jälkeen hänet tuomittiin kuolemaan rikoksista ihmisyyttä vastaan.
15. Waffen-SS-divisioona (1. latvialainen) Saksan miehitettyä Baltian kesällä 1941 Reichskommissariat Ostlandissa koottiin partisaaneja vastaan toimivia yksikköjä. Heinrich Himmler perusti elokuussa 1942 balttilaiset legioonat, mukaan lukien Lettische SS-Freiwilligen-Legionin, joka nimettiin 22. lokakuuta 1943 15. latvialaiseksi SS-vapaaehtoisdivisioonaksi ().
Salpausselän Kisat Salpausselän kisat on Lahdessa pidettävä vuosittainen hiihtolajien kansainvälinen kilpailutapahtuma, joka järjestetään helmi-maaliskuun vaihteessa. Kisat ovat kolmepäiväiset, ja lajeina on maastohiihto, mäkihyppy ja yhdistetty. Kaikki kilpailut ovat viime vuosina kuuluneet maailmancupiin. Yli 90-vuotisen historiansa aikana lauantai-illalla nähtävä ilotulitus on muodostunut yhdeksi kisojen kohokohdaksi. Kisoja perustettaessa tavoitteena oli saada Holmenkollenin kaltaiset kilpailut myös Suomeen. Kisat on perinteikäs jo vuodesta 1923 Lahdessa vuosittain järjestetty pohjoismaisten hiihtolajien kilpailutapahtuma. Kisojen idea tuli Lauri ”Tahko” Pihkalalta Anton Collinin ja Tapani Nikun Holmenkollenilla saavuttaman kaksoisvoiton innostamana. Salpausselän kisat on kilpailtu maailmanmestaruuskilpailuina vuosien saatossa seitsemän kertaa eli vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017.
Salpausselkä (Lahti) Salpausselässä sijaitsee Lahden urheilukeskus, jossa on järjestetään vuosittain Salpausselän Kisat. Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut on järjestetty urheilukeskuksessa kuusi kertaa. Urheilukeskuksessa toimii myös Hiihtomuseo.
Salpausselän Kisat 2010 Salpausselän Kisat 2010 järjestettiin 5.–7. maaliskuuta Lahdessa. Kisat olivat 85. järjestetyt Salpausselän Kisat. Kisojen ohjelmassa oli maastohiihtoa, mäkihyppyä sekä yhdistettyä.
Salpausselän Kisat Kisoihin tultiin pitkään hyvin kaukaa ja usein hiihtäen. Vieraita saapui myös erikoiskisajunilla suoraan Salpausselän asemalle, joka sijaitsi vain 50 metriä kisa-alueesta. Salpausselän asema rakennettiin vuonna 1938. Sen paikkaa siirrettiin vuonna 1957 alueen etelälaitaan. Nykyisin asemaa ei enää ole, vaan tilalla on vain Salpausselän seisake, jolla ei ole säännöllistä junaliikennettä. Raiteet ovat yhä osittain paikoillaan.
Ensimmäisen kerran kisat radioitiin vuonna 1932, jolloin kilpailuista tuli myös valtakunnalliset. Vuonna 1959 kisoja televisioitiin suorana lähetyksenä ensimmäistä kertaa, mutta suosio jäi vähäiseksi. Vuonna 1971 kokeiltiin ensimmäisen kerran ladunvarsitelevisiointia.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1925 Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1925 Jyväskylässä ja Kuopiossa. Huonon lumitilanteen vuoksi Jyväskylän kilpailut järjestettiin alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin. Lahden Salpausselän kisojen yhdistetyn kisa ja mäenlaskukisa olivat samalla vuoden 1925 SM-kisoja.
Lahden stadion Salpausselän Kisat on urheilukeskuksen pitkäikäisin vuosittainen kansainvälinen tapahtuma. Ensimmäisen kerran se järjestettiin 1923. Sen jälkeen kisat olivat Pohjoismaisten talvilajine MM-kisat vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989 ja 2001. Vuonna 1991 stadionin alueella järjestettiin ampumahiihdon MM-kisat. Vuoden 1997 World Games-kisat järjestettiin Lahdessa, ja Lahden stadion oli keskeinen kilpailuareena.
Salpausselän Kisat Kisat on peruttu pitkän historiansa aikana vain kolme kertaa. Vuonna 1930 kisat peruttiin lumenpuutteen vuoksi, ja vuonna 1940 kisat esti talvisota. Vuonna 1942 ei järjestetty varsinaisia Salpausselän kisoja.
Anton Collin Holmenkollenin kaksoisvoitolla oli myönteinen vaikutus Suomen hiihtourheilun kehittymiseen, sillä Lauri ”Tahko” Pihkalan ideoimana intouduttiin Suomeen kehittämään Holmenkollenia vastaavat jokavuotiset talviurheilukisat Lahden Salpausselälle. Lahden Hiihtoseura perustettiin ja Anton Collin houkuteltiin liittymään siihen tarjoamalla hänelle Lahdesta töitä. Ensimmäiset Salpausselän Kisat järjestettiin jo seuraavana talvena (1923). Näissä ensimmäisissä Salpausselän kisoissa Collin voitti 10 kilometrin hiihtomatkan ”satumaisena” pidetyllä ajalla 35.29, millä hän voitti toiseksi tulleen Matti Raivion yli kahdeksalla minuutilla. Järjestyksessään toiset olympialaisista erilliset hiihdon maailmanmestaruuskilpailut saatiin Salpausselälle jo vuonna 1926.
Salpausselän Kisat Vuonna 2006 FIS:in päätöksellä Lahdessa kilpailtiin vain mäkihypyssä ja yhdistetyssä, koska Salpausselän ladut eivät olleet FIS:in maastohiihdon kilpailusääntöjen vaatimusten mukaiset. Kesällä 2006 FIS hyväksyi latuihin tehdyt muutokset ja vuoden 2007 Salpausselän kisoissa maastohiihto on jälleen ohjelmassa mukana.
Salpausselän Kisat Salpausselkä-mitali on jaettu vuodesta 1960 vähintään kaksi kertaa Salpausselän kisojen pohjoismaisten lajien yleisen sarjan voittaneille. Mitali numero 1 annettiin Tapani Nikulle, joka voitti vuosina 1923–1925. Mäkihyppylegenda Matti Nykänen voitti Salpausselällä seitsemän kertaa vuosina 1984–1988.
Kalevan kisat 1951 Kilpailut järjestettiin Helsingissä 12. elokuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 200 metrin juoksu. Myös viisiottelussa, joka järjestettiin Lahdessa, kilpailtiin ensimmäistä kertaa naisten Suomen-mestaruudesta. Lajit olivat 80 metrin aitajuoksu, kuulantyöntö, korkeushyppy, pituushyppy ja 200 metrin juoksu.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1923 Kilpailu käytiin Lahdessa Salpausselän kisojen yhteydessä 4.2. Kisaan osallistui toistakymmentä hyppääjää.
Lahden Hiihtoseura Lahden Hiihtoseura on vuosittain järjestänyt Salpausselän Kisat vuodesta 1923 alkaen. Se on saanut järjestettäväkseen hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017 sekä ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1981, 1987 (naisten kilpailut) ja 1991.
Eurovision laulukilpailu 1996 Ennen vuoden 1996 kilpailua oli puhetta, että Euroviisujen osallistujamäärä voisi kasvaa yli 40 maahan. Lopulta 30 maata ilmoittautui kilpailuun, joiden joukossa oli EJT Makedonia, joka ei ollut aikaisemmin osallistunut Euroviisuihin. Loppukilpailun lähetyksen rajoituksena pidettiin kolmea tuntia, ja varsinaisen finaalin osallistujien kiintiö pidettiin samassa, mitä se oli ollut edellisenä vuonna, eli 23 maan kokoisena. Italia ja Liettua jättivät tämän kisan väliin. Kisaan paluussa Romania epäonnistui, ja Makedoniakin yritti päästä ensimmäistä kertaa viisulavoille.
Salpausselän Kisat 1960-luvun lopusta 1970-luvun alkuun kisat elivät hiljaista aikaa. Lahden Hiihtoseura näki tarpeellisena markkinoinnin, jolloin kisaohjelmaa viihteellistettiin. Vuoden 1978 MM-kisoja on sanottu ”markkinoinnin MM-kisoiksi”. Kisakuvioihin tuli tuolloin uudentyyppiset sponsorijärjestelyt.
Iivo Niskanen Vuonna 2010 Niskanen sijoittui seitsemänneksi nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 10 kilometrin matkalla. Samana keväänä hän osallistui ensimmäistä kertaa maastohiihdon maailmancupiin Lahdessa Salpausselän Kisoissa 4 × 10 km viestihiihdossa Suomen kolmosjoukkueessa joukkueen sijoittuessa sijalle 11. Seuraavana vuonna Niskanen voitti pronssia viestistä nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Viron Otepäässä. Samoissa kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi sprinttihiihdossa.
Island Games 2007 Island Games 2007 oli 12. kerta, kun Island Games -kilpailu järjestettiin. Kisat olivat ensimmäistä kertaa Rodoksella, Kreikassa. Osallistuvia joukkueita oli 25, ja urheilijoita noin 3 000. Urheilumuotoja oli ohjelmassa 14. Kisat pidettiin 30. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 2007. Kisojen menestynein oli Jersey, ja kisaisäntä Rodos oli toinen. Sijalle kolme pääsi Färsaaret.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1978 Suomen Hiihtoliitto teki huhtikuussa 1974 Kansainväliselle hiihtoliitolle anomuksen vuoden 1978 hiihdon maailmanmestaruuskilpailuiden järjestämisestä Lahdessa Salpausselän hiihtokeskuksessa. Kilpailuanomus käsiteltiin FIS:n kongressissa San Franciscossa toukokuussa 1975. Lahden kanssa kisaisännyydestä kilpaili Kanadan Quebec, joka hävisi äänestyksessä äänin 36–39. Aikaisemmin MM-kisat oli järjestetty Lahdessa vuosina 1926, 1938 ja 1958.
Salpausselän Kisat Urheilukeskuksessa on vuosien aikana tapahtunut useita rakenteellisia muutoksia. 50 metrin hypyt tulivat mahdollisiksi, kun mäkeä korotettiin vuonna 1931. Kuusi vuotta myöhemmin rakennettiin uusi suurmäki MM-kisoja varten. Sitä korotettiin vuoden 1947 25-vuotiskisoihin. Seuraavana vuonna mäkeä korjattiin ja monttua syvennettiin. Uusi suurmäki valmistui taas 1955 ja sitä uudistettiin kymmenen vuotta myöhemmin. Lahden kaupunki rakennutti nykyisen betonisen HS 130 -suurmäen vuosina 1971–1972. Salpausselän kisakeskus sijaitsee Lahden keskustan lähistöllä. Keskuksen suurmäki HS 130 on uudenaikaistettu 1998.
Mikko Koutaniemi Koutaniemi kilpaili maailmancupissa ensimmäistä kertaa 8. maaliskuuta 2009 Lahdessa 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa, jossa hän oli 87:s. Yhteensä Koutaniemi hiihti vuosina 2009–2014 maailmancupissa kahdeksan yksittäistä henkilökohtaista osakilpailua ja Kuusamon Nordic Opening -kiertueen 2011. Hänen paras sijoituksensa oli 48. sija Lahdessa yhdistelmäkilpailussa 6. maaliskuuta 2010. Henkilökohtaisten kisojen lisäksi Koutaniemi oli mukana 12. sijalle hiihtäneessä viestijoukkueessa Lahdessa 7. maaliskuuta 2010.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1985 Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1985 olivat kautta aikain 14. jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Norjassa kolmatta kertaa jääpallon MM-kisahistorian aikana. Osallistuneita maita oli viisi, kun Yhdysvallat osallistui MM-turnaukseen ensimmäistä kertaa. Muut turnaukseen osallistuneet maat olivat totuttuun tapaan Neuvostoliitto, Norja, Ruotsi ja Suomi.
Salpausselän Kisat Palkinnot standardoitiin hopeapokaaleiksi vuonna 1952, samana vuonna, jolloin mukana oli ensi kerran kisatytöt. Heidän valintansa tapahtui kahvikonsertissa Lahden Seurahuoneella, jossa oli useana vuonna muun muassa musiikkia, muotinäytös ja tähtiesiintyjiä.
Jalkapallon Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut 1919 Etelä-Amerikan jalkapallomestaruudesta pelattiin kolmatta kertaa vuonna 1919. Kisat pidettiin ensimmäistä kertaa Brasiliassa, kaikki turnauksen ottelut pelattiin Rio de Janeirossa. Turnaus oli alunperin määrä järjestää vuonna 1918, mutta influenssaepidemian vuoksi turnausta siirrettiin. Turnaukseen osallistuivat Argentiina, Brasilia, Chile ja Uruguay. Mestaruuden voitti isäntämaa Brasilia.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1966 Vuoden 1966 yleisurheilun EM-kisat pidettiin Budapestissa, Unkarissa 30. elokuuta – 4. syyskuuta. Kisoihin osallistui 30 maata ja 769 urheilijaa. Kisat avasi Unkarin presidentti István Dobi.
Ensimmäisen kerran Suomi ei saavuttanut kisoissa yhtään mitalia. Tämä toistui vasta 52 vuotta myöhemmin vuonna 2018. DDR oli ensimmäistä kertaa mukana IAAF:n itsenäisenä jäsenmaana ja nousi heti mitalitilaston kärkeen.
Kalevan kisat 1916 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1916 Helsingissä 19.–20. elokuuta. Kilpailupaikka oli Eläintarhan kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. 400 metrin aitajuoksu oli ohjelmassa ensimmäistä kertaa. Tampereella järjestetyssä 25 000 metrin juoksussa kilpailtiin myös ensimmäistä kertaa Suomen mestaruudesta.
Kesäolympialaiset Rooman kesäkisat 1960 toivat kisat taas antiikin ajan maisemiin. Television yleistymisen myötä kisat tavoittivat miljoonat ihmiset eri puolilla maailmaa. Tokio järjesti 1964 ensimmäiset kisat Aasiassa. Suoritusvälineiden tekniikka jatkoi kehitystään, ja muun muassa lentopallo ja judo nähtiin kisoissa ensimmäistä kertaa. Meksikon kesäolympialaiset 1968 järjestettiin 2300 metrin korkeudessa, mikä vaikutti etenkin pika- ja kestävyysjuoksujen tulostasoon. Kisat muistetaan etenkin Bob Beamonin haamuhypystä pituushypyssä. Saksan demokraattinen tasavalta kilpaili ensimmäistä kertaa omalla joukkueellaan, ja Etelä-Afrikkaa ei päästetty osallistumaan maan rotuerottelujärjestelmän vuoksi. Yleisurheilijat kilpailivat ensimmäistä kertaa tartan-radalla, voittajat joutuivat ensimmäisen kerran doping-testeihin, ja sähköinen ajanotto otettiin virallisesti käyttöön. Kisoissa nähtiin myös poliittisia protesteja.
Lahden urheilukeskus Lahden urheilukeskus on merkittävä urheilun keskittymä Lahdessa. Urheilukeskuksessa on Lahden stadion, joka toimii kesällä yleisurheilu- ja jalkapallostadionina ja talvella hiihtostadionina. Sen vieressä ovat Lahden hyppyrimäet ja Lahden jäähalli. Urheilukeskus toimii jokavuotisten Salpausselän kisojen näyttämönä. Urheilukeskuksesta lähtee hiihto- ja kävelyreittejä Salpausselän suuntaan.
Amazing Race 14. tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa CBS-kanavalla 15. helmikuuta 2009. Tällä kaudella ohjelman tunnusmusiikkia ja tyyliä on muokattu ensimmäistä kertaa sitten ensimmäisen kauden. Kisassa oli mukana ensimmäistä kertaa kuuro kilpailija. Ainoana uutena maana kisassa oli mukana Romania. Kilpailijat vierailivat myös mm. Sveitsissä, Siperiassa ja Thaimaassa. Kisa kuvattiin marraskuussa 2008. Kisassa kilpaili 11 kahden hengen joukkuetta. Kilpailun voittivat aasialais-amerikkalaiset Tammy ja Victor.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989 Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989 järjestettiin Lahdessa Suomessa 17.–26. helmikuuta 1989. Kisat järjestettiin Lahdessa viidettä kertaa: aiemmin kisat oli järjestetty vuosina 1926, 1938, 1958 ja 1978.
Jakub Janda Janda aloitti kauden 2005–2006 loistavasti. Kauden yhdestätoista ensimmäisestä kilpailuista hän voitti viisi ja sijoittui yhteensä yhdeksän kertaa palkintokorokkeelle. Keski-Euroopan mäkiviikon voitosta Janda kävi tasaisen taistelun Janne Ahosen kanssa ja lopulta voitto jaettiin heidän päätyessään tasapisteisiin. Mäkiviikon jälkeen Janda alkoi osoittaa hiipumisen merkkejä ja kauden molemmat arvokisat, lentomäen MM-kisat ja Torinon olympialaiset, sujuivat häneltä heikosti. Salpausselällä Lahdessa hän oli toinen. Jandan pahin uhkaaja maailmancupissa oli Janne Ahonen, joka myös hiipui ratkaisevilla hetkillä eikä onnistunut saavuttamaan Jandan alkukaudesta saavuttamaa etumatkaa, ja näin Janda voitti ensimmäisenä tšekkiläisenä hyppääjänä maailmancupin kokonaiskilpailun.
Salpausselän hyppyrimäet Salpausselän hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Lahdessa, Lahden urheilukeskuksessa.
Lahti Lahti tunnetaan urheilukaupunkina. Lahden urheilukeskuksessa järjestetään suuria, kansainvälisiä urheilutapahtumia mm. maailmanmestaruuskilpailuja ja vuosittaiset Salpausselän Kisat. Radiomäen kentällä järjestetään kansallisen tason kilpailuja. Lahden suurhalli oli Länsi-Euroopan ensimmäinen tekonurmipinnoitteinen jalkapallon talviharjoitteluun soveltuva urheiluhalli. Siellä pidetään vuosittain perinteeksi muodostunut talviturnaus suomalaisten pääsarjatason joukkueiden välillä, Uusi Lahti Cup. Joutjärvellä sijaitsee Vellamo-melontastadion. Kansallisissa pääsarjoissa pelaavat FC Lahti, Pelicans, Lahti Basketball ja FC Kuusysin naiset.
Mäkihypyn maailmancup Maailmancupiin on alusta asti kuulunut osana perinteikäs Keski-Euroopan mäkiviikko (Oberstdorf, Garmisch-Partenkirchen, Innsbruck ja Bischofshofen). Muita perinteikkäitä kilpailupaikkoja ovat muun muassa Lahden Salpausselän Kisat, Holmenkollen (Norja), Sapporo (Japani), Zakopane (Puola) sekä lentomäen kilpailut Planicassa, Kulmissa, Vikersundissa, Oberstdorfissa ja Harrachovissa.
Salpausselän seurakunta Salpausselän seurakunta on 1961 perustettu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tampereen hiippakunnan Lahden seurakuntayhtymään kuuluva seurakunta, joka on jäsenmäärältään neljänneksi suurin Lahdessa. Kirkkoherranan Sari Kuirinlahti on toiminut 2017 alkaen. Sen päätoimipaikka on Salpausselän kirkko Metsäkankaalla. Seurakunnan toimialue käsittää Lahden kaupungin läntisimmät Hollolan kuntaan rajoittuvat tai niiden läheisyydessä olevat kaupunginosat, kuten Jalkarannan, Rautakankareen, Tapanilan, Metsäkankaan, Petsamon.
Salpausselän lukio Salpausselän lukio ja Lahden lyseon lukio yhdistyivät vuonna 2014. Nykyinen nimi on Lahden lyseo.
Kalevan kisat 1924 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1924 Lahdessa 23.–24. elokuuta. Kilpailupaikka oli Lahden urheilukenttä (Radiomäen kenttä). Kuulantyönnön, kiekonheiton ja keihäänheiton molempien käsien yhteistuloskilpailu ja painonheitto olivat ohjelmassa viimeistä kertaa. Kalevan maljan voitti Helsingfors IFK.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1961 Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1961 olivat kautta aikain toiset jääpallon maailmanmestaruuskilpailut. Kisat pidettiin Norjassa. Osallistuneita maita oli neljä, Neuvostoliitto, Ruotsi, Suomi ja Norja. Isäntämaa Norja osallistui MM-kilpailuihin ensimmäistä kertaa. Mestari ratkaistiin yksinkertaisena sarjana, jossa kaikki pelasivat kerran kaikkia vastaan. Mestaruuden voitti Neuvostoliitto, se voitti turnauksen kaikki ottelunsa.
Salpausselän seisake Salpausselän seisake () on rautatieliikennepaikka Lahden stadionin vieressä. Sille päättyy ennen Lahden satamaan Vesijärven rautatieasemalle johtanut rata.
Mongolian parlamenttivaalit 2012 Mongoliassa pidettiin parlamenttivaalit 28. kesäkuuta 2012. Vaaleissa valittiin 76 jäsentä suureen huraliin. Parlamenttivaalien aikaan pidettiin myös Ulan Batorin kunnanvaltuuston vaalit. Parlamentti- ja kunnanvaltuuston vaalit pidettiin ensimmäistä kertaa samaan aikaan. Vaaleissa käytettiin myös ensimmäistä kertaa elektronisia ääntenlaskukoneita. Tätä perusteltiin ääntenlaskennan reiluudella.
Lahden seurakuntayhtymä Salpausselän 1961 perustettu seurakunta toimii Salpausselän kirkossa, Läntisessä kappelissa ja Jalkarannan seurakuntakodissa. Alueellisesti seurakunta käsittää Lahden kaupungin läntiset alueet.
Selviytyjät Kisa käytiin Brasiliassa, Floresta de Vidalla. Kisan voitti "Jenna Morasca". Ensimmäistä kertaa kisan aikana joukkueet olivat jaettuina naisiin ja miehiin.
Kaakkois-Aasian kisat 2013 Kaakkois-Aasian kisat 2013 järjestetään Myanmarissa joulukuussa 2013. Kaakkois-Aasian kisat järjestetään maassa ensimmäistä kertaa 44 vuoteen.
Kansainyhteisön kisat 2010 Kansainyhteisön kisat 2010, järjestyksessään 19. Kansainyhteisön kisat, järjestettiin New Delhissä, Intiassa 3.–14. lokakuuta 2010. Avajaisseremonia järjestettiin Jawaharlal Nehru -stadionilla Delhissä. Kilpailut järjestetään ensimmäistä kertaa Intiassa ja toista kertaa Aasiassa (vuoden 1998 kilpailut järjestettiin Kuala Lumpurissa, Malesiassa).
Kesäolympialaiset 2012 Vuoden 2012 kesäolympialaiset pidettiin Lontoossa, Britanniassa 27. heinäkuuta – 12. elokuuta 2012. Kisatapahtumat alkoivat kuitenkin jo 25. heinäkuuta. Kisat pidettiin Lontoossa kolmatta kertaa, aikaisemmin kaupunki on isännöinyt vuosien 1908 ja 1948 kesäolympialaisia, ja se oli ensimmäinen kaupunki, jossa kisat on järjestetty kolmesti.
Salpausselät Ensimmäinen Salpausselkä kulkee Hangosta Lohjan, Hyvinkään, Lahden, Kouvolan, Lappeenrannan ja Imatran kautta Värtsilän tienoille, ja se on korkeimmillaan Lahden seuduilla. Suurelta osin se muodostaa Järvi-Suomen etelä- ja kaakkoisrajan. Muun muassa Lohjanjärven, Vesijärven ja Saimaan kaakkoinen rantaviiva kulkee Salpausselän pohjoisrinteessä, ja niissä vesien voidaankin sanoa patoutuneen juuri Salpausselän taakse. Sen länsiosasta käytetään myös nimitystä Lohjanharju tai Lohjanselkä.
Erkki Rajala Rajala kilpaili mäkihypyssä Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 mutta joutui jättämään kisan kesken ensimmäisen kierroksen jälkeen välinerikon vuoksi. Vuonna 1950 Lahden Hiihtoseuraa edustanut Rajala voitti Salpausselän kilpailun sekä sijoittui Ounasvaaralla toiseksi ja Garmisch-Partenkirchenissä kolmanneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Sveitsin mäkiviikolla viidenneksi. Uransa pisimmän hypyn, 104 metriä, hän hyppäsi Oberstdorfissa 1952.
Eero Hirvonen Hirvonen debytoi yhdistetyn maailmancupissa maaliskuussa 2015 Salpausselällä ollen suurmäen kilpailussa 33:s. Mäkiosuuden jälkeen hän oli parhaana suomalaisena sijalla 15. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2016 Salpausselällä sijoituttuaan 25:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäistä kertaa Rukalla marraskuussa 2016 ollen neljäs. Ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa hän saavutti Salpausselällä tammikuussa 2017 oltuaan toinen. Kauden 2016–2017 kokonaispisteissä hän sijoittui kahdeksanneksi. Kaudella 2017–2018 hän oli Rukan toisessa kilpailussa toinen ja kolmannessa kilpailussa kolmas. Ramsaussa ja Trondheimissa hän sijoittui kolmanneksi. Klingenthalissa hän oli toinen. Maailamncupin kokonaispisteissä hän sijoittui kuudenneksi.
Helsingin olympiastadion XV olympiakisat järjestettiin Helsingissä vuonna 1952. Helsingin oikeus järjestää kisat varmistui vuonna 1947. Kisoihin osallistui 4 925 urheilijaa 69 maasta, mukaan lukien Neuvostoliitto ensimmäistä kertaa ja Saksa ensimmäistä kertaa toisen maailmansodan jälkeen. 17 urheilulajissa järjestettiin yhteensä 149 kilpailua. Olympiasoihdun sytyttivät juoksijasankarit Paavo Nurmi ja Hannes Kolehmainen. Kisat avasi virallisesti presidentti Juho Kusti Paasikivi.
Salpausselän Kisat FIS:n hiihdon MM-kilpailut järjestettiin Lahdessa 1. maaliskuuta – 9. maaliskuuta 1958. Tämän johdosta julkaistiin 1. helmikuuta 1958 kaksi postimerkkiä, joiden käypäisyysaika oli 1. helmikuuta 1958 – 31. toukokuuta 1994. Vihreän mäkihyppääjää kuvaavan postimerkin arvo oli 20 markkaa ja sinisen, hiihtäjää kuvaavan postimerkin, arvo oli 30 markkaa. Edellisen painos oli 1 000 000 ja jälkimmäisen 2 000 000.
Rattikelkkailu Naisten kahden hengen rattikelkkailu oli ensimmäistä kertaa olympialaisissa 2002 Salt Lake Cityssä. Ensimmäinen naisten kansainvälinen kilpailu käytiin vuonna 1990. MM-kisat naisille järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000, ja maailmancupissa on kilpailtu vuodesta 2002 lähtien.
Kouran Louhi Hiihdossa kautta aikain kovimpia nurmolaishiihtäjiä oli yhteensä kuuden vuodesta 1935 saavutetun piirinmestaruuden mies Aarne Kohtamäki. Lisäksi Kohtamäki saavutti kymmenkunta muuta mitalia. Hän lienee historian kuuluisin Louhen urheilija. Yksi Kohtamäen uran tärkeimmistä voitoista oli Jouppilanvuoren hiihdon voitto vuonna 1936. Mies osallistui Salpausselän kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1937 sijoittuen sarjassaan seitsemänneksi. Hän oli mukana myös vuoden 1938 Lahden maailmanmestaruuskisoissa 50 ja 18 kilometrin kisoissa. 50 kilometrillä hän sijoittui ajalla 4.33,37 sijalle 29 kilpailussa, johon osallistui 99 kilpailijaa. 18 kilometrin kilpailussa Kohtamäen sijoitus oli vaatimattomasti sadas, mutta osallistujiakin oli 188. Muita Louhen hiihtäjiä olivat muun muassa suojeluskuntapiirin mestaruuden voittanut Pauli Paski ja Hermanni Kimpimäki.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1993 Vuoden 1993 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat kautta aikain 18. jääpallon MM-kilpailut. Kisat pidettiin Norjan Hamarissa 2.- 7. helmikuuta 1993. Pelipaikkana oli Hamarin Vikingskipet-halli. Vuotta myöhemmin se toimi vuoden 1994 talviolympialaisten näyttämönä, jolloin se sai olympiahalli-statuksen. Osallistuneita maita oli kahdeksan; Venäjä, Norja, Ruotsi, Suomi, Yhdysvallat, Kanada, Unkari ja Alankomaat. Venäjä osallistui turnaukseen ensimmäistä kertaa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Joukkueet jaettiin kahteen alkulohkoon tasonsa perusteella.
Juha Mieto Miedolla on lisäksi 19 Suomen mestaruutta ja lukuisia himmeämpiä mitaleja. Viimeisen SM-mitalin Kurikan Ryhdin mies hiihti Hämeenlinnan Ahvenistolla tammikuussa 1989, saavuttaen 39-vuotiaana pronssia 30 km perinteisen kilpailussa. Hän voitti Holmenkollenilla 6 kertaa vuosien 1972 ja 1978 välillä sekä Salpausselän kisat vuonna 1976.
Utti Hietala Utti Hietala aloitti salilla käymisen 14-vuotiaana, jolloin hän harrasti koripalloa ja yleisurheilua. Hän aloitti varsinaisen kehonrakennukseen tähtäävän treenin vuoden 2000 keväällä. Vuonna 2006 hän kilpaili ensimmäistä kertaa Classic Bodybuilding -kisoissa voittaen Turun kisan ja sijoittuen toiseksi Lahden SM-kisoissa. Kisamenestyksensä ansiosta hän pääsi myös edustamaan Suomea PM-kisoihin, joissa hän sijoittui seitsemänneksi. Vuonna 2008 Hietala voitti Classic BB SM kilpailuissa sekä pitkän sarjan (+178cm), että kokonaiskilpailun. Vuoden 2008 PM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi.
Salpausselän luonnonystävät Salpausselän luonnonystävät on Suomen luonnonsuojeluliiton paikallisyhdistys Lahdessa ja sen ympäristössä. Jäseniä yhdistyksessä oli vuonna 2017 noin 450.
Salpausselän seisake Seisakkeella ei ole säännöllistä junaliikennettä. Sitä voidaan käyttää Salpausselän suurten juhlatapahtumien tai Lahdessa järjestettävien messujen yhteydessä.
Eurovision laulukilpailu 1994 Kilpailun voitti Irlanti jo kolmannen kerran peräkkäin Paul Harringtonin & Charlie McGettiganin kappaleella "Rock ’n’ Roll kids". Suomea kilpailussa edusti CatCat kappaleella "Bye Bye Baby". Vaikka suomalaisten odotukset olivat korkealla ja kappaletta pidettiin yleisesti yhtenä ennakkosuosikkina, Suomi sai vain 11 pistettä ja sijoittui vasta 22. sijalle ja samalla Suomi karsiutui seuraavan vuoden kisasta ensimmäistä kertaa Euroviisujen historiassa. Kilpailuun osallistuivat ensimmäistä kertaa Venäjä, muista entisistä neuvostotasavalloista Viro ja Liettua sekä muut itäblokin maat eli Romania, Unkari, Puola ja Slovakia (Tšekin ensiesiintyminen tapahtui vasta 2007). Edellisenä vuonna viimeisile sijoille jääneet Tanska, Belgia, Israel, Turkki, Slovenia ja Luxemburg joutuivat jättämään kilpailun väliin EBU:n asettamien uusien sääntöjen takia. Luxemburg ei ole vielä tähänkään päivään saakka palannut kilpailuun. Italia jätti kilpailun väliin vapaehtoisesti.
GP2-kausi 2008 Kaudella ajettiin 20 kilpailua 10 eri radalla. Kymmenenä kisaviikonloppuna oli yksi kisa lauantaina ja toinen kisa sunnuntaina. Ensimmäistä kertaa Monacossa ajettiin kaksi kilpailua.
Salpausselän Kisat Latuverkosto sijoitettiin Salpausselän–Tiirismaan alueelle. Hyppyrimäki tuli hiihtomaaston lähelle. Rakennustyöt aloitettiin syksyllä 1922, ja ne valmistuivat seuraavaksi itsenäisyyspäiväksi 6. joulukuuta 1922.
Kalevan kisat 1966 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1966 Tampereella 13.–14. elokuuta. Kilpailupaikkana oli Ratinan stadion, jossa kilpailtiin ensimmäistä kertaa Suomessa kumiasfalttiradalla. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu ja viisiottelu (2.–3. heinäkuuta) sekä maratonjuoksu (3. heinäkuuta) kilpailtiin Sippolan Inkeroisissa.
Salpausselän kirkko Salpausselän kirkko on Lahdessa sijaitseva evankelis-luterilainen kirkko, joka valmistui vuonna 1972. Keltatiilisen kirkon suunnitteli Helmer Löfström.
Lahden seurakuntayhtymä Lahden seurakunnasta itsenäistyi Launeen seurakunta 1955 ja Joutjärven seurakunta 1960 sekä Salpausselän seurakunta 1961. Koska kaikki kolme Lahden seurakunnasta itsenäistynyttä seurakuntaa sijaitsevat Lahden kaupungin alueella, alettiin Lahden seurakuntaa kutsua Keski-Lahden seurakunnaksi.
Euroopan kisat Euroopan kisat () ovat Euroopan parhaille urheilijoille suunnatut urheilukilpailut, jotka järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2015. Kisojen järjestämisestä vastaavat Euroopan olympiakomiteat (EOC), jotka julkistivat tiedon uuden kilpailun järjestämisestä 8. joulukuuta 2012 pitämässään yleiskokouksessa Roomassa. Ensimmäiset Euroopan kisat järjestettiin Bakussa, Azerbaidžanissa kesäkuussa 2015. Sen jälkeen kisat ovat vuorossa aina neljän vuoden välein.
Kesäolympialaiset 1952 Naiset saivat Helsingissä ottaa osaa ensimmäistä kertaa kouluratsastustapahtumiin. Henkilökohtaisessa kisassa tanskalainen polvistaan alaspäin halvaantunut Lis Hartel voitti ensimmäisenä naisena ratsastusmitalin olympialaisista tultuaan kisassa toiseksi.
Aasian kisat 2002 14. Aasian kisat järjestettiin Etelä-Korean Busanissa 29. syyskuuta–14. lokakuuta 2002. Kilpailuihin osallistui 7 556 urheilijaa 44 maasta, ja ensimmäistä kertaa Aasian kisojen historiassa kaikki Aasian olympiakomitean jäsenvaltiot lähettivät paikalle edustajiaan. Kilpailtuja urheilumuotoja oli 38, joista kehonrakennuksessa kilpailtiin ensimmäistä kertaa.Vuoden 2002 Aasian kisoissa kilpailtiin yhteensä 38 eri urheilumuodossa:
Kalevan kisat 1980 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1980 Lappeenrannassa 4.–6. heinäkuuta. Kilpailupaikka oli Kimpisen kenttä. Kalevan maljan voitti Turun Urheiluliitto. Kuopiossa kilpailtu maratonjuoksu oli naisten ohjelmassa ensimmäistä kertaa.
Kalevan kisat 1990 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1990 Oulussa 3.–5. elokuuta. Kilpailupaikka oli Raatin kenttä. Naisten ohjelmassa oli epävirallisena näytöslajina ensimmäistä kertaa kolmiloikka. Kalevan maljan voitti Oulun Pyrintö.
Kalevan kisat 1937 Kalevan kisat järjestettiin Viipurin keskusurheilukentällä 6.–8. elokuuta 1937. Kalevan maljan voitti Helsingin Poliisi-Voimailijat. Kilpailupaikkana oli Viipurin uusi keskuskenttä, joka oli silloin Suomen nykyaikaisin. Kentän etusuora oli yhdeksänratainen. Kisojen kokonaiskatsojamäärä oli yli 30 000, joka ylitettiin vasta 1970-luvulla. Ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 200 metrin aitajuoksu ja 30 kilometrin kävely. Myös maratonjuoksussa kilpailtiin ensimmäisen kerran virallisesti suomenmestaruudesta. 3 000 metrin estejuoksun Suomen mestaruudesta oli aikaisemmin kilpailtu viestikisoissa eri yhteydessä, nyt se oli ensimmäistä kertaa ohjelmassa Kalevan kisoissa. Kymmenottelu järjestettiin Helsingissä 11.–12. heinäkuuta.
Lahden stadion Lahden stadion (myös Hiihtostadion) on Lahdessa Salpausselällä sijaitseva yleisurheilu-, hiihto- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1981. Stadionin kapasiteetti on 7 465 istumapaikkaa.
Salpausselän Kisat Kisat saivat alkunsa vuonna 1922, kun Lauri ”Tahko” Pihkala kirjoitti artikkelin Holmenkollenin veroisten kilpailujen saamisesta Suomeen. Idea syntyi Suomen hullaantuessa samaisen vuoden Holmenkollenin kisamenestyksestä, missä Tapani Niku ja Anton Collin saavuttivat kaksoisvoiton 50 km:n hiihdossa. Pihkala esitti artikkelissaan kilpailuja pidettäväksi Lahteen sen sijainnin ja maaston vuoksi. Lahti kilpailupaikkana sai kannatusta myös lahtelaiselta toimittajalta Jaakko Tervolta, joka piti Salpausselän vaihtelevaa maastoa soveltuvana kilpailuille.
Kalevan kisat 1995 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1995 Lapualla 20.–23. heinäkuuta. Naisten ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 5 000 metrin juoksu 3 000 metrin juoksun sijaan. Kalevan maljan voitti Turun Urheiluliitto.
Beachfutiksen maailmanmestaruuskilpailut Brasilia on hallinnut kisoja niiden alusta lähtien. Se on voittanut kisat peräti 13 kertaa, ja jäänyt vain kahdesti ilman mitaleja. Turnaus onkin järjestetty juuri 13 kertaa Brasiliassa. Vuoden 2015 turnaus järjestettiin ensimmäistä kertaa Portugalissa.
Hiihtomuseo Hiihtomuseo on Lahden kaupunginmuseon ylläpitämä hiihto- ja talviurheiluaiheinen museo Lahden urheilukeskuksessa Salpausselän hyppyrimäkien juurella. Lahden kaupunki otti museon hoitoonsa vuonna 1974. Tämä Lahden kaupunginmuseoon kuuluva erikoismuseo avattiin remontoituna kesällä 2017.
Laos Vuonna 2009 Laos sai ensimmäistä kertaa isännöidä Kaakkois-Aasian kisat.
Lahden lyseon peruskoulu Lahden Lyseon peruskoulu lakkautettiin vuonna 2012. Oppilaat sekä opettajat siirtyivät Salpausselän peruskouluun. Lahden lyseon tiloissa toimii siis enää vain lukio.
Amazing Race Kisan voittivat ystävykset Flo ja Zach. Kisa alkoi Miamista ja loppui Seattleen. Kisan aikana käytiin muun muassa Isossa-Britanniassa, Singaporessa ja Lissabonissa. Kisa käytiin vuonna 2002. Ensimmäistä kertaa kisan aikana mukana oli ensimmäinen isä/poika joukkue. Tuotantokausi voitti Emmy - palkinnon parhaasta tosi-tv-ohjelmasta. Eräs pari joutui hankaluuksiin poliisin kanssa Marokossa. Poliisit halusivat nähdä parin passit, mutta pari kieltäytyi. Tuotantoyhtiön turvamiehet joutuivat tulemaan parin apuun.
Salpausselän lukio Salpausselän lukio oli Lahdessa sijaitseva noin 400 opiskelijan luokaton lukio. Oppilaitoksessa noudatetaan valtakunnallista lukion tuntijakoa, mutta opiskelijat voivat valita myös liikuntapainotteisen linjan tai opiskella urheilulukiossa.
Torsti Blom Blom toimi Lahden seudun invalidien puheenjohtajana vuodesta 1968 sekä Lahden kaupungin vuonna 1983 perustetun vammaistoimikunnan varapuheenjohtajana. Hän oli Lahden paikallisen kirjailijayhdistyksen Salpausselän kirjailijoiden jäsen.
Anja Blieninger Helmikuussa 2001 hän kisasi ensimmäistä kertaa Alppihiihdon maailmancupissa, pujottelussa Garmisch-Partenkirchenissä.
Selviytyjät Kisa esitettiin vuonna 2005 ja kuvattiin Filippiinien saaristossa. Kisan voitti "Tom Westman". Kisan alussa mukana oli ensimmäistä kertaa 20 kilpailijaa. Pelin alussa kilpailijat jaettiin heimoihin. Jonathan ja Wanda jäivät ulkopuolelle ja he putosivat. Ulong-heimosta putosivat kaikki kilpailijat paitsi Stephenie ja hänet siirrettiin Koror-heimoon.
Jury: Coby, Janu, Stephenie, Gregg, Caryn, Jenn, Ian
Amazing Race 17. tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa syksyllä 2010. Kisa vieraili ensimmäistä kertaa Ghanassa ja Bangladeshissa. Lisäksi kilpailu vieraili mm. Ruotsissa, Norjassa ja Etelä-Koreassa. Kisassa kilpaili 11 kahden hengen joukkuetta, joihin lukeutui mm. lääkärikaverit, ostos-tv-juontajat, YouTube-kuuluisuus isänsä kanssa sekä äiti tyttärensä kanssa, jonka hän oli antanut adoptoitavaksi.
Kisan voittivat lääkärit Nat ja Kat.
Lahden Reipas (jalkapallo) Lahden Reipas palasi miesten sarjatoimintaan kaudeksi 2012, kun se sai Salpausselän Reippaan paikan Kolmosesta.
Kalevan kisat 1994 Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1994 Tuusulassa 8.–10. heinäkuuta. Järjestävä paikkakunta oli toisen kerran Kalevan kisojen historiassa maalaiskunta. Kilpailupaikka oli Hyrylän kenttä. Naisten ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa seiväshyppy ja moukarinheitto. Kalevan maljan voitti Turun Urheiluliitto.
Kalevan kisat 1957 Kilpailut järjestettiin Valkeakoskella 11. elokuuta. Ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa 400 metrin juoksu.
Kariniemen jätevedenpuhdistamo Lahden toinen puhdistamo on Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamo. Siellä käsitellään Lahdessa Salpausselän harjun eteläpuolella muodostuvat jätevedet.
Tampereen Pyrintö Tampereen Pyrintö on Suomen parhaimpia yleisurheiluseuroja (seuraluokittelun neljäs 2015) ja kuuluu ns. ”neljän suuren ryhmään” Turun Urheiluliiton, Helsingin Kisa-Veikkojen ja Lahden Ahkeran kanssa. Seura on saavuttanut Kalevan maljan yhdeksän kertaa eli 1920-luvulla kolme kertaa vuosina 1925, 1927 ja 1928 sekä sotien jälkeen vuosina 1945–1950 kuusi kertaa peräkkäin.
Lahden vanha ravirata Lahden vanha ravirata toimi Kuninkuusravien näyttämönä kaikkiaan kymmenen kertaa. Seitsemät ensimmäiset kilpailut järjestettiin Lahdessa vuosina 1924–1930, ennen kuin tapahtuma lähti kiertämään eri raviradoille. Kuninkuusravit pidettiin Lahden vanhalla Montulla lisäksi vuosina 1946, 1958 ja 1974. Vuonna 1975 järjestettiin ensimmäisen kerran lämminverisille tarkoitettu suurkilpailu Suur-Hollola-ajo, joka on nykyään yksi Suomen merkittävimmistä ravitapahtumista.
Seututie 167 Alkunsa ja päättymisensä vuoksi sitä kutsutaan Lahden-Koskenkylän tienä myös "Koskenkyläntieksi" päätepisteensä mukaan. Ensimmäistä kertaa seututietä kutsutaan virallisesti Koskenkyläntieksi matkalla Lahdesta Koskenkylään Myrskylässä Porvoontien, yhdystie 1605:n, risteyksen eteläpuolella.
Radiomäki Radiomäki on osa kaupungin läpi kulkevaa Salpausselän harjuselännettä. Se on saanut nykyisen nimensä Yleisradion entisestä Lahden radioasemasta, jonka kaksi 150-metristä radiomastoa yhdessä Lahden stadionin hyppyrimäkien kanssa toimivat Lahden maamerkkeinä. Aseman lisäksi mäellä on Lahden vanha hautausmaa ja Radiomäen yleisurheilukenttä.
Salpausselkä (Lahti) Salpausselkä on Lahden kaupungin 32. kaupunginosa, joka sijaitsee Salpausselän harjulla keskustasta länteen. Salpausselän kaupunginosaa rajaavia naapurikaupunginosia ovat koillisessa ja idässä Kartano, etelässä Sopenkorpi ja Kärpänen, lounaassa ja lännessä Pirttiharju sekä pohjoisessa Jalkaranta.
MM-rallikausi 2003 Ruotsissa voiton vei Grönholm ennen Tommi Mäkistä. Grönholm ajoi melko rauhassa läpi koko kisan ja Mäkinen oli selvä kakkonen. Burns ajoi kolmanneksi. Citroën oli Ruotsissa vasta toista kertaa, mutta McRae oli silti viides ja Loeb seitsemäs. Sainz ei saanut säätöjä milloinkaan kohdalleen ja jäi pisteiltä (9.).
Salpausselän Kisat 2010 7. maaliskuuta
Salpausselän Kisat 2010 6. maaliskuuta
Salpausselän Kisat 2010 5. maaliskuuta
Syöpä Miehillä BRCA2-geenin muutos kohottaa rintasyövän riskiä jopa 80-kertaiseksi. Rintasyöpä on kuitenkin miehillä paljon harvinaisempi kuin naisilla, joten riski saada rintasyöpä ennen 80. ikävuotta on tällöinkin "vain" 8 prosentin luokkaa.
Mammografiaseulonta Kutsutuista naisista yhdeksän kymmenestä osallistuu. Seulontaan osallistuneista naisista jatkotutkimuksiin kutsutaan noin 2–5 prosenttia, mutta rintasyöpä todetaan lopulta vain alle 0,5 prosentilla seulotuista. Seulonnoissa löydetään Suomessa vuosittain noin 600–800 syöpätapausta, joista lähes 70 prosenttia on pieniä ja paikallisia.
Rinnat Rintasyöpä on yksi yleisimmistä syöpämuodoista. Sitä esiintyy lähes yksinomaan naisilla. Rintasyöpä on säännöllisesti tunnustelemalla sekä mammografiassa käymällä todettavissa yleensä varhaisessa vaiheessa, jolloin ennuste sairauden suhteen on hyvä. Lisäksi nykyään tehdään säästäviä rintaleikkauksia, jos se syövän levinneisyys huomioon ottaen on mahdollista, jolloin leikkauksesta ei jää yhtä suuria jälkiä kuin aiemmin. Mikäli rinta jouduttaisiin poistamaankin, plastiikkakirurgisin keinoin voidaan rekonstruoida varsin aidon näköinen rinta menetetyn tilalle.
Rintasyöpä Mammografiaa suositellaan myös oireettomille 50-69-vuotiaille naisille 2 vuoden välein. Suomessa kunnat maksavat seulontakäynnit kyseisessä ryhmässä.
Kuolemansyy Suomessa Tilastokeskus kokoaa peruskuolemansyyt vuosittain kuolemansyytilastoiksi. Uusimpien vuoden 2005 tilastojen mukaan yleisimmät kuolemansyyt työikäisillä miehillä olivat alkoholisyyt ja sepelvaltimotauti ja naisilla rintasyöpä ja alkoholisyyt.
Rintasyöpä Rintasyöpä on länsimaisten naisten yleisin syöpätauti: vuoden 2015 tilanteessa siihen sairastuisi Suomessa elämänsä aikana noin joka yhdeksäs nainen. Rintasyöpää seulotaan mammografian avulla 50-69-vuotiailta naisilta Suomessa 2 vuoden välein. Riskiä lisääviä tekijöitä on tunnistettu elintavoista gynekologisiin ja geneettisiin tekijöihin. Taudin tavallisin oire on kivuton kyhmy rinnassa. Tauti tunnistetaan ja varmistetaan ns. kolmoisdiagnostiikan avulla, johon kuuluu kliininen tutkimus, kuvantamistutkimukset ja histologinen tutkimus. Hoidossa käytetään mm. seurantatutkimuksia, leikkaushoitoja, sädehoitoa ja erilaisia lääkehoitoja (solunsalpaajia, hormonaalisia lääkkeitä ja vasta-aineita).
Mammografiaseulonta Seulontamammografian herkkyys eli sensitiivisyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus eli spesifisyys 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus saattaa olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä.
Alkoholijuomien käyttö Alkoholista johtuvat kuolemat ovat olleet suurin yksittäinen miesten kuolinsyy vuodesta 2005 lähtien ja naisilla vain rintasyöpä on yleisempi kuoleman aiheuttaja. Suuri alkoholinkulutus ja siitä seuraavat lääketieteelliset ja sosiaaliset ongelmat aiheuttavat voimakasta rasitusta terveydenhuollolle. Vuonna 2005 alkoholin suurkulutuksen aiheuttamat välittömät haitat Suomessa olivat arvioiden mukaan 640–850 miljoonaa euroa.
Seulontatutkimus Seulontamammografian herkkyys rintasyövän löytämisessä on noin 71–96 prosenttia ja tarkkuus 94–97 prosenttia. Luvut vaihtelevat jonkin verran eri aikoina ja eri maissa tehtyjen tutkimusten välillä. Alle 35-vuotiailla naisilla kuvauksen herkkyys on jonkin verran pienempi, ja heille rinnan ultraäänitutkimus voi olla mammografiaa parempi vaihtoehto. Niistä naisista, joiden seulontamammografiakuvissa näkyy poikkeavia löydöksiä, lopulta ainoastaan viidellä prosentilla todetaan rintasyöpä. Syöpien havaitsemistodennäköisyyden suhteen ei ole huomattu merkittäviä eroja perinteisen filmiä käyttävän kuvauksen ja uudemman digitaalimammografian välillä. Isossa-Britanniassa seulonnan piiriin kuuluvat kaikki 50–64-vuotiaat naiset, ja seulonta tapahtuu kolmen vuoden välein. Nuorille naisille ultraäänitutkimus on turvallisempi ensimmäiseksi tutkimukseksi, sillä ultraääneen ei liity säderasitusta.
Rakastamisen taito Rakastamisen taito (, "Ars amandi" tai "De arte amandi") on Ovidiuksen kirjoittama runoelma, joka antaa ohjeita siihen, kuinka rakastettu valloitetaan ja kuinka rakkaus säilytetään. Ohjeet on suunnattu sekä miehille että naisille. Teos on kirjoitettu noin vuonna 2 eaa., ja se kirjoitettiin alkujaan vain miehille. Yleisön pyynnöstä Ovidius lisäsi siihen vielä kuitenkin naisille suunnatun kolmannen kirjan. Teoksen runomittana on eleginen distikon.
Rintasyöpä Rintasyöpä on rinnan syöpätauti eli pahanlaatuinen kasvain.