mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Islamilainen filosofia Islamilainen filosofia vaikutti merkittävästi eurooppalaiseen filosofiaan varsinkin keskiajalla. Iso osa antiikin filosofista perintöä säilyi läpi varhaiskeskiajan islamilaisen filosofian piirissä, ja islamilainen filosofia onkin pitkälle helleenisen filosofian perillinen, ennen kaikkea (uus-) platonismin ja aristotelismin. Sittemmin islamilainen filosofia on jakautunut ennen kaikkea šiialaisen ja sunnalaisen suuntauksen mukaan ja etenkin sunnalaisuuden piirissä antiikin pakanallinen perinne on hylätty ja filosofian harjoittaminen pitkälti tyrehtynyt.
Ludwig Feuerbach Feuerbachin mukaan kristinusko ja idealistinen filosofia ovat esteitä ihmisten onneen johtavalla tiellä. Jos ihmiset lakkaisivat uskomasta jumalaan, alkaisivat he lopultakin uskoa itseensä ja ryhtyisivät poistamaan sitä todellista kurjuutta, jonka heijastusta jumalusko on. Näin uskonnollinen usko ja rakkaus korvautuvat ihmissukua kohtaan tunnetulla uskolla ja ihmisrakkaudella. Kristinuskon tilalle astuu humanismi, joka ei kiinnitä huomiota pelkästään ihmisen henkeen, vaan myös hänen ruumiiseensa ja todellisiin elinoloihinsa.
Lazzaro Spallanzani Spallanzanin uupumattomat ponnistelut matkailijana, taitonsa ja onnensa keräilijänä, loistokkuutensa opettajana ja esitelmöitsijänä sekä terävyytensä väittelijänä epäilyksettä kasvattivat hänen maineensa poikkeukselliseksi aikalaistensa joukossa; hänen kirjeenvaihdostaan paljastuu hänen ystävystyneen monien tunnettujen eri alojen asiantuntijoiden ja filosofien kutenGeorges Leclerc de Buffon’n, Lavoisier’n ja Voltairen kanssa. Hänen työnsä käsittivät lähes kaikki mahdolliset tieteenalat alkaen leipien heiton tutkimuksesta aina vulkanologian ja meteorologian perusteisiin.
Gábor Bethlen Transsilvania oli vaurastunut huomattavasti Bethelenin valtakaudella. Valtakaudesta onkin sittemmin puhuttu joissakin yhteyksissä Transsilvanian "kultaisena kautena". Vaikka kaikki Bethlenin tavoitteet eivät toteutuneetkaan, Transsilvaniasta oli tullut myös kansainvälisesti merkittävä tekijä. Bethlenin armeijan muodostanet hajdut ja székelyt tulivat tunnetuiksi saavuttamistaan voitoista. Erityisen tunnetuiksi Euroopassa tulivat unkarilaiset husaarit. Bethlenin kuoleman jälkeen Transsilvanian ruhtinattarena toimi hänen vaimonsa Katariina.
Protagoras Protagoraan tunnetuin sanonta on: ”Kaikkien arjen asioiden tarpeen mitta on ihminen, sellaisina kuin asiat ollessaan ovat, ja kun niitä ei ole, myös silloin”. Vaikka lause onkin kuuluisa, sen asiayhteys ei ole säilynyt, ja siksi sen merkitys ei ole täysin selvä. Sen katsotaan opettavan relativismia, jossa asioiden totuudenmukaisuus tai eettisyys riippuu tilanteesta. Protagoraan opetukset saivat Platonin ja muut myöhäisemmät filosofit etsimään objektiivisia, ylivoimaisia moraalisen elämän ohjeita. Subjektiivisuuden merkitys on tärkeä teema myös nykyfilosofiassa.
Postimyynti Postimyynnin suosio kasvoi länsimaissa toisen maailmansodan jälkeen, kun naiset lähtivät yhä useammin työelämään ja aikaa ostosten tekoon alkoi olla yhä vähemmän. Viestintätekniikan kehittyessä perinteisten painettujen postimyyntiluetteloiden rinnalle nousivat suoramarkkinointikirjeet, puhelinmyynti ja 2000-luvulla nopeasti kasvanut verkkokauppa. Tavaroiden perille toimittajien joukkoon ovat eri maiden postilaitosten ohella nousseet kansainväliset kuriiriyritykset sekä bussirahti, kuten Suomessa Matkahuollon pakettipalvelut. Postimyynti-sanan tilalle onkin yritetty vakiinnuttaa muun muassa termiä "kotiostaminen". Suomen lainsäädäntö käyttää verkkokaupasta, postimyynnistä ja puhelinmarkkinoinnista yhteisnimitystä "etämyynti".
Olemassaolo Sana ”olla” on selvästi kielellinen predikaatti, mutta filosofit ovat väitelleet paljon siitä, onko ”olla olemassa” looginen predikaatti. Joidenkin filosofien mukaan se predikoi jotain, ja sen merkitys on samankaltainen kuin predikaateilla ”olla todellinen” tai ”esiintyä todellisuudessa”. Toiset filosofit puolestaan kieltävät sen, että olemassaolo olisi looginen predikaatti, ja katsovat, että kaikki lauseet joissa predikaatti ”olla olemassa” esiintyy, voidaan palauttaa lauseisiin, jotka eivät käytä kyseistä predikaattia.
Länsimaisen filosofian historia Tiettävästi ensimmäisenä sanoja ”filosofia” ja ”filosofi” käytti Pythagoras. Sokrates ja hänen oppilaansa vakiinnuttivat termien käytön. Sokratesta edeltäneitä filosofeja kutsutaan esisokraatikoiksi. Sokrateen merkittävin oppilas oli Platon, joka kirjoitti joukon filosofisia dialogeja käyttäen opettajansa menetelmiä ongelmien lähestymiseksi. Platonin keskeinen ajatus on ideaoppi, jonka mukaan ikuiset ideat ovat maan päällä havaitsemiamme asioita aidompia ja todellisempia. Platon perusti Ateenan Akatemian. Hänen maineikkain oppilaansa oli Aristoteles. Aristoteles tunnetaan ennen kaikkea metafysiikastaan ja logiikastaan.
Michael Basman Michael John Basman (s. 16. maaliskuuta 1946, Lontoo) on englantilainen shakinpelaaja, jolle kansainvälinen shakkiliitto FIDE myönsi kansainvälisen mestarin arvon vuonna 1980. Basman on tuottelias kirjoittaja: hän on kirjoittanut erityisesti shakkiavauksista. Basman onkin tunnettu shakkipiireissä hyvin omalaatuisista avauksistaan.
Aristotelismi Aristoteleen terminologiassa termi luonnonfilosofia vastaa luonnollisen maailman ilmiöiden tutkimista. Siihen kuuluvat muun muassa liike, valo ja fysiikan lait. Vuosisatoja myöhemmin näistä asioista tuli modernin tieteen perustuksia, ja niitä tutkittiin tieteellisen menetelmän avustuksella. Aristoteleelle termi filosofia oli eri asia kuin se metafysiikka, jota nykyään kutsutaan filosofiaksi.
Doxographi Graeci Diels keskittyi teoksessaan antiikin luonnonfilosofiseen doksografiaan, mukaan lukien fysiikka, teologia, kosmologia, tähtitiede, meteorologia, biologia ja osa lääketieteestä. Koko termi "doksografia" on peräisin Dielsin teoksesta. Myöhemmin termiä on alettu käyttää myös yleisemmin antiikin kirjoittajien näkemyksiä koskevista yleiskatsauksista ja laajemminkin edeltävien filosofien näkemysten läpikäynnistä.
Miekanhiontakivi Hiomauurteellisia kiviä ja kallioita tunnetaan Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Suomen ohella muualtakin Euroopasta. Hiomauurteita on runsaasti esimerkiksi Luxemburgissa, siellä erityisesti kallionkolojen seinissä. Uurteet ovat kuitenkin muodoltaan ja sijainniltaan erilaisia kuin Pohjoismaista tunnetut. Ranskasta puolestaan tunnetaan gotlantilaisten miekanhiontakivien näköisiä kiviä, joita kutsutaan nimellä "polissoir", "hioimet", ja jotka liitetään kiviesineiden hiomiseen neoliittisella kivikaudella. Pohjoismaiden ulkopuolella hiomauurteet onkin yleensä ajoitettu kivikautisiksi, ja ne liittynevät useimmiten kivityökalujen hiomiseen. Tällaisia työstöjälkiä tunnetaan Australiasta ja Yhdysvalloista asti. Miekanhiontakivi-termillä viitataan kuitenkin yksinomaan Pohjoismaista, ennen kaikkea Ruotsista ja Suomesta tunnettuihin uurteellisiin kiviin.
Shipping Fanien luomat paritukset muutamista tai useista hahmoista on harrastuksena paljon vanhempi kuin itse termi, vaikka onkin vaikea todistaa milloin termiä ensimmäisen kerran käytettiin hahmojen paritusta tarkoittavana terminä. Englantia äidinkielekseen puhuvien keskuudessa yleinen luulo on, että termi sai alkunsa Pokémon -sarjasta, josta amerikkalaiset fanit keskustellessaan romanssista sarjan pahiskaksikon - Musashin ja Kojirõn (Jessie & James) - kesken keksivät sanaleikin ”RocketShipper” yhdistämällä ”rocket shipin” ja ”relationshipin”.
Libertiinit Libertiinit olivat erilaisia oppineiden henkilöiden poliittisia ja sosiaalisia ryhmiä, jotka vaikuttivat Euroopassa 1600-luvulla. Libertinismi oli eräänlaista tuon ajan filosofista vapaa-ajattelua, mutta tuolloin termiin ei liittynyt nykyisenkaltaista ajatusta ateismista. Ensimmäisenä termiä käytti Jean Calvin eräästä 1500-luvulla vaikuttaneesta alankomaalaisesta anabaptistilahkosta, joka hylkäsi monet yhteiskunnan vakiintuneet arvot.
Brutalismi Myös Järvenpään kirkkoa on luonnehdittu tyyliltään betonibrutalistiseksi. Brutalismin tunnetuimpiin edustajiin kuului myös Aarno Ruusuvuori (mm. Tapiolan ja Huutoniemen kirkot). Kansainvälisesti maineikas tyylin edustaja on Le Corbusier, joka myös käytti termiä ensimmäisenä 1950-luvulla. Marjatta ja Martti Jaatisen Oulun monumentaalikeskustan suunnitelma voitti 1962 asemakaavan suunnittelukilpailun. Tästä betonibrutalismin edustajasta valmistui kuitenkin vain osa, teatteri ja kirjasto.
Suomalaisen filosofian historia Fenomenologiaa ovat edustaneet:Muita filosofisia toimijoita olivat muun muassa:Suomalainen filosofia on ollut maailmalla arvostettua, ja useat suomalaiset filosofit ovat toimineet luottamustehtävissä filosofian alan kansainvälisissä järjestöissä.
Substraatti (filosofia) Substraatti (, ”alla oleva”; tai "subiectum") on metafysiikan termi, joka tarkoittaa muuttumatonta perustaa tai alustaa, ominaisuuksien kantajaa.
Keskiplatonismi Plotinoksen katsotaan panneen alulle keskiplatonismia seuranneen platonistisen koulukunnan, uusplatonismin. Keskiplatonismi oli monella tavalla uusplatonismin esimuoto, ja on filosofisesti kiinnostava erityisesti tästä syystä. Terminä ”keskiplatonismi” on ”uusplatonismin” tavoin ennen kaikkea filosofian historiankirjoituksellinen. Se ei rajaa selkeää filosofista oppia, eikä kukaan filosofi itse katsonut olevansa ”keskiplatonilainen”. Keskiplatonistit itse katsoivat olevansa platonilaisia tai akatemialaisia.
Filippiinien jalkapallomaajoukkue Maajoukkue ei ole koskaan menestynyt kansainvälisellä tasolla, vaikka se onkin yksi maanosansa vanhimmista joukkueista. Filippiinit onkin yksi maailman heikoimmista maajoukkueista, eikä se selvinnyt edes vuosien 2006 tai 2010 MM-kisojen karsintaan. Se onkin keskittynyt nuorisojalkapallon kehittämiseen ja kansainvälisen maaottelukokemuksen kerryttämiseen pelaamalla alueellisissa turnauksissa, kuten esimerkiksi Kaakkois-Aasian mestaruuskisoissa.
Michael Dummett Michael Anthony Eardley Dummett (27. kesäkuuta 1925 Lontoo, Englanti – 27. joulukuuta 2011) oli yksi 1900-luvun tunnetuimmista englantilaisista filosofeista. Hänen kiinnostuksen kohteina olivat muun muassa kielifilosofia, metafysiikka, matematiikan filosofia ja logiikan filosofia. Dummett tuli tunnetuksi myös Gottlob Fregeä käsittelevistä tutkimuksistaan. Dummett tunnettiin myös rasismin vastustajana.
Materialismi Aineen luonteesta ja määritelmästä on käyty paljon filosofista keskustelua, samoin kuin monista muistakin tieteen ja filosofian avainkäsitteistä. Onko aine yhtä tyyppiä, josta kaikki on tehty ("hyle"), vai onko sitä montaa eri tyyppiä? Onko aine jatkuva substanssi, jota voi esiintyä monessa muodossa (hylemorfismi), vai koostuuko se suuresta määrästä erillisiä, muuttumattomia, jakamattomia ainesosia (atomismi)? Onko aineella omia ominaisuuksia, vai puuttuvatko ne siltä ("prima materia")?
Kreikan kieli Monet kansainväliset tieteelliset ja tekniset termit ovat yhdyssanoja, jotka on muodostettu kreikkalais- tai latinalaisperäisistä sanoista. Monien termien osina esiintyviä kreikkalaisperäisiä sanoja tai sanarunkoja ovat esimerkiksi:Toisinaan on samassakin termissä yhdistetty kreikkalainen ja latinalainen sana, esimerkiksi televisio-sanan alkuosa on kreikkaa (’kauas’) ja loppuosa latinaa (’näkymä’).
Serendipisyys Serendipisyys-termiä ei kuitenkaan edelleenkään löydy suomenkielisistä painetuista tieto- tai sivistyssanakirjoista. Termi serendipiteetti löytyy sähköisestä sivistyssanakirjasta suomisanakirja.fi, joka määrittelee sen olevan ”kyky tehdä onnistuneita löytöjä sattumalta. hyvä onni, tuuri”.
Dialoginen filosofia Dialoginen filosofia on ollut viime aikoina mielenkiinnon kohteena kansainvälisen politiikan ongelmista psykoterapian metodikysymyksiin; esimerkiksi Buberin "Minä ja Sinä" -teoksen suomennoksen julkaisi alun perin Therapeia-säätiö vuonna 1986.
Filosofia ja tiede Jos filosofia luetaan tieteeksi, voidaan silti kysyä, onko se kuitenkin myös jotakin muuta kuin tiedettä? Monet filosofit filosofian historiassa ovat katsoneet, että filosofian ala olisi liian ahdas, jos se käsittäisiin pelkästään tieteeksi. Filosofiaa on sen historiassa usein yhdistynyt mietiskelyä, intuitiota ja tunteenomasta tietämistä, se on liittynyt usein läheisesti uskontoon ja sitä on esitetty taiteellisessa, esimerkiksi runollisessa, muodossa. Tätä ei kuitenkaan voida pitää filosofiana ainakaan sen tieteellisessä merkityksessä.
Luettelo Platonin dialogien sivuhenkilöistä Aristoteles, eri henkilö kuin samanniminen tunnettu filosofi, oli myöhempi kolmenkymmenen tyrannin jäsen. Hän esiintyy dialogissa "Parmenides". Hänen voi hyvin nähdä siinä edustavan juuri myöhemmin tunnettua filosofia.
Jugend Jugendtyyli vaikutti Suomessa erityisesti arkkitehtuurissa vuosina 1895–1915. Silloin suunniteltiin Helsingin keskustaan lukuisia jugendtyylisiä rakennuksia, kuten Eliel Saarisen piirtämä Helsingin päärautatieasema. Suomalainen jugend yhdisteli kansallisromanttisia piirteitä kansainväliseen tyylisuuntaukseen. Saarisen lisäksi muita tunnettuja jugend-kauden arkkitehteja Suomessa olivat Selim A. Lindqvist, Lars Sonck, Onni Tarjanne ja Usko Nyström. Suuntauksen merkittävä keskus Suomessa oli Tampere. Usko Nyströmin piirtämä Imatran Valtionhotelli on Suomen tunnetuimpia jugendtyylisiä rakennuksia.
Kansainvälinen liiketoiminta Kansainvälinen liiketoiminta on termi, jota käytetään kuvaamaan laajasti yritysten kansainväliseen toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen aiheita ovat muun muassa johtaminen, markkinointi sekä henkilöstöhallinto kansainvälisessä ympäristössä. Tarkastelun kohteena on etenkin yritysten kansainvälisen kasvun ongelmat.
Ruotsin kulttuuri Nykyaikainen ruotsalainen populaarimusiikki on menestynyt kansainvälisesti. Muusikot Arne Domnérus ja Lars Gullin olivat mukana nostamassa ruotsalaisen jazzin maailmankartalle. Vuonna 1974 Björn Skifs nousi Yhdysvaltojen single-listan kärkeen. Abba teki samoin vuonna 1976. 1980-luvun loppupuolella kansainväliseen suosioon nousi muun muassa Roxette, ja ruotsalaisesta musiikista onkin tullut suosittua ympäri maailmaa. Lauluntekijät Denniz Pop ja Max Martin ovat tehneet musiikkia monille tunnetuille artisteille. Ruotsalainen musiikki myy hyvin myös Ruotsin ulkopuolella. Tutkimus vuodelta 1999 paljasti, että vain isobritannialainen ja yhdysvaltalainen musiikki menestyvät ruotsalaista musiikkia paremmin kansainvälisesti. Tutkimuksen teon jälkeen ruotsalaisen musiikin vienti on vaihdellut suuresti.
Peter Winch Peter Guy Winch (14. tammikuuta 1926 Walthamstow, Lontoo – 27. huhtikuuta 1997) oli brittiläinen filosofi. Hänet on parhaiten tunnettu yhteiskuntatieteiden, etiikan ja uskonnonfilosofian tutkimuksistaan. Hänen tunnetuin teoksensa on "Yhteiskuntatieteet ja filosofia" (1958).
Gabber Gabber on hardcore technon alalaji, joka on nopeampaa kuin perustekno. Yleisin BPM on 175 ja 4/4-tahtista, mutta BPM voi kuitenkin vaihdella 160:n ja 220:n välillä. Gabberille tyypillinen ominaisuus on äänekäs 4/4 tahtia soiva "säröistetty" bassorumpu. Gabber syntyi Rotterdamissa, ja se onkin suosittua erityisesti Hollannissa. HC-piireissä termiä käytetään valtavirran hardcoresta, joka tulee useimmiten Hollannista, mutta ei etenkään nykyään rajoitu pelkästään Hollantiin. HC-piirien ulkopuolella termillä käsitetään usein erheellisesti kaikki hardcore techno. Synnyinmaassaan Hollannissa termi ei ole enää suosiossa ja valtavirran hardcore on yksinkertaisesti hardcore. 90-luvun alun gabber, silloinen gabber house, ei ollut erityisen nopeaa, mutta muuttui nopeammaksi ajan myötä. Vuonna 1997 syntyi gabberin kolmannen sukupolven saundi: newstyle, tai nustyle, joka muuttui hieman hitaammaksi ja bassorummuista tuli massiivisempia. Tyylin varsinainen läpimurto tapahtui 2000-luvun alussa ja nykyään yleensä käytetään vain sanaa hardcore. Nustyle on edelleen kaikista hardcore techno -tyyleistä eniten pinnalla. Eräs tunnetuimmista gabber-artisteista on Angerfist.
Albert Suuri Albert Suuri (Albertus Magnus) (n. 1200 Lauingen — 15. marraskuuta 1280 Köln) oli dominikaanimunkki, joka tuli tunnetuksi laajoista tiedoistaan sekä näkemyksistään uskonnon ja tieteen rauhanomaisesta rinnakkainelosta aikana, jolloin filosofia muutoin oli alistettu teologian aputieteeksi. Häntä pidetään keskiajan merkittävimpänä saksalaisena filosofina ja teologina. Hän oli ensimmäinen keskiaikainen filosofi, joka sovelsi Aristoteleen filosofiaa kristinuskon ajatteluun. Hänen työtään jatkoi ja teki erityisen tunnetuksi Tuomas Akvinolainen.
Subjekti (filosofia) René Descartesia voidaan pitää nykyaikaisen subjektiajattelun perustajana. Hän käyttää termiä "Mietiskelyissään" kuitenkin edelleen merkityksessä, joka edeltää nykyajan filosofiassa esiintyvää merkitystä: hän kutsuu sielua subjektiksi sikäli, että se on ajatusten tai ideoiden ("cogitationes") kantaja. Hän käyttää kyllä substantiivia ”Moy” (minä), mutta hän kutsuu tätä termillä "res" (olio, asia) ja "substantia" (substanssi). Nykyajan filosofian kannalta on kuitenkin merkityksellistä se, että hän pyrki osoittamaan tämän minän olemassaolon varmuuden (cogito ergo sum). Ajattelevasta minästä tulee kaiken tieteellisesti todennettavissa olevan todellisuuden perusta. Näin termin subjekti merkitys alkaa siirtyä ontologiasta kohti tietoteoreettista merkitystä.
Raimo Tuomela Tuomela valmistui filosofian kandidaatiksi 1965 (psykologia), filosofian lisensiaatiksi 1965 (psykologia) ja filosofian tohtoriksi 1967 (teoreettinen filosofia) Helsingin yliopistosta. Hän suoritti filosofian tohtorin tutkinnon myös Stanfordin yliopistossa vuonna 1969. Tuomela on opiskellut ja osallistunut tutkimushankkeisiin useissa Euroopan maissa, Yhdysvalloissa sekä Kanadassa. Häntä pidetään yleisesti ottaen eräänä Suomen kansainvälisesti tunnetuimmista nykyfilosofeista. Vuonna 1983 hän tuli Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi. Alexander von Humboldt -säätiön tutkimuspalkinnon hän sai vuonna 1993.
Madeleine Onne Vuonna 2012 Onne oli yksi Helsingin kansainvälisen balettikilpailun tuomareista. Vuonna 2017 Onne aloitti Houstonin balettiakatemian johtajana Yhdysvalloissa.
Dialoginen filosofia Dialoginen filosofia on tullut jälleen ajankohtaiseksi kylmän sodan jälkeisenä aikana. Syyt dialogisen ajattelun leviämiseen ovat olleet suureksi osaksi poliittisia; dialogisen tarkasteluotteen leviämistä ovat edistäneet globalisaatio, kulttuurien monipuolistuminen ja Euroopan yhdentyminen. Dialoginen filosofia on tällöin nähty osana ristiriitojen ratkaisuyrityksiä. Usein dialogisuuteen liittyvän mielenkiinnon takana onkin jokin ristiriita – entistä yleisemmin kyseessä on tieteellisten tai tiedepoliittisten erimielisyyksien sijasta jokin poliittinen tai ulkopoliittinen ristiriita, joka halutaan ratkaista rauhanomaisesti.
Debet ja kredit Termit "debit" ja "credit" näissä englantilaisissa muodoissaan esiintyvät myös pankki- ja luottokorteissa. Näissä debit tarkoittaa pankkikorttia ja credit luottokorttia. Termien yleistymisen taustalla on SEPA, jonka myötä korteissa siirryttiin Suomessakin kansainvälisiin nimityksiin.
Talvisota Toinen maailmansota oli alkanut kolme kuukautta aikaisemmin Saksan ja Neuvostoliiton miehitettyä Puolan. Koska länsirintamalla oli käynnissä vähätapahtumainen valesota, länsimaiden lehdistö seurasi talvisotaa tarkasti. Termeistä sisu ja Molotovin cocktail tuli kansainvälisesti tunnettuja. Nimitys talvisota tuli käyttöön vasta jatkosodan aikana, muun muassa Mannerheimin päiväkäskyssä n:o 1 kesäkuussa 1941, mutta ei vakiintunut heti. Varhaisempia ja osin rinnakkaisia nimityksiä olivat muun muassa "Suomen sota 1939–40" ja "Suomen ja Venäjän sota 1939–40".
Dualismi (filosofia) Länsimaisen dualismin juuret ovat antiikin Kreikan ajattelussa sekä tiedeyhteisöissä. Tällöin dualistista maailmankatsomusta ei juurikaan kyseenalaistettu. Tämän aikaiset luonnontietelijätkin olettivat lausunnoissaan antimaterian, yleensä jonkinlaisen alkuvoiman tai jumaluuden olemassaolon, mutta ilmoittivat tutkivansa mieluummin materiaa. Filosofian piirissä antimaterian sekä materian suhteesta on käyty keskustelua vuosituhannet; ovatko substanssit rinnakkaiset vai tulisiko toinen olevista olettaa hallitsevaksi, onko toinen substansseista alkuperäisempi kuin toinen ja ovatko ne syntyneet toisistaan vai itsenäisesti. Lisäksi keskustelua on käyty niiden vaikutuksista toisiinsa. Mikäli substanssit toimivat eri tasoilla, vaikuttavatko ne toisiinsa ja miten. Näin saivat alkunsa termit "fysiikka" ja "metafysiikka" kuvaamaan materian tutkimuksen ja antimaterian tutkimuksen välistä eroa. Aristoteles käytti pian eriytyvistä tieteenaloista nimityksiä ontologia (eli olemassaolon ja olemassa olevan tutkiminen) sekä teologia (eli jumalan ja jumalallisten asioiden tutkiminen ja jumalalliseen liittyvät kysymykset). Näitä hän käsitteli teoksessaan "Metafysiikka".
Analyyttinen filosofia Puolalainen filosofi Alfred Tarski (1901–1983) pyrki luomaan ristiriidattoman totuuden käsitteen. Tarskin pyrkimys oli vastata niin sanottuun valehtelijan paradoksiin, joka kuuluu seuraavalla tavalla: "Tämä lause ei ole tosi". Onko lause tosi vai epätosi? Tätä Tarski piti luonnollisen kielen perustavana ongelmana, johon tuli pyrkiä vastaamaan.
Ajan ja avaruuden filosofia Myöhemmin yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti suhteellisuuden ei-inertiaalisiin viitekehyksiin. Tämän mahdollisti ekvivalenssiperiaatteen olettaminen. Sen mukaan gravitaation aiheuttama voima ja kiihtyvyyden seurauksena tunnetut hitausvoimat ovat periaatteessa sama asia. Einsteinin esittämän ajatuskokeen (”Einsteinin hissi” tai avaruusalus) mukaan suljetussa tilassa oleva havaitsija, joka ei näe tämän tilan ulkopuolelle, ei voi millään keinolla ratkaista, onko tämä kiihtyvässä liikkeessä vai vaikuttaako siellä jonkin ulkopuolella olevan kappaleen aiheuttama gravitaatiovoima. Tämä johti johtopäätökseen, jonka mukaan olion massa kaareuttaa sen ympärillä olevan aika-avaruuden, niin kuin Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat.
Sopimus Monet nykypäivän kansainvälisen kaupan sopimustekniset termit perustuvat englanninkielisiin termeihin ja niistä johdettuihin akronyymeihin, joita joskus käytetään myös suomenkielisissä asiakirjoissa. Sopimusterminologiaan kuuluu esimerkiksi lupa aloittaa työ (, ATP), työn aloitus (, KO).
Maimonides Maimonides oli yksi harvoja keskiaikaisia juutalaisia filosofeja joka vaikutti myös ei-juutalaisessa maailmassa. Yhä tänäänkin hän lukeutuu kaikkein arvostetuimpien juutalaisten filosofien joukkoon. Tunnettu keskiaikainen sanonta kuuluu: Mooseksesta (Raamatun profeetta) Moosekseen (Maimonides) ei tunnettu toista samanlaista Moosesta.
Amerikkalaisvastaisuus Antiamerikkalaisuus on yleinen käsite, mutta yleensä sen suosio on kytköksissä Yhdysvaltain hallituksen toimiin maailmassa. Antiamerikkalaisuuden suosio on ollut korkeimmillaan muun muassa Vietnamin sodan, Irakin sodan ja Abu Ghraibin vankilan kidutusskandaalin aikoihin. On kuitenkin kiisteltyä, onko termi aito ideologia vai pelkästään karkea yhdistelmä stereotypioista, ennakkoluuloista ja kritiikistä amerikkalaisia tai Yhdysvaltoja kohtaan. Termin kriitikot kyseenalaistavat antiamerikkalaisuuden erottamisen yksittäisenä ilmiönä ja väittävät termin käyttöön sisältyvän propagandistisia tai poliittisia merkityksiä.
Ida Aalberg Aalberg oli aviossa vuodesta 1887 tunnetun fennomaanin Lauri Kivekkään kanssa tämän kuolemaan asti 1893. Vuodesta 1894 alkaen hänen puolisonsa oli pietarilainen paroni Alexander Uexküll-Gyllenband, juristi ja filosofi, josta myöhemmin tuli merkittävä teatterielämän vaikuttaja. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut. Ensimmäisistä ammattinäyttelijän vuosistaan alkaen hän haaveili urasta Keski-Euroopan suurissa teattereissa. Hän saavutti jonkin verran menestystä kotimaansa ulkopuolella, mutta kielitaidon puute nousi esteeksi suuren maailman valloittamiselle.
Multiversumi Termin multiversumi keksi William James, ja Michael Moorcock teki sen tunnetuksi. Jacques Vallee käyttää termiä. Näissä yhteyksissä myös termit ""vaihtoehtoiset maailmankaikkeudet"", ""rinnakkaisulottuvuudet"" tai ""rinnakkaismaailmat"" ovat usein käytössä.
Nikias Nikaialainen Athenaios viittaa toistuvasti Nikiaaseen. Hänen pääteoksensa vaikuttaa olleen "Filosofien perimysjärjestykset" (, "Diadokhai"), joka oli kreikkalaisten filosofikoulukuntien historia. Athenaios mainitsee Nikiaalta myös teoksen "Filosofeista" (, "Peri tōn filosofōn"). Lisäksi viitataan kolmanteen teokseen nimeltä "Arkadian historia" (, "Arkadika"), mutta epäselväksi jää, onko se tämän vai jonkun toisen Nikiaan kirjoittama.
Luonnollinen luokka Filosofit ovat väitelleet siitä, onko mitään luonnollisia luokkia olemassa vai ei. Essentialismin mukaan luonnollisia luokkia on olemassa, konventionalismin mukaan taas kaikki luokat ovat konventionaalisia eli perustuvat pelkkään tapaan tai käytäntöön. Esimerkiksi biologian filosofit ovat väitelleet siitä, ovatko biologiset lajit luonnollisia luokkia. Toiset filosofit taas ovat keskustelleet siitä, ovatko esimerkiksi rotu, sukupuoli ja sukupuolinen suuntautuminen luonnollisia luokkia. Meteorologit luokittelevat erityyppisiä pilviä, mutta on epäselvää, missä määrin ne ovat todella eri luokkia, vai heijastelevatko luokitukset vain ihmisten tarpeita tai mielenkiinnon kohteita.
Hyvinvointivaltio Osan hyvinvoinnista tuottaa kolmas sektori, johon kuuluvat muun muassa vapaaehtoiset yksilöt, yritykset ja hyväntekeväisyysjärjestöt. Tämän seikan korostamiseksi käytetään usein termiä hyvinvointiyhteiskunta, kun taas "hyvinvointivaltio" viittaa pelkkään valtion rooliin. 1990-luvulta alkaen termi "hyvinvointiyhteiskunta" onkin yleistynyt ja "hyvinvointivaltio" on ollut usein negatiivissävytteisessä käytössä.
William Whewell William Whewell (laus. [ˈhjuːəl]; 1794 - 1866) oli englantilainen tieteilijä, pappi, filosofi, teologi ja tieteenhistorioitsija. Whewell käytti tieteiden yhteenpunoutumisesta ensimmäisenä termiä konsilienssi ("engl. consilience").
Kategoriavirhe Termin ”kategoriavirhe” esitteli Gilbert Ryle teoksessaan "The Concept of Mind" (1949). Hänen tarkoituksenaan oli poistaa mielen luonnetta koskeva sekaannus, joka oli peräisin kartesiolaisesta metafysiikasta (”aave koneessa”). Rylen mukaan oli virhe pitää mieltä aineettomasta substanssista eli perusaineksesta koostuvana oliona, koska substanssia koskevat oletukset eivät ole sovellettavissa joukkoon taipumuksia ja kykyjä (eli mieleen). Monet filosofit ovat omaksuneet Rylen termin, vaikkakaan ei ole olemassa yksimielisyyttä siitä, kuinka kategoriavirheet voidaan tunnistaa.
Kalos kagathos Kahden adjektiivin yhteensulautumasta kehittyi kreikkalaisessa kulttuurissa sanonta, jolla ateenalainen aristokratia viittasi itseensä. Termi esiintyy muun muassa Herodotoksella ja Thukydideellä merkityksessä 
”täydellinen herrasmies”. Kreikkalaisilla filosofeilla, joista monet ensimmäisistä olivat ateenalaisia herrasmiehiä, sanonnasta tuli eettinen termi, joka viittasi miehen ihanteeseen tai täydellistymään, ja kuvasi ”täydellistä luonnetta”. "Kalos kagathos" oli täydellinen mies, sellaisena kuin miehen tuli olla. Ilmaisua voitiin käyttää paitsi ihmisestä myös tämän ominaisuuksista ja teoista.
Filosofia Ilkka Niiniluoto on sanonut, että filosofialla on Suomessa ja muuallakin kaikki tieteen ulkoiset tunnusmerkit: vakiintunut asema akateemisena oppiaineena, omat julkaisusarjat, tieteelliset seurat, kongressit ja kansainvälisen yhteistyön organisaatiot. Tässä suhteessa filosofit ovat tiedeyhteisö siinä kuin muutkin tutkijat. Filosofian omalaatuisuus paljastuu katsottaessa sen tutkimuskohteita ja -menetelmiä.
Wayfarer Wayfarer on purjejolla, jonka on suunnitellut Ian Proctor vuonna 1957 Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sitä on valmistettu yli 10 000 kappaletta sekä puuvanerista että lasikuidusta. Wayfarer on ehkä kuuluisin retkijollista, koska sillä on tehty monia pitkiä purjehduksia, joista tunnetuin lienee Frank Dyen matka Skotlannista Islantiin. Sen vakaus on tehnyt siitä maailmalla suositun perhepurjehdus- ja opetuskäytössä, mutta kilpatoiminta on myös hyvin aktiivista, onhan se yksityyppivene. Wayfarer on Kansainvälisen Purjehtijaliiton, ISAF:n, hyväksymä purjeveneluokka.
Jarkko ja Laura Jarkon ja Lauran läpimurtokappale oli Lauran sanoittama ja säveltämä ”Meidän laulumme” vuodelta 1966. Heidän muita tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa Gilbert Bécaud’n säveltämä ”Se oli silloin” (1968), Esther & Abi Ofarimin kansainvälisen hitin suomalaisversio ”Rakkahin Rokkefeller” (1968), Michel Legrandin elokuvasävelmä ”Samanlainen onni” (1970) sekä Toivo Kärjen ”Kai tavataan jälleen” (1970). Kaikkiin näihin suomenkieliset sanat teki Juha Vainio.
Cambridgen yliopisto Yliopiston muodollisena johtajana eli kanslerina () toimii lokakuusta 2011 alkaen David Sainsbury, joka seuraa tässä tehtävässä kuningatar Elisabet II:n puolisoa prinssi Philipiä. Käytännössä yliopistoa johtaa sijaiskansleri (). Cambridgen sijaiskansleri on 1. lokakuuta 2010 alkaen Leszek Borysiewicz edellisen sijaiskanslerin Alison Richardin seitsemänvuotisen kauden päätyttyä.
Tunnettuihin Cambridgen yliopistossa opettaneisiin suomalaisiin kuuluvat filosofi Georg Henrik von Wright, ekonomisti Seppo Honkapohja ja kehitysbiologi Yrjö Helariutta.
Cambridgen lukuvuosi alkaa yliopiston sääntöjen mukaan joka vuosi 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta. Akateeminen lukuvuosi on jaettu kolmeen lukukauteen, joita kutsutaan Cambridgessa seuraavilla nimillä:Perustutkinto-opiskelijoiden läsnäolovelvollisuuden ja yliopisto-opetuksen kannalta merkityksellinen aika kunkin lukukauden aikana on nimeltään "Full Term". Se on pituudeltaan kolme neljäsosaa koko lukukauden pituudesta ja sen tarkka alkamispäivä vaihtelee. Läsnäolovelvollisuuden täyttääkseen perustutkinto-opiskelijoiden on kunakin lukukautena oleskeltava "Full Termin" ajan kolmen mailin säteellä ja jatko-opiskelijoiden kymmenen mailin säteellä yliopiston kirkosta ("Great St Mary’s Church").
Viiltäjä-Jack Aihetta käsiteltiin lehdissä laajalti, minkä johdosta Viiltäjä on yhä kansainvälisesti laajalti tunnettu pahamaineinen sarjamurhaaja. Vuoteen 1891 asti jatkuneissa Whitechapelin surmien tutkinnassa ei kaikkia tutkittuja surmia kyetty yhdistämään vuoden 1888 murhiin, mutta Viiltäjä-Jackin tarinaan alettiin uskoa. Koska murhia ei ole koskaan selvitetty, niihin liittyvistä kertomuksista on tullut aidon historiantutkimuksen, kansanperinteen ja näennäishistorian yhdistelmä. Termiä "ripperology" käytetään englannissa kuvaamaan Viiltäjä-tapausten tutkimusta. Viiltäjä-Jackin henkilöllisyydestä oli yli sata teoriaa, ja murhat ovat innoittaneet monia fiktiivisiä teoksia.
Kehityksellinen kielihäiriö Kansainvälisessä kirjallisuudessa termiä kehityksellinen kielihäiriö on käytetty jo vuosien ajan, vaikka vähemmän kuin termiä kielellinen erityisvaikeus (englanniksi specific language impairment, SLI) . Suomessa kehityksellisestä kielihäiriöstä käytetään juurikin nimitystä kielellinen erityisvaikeus. Tätä ennen käytettiin termiä dysfasia. Myös nimikkeitä ”sanasokeus” ja ”minimal brain dysfunction” on aiemmin käytetty. Nykysuosituksen mukaisesti myös Suomessa tulisi siirtyä vähitellen käyttämään nimikettä kehityksellinen kielihäiriö.
Eksistentialismi Vaikka eksistentialististen ajattelijoiden välillä on tiettyjä yhtäläisyyksiä, heidän joukossaan on myös suuria erimielisyyksiä, eivätkä kaikki edes hyväksy termiä "eksistentialismi". Saksassa eksistentialismista käytetään myös nimitystä "Existenzphilosophie" ("olemassaolon filosofia").
Yhteiskuntafilosofia Yhteiskuntafilosofia on filosofian osa-alue, jossa pohditaan yhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä. Yhteiskuntafilosofia on osittain poliittisen filosofian kanssa päällekkäinen termi. Erikseen on olemassa yhteiskuntatieteiden filosofia, jossa pohditaan yhteiskuntatieteisiin liittyviä filosofisia kysymyksiä.
Michel de Montaigne Michel Eyquem de Montaigne (28. helmikuuta 1533 Château de Montaigne – 13. syyskuuta 1592 Château de Montaigne) oli ranskalainen renessanssiajan kirjailija-filosofi. Montaignea pidetään esseemuodon kehittäjänä ja hänen tunnetuin teoksensa onkin "Esseitä". Kirjoituksissaan hän käsittelee tiettyjä renessanssin ja uskonpuhdistuksen ajan suuntauksia. Hän painotti kirjoitustensa epätaiteellista, henkilökohtaista ja välitöntä luonnetta. Montaignen vaikutus näkyy esimerkiksi kirjallisuudessa; William Shakespearen "Hamletin" monologeissa on useita jälkiä näytelmän syntyaikoihin julkaistusta "Esseiden" englanninkielisestä versiosta. Hän otti tavoitteekseen tutkia itseään, pyrkien punnitsemaan omaa luonnettaan, tapojaan, mielipiteitään.
Hegel-palkinto Hegel-palkinto () on Stuttgartin kaupungin vuodesta 1970 kolmen vuoden välein myöntämä filosofille tai ihmistieteilijälle annettava huomionosoitus. Palkinto perustettiin kuuluisan stuttgartilaisen filosofin Georg Wilhelm Friedrich Hegelin 200-vuotisjuhlien kunniaksi. Kansainvälisen palkinnon suuruus on tätä nykyä 12 000 euroa.
Estetiikka Termi ”estetiikka” tulee kreikan kielen sanasta "aisthetike" (), ja sen kehitti filosofi Alexander Gottlieb Baumgarten vuonna 1735 merkitsemään ”tiedettä siitä, kuinka asiat tunnetaan aistien kautta”. Baumgartenin esittelemä latinankielinen muoto oli "aesthetica". Termiä käytettiin hänen jälkeensä saksan kielessä, mutta esimerkiksi englannin kieleen sana tuli vasta 1800-luvulla. Keskustelua kauneudesta ja taiteesta käytiin kuitenkin yhtä lailla ennen tätäkin esimerkiksi David Humen termistöllä, puhuen ”maun standardeista” tai ”maun arvostelmista”.
HD compatible HD compatible on Euroopassa termin HD ready yhteydessä käytetty ilmaus markkinoitaessa näyttölaitteita, kuten projektoreita ja litteitä taulutelevisioita. HD compatible-termiä ei kuitenkaan pidä sekoittaa termiin HD ready, jonka tekniset ominaisuudet on määritellyt EICTA (European Information, Communications and Consumer Electronics Technology Industry Associations), sillä HD compatible -termi voi tarkoittaa monia asioita mutta se ei vastaa virallista HD ready -termiä. Tavallisesti HD compatible -termi tarkoittaa, että näyttölaite pystyy käsittelemään HDTV-tasoista signaalia (kun liitäntänä on analoginen YPbPr- tai digitaalinen DVI- tai HDMI-liitäntä), mutta signaali skaalataan pienemmälle resoluutiolle, joka voi olla jopa huonompi kuin normaalissa SDTV-tasoisessa tv-lähetyksessä. Niinpä uutta näyttölaitetta ostettaessa pitäisi selvittää, onko laitteessa HD ready -logo, jos näyttö tulee HDTV-käyttöön, ja suhtautua suurin varauksin HD compatible -tekstillä myytäviin laitteisiin.
Deutsche Bank Tapauksen seurauksena Kopper tunnetaan Saksassa termillä "Mr Peanuts," ja rahoitusjohtajien vähättelevä suhtautuminen tavallisten ihmisten toimeentuloon vaikuttaviin rahasummiin vahingoitti pankkien mainetta. Termi "peanuts" jäi elämään kansainväliseen kielenkäyttöön, kun osoitetaan jonkin liiketaloudellisen tahon vähättelevää asennetta.
Wilfrid Sellars Wilfrid Stalker Sellars (20. toukokuuta 1912 – 2. heinäkuuta 1989) oli yhdysvaltalainen filosofi. Hänen isänsä oli tunnettu kanadalais-yhdysvaltalainen filosofi Roy Wood Sellars. Sellars lukeutui analyyttisiin filosofeihin ja hänen kiinnostuksen kohteitaan olivat ennen kaikkea mielenfilosofia, tietoteoria, pragmatismi ja filosofian historia.
Kustaa Ahmala Kustaa Ahmala oli naimisissa Sofia Kaakisen kanssa. Perheeseen syntyi yhdeksän lasta. Heistä tunnettuja ovat yhden runoteoksen julkaissut postimies Kössi Ahmala, jonka valkoiset teloittivat sisällissodan loppuvaiheessa Viipurissa, sekä valkoisten puolella taistellut jääkärivääpeli Otto Johannes Ahmala.
Kössi Ahmala Kössi Ahmala syntyi Pohjois-Pohjanmaan Lumijoella myöhemmin kansanedustajaksi valitun kirvesmiehen Kustaa Ahmalan ja Sofia Kaakisen yhdeksänlapsiseen perheeseen, joka pian muutti Ouluun. Heti kansakoulun jälkeen hän meni oppipojaksi suksitehtaalle ja hieman myöhemmin enonsa kellosepänverstaaseen. 14-vuotiaana Ahmala aloitti ylimääräisenä postinkantajana, valmistuen työnsä ohessa kellosepäksi Oulun käsityöläiskoulusta vuonna 1905. Ahmala jatkoi kuitenkin postinkantajan ammatissa ja sai 1911 vakituisen viran Seinäjoelta, josta hän siirtyi vuonna 1913 Helsinkiin Pietarin radan matkaposteljooniksi.
Otto Ahmala Ahmala oli kotoisin työväenluokkaisesta perheestä. Hänen isänsä oli kirvesmies Kustaa Ahmala ja äitinsä Sofia Kaakinen. Isä oli työväenliikkeen aktiivi ja Oulun työväenlikkeen merkkihenkilöitä, joka toimi myös SDP:n kansanedustajana. sisällissodan aikana Kustaa Ahamala oli Työväen pääneuvoston jäsen ja hänet tuomittiin myöhemmin valtiopetoksesta vankeuteen. Otto Ahmalan veli Kössi Ahmala oli työväenkirjailija, jonka valkoiset teloittivat sisällissodan loppuvaiheessa Viipurissa.
Kustaa Ahmala Ahmalan vanhemmat olivat torppari Matti Ahmala ja Liisa Ahmala. Hän työskenteli aluksi renkinä Lumijoella, sen jälkeen sepänapulaisena ja tehdastyöläisenä Oulussa 1890–1897 sekä kirvesmiehenä 1897–1933. Ahmala toimi myös Åströmin kaljatehtaan ja SOK:n Oulun varaston varastonhoitajana. Vuonna 1914 Ahmala oli Oulussa ilmestyneen "Kansan Tieto"-lehden päätoimittaja.
Kustaa Ahmala Kansanedustajaksi Ahmala valittiin Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuoden 1917 eduskuntavaaleissa. Sisällissodan aikana hän oli punaisten postineuvoston sekä Työväen pääneuvoston jäsen. Sodan jälkeen Ahmala asetettiin syytteeseen valtiopetoksesta ja hänen kansanedustajantoimensa katsottiin lakanneen 16. toukokuuta 1918. Vuodet 1918–1922 Ahmala oli vankilassa poliittisista syistä.
Kustaa Ahmala Kustaa Ahmala (22. syyskuuta 1867 Lumijoki – 30. elokuuta 1933 Oulu) oli suomalainen kirvesmies ja sosialidemokraattisen puolueen kansanedustaja 1917–1918. Hän oli Oulun Työväenyhdistyksen pitkäaikaisia aktiiveja, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana kuului Työväen pääneuvostoon eli punaisen Suomen eduskuntaan. Hän työskenteli lyhytaikaisesti myös "Kansan Tiedon" päätoimittajana.
Kustaa Ahmala Ahmala kuului Oulun kaupunginvaltuustoon vuosina 1906−1908 ja 1930−1933. Hän oli myös sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvoston jäsen ja Oulun läänin eteläisen vaalipiirin sosialidemokraattisen piirijärjestön puheenjohtaja.
Kössi Ahmala Kössi Ahmala avioitui vuonna 1915 Fanny Maria ”Maikki” Henellin (s. 1891) kanssa. Heidän tyttärensä Hilkka Ahmala tuli 1950–1960-luvuilla tunnetuksi yhtenä Suomen merkittävimmistä työväenlehdistön toimittajista. Lisäksi perheeseen syntyi yksi poika. Kössi Ahmalan veli puolestaan oli jääkäriluutnantti Otto Ahmala, joka sisällissodassa taisteli valkoisten puolella.
Kössi Ahmala Matkaposteljoonin työssään Ahmala osallistui myös vallankumoukselliseen toimintaan. Syyskesällä 1917 hän välitti Helsingissä piileskelleen V. I. Leninin ja Pietarissa toimineen bolševikkien keskuskomitean kirjeenvaihtoa. Ahmala sai postin Leniniä majoittaneelta Kustaa Roviolta ja toimitti sen edelleen Pietariin Suomen asemalle, josta kirjeet välitettiin Leninin puolisolle tai sisarelle. Suomen sisällissodan sytyttyä tammikuussa 1918, hänet nimitettiin punaisen Suomen postineuvoston jäseneksi. Se toimi aluksi Helsingissä ja myöhemmin huhtikuun jälkipuoliskolla Viipurissa, jonne punaisten sodanjohto oli Helsingin valtauksen jälkeen paennut. Viipurin taistelun yhteydessä valkoiset teloittivat Ahmalan ja viisi muuta punaisten postineuvoston Viipurin postitalon sisäpihalla 29. huhtikuuta 1918. Hänen lisäkseen teloitettiin muun muassa punaisten liikennepäällikkö Theodor Alexejeff sekä Suomen Postiljooniyhdistyksen perustajiin kuulunut Juho Valo. Ahmalan kerrotaan juuri enneen kuolemaansa huutaneen teloitusryhmän edessä ”Eläköön sosialismi!”. Ennen teloitustaan hän oli kirjoittanut puolisolleen vielä edellisenä päivänä viestin, jossa Ahmala aavisti oman kohtalonsa. Kirje ja hänen pistimen lävistämä lompakkonsa kulkeutuivat myöhemmin Ahmalan omaisille Helsinkiin ja nykyään ne ovat Kansan Arkiston kokoelmissa. Ahmalan hautapaikka ei ole tiedossa.
Kössi Ahmala Kustaa ”Kössi” Ahmala (13. helmikuuta 1889 Lumijoki – 29. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen postimies ja työläiskirjailija. Hän on yksi sisällissotaa edeltäneen vanhan työväenliikkeen tärkeimpiä runoilijoita yhdessä Kössi Kaatran, Kasper Tantun ja Kaarlo Uskelan kanssa.
Emanuel Aromaa Sisällissodan sytyttyä Aromaa vastusti aseellista kapinaa, mutta alkoi lopulta työskentelemään kansanvaltuuskunnan elintarvikeosastolla Oskari Tokoin pyynnöstä. Hänet valittiin myös Mouhijärven vallankumousoikeuden syyttäjäksi, mutta Aromaa ei ottanut tehtävää vastaan, vaan pysytteli Helsingissä huhtikuun alkuun saakka. Kansanvaltuuskunnan paettua Viipuriin Aromaa jatkoi toimintaansa elintarvikeosastossa asustellen Kolikkoinmäen työläiskaupunginosassa. Viipurin taistelun jälkeen hän onnistui välttämään vangitsemisen ja palasi kansanedustaja Kustaa Ahmalan pojan jääkäriluutnantti Otto Ahmalan luvalla Helsinkiin toukokuun alussa. Aromaa pidätettiin parin päivän kuluttua ja sijoitettiin Helsingin vankileirille, josta hänet heinäkuun alussa siirrettiin Sörnäisten vankilaan.
Kössi Ahmala Ahmala julkaisi ensimmäiset runonsa Oulussa ilmestyvässä "Kansan Tahdossa" keväällä 1906. Hänen varhaistuotantonsa taustalla olivat vuoden 1905 suurlakon nostattama innostus sekä myöhemmin elokuun 1906 Viaporin kapinan kukistuminen. Ahmalan ensimmäisissä runoissa näkyi "Kalevalan" lisäksi muun muassa Eino Leinon ja Larin-Kyöstin vaikutus. Lisäksi nuoren Ahmalan innoittajana toimi suomalaisen työväenliikkeen alkuvuosien tunnetuin runoilija Kössi Kaatra. 1910-luvun aikana hänen runoutensa kuitenkin siirtyi taisteluhenkisestä aattellisuudesta lyyrisempään suuntaan. Yhteiskunnallisten aiheiden ohella Ahmala alkoi kirjoittamaan myös rakkausrunoja ja lisäksi yhdeksi tyylikeinoksi tuli satiiri. Erikoispiirteenä Ahmalan runoudessa näkyi kansallismielisyys, jota on luonnehdittu ”proletaariseksi patrioottisuudeksi”.
Kössi Ahmala Ahmalan tuotanto käsittää runojen ohella myös proosaa, kuten erilaisia pakinoita ja pienoiskertomuksia. Hänen tunnetuin runonsa on vuonna 1913 kirjoitettu "Työn laulu", joka on aikakautensa työväenliikkeen huomattavimpia kirjallisia tuotoksia. Sitä on myöhempinä vuosikymmeninä siteerattu lukuisissa eri yhteyksissä ja "Työn laulua" pidetään myös yhtenä merkittävimmistä työn ylistyksistä koko suomalaisessa runoudessa. Vuoden 1918 sisällissodan aikana Ahmala kuului Suomen kansanvaltuuskunnan nimittämään postineuvostoon, jonka vuoksi valkoiset teloittivat hänet Viipurissa sodan loppuvaiheessa. Ahmalan elinaikana hänen tuotantoaan ehti ilmestymään ainoastaan työväenlehtien palstoilla. Ahmalan ainoa kokoelmateos julkaistiin postuumisti vuonna 1920.
Hilkka Ahmala Hilkka Ahmalan isä oli työläisrunoilija Kössi Ahmala, jonka valkoiset teloittivat Viipurissa vuoden 1918 sisällissodan loppuvaiheessa. 1930-luvulla hän oli avioliitossa Kauno Viitasen (1912–1992) kanssa.
Hilkka Ahmala Kansakoulun käynyt Ahmala työskenteli Elannon maitokaupan myyjänä ja lähti 1930-luvun puolivälissä mukaan kielletyn Suomen Kommunistisen Puolueen toimintaan. Etsivä Keskuspoliisi raportoi hänestä ensimmäisen kerran vuonna 1935. Hän oli Jenny Pajusen ohella yksi sotaa edeltävien vuosien työläisnaisista, joka liikkui aktiivisesti Suomen harvalukuisen vasemmistoälymystön piirissä. Ahmala oli mukana muun muassa Helsingin Työväen Näyttämön toiminnassa, jossa hän näyttelemisen lisäksi lausui runoja. Vuosikymmenen lopulla Ahmala työskenteli kommunistien julkaiseman "Kirjallisuuslehden" konttorissa ja välirauhan aikana 1940–1941 lyhytaikaiseksi jääneen Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran toimistossa. Jatkosodan sytyttyä vuonna 1941, hänen kotoaan löydettiin laittomia lentolehtisiä ja Ahmala suljettiin turvasäilöön.
Ahmala Ahmala on suomalainen sukunimi:
Otto Ahmala Ahmala saapui takaisin Suomeen aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 2. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppanian kiväärinjohtajaksi, josta edelleen 5. huhtikuuta 1918 alkaen 10. jääkäripataljoonaan joukkueenjohtajaksi. Ahmala otti osaa Tampereen ja Viipurin valloituksiin.
Otto Ahmala Otto Ahmalan puoliso oli Lempi Tenhovaara.
Heikki Ahmala Ahmala oli naimisissa vuodesta 1920 lähtien Lyyli Maria Lembergin kanssa.
Otto Ahmala Ahmala toimi Jääkäriliiton Hämeenlinnan alaosaston sihteerinä vuodesta 1950 alkaen.
Heikki Ahmala Heikki Ahmala (16. heinäkuuta 1879 Lumijoki – 10. marraskuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen vahtimestari ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Otto Ahmala Talvisotaan Otto Ahmala osallistui 2. Armeijakunnan Elintarvikemakasiinin päällikön apulaisena, josta hänet myöhemmin siirrettiin samoihin tehtäviin 1:een Armeijakuntaa. Välirauhan aikana hän toimi ylimääräisenä varastonhoitajana Elintarvikevarikko 2:ssa. Jatkosotaan hän osallistui varastonhoitajana ja myöhemmin varikkokomppanian päällikkönä Elintarvikevarikko 2:ssa. Sotien jälkeen hänet siirrettiin reserviin ja hän siirtyi Keskusvarikko 1:n palvelukseen, josta tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1961. Otto Ahmala on haudattu Hämeenlinnaan.
Otto Ahmala Otto Johannes Ahmala (8. toukokuuta 1898 Oulu – 23. maaliskuuta 1972) oli suomalainen jääkäriluutnantti, joka teki myöhemmän työuransa armeijan palveluksessa.
Otto Ahmala Ahmala kävi kansakoulun ja työskenteli liikeapulaisena Oulussa ennen siirtymistään sotilasuralle. Puolustusvoimain palveluskoirien koulutus- ja käyttökursseille hän osallistui vuosina 1941, 1946 ja 1947.
Otto Ahmala Ahmala jäi sodan jälkeen puolustusvoimien palvelukseen aluksi 3. jääkärirykmenttiin 3. konekiväärikomppaniaan koulutusaliupseeriksi. Vuonna 1919 hän otti osaa ns. "Rajajoen kahakoihin". Hänet siirrettiin 13. tammikuuta 1921 Pioneeripataljoona 2:een joukkueenjohtajaksi (yksikön nimi muutettiin myöhemmin Rautatiepataljoonaksi). Ahmala toimi pataljoonassa myös aliupseerikurssien koulutusaliupseerina sekä 12. joulukuuta 1923 – 1. maaliskuuta 1925 pataljoonan teknillisen varaston hoitajana. Hänet komennettiin 30. huhtikuuta 1926 2. komppaniaan vääpeliksi, komppaniassa hän toimi myös joukkueenjohtajana. Suomenlinnan paikalliskomppaniaan hänet siirrettiin 2. syyskuuta 1927. Rannikkotykistörykmentti 1:een hänet komennettiin 1. huhtikuuta 1928, toimien siellä 2.lk:n työvelvollisten vääpelinä. 25. heinäkuuta hän siirtyi samaisen rykmentin muonitusmestariksi. Otto Johannes Ahmala erosi puolustusvoimista 13. heinäkuuta 1936, mutta palasi takaisin ja työskenteli muonavarikko 2:n varastomiehenä vuodesta 1938.
Heikki Ahmala Eduskuntatyönsä jälkeen Ahmala työskenteli Paperityöväen liiton sihteerinä Tampereella, Euran kunnankirjurina sekä muurarina ja Vallilan työväentalon vahtimestarina Helsingissä. Lisäksi hän toimi Kansan tahdon hallituksen puheenjohtajana.
Heikki Ahmala Nuoruudessaan Ahmala työskenteli renkinä, satamatyöläisenä, kirvesmiehenä ja muurarina sekä myöhemmin muun muassa SDP:n puhujana ja Kajaanin osuuskaupan kaupanhoitaja. SDP:n kansanedustajana Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä hän toimi vuosina 1914–1917. Eduskunnassa hän oli jäsenenä Laki- ja talousvaliokunnassa.
Juho Kusti Paasikivi Juho Kusti Paasikiven isä oli tamperelaisen kauppias Karl Frestadiuksen renki Johan August Hellstén ja äiti Karoliina Wilhelmina Hellstén (o.s. Selin). Heidän poikansa Johan Gustaf Hellstén, myöhemmin nimellä Juho Kusti Paasikivi, syntyi 27. marraskuuta 1870 Huljalan kylän Kulma-Seppälän talon savusaunassa Koskella Hl. (nykyään Hämeenkoski). Paasikiven vanhemmat asuivat Tampereella, mutta poika syntyi heidän kauppareissullaan Lahden markkinoille. Kotiinpaluun jälkeen Juho Kusti Paasikivi merkittiin Tampereen kirkonkirjoihin.
Kustaa Inkeri Kustaa Inkeri kirjoitti ylioppilaaksi Turussa vuonna 1928.
Suoritettuaan asepalveluksensa hän kirjautui opiskelijaksi Turun yliopistoon. Opintojaan Kustaa Inkeri rahoitti antamalla yksityistunteja. Ollessaan vielä opiskelija hän meni naimisiin liikemiehen tytär Fanny Ranghild Vännin kanssa. Heidän ensimmäinen lapsensa, joka oli poika, syntyi ennen Inkerin valmistumista.
Perheeseen syntyi myöhemmin vielä neljä muuta lasta.
Kalle-Kustaa Korkki Toistensa lähes täydelliset vastakohdat Kalle-Kustaa Korkki ja Pekka Lipponen täyttivät tämän tarpeen. He liikkuivat maailmalla kuin kotonaan ja veivät tietoa kotimaastaan hyvinkin eksoottisiin maapallon eri sopukoihin. Pekan ollessa äänekäs ja naisiin menevä savolainen, joka joutui jatkuviin kommelluksiin, oli Korkki hyvin käyttäytyvä herrasmiesseikkailija, jonka tehtäväksi jäi pelastaa Pekka milloin mistäkin pinteestä. Toistensa vastapainona pari toimi erinomaisesti. Vaikka kuva heitä ympäröivästä maailmasta ei vastannut todellisuutta, koettiin se viihdyttäväksi.
Otto Ahmala Ahmala liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 14. helmikuuta 1915, 4. komppaniasta hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1917 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa ensimmäisen maailmansodan taisteluihin Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.