mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
AFI:n 100-vuotissarjan 50 suurinta elokuvasankaria ja -roistoa Listojen kaikista näyttelijöistä 21 heistä — Kathy Bates, Marlon Brando, Gary Cooper, Russell Crowe, Robert Donat, Michael Douglas, Sally Field, Louise Fletcher, Jodie Foster, Gene Hackman, Tom Hanks, Anthony Hopkins, Ben Kingsley, Frances McDormand, Gregory Peck, Julia Roberts, George C. Scott, Kevin Spacey, Spencer Tracy, Denzel Washington ja John Wayne — vastaanotti Oscar-palkinnon heidän roolisuorituksistaan; Gary Cooper voitti kahdesti, kerran Will Kanen roolista ja kerran Alvin Yorkin roolista (hän myös sai kolmannen Oscar-ehdokkuuden Lou Gehrigin roolista, jota hän ei voittanut). Jäljellä olevista näyttelijöistä Judith Anderson, Anne Baxter, Warren Beatty, Linda Blair, Humphrey Bogart, Glenn Close, Bette Davis, Geena Davis, Faye Dunaway, Ralph Fiennes, Henry Fonda, Alec Guinness, Angela Lansbury, Charles Laughton, Paul Muni, Liam Neeson, Paul Newman, Robert De Niro, Laurence Olivier, Peter O'Toole, Al Pacino, Susan Sarandon, Sylvester Stallone, Barbara Stanwyck, James Stewart, Meryl Streep ja Sigourney Weaver olivat myös ehdokkaina rooleistaan, mutta eivät voittaneet.
Marjean Holden Holden valmistui Battlefield High Schoolista Vailissa vuonna 1983. Ennen näyttelijän uraansa hän opiskeli sekä Arizonan yliopistossa (ASU), Phoenixissa että Pohjois-Arizonan yliopistossa (NAU), Flagstaffissa. Yliopistovuosinaan Holden sekä pelasi NAU:n lento- ja koripallojoukkueissa että voitti osavaltion mestaruuden aitajuoksussa. Aitajuoksun ohella hän osallistui myös pikamatkoille ja pituushyppyyn.
Holdenin voimaharjoittelu sisältää painojen nostelua, nyrkkeilyä ja kamppailulajeja. Hän on saavuttanut musta vyön Wun Hop Kuen Do Kung Fu:ssa
Marjean Holden on saanut myös virallisen tunnustuksen Yhdysvaltain armeijan Purppurasydämen ritarikunnalta vuonna 1996, palkintona työstään sotainvalidien ja -veteraanien hyväksi.
Holdenilla on kaksi sisarusta - 1961 syntynyt Felisa Kim Holden ja 1962 syntynyt Kevin Scott Holden.
House of Cards (televisiosarja) Sarjassa nähdään cameorooleissa monia yhdysvaltalaisia tv-toimittajia ja mediapersoonia, kuten Bill Maher ja George Stephanopoulos. Spaceyn esittämä päähenkilö rikkoo usein neljännen seinän ja puhuu suoraan katsojille.
Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä Tanssiaisissa Kevin johti kuvashowta. Jan sai Mimin viemään alastonkuvat näytettävien kuvien joukkoon. Kevin kauhistui, kun Chloen alastonkuvat ilmestyivät ruudulle. Jan ja Mimi jäivät kiinni teostaan ja Kevin vapautettiin kaikista syytteistä. Kesällä 2001 Kevin lähti luokkakavereidensa kanssa matkalle Puerto Ricoon tutkimaan luontoa. Matkaan asti Kevin kuului joukkoon, jota suositut oppilaat kiusasivat ja keksivät lempinimiä. Saarella Kevin päätti olla oma itsensä ja alkoi seurustella Mimin kanssa. Kevin myös kannusti Penelopen ja Susanin kertomaan muille, kuinka loukkaavia lempinimet olivat.
Brian Littrell Brian alkoi laulaa lapsena baptistikirkossa ja hän kävi koulua nimeltä Tates Creek High School. Brianin serkku, Kevin Richardson, muutti Orlandoon, Floridaan, Brianin teinivuosien aikana. Kevin oli muuttanut Orlandoon löytääkseen töitä viihdealalta. Kun Kevin oltiin valittu Backstreet Boys -poikabändiin, Kevin suositteli serkkuaan bändin managerille. Vaikka Brian oli aikonut jatkaa "Cincinnati Bible College" -nimiseen kouluun ja opiskella pastoriksi, Kevin vakuutti hänet tulemaan Floridaan koe-esiintymiseen. Ja niin hänet valittiin Backstreet Boys -bändin viidenneksi jäseneksi.
American Beauty "American Beauty" sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Elokuva oli ehdokkaana kahdeksaan Oscar-palkintoon, joista se voitti viisi – muun muassa paras elokuva, paras miespääosa (Spacey) ja paras ohjaus (Mendes). Elokuva voitti yhteensä 82 palkintoa, muun muassa kuusi Bafta-palkintoa ja kolme Golden Globea.
Epäillyt Roger "Verbal" Kint (Spacey) on pienen luokan huijari, joka kertoo kuulusteluissa agentti Kujanille (Chazz Palminteri) kertomuksen tapahtumista, jotka johtavat verilöylyyn, joka on hiljaittain tapahtunut losangelelesilaisessa satamassa. Elokuvassa käytetään takaumia ja kertojan ääntä tarinan esittämiseen. Verbalin kertomuksesta muodostuu monimutkainen, kun hän yrittää kertoa, miksi hän ja rikoskumppaninsa olivat satamassa ja laivassa.
House of Cards (televisiosarja) Vuoden 2011 alussa Beau Willimon palkattiin käsikirjoittamaan sarjan pilottijakso. Maaliskuussa 2011 Spacey valittiin vastaavaksi tuottajaksi ja pääosan esittäjäksi. Samoihin aikoihin Fincherin kerrottiin ohjaavan kaksi ensimmäistä jaksoa Willimonin käsikirjoittamana. Netflix tilasi sarjasta 26 jaksoa kahden tuotantokauden ajaksi.
Kevin Jonas Kevin on seurustellut Danielle Deleasan kanssa vuodesta 2007, ja he kihlautuivat kesäkuussa 2009. Kevin ja Danielle menivät naimisiin 19. joulukuuta 2009.
Kevin James Kevin George Knipfing (s. 26. huhtikuuta 1965 Mineola, New York, 
Yhdysvallat), on paremmin taiteilijanimellä Kevin James tunnettu yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja tuottaja.
Kevin-Prince Boateng Boatengin sponsori on Nike. Hän käyttää mallia "Nike Mercurial Vapor VIII". Boatengin virallinen etunimi on Kevin, mutta hän käyttää itse nimeä Kevin-Prince isänsä Prince Boatengin kunniaksi.
Kevin Zegers Kevin syntyi Woodstockissa, Ontariossa. Hänen äitinsä Mary-Ellen on opettaja ja isänsä Jim on louhostyöläinen. Hänellä on kaksi siskoa Krista ja Katie. Kevin opiskeli Woodstockissa St Mary's -nimisessä katolisessa koulussa.
Kevin Volans: Hunting:Gathering Kevin Volans: Hunting: Gathering on yhdysvaltalaisen jousikvartetti Kronos Quartetin albumi, joka julkaistiin vuonna 1991 levymerkillä Nonesuch Records. Levy sisältää etelä-afrikkalaisen Kevin Volansin sävellyksiä.
Poikani Kevin Poikani Kevin ("We Need to Talk About Kevin") on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen elokuva, jonka on ohjannut Lynne Ramsay. Se perustuu Lionel Shriverin samannimiseen romaaniin.
Lionel Shriver Shriver nousi maineeseen teoksellaan "We Need to Talk about Kevin" ("Poikani Kevin"). Ristiriitaisen vastaanoton saanut "Poikani Kevin" käsittelee naisen kaksinaista suhtautumista lapsen saantiin, kyvyttömyyttä rakastaa lasta ja sitä mikä tällaisesta lapsesta pahimmassa tapauksessa tulee. Shriver on myös The Guardianin kolumnisti. Kolumnipalstallaan hän on kirjoittanut muun muassa suhtautumisesta äitiyteen ja äitiydestä länsimaissa. Hän kävi Suomessa lokakuussa 2006 Helsingin Kirjamessuilla markkinoimassa kirjaansa "Poikani Kevin".
Torbjörn Kevin Kevin syntyi työnsuunnittelija Nils Torsten Kevinin ja Else Dolores Karlssonin perheeseen. Hän avioitui Marita Kristina Forteliuksen kanssa vuonna 1979 (ero 1986) ja May Valborg Karlssonin kanssa vuonna 1990. Ylioppilaaksi Kevin tuli 1970 ja valmistui valtiotieteen maisteriksi 1986. Hän toimi "Turun ylioppilaslehden" toimitussihteerinä 1975–1976, "Västra Nyland" -lehden toimitussihteerinä 1979–1981 ja "Jakobstads Tidning" -lehden päätoimittajana 1986–1987. "Åbo Underrättelsen" -lehdessä Kevin oli toimittaja 1977–1979, toimitussihteeri 1981–1985 ja varapäätoimittaja 1985–1986. Lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin 1987. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 2014 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle. Kevin sai Svenska kulturfondenin kulttuuripalkinnon vuonna 2000 ja Topeliuspriset-palkinnon vuonna 2001.
Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä Kevin seurusteli Mimin kanssa koko viimeisen lukiovuotensa ajan. Lukiosta valmistumisen jälkeen Kevin lähti valitettavasti toiseen osavaltioon yliopistoon. Kevin lähti Salemista syksyllä 2002 ja hänen suhteensa Mimin kanssa oli ohi.
Kevin Laffan Kevin Laffan (24. toukokuuta 1922 – 11. maaliskuuta 2003) oli Emmerdalen luoja ja alkuperäinen käsikirjoittaja. Hän kuoli 80-vuotiaana vuonna 2003 sydänleikkauksen jälkeiseen keuhkokuumeeseen. Kevin Laffan käsikirjoitti itse 262 Emmerdalen jaksoa, joista yhtään ei ole näytetty Suomessa.
Paholaisen asianajaja (elokuva) Elokuva kertoo nuoresta floridalaisesta lakimiehestä Kevin Lomaxista, joka ei ole hävinnyt vielä yhtäkään oikeudenkäyntiä. Kevin puolustaa opettajaa, jota syytetään oppilaansa hyväksikäytöstä. Oikeudenkäynnin aikana Kevin vakuuttuu opettajan syyllisyydestä mutta pitää hurjassa nousujohteessa olevaa uraansa tärkeämpänä ja voittaa lopulta jutun.
Kevin O’Neill Kevin O’Neill -nimisiä henkilöitä ovat:
Kevin Smith Kevin Smith -nimisiä henkilöitä ovat:
Kevin McCarthy Kevin McCarthy () oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Kevin Volans: Hunting:Gathering Kappaleet säveltänyt Kevin Volans.
Kevin Phillips Kevin Phillips voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Kevin Brodbin Kevin Brodbin (s. 1964) on irlantilainen käsikirjoittaja.
Kevin Cronin Kevin Cronin (s. 6. lokakuuta 1951 Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rock-muusikko, joka tunnetaan REO Speedwagon-yhtyeen laulaja-pianistina. Kevin Cronin on kuulunut REO Speedwagon-yhtyeen kokoonpanoon vuodesta 1972. Cronin on säveltänyt lähes kaikki yhtyeen kappaleet, muun muassa Keep On Loving You -balladin.
Kevin Dallman Kevin Dallman sai Kazakstanin kansalaisuuden vuonna 2010.
Kevin Johnson (täsmennyssivu) Kevin Johnson -nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:
Kevin Miller Kevin Miller voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:
EXOSAT EXOSATissa oli kolme samaan suuntaan suunnattua instrumenttia, joiden energia-alueet olivat 
0,05–2,5 keV, 2–20 keV ja 1–50 keV. Elliptisellä kiertoradalla (apogeum 191710 km, perigeum 347 km, inklinaatio 72,5 astetta) se pystyi mittaamaan eri röntgenlähteitä pitkän aikaa kutakin. Se mittasi myös röntgenlähteiden muuttuvuutta ja Auringon röntgensäteilyä.
Kevin Gill Kevin Gill (s. 20. syyskuuta 1961) on brittiläinen haulikkoampuja.
Kevin Jonas Hänen vanhempansa ovat Denise ja Paul Kevin Jonas sr. Hänet kasvatettiin Wyckoff, New Jerseyssä ja hänessä on irlantilaista, italialaista, saksalaista ja Cherokee intiaanin verta. Hän on 175 senttimetriä pitkä. Hän soittaa Jonas Brothers -yhtyeessä kitaraa, mutta sen lisäksi hän laulaa myös taustoja. Kevinin lempinimiä ovat Kev ja K2. Hän näytteli Camp Rock -elokuvassa Jasonia. Kevin pitää High School Musical -elokuvista. Disney Channelilla pyörii sarja, joka kertoo Jonas Brothers -yhtyeen When you look me in the eyes -kiertueesta.Disney Channelilla pyörii JONAS, jossa Jonas Brothers esiintyy.
Kevinillä on myös kolme veljeä, Joseph Adam, Nicolas Jerry ja Franklin Nathaniel.
Kevin Abbring Kevin Abbring (s. 20. tammikuuta 1989 Eindhoven) on hollantilainen ralliautoilija.
Kevin Giovesi Kevin Giovesi (s. 8. marraskuuta 1993 Rho) on italialainen moottoriurheilija.
Kevin López Kevin López (s. 12. kesäkuuta 1990) on espanjalainen keskimatkojen juoksija.
Kevin Shields Myös Kevin Shieldsin nuoremmalla veljellä Jimi Shieldsillä on ura muusikkona.
Kevin Ceccon Kevin Ceccon (s. 24. syyskuuta 1993 Clusone) on italialainen moottoriurheilija.
Kevin Zegers Elokuussa 2013 Kevin meni naimisiin Jaime Feldin kanssa, jonka kanssa hän on ollut yhdessä pidemmän aikaa.
Kevin Costner Kevin Costner soittaa myös musiikkia muun muassa Modern West -yhtyeen kanssa.
Kevin Richardson Kesäkuussa 2006, Kevin jätti Backstreet Boysit "siirtyäkseen elämässään seuraavaan lukuun".
Britney and Kevin: Chaotic Britney and Kevin: Chaotic on eteläkorealainen UPN tuottama televisiosarja.
Kevin O’Neill (koripallovalmentaja) Kevin O'Neill (s. 24. tammikuuta 1957 Malone) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja.
Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa Herra ja rouva McCallister heräävät aamulla, ja tajuavat nukkuneensa pommiin. Lentokentän ihmisvilinässä Kevin eksyy perheestään ja päätyy New Yorkiin matkalla olevaan koneeseen. Perillä Kevin huomaa erehdyksensä. Hänellä on mukanaan isänsä luottokortti, jolla hän majoittautuu Plaza Hoteliin. Kevinin isä huomaa korttinsa kadonneen ja ilmoittaa sen varastetuksi. Hotellin henkilökunta saa tämän selville ja näin Kevin syyllistyy varkauteen käytettyään korttia.
Roistot Harry ja Marv ovat sattumalta myös saapuneet kaupunkiin ja yrittävät päästä Kevinistä eroon. Harry ja Marv aikovat murtautua lelukauppaan, mutta kun Kevin kuulee tämän, hän päättää pysäyttää roistot. Samalla Kevin tutustuu salaperäiseen naiseen, jolla on ystävinä kymmenittäin kyyhkysiä.
Elokuvan tuotto oli ensi-iltaviikonloppuna 31,1 miljoonaa dollaria. Sitä esitettiin 2 222 eri teatterissa ja se tuotti keskimäärin 14 008 dollaria teatteria kohti. Vaikka alku vaikutti paremmalta kuin "Yksin kotona" -elokuvassa, lopullinen tuotto jäi pienemmäksi. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 358 991 681 dollaria.
Kevin Séraphin Kevin Séraphin (s. 7. joulukuuta 1989 Cayenne, Ranskan Guayana) on ranskalainen koripalloilija.
Helsingin valtaus Helsingin valtaus oli 11.–13. huhtikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu, jossa Saksan Itämeren-divisioona valtasi punaisten hallussa olleen Helsingin. Saksalaiset olivat nousseet maihin hieman yli viikkoa aikaisemmin Hangossa ja edenneet sen jälkeen kohti Helsinkiä, jossa taistelut huipentuivat kantakaupungissa käytyihin kiivaisiin katutaisteluihin. Saksalaisten apuna oli myös suomalaisia valkoisia, joiden osuus kuitenkin jäi pieneksi. Helsingin valtauksen aikana sai surmansa noin 400 punaista, 60 saksalaista ja 20 valkoista. Lisäksi tuhansia antautuneita punaisia joutui vankileireille.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Saksan interventio alkoi maaliskuun alussa tehdyllä Ahvenanmaan miehityksellä ja jatkui huhtikuussa "Itämeren-divisioonan" ja "Osasto Brandensteinin" maihinnousuilla sekä niitä seuranneilla sotatoimilla Uudellamaalla, Kanta- ja Päijät-Hämeessä ja Kymenlaaksossa. Saksalaiset etenivät Hangosta Helsingin kautta Hämeenlinnaan sekä Loviisasta Lahteen ja pakottivat viimeiset punakaartilaiset antautumaan Kymenlaaksossa toukokuun alussa, jonka jälkeen sisällissodan sotatoimet olivat ohitse. Suurin yksittäinen operaatio oli Helsingin valtaus, lisäksi saksalaiset ottivat haltuunsa muun muassa Hyvinkään, Riihimäen, Hämeenlinnan ja Lahden. Saksalaisten tappiot olivat yhteensä 360 kaatunutta.
Oulun valtaus Oulun valtaus oli Suomen sisällissodan alkuvaiheissa käyty taistelu valkoisten ja punaisten välillä. Ratkaisutaistelu käytiin 3. helmikuuta 1918.
Vaasan valtaus Vaasan valtaus oli 28. tammikuuta 1918 tapahtunut Suomen sisällissodan sotilasoperaatio, jossa valkoiset valtasivat Vaasassa toimineet venäläiset varuskunnat ja ottivat kaupungin hallintaansa. Kyseessä oli osa kenraali C. G. E. Mannerheimin määräämää Pohjanmaan venäläisvaruskuntien aseistariisuntaa, jota valkoisten historiankirjoituksessa on pidetty myös niin sanotun vapaussodan alkuna.
Oulun valtaus Oulun valtaaminen oli Pohjois-Suomen suurin taistelu Suomen sisällissodassa. Kun Tornio vallattiin 6. helmikuuta, olivat rautatieyhteydet Ruotsiin ja Suomi Pohjanmaalta ylimpään Lappiin asti valkoisten hallinnassa.
Jon Oscar Esti Esti toimi Helsingin Ruotsalaisen teatterin lavastajana 1905–1915. Hän oli erään elokuvayhtiön palveluksessa mainostaiteilijana 1935–1941 ja tämän jälkeen vapaana taiteilijana asuen Pyhtäällä, jossa hänellä oli oma ateljee Tuuskissa Munapirtin kylässä. Hän maalasi pääasiassa muotokuvia ja maisemia. Esti osallistui vuonna 1905 ns. Grafton-kivääreiden salakuljetukseen Suomessa ja ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi jääkärivärvärinä. Suomen sisällissodan aikana hän osallistui valkoisten joukoissa huhtikuussa 1918 Helsingin valtaukseen.
Hämeenlinnan valtaus Hämeenlinnan valtaus oli 26. huhtikuuta 1918 tapahtunut Suomen sisällissodan sotilasoperaatio, jolloin Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat Hämeenlinnan sitä kolmen kuukauden ajan hallinneilta punaisilta. Saksalaiset saivat kaupungin haltuunsa ilman suuria taisteluja, kun kaupungissa olleet tuhannet punaiset pakenivat heidän edeltään kohti pohjoista. Kiivaimmat taistelut käytiin keskustan itäpuolella, kun punakaartilaiset yrittivät suojata Hämeenlinnasta poistuvia pakolaisia.
Suomen sisällissodan naiskaartit Helmikuun alkupäivinä perustettu Helsingin naiskaarti eli ns. ”Helsingin kuolemanpataljoonan” naiskomppania oli jäsenmäärältään suurin naiskaarti, johon kuului yhteensä 466 naista. Erilaisissa huolto- ja vartiotehtävissä toimineet kaartilaiset joutuivat ensimmäistä kertaa taisteluun, kun Hangossa maihinnousseet saksalaiset etenivät Helsinkiin huhtikuun 10. päivän jälkeen. Tarinoiden mukaan he kävivät kiivasta puolustustaistelua Vesilinnanmäellä, mutta koska naiskaartin tappiot jäivät koko Helsingin taistelun aikana pieniksi, ovat kertomukset todennäköisesti liioiteltuja.
Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaus Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaus (13.–15. helmikuuta 1990) oli spontaanisti alkanut talonvaltaus, jossa noin kahdeksansataa Helsingin yliopiston opiskelijaa ja henkilökuntaan kuuluvaa valtasi Fabianin- ja Yliopistonkadun risteyksessä sijaitsevan yliopiston hallintorakennuksen kolmannen ja neljännen kerroksen. Valtaus alkoi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan järjestämän mielenosoituksen päätyttyä.
Suomi Tammikuun 1918 aikana keväästä 1917 lähtien kiihtynyt vastakkainasettelu kärjistyi punaisten ja valkoisten väliseksi sisällissodaksi 27. tammikuuta 1918. Suomi jakaantui Kansanvaltuuskunnan Etelä-Suomea Helsingistä käsin hallitsemaan punaiseen Suomeen ja Suomen Senaatin Keski- ja Pohjois-Suomea Vaasasta käsin hallitsemaan valkoiseen Suomeen. Sisällissodassa valkoiset saivat merkittävää tukea keisarilliselta Saksalta ja punaiset Neuvosto-Venäjän bolševikeilta. Sotaan osallistui vajaat 200 000 suomalaista ja noin 20 000 ulkomaista sotilasta. Suomalaisarmeijoissa merkillepantavaa oli alaikäisten lapsisotilaiden suuri osuus, ja myös naisten osallistuminen sotaan. Valkoiset voittivat sodan. Tämä oli seurausta punakaartien alkeellisesta taistelutaidosta, saksalaisten laatuyksiköiden ja suomalaisjääkäreiden antamasta sotilaallisesta tuesta Vaasan senaatille ja sen käytössä olleista ammattiupseereista, jotka mahdollistivat heikosti koulutettujen suojeluskuntien ja asevelvollisten joukkojen tehokkaamman käytön. Valkoisen armeijan voittoon päättynyt taistelu Tampereen kaupungista ja Saksan armeijan osastojen maihinnousut Hangossa ja Loviisassa sekä saksalaisten suorittama Helsingin valtaus olivat sodan kannalta ratkaisevat tapahtumat. Sodan molemmat osapuolet harjoittivat poliittista terroria yhtenä sodankäynnin muotona. Terrorissa sai surmansa kaikkiaan noin 11 000 – 13 000 uhria. Sodan jälkeen noin 70 000 punaista ja punaiseksi epäiltyä suljettiin vankileireille, valtiorikosoikeuksien tuomittaviksi. Vuoden 1918 sisäisen sodan romahduttaman elintarviketilanteen ja hävinneen osapuolen huonon kohtelun vuoksi leireillä menehtyi kesän 1918 aikana nälkään ja tauteihin (erityisesti espanjantautiin) noin 13 000 henkeä. Sisällissodassa sai surmansa kaikkiaan noin 37 000 ihmistä.
Ivar Ståhle Suomen sisällissodan aikana Ståhle osallistui tammi–helmikuun vaihteessa Itä-Uudenmaan taisteluihin muun muassa Sipoossa ja oli hieman myöhemmin mukana ns. Pellingin retkellä, jolloin Helsingin ja Itä-Uudenmaan suojeluskuntalaisia vetäytyi aluksi Porvoon saaristoon ja sieltä edelleen jäätyneen Suomenlahden yli Viroon.
Kokkolan valtaus Kokkolan valtaus tapahtui Suomen sisällissodan aikana 29.–30. tammikuuta 1918. Kyseessä oli osa valkoisten Pohjanmaalla käynnistämää venäläisten varuskuntien aseistariisuntaa ja valtausta. Eri puolilta Keski-Pohjanmaata kootut suojeluskuntalaiset Valkoiset tekivät aluksi epäonnistuneen hyökkäyksen Kokkolassa toimineeseen varuskuntaan, mutta saivat kaupungin haltuunsa seuraavana päivänä, kun venäläiset antautuivat neuvottelujen jälkeen. Kokkolan punakaarti ei osallistunut sotatoimiin, mutta satoja työväenjärjestöjen jäseniä vangittiin kuitenkin valtauksen jälkeisinä päivinä.
Aksel Aarre Aksel Nikanor Aarre (ent. Davidsson, s. 5. marraskuuta 1880 Tuusula) oli suomalainen muurari ja entinen Suomen kaartin sotilas, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Helsingin punakaartin A-komppanian päällikkönä. Aarre on tunnettu osallisuudestaan Noormarkussa tapahtuneeseen ns. Koliahteen joukkomurhaan, jonka päätekijänä häntä on virheellisesti pidetty. Todellisuudessa Aarre ei kuitenkaan ollut tapahtumapaikalla.
Helsingin punakaarti Helsingin punakaarti oli vuosina 1905–1906 ja 1917–1918 Helsingissä toiminut puolisotilaallinen järjestö, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana oli osa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijaa. Helsingin punakaarti sai alkunsa vuoden 1905 suurlakon yhteydessä ja lakkautettiin vajaata vuotta myöhemmin Viaporin kapinan jälkimainingeissa. Vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen seurauksena Suomen suuriruhtinaskuntaan perustettiin työväen järjestyskaarteja ja tammikuussa 1918 Helsingin työväen järjestyskaarti orgaisoitiin uudelleen Helsingin punakaartiksi. Sisällissodan alkaessa 26. tammikuuta se yhdistettiin muualla Suomessa toimineiden työväen järjestyskaartien kanssa Suomen punaiseksi kaartiksi. Helsingin punakaarti oli suurin kaikista Suomen punakaarteista. Sillä oli jäseniä noin 8 000–10 000, joka muodosti noin 10% punaisen armeijan kokonaisvahvuudesta. Helsingin punakaartin komppaniat osallistuivat taisteluihin kaikilla sisällissodan rintamilla Pohjanlahdelta 
Karjalan kannakselle.
New Orleansin valtaus New Orleansin valtaus oli Yhdysvaltain sisällissodassa 25. huhtikuuta - 1. toukokuuta 1862 tapahtunut valtaus, jossa Unionin armeija valtasi suuren New Orleansin kaupungin Konfederaation armeijalta ilman aseellista vastarintaa. Valtaushetkellä kaupungissa olleet Konfederaation joukot olivat Unionin joukkoihin nähden niin alimiehitettyjä ja -varustettuja, että joukkoja komentanut Mansfield Lovell näki parhaaksi paeta kaupungista ennen taistelun alkamista.
Observatorion valtaus Helsingin yliopiston observatorion valtaus oli opiskelijaradikalismiin ja Helsingin yliopiston tähtitieteen laitoksen sisäisiin erimielisyyksiin liittyvä tapahtuma vuonna 1969.
Helsingin valtaus Vaikka punaiset olivat antautuneet jo edellisenä iltana, kuului keskustassa hajanaisia laukauksia vielä voitonparaatin aikanakin. Myöskään laivaston edustaja ei ollut mukana paraatissa, koska vara-amiraali Hugo Meurerin venettä ammuttiin. Saksalaisaluksia tulitettiin Helsingin edustalle jääneistä laivoista, joissa oli ilmeisesti Brest-Litovskin rauhansopimusta protestoivia venäläisiä. Saksalaisten juhlallisuudet eivät sopineet Mannerheimille eikä muille valkoisille, joten he pitivät oman voitonparaatinsa kuukautta myöhemmin 16. toukokuuta. Sen on katsottu olleen tärkeän tekijän ns. vapaussotamyytin rakentamisessa, jolloin Helsingin valloituksen pääosaan nostettiin ensimmäistä kertaa saksalaisten sijasta suomalainen talonpoikaisarmeija sekä vapaaehtoiset suojeluskuntajoukot.
Helsingin Osakepankki HOP:n vuonna 1985 tapahtunut valtaus oli Suomen ensimmäinen aito yrityskaappaus.
Ture Brommels Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ja sijoitettiin joukkueenjohtajaksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 1. eskadroonan 3 joukkueeseen. Sisällissodassa hän osallistui joukkueensa johtajana osaa taisteluihin Terijoella, Härkölässä (patterin valtaus) ja Kaislahdessa, jossa hän kaatui 28. huhtikuuta 1918. Hänet on haudattu Mustasaaren sankarihautaan.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Teknisen ja taktisen ylivoimansa ansiosta saksalaiset laskivat pystyvänsä nopeasti katkaisemaan punaisen Suomen kahtia Riihimäellä, ja kun valkoiset samaan aikaan piirittivät Tamperetta, olisivat Varsinais-Suomen ja Satakunnan punakaartit jääneet mottiin. Helsingin valtaaminen oli myös saksalaisten omien strategisten etujen mukaista, sillä se pakottaisi venäläiset vetämään Viaporissa talvehtineet joukkonsa nopeasti pois ja näin Suomenlahti vapautuisi heidän käyttöönsä. Ennen maihinnousua von der Goltz oli vielä huolissaan Turun seudusta, jossa arvioitiin olevan noin 2 000:n punakaartilaisen reservi. Tämän vuoksi hän määräsi Ahvenanmaalla olleen jääkäripataljoonan hyökkäämään maihinnousupäivänä Turkuun, josta oli tarkoitus edetä Saloon ja lopulta yhtyä Länsi-Uudellamaalla oleviin Itämeren-divisioonan pääjoukkoihin. Turun valtaus oli sisältynyt myös Ludendorffin suunnitelmaan. Operaatio ei kuitenkaan onnistunut, kun punaiset löivät saksalaiset Nauvon taistelussa 4. huhtikuuta, jonka jälkeen nämä jättivät Turun suunnan.
Riihimäen valtaus Riihimäen valtaus oli 22. huhtikuuta 1918 tapahtunut Suomen sisällissodan sotilasoperaatio, jolloin Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat tuolloin vielä Hausjärven pitäjään kuuluneen Riihimäen taajaman sitä kolmen kuukauden ajan hallinneilta punaisilta. Taistelu tunnetaan niin sanotusta ”Riihimäen pamauksesta”, kun rautatieasemalla seissyt punaisten ammusjuna räjähti saksalaisten ampuman tykistökranaatin osumasta aiheuttaen valtavia tuhoja. Räjähdyksen jälkeen punaisten vastarinta lamaantui lähes kokonaan ja saksalaiset saivat kylän haltuunsa ilman suuria taisteluja. Valtauksen aikana kaatui viisi saksalaissotilasta. Punaisia kuoli arviolta 60–100, joista suurin osa ilmeisesti räjähdyksessä.
Saksan interventio Suomen sisällissodassa Saksalaiset jatkoivat hyökkäystään aikaisin huhtikuun 13. päivän aamuna, jolloin Helsingin edustalle ankkuroitunut laivasto-osasto alkoi pommittaa punaisten viimeisiä vastarintapesäkkeitä. Kruununhaassa käytiin aluksi kiivaita taisteluja, mutta vastarinnasta huolimatta punaisten päämaja Smolnassa joutui antautumaan jo kello 7 aamulla. Punaisten hallussa olivat nyt enää itäiset Siltasaaren ja Kallion työläiskaupunginosat, joita saksalaisten tykistö moukaroi niin, että muun muassa Helsingin työväentalon torni syttyi palamaan. Lopulta Kallion kirkon torniin nostettiin valkoinen lippu kello 14 ja viimeisetkin punaiset luovuttivat aseena puoli seitsemään mennessä. Kaikkiaan saksalaisille antautui yli 6 000 punaista, joista kuitenkin vain pieni osa oli aseistettuja punakaartilaisia. Heidät koottiin seuraavien päivien aikana Suomenlinnan vankileirille. Helsingin taistelussa kaatui kaikkiaan 54 saksalaista. Punaisten tappiot olivat noin 400 kaatunutta, joista 20–50 oli Pikku Huopalahdessa teloitettuja. Helsingissä ei kuitenkaan nähty Tampereen ja Viipurin taistelujen yhteydessä tapahtuneita joukkoteloituksia, vaan saksalaiset pyrkivät jopa hillitsemään valkoisten intoa ampua antautuneita punakaartilaisia. Siviiliuhreja Helsingin valtaus vaati noin 20.
Luettelo jääkäreistä C (5. toukokuuta 1890 Tammisaaren maalaiskunta – 25. syyskuuta 1956) oli suomalainen jääkäri ja tilanomistaja. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Felix Ferdinand Collin ja Hulda Amalia Boström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Edith Josefina Öhmanin kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverket i Helsingfors-nimisestä oppilaitoksesta vuonna 1912 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 28. syyskuuta 1915. Hänet komennettiin Suomeen tammikuussa 1916 ja oli Helsingin suojeluskunnassa kouluttajana, josta hän palasi Saksaan pataljoonan täydennysjoukkoon 11. toukokuuta 1916. Ennen Suomen sisällissotaa hän palasi kouluttajaksi Helsingin suojeluskuntaan ja sisällissodan aikana toimi Länsi-Uudellamaalla ns. rintaman takaisissa joukoissa. Sisällissodan jälkeen hän viljeli tilaansa Dragsvikissä ja vuodesta 1932 alkaen Siuntiossa Maaseudun keskinäisen palovakuutusyhtiön palveluksessa. Hän on toiminut valtion verotuslautakunnan puheenjohtajana Snappertunassa ja Tammisaaren maalaiskunnassa sekä Tammisaaren maalaiskunnan kirkko- ja kunnanvaltuustoa jäsenenä, kunnallislautakunnan varaesimiehenä sekä holhouslautakunnan puheenjohtajana. Hänet on haudattu Tammisaareen. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali.
Ragnar Heikel Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 9. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet komennettiin Suomeen 8. kesäkuuta 1915. Hän oli Helsingissä perustamassa ylioppilasaktivistien tiedustelu- ja värväystoimistoa, ns. Liisankadun toimistoa, ja toimi siellä jouluun 1915 saakka ja sen jälkeen sisällissodan alkuun saakka Tukholmassa ja Haaparannassa Saksan meriesikunnan ja yleisesikunnan Tukholman toimistojen antamissa tehtävissä. Suomeen hän palasi 4. helmikuuta 1918 Tornion kautta ja liittyi suojeluskuntajoukkoihin.
Karjalan rintama (Suomen sisällissota) Karjalan rintama oli silloisen Viipurin läänin alueelle muodostunut Suomen sisällissodan rintama. Punaiset kutsuivat sitä nimellä ”itäinen rintama”, mutta myöhempään käyttöön on yleistynyt valkoisten käyttämä nimitys. Karjalan rintama on myöhemmässä tutkimuksessa jaettu vielä neljään eri osaan eli Joutsenon, Antrean, Keski-Kannaksen ja Raudun rintamalohkoihin. Suurimmat taistelut käytiin Antrean ja Raudun rintamilla, joista jälkimmäiseen osallistui myös runsaasti punaisten puolella taistelleita venäläisiä joukkoja. Merkittävä sotatoimi oli myös valkoisten tekemä Viipurin valtaus.
Aarne Laitakari Laitakari kävi Suomen sisällissodan aikana 1918 ns. Vöyrin sotakoulun ja osallistui taisteluihin Etelä-Suomessa. Jatkosodan aikana hän toimi Itä-Karjalan sotilashallinnon geologisen toimiston päällikkönä ja hänet ylennettiin luutnantiksi 1942.
Helsingin valtaus Vaikka kyseessä oli Suomen pääkaupunki, ei operaatio ollut sodan lopputuloksen kannalta merkittävä. Sitä on pidetty jopa sotilaallisesti turhana, koska punaisten häviö oli ratkennut jo vajaata viikkoa aikaisemmin päättyneessä Tampereen taistelussa. Punaisten sodanjohdon ajatuksena kuitenkin oli, että Helsingissä tehtäisiin vastarintaa mahdollisimman pitkään ja näin viivytettäisiin saksalaisten etenemistä, jotta Länsi-Suomesta ehdittäisiin vetämään joukkoja ja ryhmittämään niitä uudelleen Kymijoen itäpuolelle. Myös valkoisen armeijan johtaja Mannerheim vastusti saksalaisten hyökkäystä Helsinkiin, koska hän halusi valloittaa kaupungin itse.
Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaus Valtaus sai aikaan huomattavaa liikehdintää poliittisessa kentässä ja valtauksen alkua seuraavana päivänä opetusministeri Christoffer Taxellin lisäksi useiden eduskuntaryhmien edustajat kävivät tapaamassa valtaajia. Eduskuntaryhmien kannanotot ja lupaukset kuultuaan valtaajat äänestivät valtauksen päättämisestä ja kaksi vuorokautta valtauksen alkamisesta valtaus päätettiin lopettaa toistaiseksi. Valtauksen aikana opiskelijat keräsivät lähes 7 000 nimen adressin tavoitteensa puolesta.
Theodor Segersven Emil Theodor Segersven (26. elokuuta 1878 Helsinki – 25. helmikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni, joka oli Suomen sisällissodan aikana ns. "Volynetzin retkikunnan" johtajana.
Savon rintama Savon rintama oli yksi Suomen sisällissodan rintamista, joka muodostui helmikuun 1918 puoliväliin mennessä Kuopion, Mikkelin ja Viipurin läänien alueelle. Pääasiallinen rintamalinja kulki Savon radalla Mäntyharjun ja Valkealan pitäjien välissä, mutta sivurintamia oli myös Savitaipaleella ja Taipalsaaressa sekä Hämeen läänin puolella Heinolassa. Lisäksi rintaman merkittävimpiin sotatoimiin liittyi muun muassa valkoisten helmikuinen Varkauden valtaus. Savon rintaman taisteluissa kaatui noin 300 valkoista ja 600 punaista.
Helsingin punakaarti Yhteiskunnallisen tilanteen edelleen kärjistyttyä Suomen itsenäistymisen jälkeen organisoitiin Helsingin työväen järjestyskaarti 6. tammikuuta 1918 uudelleen ja siitä muodostettiin Helsingin punakaarti. Se valtasi päämajakseen entisen kenraalikuvernöörin talon, jota pietarilaisen esikuvansa mukaan ryhdyttiin kutsumaan Smolnaksi. Valtaus oli yksi syistä, jonka vuoksi porvarienenmmistöinen eduskunta julisti 25. tammikuuta suojeluskunnat hallituksen virallisiksi joukoiksi. Tämä puolestaan katsottiin työväenliikkeen taholta avoimeksi sodanjulistukseksi, johon seuraavana iltana vastattiin julistamalla vallankumous alkaneeksi. Muualla maassa toimineet työväen järjestyskaartit ja Helsingin punakaarti yhdistettiin Suomen punaiseksi kaartiksi, josta tuli työväenjärjestöjen ja sosialidemokraattisen puolueen armeija. Helsingin punakaarti varustautui venäläisiltä saaduilla aseilla, jonka jälkeen se miehitti pääkaupungin keskeiset rakennukset varhain aamulla 28. tammikuuta. Merkittävimmät porvarpoliitikot sekä pääosa suojeluskuntalaisista pakeni kaupungista, joka jäi nyt punaisten haltuun.
Hämeenlinnan valtaus Hämeenlinnan suojeluskunta perustettiin lokakuussa 1917 ja myös kaupungin punakaarti aloitti toimintansa vielä ennen yleislakkoa marraskuun alkupäivinä. Sisällissodan sytyttyä Hämeenlinnassa pidettiin työväestön kokous 27. tammikuuta, jossa kuitenkin tehtiin vain päätös jäädä seuraamaan tilanteen kehittymistä. Erityisesti työväenliikkeen vanhemmat kannattajat olivat aseelliseen kapinaan ryhtymistä vastaan. Myös "Hämeen Voiman" toimittaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja Heikki Välisalmi varoitti ryhtymästä kapinaan. Kaksi päivää myöhemmin punakaartin ylipäällikkö Eero Haapalainen soitti Helsingistä ja kehoitti paikkakuntalaisia valtaamaan lääninhallituksen. Vielä saman päivän aikana Turusta saapui Tuomas W. Hyrskymurron johtama 30 punakaartilaisen osasto, joka otti kaupungin haltuunsa. Heidän joukkoonsa liittyi myös Hämeenlinnan punakaartilaisia. Punakaartin esikunta majoittui keskustassa toimineeseen hotelliin. Lääninhallituksen lisäksi he ottivat haltuunsa muun muassa kaupungin puhelinkeskuksen sekä Suomen Pankin haarakonttorin. Suomen kasarmeille puolestaan perustettiin punaisten sotilassairaala. Hämeenlinnan noin 50 suojeluskuntalaista onnistuivat pääsemään valkoisten puolelle, jossa he liittyivät Hans Kalmin pataljoonaan.
Huruslahden arpajaiset Huruslahden arpajaisina tunnettu tapahtuma liittyy Suomen sisällissotaan ja kuuluu osana ns. valkoiseen terroriin. Kyse on välittömästi Varkauden kauppalasta käydyn taistelun jälkeen valkoisten rankaisu- ja kostotoimena suorittamista punaisten teloituksista. Huruslahden arpajaisina tunnetussa tapahtumassa teloitettiin noin 90 punaista ilman minkäänlaista oikeudenkäyntiä. Arpajais-nimitys tosin on hieman harhaanjohtava, koska teloituksissa noudatettiin tietynlaista logiikkaa.
Suomen sisällissodan alkamisen jälkeen Varkauden kauppalan alueella punaiset ottivat vallan. Sisällissodille tyypilliseen tapaan punakaartilaiset syyllistyivät erilaisiin väkivallantekoihin ja mm. omaisuuden takavarikointiin.
Suomen panssaridivisioona Pääartikkeli: Laatokan Karjalan valtaus 1941 ja Itä-Karjalan valtaus 1941
Kaustinen Suomen sisällissotaa ei Kaustisella pahemmin sodittu, vaikkakin Kaustisen miehet osallistuivat siihen muualla. Ensimmäinen sotatoimi oli Kokkolan valtaus, johon Perhonjokilaaksosta osallistui 60 kaustislaista. Muualla Suomessa käytyihin taisteluihin osallistui vapaaehtoisina helmikuussa 1918 ainakin 32 kaustislaista. Kaustislaiset osallistuivat Valkoisen armeijan sotatoimiin Virroilla ja taisteluihin Näsijärven kahta puolta. Tampere oli sisällissodan tärkein taistelupaikka. Tampereen valtaukseen osallistui yli nelisenkymmentä kaustislaista. Hauhon taistelu koitui murheen päiväksi Kaustisen miehille. Kolmisenkymmentä osallistui taisteluihin ja heistä kaatui viisi. Karjalassa kaustislaiset osallistuivat Raivolan, Kuokkalan, Ollilan, Terijoen ja Rajajoen taisteluihin. Viipurin valtauksessa oli ainakin kaksikymmentä kaustislaista.
Mouhun–Hillosensalmen taistelut Mouhun–Hillosensalmen taistelut olivat Suomen sisällissodan taisteluja, jotka käytiin Mäntyharjulla ja Valkealassa 5. maaliskuuta 1918. Valkoisten tarkoituksena oli vallata samanaikaisesti Mouhun kylä ja sen eteläpuolella sijainnut Hillosensalmen rautatieasema Savon radan varrella. Näin he olisivat saaneet motitettua Savon rintamalla toimineet punaiset ja päässeet hyökkäämään etelään kohti tärkeää Kouvolan risteysasemaa. Valkoiset onnistuivat saamaan Mouhun haltuunsa, mutta Hillosensalmen valtaus ei onnistunut ja näin Savon rintamalinja jäi sodan loppuun saakka Mouhun ja sen eteläpuolisen Voikosken välille.
Vanhan valtaus Vanhan valtaus oli tapahtuma, jossa päivää ennen Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan 100-vuotisjuhlia opiskelijaoppositio valtasi juhlapaikaksi ajatellun Vanhan ylioppilastalon 25. marraskuuta 1968 kello 17.13 ja vaati muutoksia yliopiston hallintoon ja opetuksen sisältöön. Ryhmässä oli useita nykyisiä poliittisia vaikuttajia kuten Erkki Tuomioja.
Maexmontanin viinatehdas Maexmontanin viinatehdas oli Helsingin Siltavuorenrannassa sijainnut viinatehdas. Se tuhoutui Helsingin valtauksen yhteydessä Suomen sisällissodassa 12.4.1918.
Rory O’Connor Rory O’Connor (1883 Dublin – 8. joulukuuta 1922 Dublin) oli irlantilainen aktivisti ja Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) upseeri. Hänen johtamansa Dublinin oikeustalon valtaus viime kädessä johti Irlannin sisällissodan puhkeamiseen kesäkuussa 1922.
Mobilenlahden taistelu Valtaamalla linnoitukset pohjoisvaltiot katkaisivat Mobilen yhteydet avomerelle, vaikka kaupungin valtaus onnistui vasta 12. huhtikuuta 1865. Mobilenlahden taistelu oli sisällissodan viimeinen isompi meritaistelu. Farragut ylennettiin voiton ansiosta vara-amiraaliksi.
Ernst Ehrnrooth Ernst Hjalmar Ehrnrooth (10. heinäkuuta 1871 Nastola – 7. kesäkuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori, oikeuslääketieteen professori, Helsingin yliopiston oikeuslääkeopin ylimääräinen professori 1904–1940 ja virkaatekevä professori 1940–1946. Hän toimi myös Kivelän sairaalan ylilääkärinä vuosina 1905–1940. Sisällissodan aikana Ehrnrooth toimi valkoisten ns. vihreässä pataljoonassa ylilääkärinä.
Punajääkärit Punajääkärit tai punaiset jääkärit olivat jääkäriliikkeeseen osallistuneita, Jääkäripataljoona 27:ssä koulutettuja, vasemmistolaisesti suuntautuneita työläisjääkäreitä. Osa heistä taisteli punaisten puolella Suomen sisällissodassa. Heistä annettu kuva on sävyttynyt sisällissodan voittajapuolen kannan mukaiseksi. Tutkimusta heistä on tehty verraten vähän.
Ruotsinkielisten pfadfindereitten ja suomenkielisten "rivijääkäreitten" välillä oli eri syistä ristiriitoja. Ns. jääkärioppositio järjestäytyi kesäkuussa 1917 pataljoonanneuvostoksi, jonka perustamiseen oli otettu vaikutteita Venäjällä samoihin aikoihin muodostuneista sotamiesneuvostoista. Pataljoonanneuvostoon kuului esimerkiksi Juho Kemppainen.
Anarkismi Anarkistisen toiminnan huippukautena Suomessa pidetään vuosia 1906–1909. Vuoden 1905 suurlakon yhteydessä perustettujen ensimmäisten punakaartien lakkauttamisen jälkeen Suomen suuriruhtinaskunnassa alkoi useiden maanalaisten ryhmien aseellinen toiminta tsaarinvaltaa vastaan. Osa ryhmistä oli anarkistisia ja ne osallistuivat erilaisiin terroritekoihin yhdessä muiden työläisaktivistien ja porvarillisen Aktiivisen vastustuspuolueen kanssa osana aktivistiliikettä. Syksyyn 1909 mennessä ryhmien toiminta hiipui, kun useita niiden jäseniä oli surmattu ja vangittu tai he olivat lähteneet maanpakoon. 1910-luvun merkittävimmäksi anarkistiksi nousi kuopiolaissyntyinen asianajaja Jean Boldt, joka aikaisemmin oli tunnettu teosofina. Kesäkuussa 1917 anarkistit valtasivat Helsingin Nikolainkirkon, jonka portailla Boldt oli jo keväästä lähtien pitänyt puheita. Valtaus päättyi Boldtin pidätykseen ja sitä seuranneisiin mellakoihin, joissa loukkaantui kolme miliisiä. Anarkistien kokoukset jatkuivat kuitenkin Senaatintorilla vielä koko kesän ajan, vaikka viranomaiset olivat sulkeneet Boldtin Niuvanniemen mielisairaalaan. Helsingissä majailleet venäläiset sotilaat puolestaan perustivat kesällä 1917 nykyisen Postitalon paikalla sijainneeseen tehtaaseen niin sanotun "Anarkistiklubin". Loppuvuodesta venäläisten anarkistien hallussa oli hetken aikaa myös Katajanokan Kasino, ennen kuin punaiset valtasivat sen tammikuussa 1918. Sisällissodan aikana saman vuoden maaliskuussa kuoli anarkistien ja punakaartilaisen miliisin välisessä välikohtauksessa yksi venäläinen ja yksi suomalainen anarkisti. Eräiden arvioiden mukaan Suomessa majailleen venäläisen sotaväen joukossa oli jopa enemmän anarkisteja kuin bolševikkejä. Jotkut venäläiset anarkistit osallistuivat myös sisällissotaan punaisten puolella. Helmikuussa 250 Tsentrobaltin anarkistimatruusia oli mukana Ruoveden taistelussa.
Helsingin valtaus Helsingin menetettyään punaisten puolustuksen johto siirtyi Riihimäelle, jossa sen päällikkönä toimi maalari ja kansanedustaja Efraim Kronqvist. Saksalaiset puolestaan hyökkäsivät Helsingistä pohjoiseen jo 15. huhtikuuta ja valtasivat Klaukkalan neljä päivää myöhemmin, jatkaen sieltä edelleen kohti Hämeenlinnaa. Samaan aikaan Loviisassa maihinnoussut saksalainen Osasto Brandenstein eteni Itä-Uudeltamaalta Lahteen, jonne päätyivät myös Helsingin seudulta paenneet punaiset. Helsinki jäi saksalaisten vaikutusvallan alaiseksi aina keisari Vilhelm II:n kukistumiseen ja ensimmäisen maailmansodan päättymiseen saakka. Rüdiger von der Goltzista oli maan virallinen edustaja Suomessa, hän asui aluksi Hotelli Kämpissä ja sen jälkeen Kesärannassa.
Karjalankannaksen valtaus 1941 Karjalankannaksen valtaus 1941 oli taistelu jatkosodan hyökkäysvaiheessa. Siinä Suomen puolustusvoimat miehitti talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Suomen Neuvostoliitolle menettämän pohjoisen Karjalankannaksen, mutta myös pohjoisimman osan eteläistä kannasta. Hyökkäys jakaantui kolmeen osaan:
Itä-Karjalan valtaus 1941 Itä-Karjalan valtaus 1941 on nimitys Suomen puolustusvoimien hyökkäykselle Itä-Karjalaan jatkosodan hyökkäysvaiheessa syksyllä 1941.
Valtaus (esineoikeus) Valtaus tarkoittaa omistajattoman esineen haltuunottoa sillä tarkoituksella, että se tulisi valtaajan omistamaksi. Se on vanhin omistusoikeuden saantomuoto. Suomessa tulee nykyisin kyseeseen ainoastaan irtaimen esineen valtaus. Sen edellytyksenä on, ettei esine ole toisen omistuksessa. Esine on joko hylätty tai se ei ole koskaan ollut kenenkään omistuksessa. Valtauksen lähikäsite on löytö. Siinä omistusoikeuden saanto perustuu toisen omistaman esineen löytämiseen ja haltuunottoon.
Golos russkoi kolonii "Golos russkoi kolonii" ilmestyi Suomen sisällissodan aikana punaisessa Helsingissä. Sillä ei näytä olleen ongelmia sodan punaisen osapuolen kanssa. Valkoisten voitettua sisällissodan Suomessa asuneita venäläisiä ryhdyttiin karkottamaan maasta, minkä johdosta myös "Russki golos" lopetti ilmestymisensä. Huhtikuun lopulla Arabažin alkoi toimittaa uutta lehteä "Russki vestnik".
Helsingin valloitus Helsingin valloitus on Eino Leinon 136-sivuinen, Suomen sisällissodan aikaan sijoittuva omaelämäkerrallinen romaani. Minerva kustansi sen vuonna 1918, jolloin kysyntää oli kahdelle painokselle.
Minkälainen Suomi meidän on luotava? Minkälainen Suomi meidän on luotava? on vuonna 1918 ilmestynyt kansakoulunopettaja Martti Pihkalan kirja, jossa hän hahmottelee samana vuonna käydyn Suomen sisällissodan jälkeisen Suomen yhteiskuntaa. Se sisälsi Pihkalan luonnostelemat perusperiaatteet, joiden pohjalle uusi itsenäinen Suomi pitää rakentaa. Pihkala on päivännyt kirjan käsikirjoituksen Jyväskylässä sisällissodan loppuvaiheessa 14. huhtikuuta 1918 ja se ehti ilmestymään vielä saman kuun aikana ennen sodan päättymistä. Kustantaja mainosti teosta "Helsingin Sanomissa" ensimmäisen kerran kolme viikkoa sisällissodan päättymisen jälkeen kesäkuun alussa.
Vaasan valtaus Kun Mannerheim oli tehnyt päätöksen varuskuntien valtauksesta, päätti pääministeri Svinhufvud lähettää Pohjanmaalle neljä senaattoria työväen järjestyskaartien vallankaappauksen varalta. Heidän tehtävänään oli tarvittaessa muodostaa päätösvaltainen hallitus. Senaattorit lähtivät Helsingistä jo tammikuun 26. päivän iltana ja saapuivat kaksi päivää myöhemmin Vaasaan, jossa he perustivat niin sanotun Vaasan senaatin. Samalla Vaasasta tuli valkoisen Suomen pääkaupunki, kunnes saksalaiset valtasivat Helsingin 13. huhtikuuta. Vaasassa alettiin myös kokoamaan Mannerheimin johtamaa valkoista armeijaa. Sen päämaja toimi kuitenkin Seinäjoella.
Borgströmin tupakkatehdas Suomen sisällissodan aikana Helsingin valtauksen yhteydessä huhtikuussa 1918 tupakkatehtaan päätyrakennus ja tehtaan eteläpuolella sijaitseva Helsingin päävartion sellisiipirakennus saivat vaurioita saksalaisen laivasto-osaston tykistötulessa.
Ydinkäyttöinen jäänmurtaja Kaiken kaikkiaan Venäjällä on rakennettu kymmenen ydinkäyttöistä siviilialusta. Kaikki ydinkäyttöiset Arktika-luokan jäänmurtajat on rakennettu Amiraliteetin telakalla Pietarissa. NS Vaigatš ja NS Taimyr rakennettiin silloisella Wärtsilän Helsingin telakalla Suomessa, ja sitten kuljetettiin Venäjälle reaktorien ja kuljetuskoneiston asennustöitä varten.
Klaus Suomela Suomela oli mukana perustamassa Helsingin suojeluskuntaa syksyllä 1917 ja vuoden 1918 alussa hän suoritti Vimpelin sotakoulussa suojeluskuntalaisten aliupseerikurssin. Suomen sisällissodan aikana Suominen toimi helmikuussa perustetun Helsingin Valkokaartin 1. pataljoonan päällikkönä, mutta tästä tehtävästä hänet erotti Helsingin valtauksen jälkeen huhtikuun puolessavälissä 1918 Helsingin saksalainen komendantti Carp.
Santahaminan vankileiri Santahaminan vankileiri oli Suomen sisällissodan jälkeen huhtikuusta syyskuuhun 1918 Helsingissä Santahaminan saaressa toiminut vankileiri, joka oli Isosaaren vankileirin tavoin Suomenlinnan vankileirin alaisuudessa. Santahamina oli Hämeenlinnan ohella toinen leiri, jonne sisällissodan voittaneet valkoiset keskittivät punakaarteihin kuuluneita naisvankeja.
Rautatietykistö Suomessa oli jo Suomen sisällissodan aikana käytössä rautatietykistöä. Toisen maailmansodan aikana Suomella oli yhteensä kolme sotasaalisalkuperää ollutta järeää tai raskasta rautatiepatteria sekä muutamia itse rakennettuja. Viipurin ns. Aavetykki oli kuuden tuuman rautatietykki, joka tulitti kaupunkia Perkjärven asemalta käsin. Hankoon vuokra-aikana tuodut järeät patterit olivat samoin rautatietykkejä; muillakin rintamaosilla ne edustivat nopeasti liikuteltavaa järeää tykistöä. Kaksi sotasaalispatteria palautettiin venäläisille sodan jälkeen ja loput romutettiin hiljalleen.
Jalo Kohonen Vuonna 1917 Kohosesta tuli työväen vallankumousoikeuden keskusneuvoston tiedotusosaston hoitaja ja Suomen sisällissodan aikana hän oli kansanvaltuuskunnan raha-asiainvaltuutettuna ja Suomen Pankin komissaarina. Sodan loppuvaiheessa Kohonen pakeni Venäjälle ja oleskeli sitten 1918–1920 Ruotsissa SKP:n keskuskomitean edustajana valvoen ns. Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoonan muodostamista 1919. Palattuaan Venäjälle Kohosesta tuli Kustannusosuuskunta Kirjan hallituksen jäsen 1923 ja Inkerin suomalaisen sivistystoimiston johtaja 1925.
Tomi Mäkelä Hoidettuaan erinäisiä yliopistovirkoja Helsingissä ja Turussa ja avustettuaan muun muassa Uutta Suomea, Helsingin Sanomia, Rondoa ja Suomen Yleisradiota hän siirtyi tutkijaksi Saksaan Deutsche Forschungsgemeinschaftin palvelukseen 1994. Hänet nimitettiin musiikkitieteen ma. professoriksi Kölnin yliopistoon 1995 ja vakinaiseksi professoriksi Magdeburgin yliopistoon 1996. Hänellä on laaja tieteellinen ja ns. puolitieteellinen julkaisutoiminta.
Aksel Aarre Sisällissodan sytyttyä Aarresta tuli 8. helmikuuta Porvoossa perustetun Helsingin punakaartin A-komppanian päällikkö. Vapaaehtoisista kootun osaston tarkoituksena oli puhdistaa Porvoon saaristoa sinne ns. Pellingin retken jälkeen jääneistä valkoisista. Aarre oli joukkoineen Porvoossa helmikuun loppuun saakka, kunnes heidät siirrettiin lyhyen kotiloman jälkeen Tampereen kautta Satakunnan rintamalle. A-komppania saapui 8. maaliskuuta Porin pohjoispuolelle Noormarkun ruukkiin, jossa sen esikunta majoittui Eva Ahlströmin huvilaan.
Suomen luokkasota Kirjan toimittanut Alex Halonen oli sisällissodan jälkeen vankileirillä, jolta vapauduttuaan hän muutti Yhdysvaltoihin. Kirja ilmestyi Wisconsinin osavaltion Superiorissa, jossa sen kustansi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kustannusliike. "Työmiehen" kirjapainossa painetta teosta toimitettiin Suomeen tuhannen kappaleen erä. Lähetyksestä vihiä saanut Etsivä Keskuspoliisi kuitenkin takavarikoi kirjat jo satamassa ja sen hallussapidosta tuli vuoden 1919 painovapauslakiin liittyvän ns. sosialistilain mukaan rikos.
Ivar Gulin Siviilissä Gulin toimi Helsingin maistraatin venäjän kielen kääntäjänä 1908–1910 ja Suomen senaatin ylimääräisenä venäjän kielen kääntäjänä 1910–1913. Suomen sisällissodan aikana ja sen jälkeen hän oli huhtikuusta heinäkuuhun 1918 Uudenmaan läänin kuvernöörin edustajana Helsingin kaupungin komendantuurissa. Gulin oli Helsingin suojeluskunnan Old Boys-rykmentin järjestäjänä ja komentajana 1918–1919 sekä sen jälkeen rykmentin kunniakomentajana. Hänet merkittiin kenraalimajurina reservissä Suomen armeijan upseeriluetteloihin helmikuussa 1919 ja hän oli upseeriluettelossa eromisikäänsä saakka vuoteen 1932.