mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Mantereen hallitus Mantereen hallitus näki tärkeimmäksi tehtäväkseen valtion virkamiesten yleisestä kehityksestä jälkeen jääneen palkkatason korjaamisen. Ajankohta ei kuitenkaan ollut asialle otollinen. Kesällä 1928 Suomea oli kohdannut katovuosi huonojen säiden vuoksi, mikä merkitsi elintarvikkeiden tuonnin kasvua. Samaan aikaan Neuvostoliiton tulo puutavaramarkkinoille ja satamalakot häiritsivät puolestaan tuotteiden vientiä ja seurauksena oli maksutasekriisi, rahamarkkinoiden kiristyminen ja korkokannan nousu. Tässä tilanteessa muut kansalaispiirit eivät halunneet kuunnella virkamiesten valituksia ja eduskunta torjui hallituksen palkankorotusesityksen, josta pääministeri oli tehnyt luottamuskysymyksen. Niinpä presidentti Relander päätyi hajottamaan eduskunnan ja määräämään pidettäviksi uudet vaalit. Virkamiesten palkkoja pidettiin melko vähäpätöisenä perusteena eduskunnan hajottamiselle, mutta tosiasiassa Relander halusi antaa porvaripuolueille näpäytyksen näiden kielikysymyksen vuoksi puutteellisesta yhteistyökyvystä. Ennen Mantereen hallituksen eroa Suomi liittyi kansainväliseen sodat kieltävään Kellogg–Briand-sopimukseen.
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa SDP nousi suureksi puolueeksi. Vuoden 1916 vaaleissa se sai haltuunsa enemmistön, 103 paikkaa. Tämän seurauksena Suomeen nimitettiin maailman ensimmäinen sosialistienemmistöinen senaatti, puheenjohtajanaan Oskari Tokoi. Tämä sosiaalidemokraattien hallitsema eduskunta hyväksyi Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen kesällä 1917 valtalain, jossa eduskunta julistettiin korkeimman vallan haltijaksi Suomessa. Eduskunnassa vähemmistöön jääneiden porvareiden suosituksesta Venäjän väliaikainen hallitus hajotti eduskunnan valtalain vastaisesti.. Seuranneissa vaaleissa puolue koki vaalitappion ja joutui oppositioon. Seuraava senaatti oli kokonaan porvarillinen.
Eduskuntavaalit 1966 Suomen 24. eduskuntavaalit järjestettiin 20.–21. maaliskuuta 1966. Vasemmistopuolueet (SDP, SKDL, TPSL) saivat kolmannen kerran itsenäisen Suomen eduskuntavaalien historiassa enemmistön äänistä (51,0 %) ja myös eduskuntaan kaikkien aikojen suurimman enemmistön (103–97). Vuonna 1966 aloittanut hallitus tunnetaan nimellä Paasion I hallitus, jota seurasi Koiviston I hallitus ja Auran I hallitus. Ennen vaaleja vaalilakia muutettiin siten, että vaalit siirrettiin heinäkuun alusta maaliskuuhun.
Eduskuntavaalit 1972 Uuden eduskunnan järjestäytyessä koettiin suuri yllätys, kun porvarienemmistöisen eduskunnan kaikkiin erikoisvaliokuntiin muodostui sosialistienemmistö. Eduskunnan järjestäytyessä kansanedustajat valitsivat keskuudestaan suuren valiokunnan jäsenet ja valitsijamiehet, jotka puolestaan suorittivat erikoisvaliokuntien jäsenten vaalin. Eduskunnan voimasuhteiden mukaisesti molempiin tuli ei-sosialistinen enemmistö 24–21. Erikoisvaliokuntien jäsenten vaalin jälkeen todettiin, että kaikkiin valiokuntiin olikin tullut vasemmistoenemmistö. Osoittautui, että kaksi ei-sosialistista valitsijamiestä oli äänestänyt vasemmiston listaa. Koska vaali toimitettiin suljetuin lipuin, ei pystytty selvittämään, ketkä olivat näin menetelleet. Epäilykset kohdistivat kahteen SMP:n edustajaan, mutta puolueen taholta syytökset kiistettiin jyrkästi.
Eduskuntavaalit Eduskuntavaalit järjestetään nykyään joka neljäs vuosi huhtikuun kolmantena sunnuntaina, ellei eduskuntaa hajoteta ja määrätä uusia vaaleja pidettäväksi. Tasavallan presidentti Paasikivi teki 23. lokakuuta 1953 eduskunnalle lakiesityksen vaalikauden pidentämisestä kolmesta vuodesta neljään. Perustuslakivaliokunta hyväksyi esityksen 17. marraskuuta. Vaalikautta pidennettiin vuodella vaalien 1954 jälkeen. Ennen vuotta 1966 eduskuntavaalien lain mukainen ajankohta oli heinäkuun alussa, jotta kaikki äänioikeutetut olisivat päässeet äänestyspaikoille, koska kulkuyhteydet olivat maaseudulla talvisin liian heikot. Käytännössä viimeiset heinäkuussa pidetyt eduskuntavaalit olivat kuitenkin jo vuonna 1958 ja vaalien ajankohtaa koskevasta säännöstä oli poikettu useasti jo ennen tätä. Ennen Suomen itsenäistymistä vaaleja saatettiin pitää vuodenkin välein hallitsijan (keisarin) hajotettua eduskunnan usein. Viimeksi eduskunta on hajotettu presidentin määräyksestä vuonna 1975. Sitä vastoin vuonna 1939 valitun eduskunnan toimikautta pidennettiin kaksikin kertaa poikkeuslailla, koska sodan aikana ei vaaleja olisi pystytty järjestämään; niinpä sen jälkeen seuraavat vaalit pidettiinkin vasta maaliskuussa 1945.
Suomen valtiopäivät Vuoden 1906 valtio­päivä­järjestyksen mukaan sääty­valtio­päivien tilalle tuli yksikamarinen edus­kunta. Nimitys valtio­päivät pysyi kuitenkin käytössä tarkoittaen edus­kunnan vuotuisia kokoontumis­kausia. Eduskunta kokoontui valtio­päiville vuosittain 1. helmikuuta, tai sen sattuessa pyhä­päiväksi seuraavana arki­päivänä. Keisari ja Suuri­ruhtinas saattoi kuitenkin määrätä, että valtio­päivät oli aloitettava muuna aikana vuodesta. Valtio­päivät kestivät vuosittain 90 päivää, ellei keisari toisin määrännyt. Jos edus­kunta oli keisarin määräyksestä hajotettava ja uudet vaalit pantava toimeen, valtio­päivät lopetettiin hänen määräämänään päivänä ja uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville sen kuu­kauden ensimmäisenä päivänä, joka lähinnä alkoi 90 päivän kuluttua hajotus­käskyn antamisesta. Jos kuitenkin hajotus­käsky annettiin sen jälkeen, kun valtio­päivät oli jo lopetettu, eikä uusia vaaleja ehditty pitää ennen seuraavan helmi­kuun alkua, uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville vaalien tulosten julkaisemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tämän vuoksi sellaisina vuosina, jolloin edus­kunta hajotettiin, pidettiin monesti kahdet varsinaiset valtio­päivät, joita sanotaan kyseisen vuoden ensimmäisiksi ja toisiksi valtio­päiviksi.
Eduskuntavaalit 1975 Suomen 27. eduskuntavaalit järjestettiin 21.–22. syyskuuta 1975. Presidentti Urho Kekkonen oli tuolloin antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä; muussa tapauksessa vaalit olisivat olleet seuraavan vuoden maaliskuussa. Tämä on ollut toistaiseksi viimeisin kerta, kun niin on tehty. Aiheena edus­kunnan hajottamiseen oli varsinkin Keskustapuolueen edus­kunta­ryhmän ilmoitus, ettei se voinut hyväksyä kehitysalueita koskevia lain­säädäntö­hankkeita sellaisina kuin hallitus­puolueet olivat asiasta sopineet.
Suomen presidentinvaali 1956 Valitsijamiesten suorittama tasavallan presidentin vaali käytiin 15. helmikuuta.Ensimmäisellä kierroksella kaikki valitsijamiehet äänestivät puolueen omaa ehdokasta. Vaalitoimitus alkoi eduskunnan istuntosalissa pääministeri Urho Kekkosen johdolla kello 15.00, ja äänestys alkoi nimenhuudon ja muiden tavanomaisten alkutoimitusten jälkeen kello 15.20. Äänten julkiluvun päätyttyä Kekkonen keskeytti vaalitoimituksen kello 15.45, minkä jälkeen seurasi valitsijamiesten neuvottelutauko.
Eduskuntavaalit 1991 Eduskunnasta putosivat muun muassa ikäpuhemies, Kokoomuksen Tuure Junnila ja Erkki Pystynen, SDP:n työministeri Matti Puhakka, Markus Aaltonen, Mikko Elo ja valtiopäiväneuvoksen arvonimen edellisvuonna saanut Sakari Knuuttila, Keskustan Tellervo Renko, SMP:sta eronnut ja sittemmin liberaaleihin siirtynyt Urpo Leppänen, Vihreiden Osmo Soininvaara, RKP:n Ingvar S. Melin ja Ole Wasz-Höckert, sekä SKL:n Esko Almgren. Eduskuntaan palasivat muun muassa SDP:n Paavo Lipponen ja Erkki Tuomioja (yli kymmenen vuoden tauon jälkeen) sekä RKP:n Ole Norrback. Paluussa epäonnistuivat muun muassa Keskustan Heimo Linna, SDP:n Jukka Mikkola ja Kaisa Raatikainen, Vasemmistoliiton Anna-Liisa Hyvönen ja Mikko Kuoppa, sekä Vihreiden Kalle Könkkölä. Ehdokkaana oli myös kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Bror Wahlroos RKP:n listalla Helsingissä, mutta hän ei tullut valituksi. Vaalit nostivat Suomen eduskunnan maailman naisvaltaisimmaksi, kahdestasadasta kansanedustajasta naisia oli peräti 77 eli 38,5 %.
Eduskunta Suomen ensimmäiset eduskuntavaalit toimitettiin 15. ja 16. maaliskuuta 1907. Ensimmäiseen täysistuntoonsa uudet kansanedustajat kokoontuivat 23. toukokuuta 1907 ja eduskunnan juhlalliset avajaiset pidettiin kaksi päivää myöhemmin. Koska 200 kansanedustajaa eivät mahtuneet Säätytaloon, täysistunto pidettiin Helsingin Vapaaehtoisenpalokunnan talossa, joka sijaitsi Ateneumin naapurissa Hakasalmenkadun (nykyisen Keskuskadun) varrella. Eduskunta kokoontui siellä aina vuoteen 1911 asti, jolloin uudeksi kokoontumispaikaksi tuli Heimolan talo Vuorikadun ja Hallituskadun (nykyisen Yliopistonkadun) kulmassa. Nämä molemmat rakennukset, joissa eduskunta alkuvuosinaan kokoontui, purettiin 1960-luvulla uusien liiketalojen tieltä.
Vaalit Suomessa Eduskunta-, kunnallis- ja europarlamenttivaaleissa tuloksen määräämiseen käytetään d’Hondtin menetelmää. Menetelmä on henkilö- ja puoluevaalin yhdistelmä, jossa äänestetään sekä henkilöä että puoluetta.Vaaleissa käytetään lippuäänestystä. Lipun koko on aina 148 x 210 millimetriä; jos samalla kertaa äänestetään useissa vaaleissa, eri vaalien liput ovat eri värisiä. Vaalilaki on sallinut sähköisen äänestyksen vuodesta 2006. Sähköistä äänestystä on kokeiltu vuoden 2008 kunnallisvaaleissa muutamilla paikkakunnilla.
Emanuel Pohjaväre Ensimmäisen kerran eduskuntaan nimensä suomalaistanut Helin eli Pohjaväre valittiin vuoden 1907 vaaleissa. Kun hänen ähtäriläinen puoluetoverinsa Edvard Valpas-Hänninen käytti vähintään yhden puheenvuoron kaikissa merkittävissä keskusteluissa, ei Pohjaväre käynyt lainkaan puhuja-aitiossa ensimmäisen eduskuntakautensa aikana. Eduskunta hajotettiin jo vuoden päästä, mutta Pohjaväre valittiin uudestaan. Tämä 1908 valittu eduskunta hajosikin sitten jo 1909. Pohjaväre palasi leipurin ammattiin, mutta tuli jälleen valituksi kansanedustajaksi 1911. Vuonna 1913 Pohjaväre valittiin eduskuntaan Mäntän työväen ehdokkaana. Venäjän, Suomen ja SDP:n sisäisen kuohunnan vuotena, 1917, Pohjaväre tuli viimeisen kerran valituksi eduskuntaan. Eduskuntakausinaan Pohjaväre toimi suuressa valiokunnassa, sivistys-, työväenasiain- ja toimitusvaliokunnassa.
Vaalit Suomessa Valitsijamiehet valitsivat presidentit Martti Ahtisaaren presidentiksi astumiseen asti, poikkeuksena C. G. E. Mannerheim (1944–1946), joka valittiin presidentiksi poikkeuslailla. Vuosina 1919 (K. J. Ståhlberg) ja 1946 (J. K. Paasikivi) presidentin valitsi eduskunta. Myös Urho Kekkosen virka-aikaa jatkettiin 1974 poikkeuslailla ilman vaaleja. Martti Ahtisaarta (1994–2000) valittaessa käytiin ensimmäistä kertaa suora kaksivaiheinen kansanvaali.
Eduskunta Suomen itsenäistymisen jälkeen hajotusoikeus siirtyi valtionpäämiehelle, ja valtionhoitaja määräsikin pidettäviksi eduskuntavaalit 1919, jotka olivat itsenäisyyden ajan ensimmäiset. Valtiopäiväjärjestyksen ja 1919 säädetyn hallitusmuodon mukaan (vuoteen 1991 saakka) presidentin hajotusoikeus oli myös rajoittamaton. Presidentti on Suomessa hajottanut eduskunnan seitsemän kertaa, viimeksi 1975.
Suomen itsenäistyminen Ensimmäisessä maailmansodassa erityisesti Saksalle kärsityt tappiot ja sisäiset ongelmat ajoivat Venäjän keväällä 1917 vallankumoukseen ja keisarivalta kaatui. Venäjän väliaikainen hallitus nimitti Suomeen uuden senaatin. Suomessa tilanne nähtiin perustuslaillisena kriisinä. Professori Rafael Erichin ja aktivistien tulkinnan mukaan Suomessa korkeimman vallan olisi pitänyt olla eduskunnalla eikä Venäjän väliaikaisella hallituksella. Ajatus Suomen täydellisestä vapaudesta ja itsenäisyydestä esitettiin ensimmäisen kerran julkisesti 31. maaliskuuta 1917 Siperiasta palanneen P. E. Svinhufvudin kunniaksi järjestetyssä kansanjuhlassa. Suomen eduskunta kokoontui ensimmäistä kertaa vuoden 1916 vaalien tuloksen mukaisena. Sen asemasta syntyi kiistaa sosiaalidemokraattien ja porvaripuolueiden välille. Sosialidemokraattien ja aktivistien mielestä Suomen suuriruhtinaana toimineen keisarin erottua korkein valta tulisi siirtää Suomessa eduskunnalle, kun taas pääosa porvareista kannatti yhteistoimintaa Venäjän hallituksen kanssa. Lähinnä vanhasuomalaisiin kuulunut myöntyväisyyslinjan kannattaja, valtioneuvos J. R. Danielson-Kalmari katsoi, ettei Suomen tule itsenäistyä, koska siinä tapauksessa Viipurin lääni todennäköisesti menetettäisiin.
Pikakirjoittaja Suomessa pikakirjoittajia on ollut erityisesti eduskunnassa.
Säätyvaltiopäiville palkattiin ensimmäiset ruotsinkieliset
pikakirjoittajat vuonna 1863 ja suomenkieliset 1877.
Nykyisin eduskunnan pöytäkirjoja tekevät pöytäkirjasihteerit, joista
vain osa on pikakirjoitustaitoisia.
Vuoden 1919 hallitusmuoto Suomen kuningaskuntahankkeen kaaduttua syksyllä 1918 oli valtionhoitaja Mannerheim hajottanut eduskunnan ja määrännyt uudet vaalit. Maaliskuun 1919 eduskuntavaaleissa porvarilliset puolueet saivat yhteensä 118 kansanedustajaa ja sosiaalidemokraatit 80 sekä Kristillinen työväenliitto 2. Tasavaltaa kannattaneet SDP, Maalaisliitto ja Kansallinen Edistyspuolue saivat vaalivoiton ja ylivoimaisen enemmistön; monarkiaa kannattaneet RKP ja Kansallinen Kokoomus saivat yhteensä vain 50 kansanedustajaa, ja lisäksi kolme RKP:n edustajista oli tasavaltalaisia.
Valtiontalouden tarkastusvirasto Tilintarkastuksen ja laillisuustarkastuksen yksikkö käsittelee myös puoluelain ja vaalirahoituslain mukaiset asiat ja valmistelee eduskunnalle annettavat puoluerahoituksen ja vaalirahoituksen valvontakertomukset sekä toimii vaali- ja puoluerahoitusvalvonnan asiantuntijana.
Pekka Haavisto Haavisto putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Hänestä tuli kuitenkin ympäristö- ja kehitysyhteistyöministeri Lipposen ensimmäiseen hallitukseen vuosiksi 1995–1999, mikä teki hänestä maailman toisen ja Suomen ja Länsi-Euroopan ensimmäisen vihreän ministerin. Haavisto pyrki eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa, mutta jäi varaedustajaksi Anni Sinnemäen tullessa valituksi.
Prosenttiperiaate Suomessakin prosenttiperiaate oli esillä ensimmäisen kerran eduskunnassa jo ennen toista maailmansotaa. Eduskunta hyväksyi hallituksen esittämän toivomusponnen vuonna 1939. Päätöksen käyttöönoton esti kuitenkin sota-aika.
Suomen valtionhoitaja Ensimmäiseksi valtionhoitajaksi eduskunta valitsi senaatin puheenjohtajana toimineen, saksalaissuuntausta ja kuningaskuntaa kannattaneen P. E. Svinhufvudin. Hänen johdollaan Suomeen yritettiin syksyllä 1918 saada saksalaissyntyinen kuningas ja valinta kohdistui lopulta Hessenin prinssi Friedrich Karliin. Alustavasta suostumuksestaan huolimatta prinssi joutui kuitenkin lopulta kieltäytymään Suomen kruunusta Saksan keisarikunnan luhistuttua ensimmäisessä maailmansodassa. Tämä johti samalla käytännössä koko kuningaskuntahankkeen kaatumiseen. Länsivallat vaativat Suomen saksalaismielisen johdon vaihtoa. Joulukuussa 1918 Svinhufvud erosi valtionhoitajan tehtävästä ja eduskunta valitsi hänen seuraajakseen Gustaf Mannerheimin, jonka johdolla maahan alettiin valmistella tasavaltaista valtiomuotoa.
Auran II hallitus Heinäkuusta 1970 lähtien istunut Karjalaisen hallitus jätti eronpyyntönsä lokakuussa 1971, koska päähallituspuolueet Keskusta ja SDP eivät päässeet yksimielisyyteen maataloustulosta. Tämän vuoksi presidentti Urho Kekkonen hajotti eduskunnan, määräsi pidettäviksi uudet vaalit ja nimitti Helsingin kaupunginjohtajan Teuvo Auran johtaman virkamieshallituksen, jossa oli poliittista väriä samaan tapaan kuin Auran edellisessäkin, toukokuusta heinäkuuhun 1970 toimineessa hallituksessa. Auran ensimmäistä ja toista hallitusta on kutsuttu Suomen poliittisessa historiassa "vapaapalokunniksi".
Porvarihallitus Eduskunta kuitenkin äänesti osan kommunistilaeista lepäämään yli vaalien, mikä aiheutti maassa jälleen sisäpoliittista kiristymistä. Lopulta Relander hajotti eduskunnan ja määräsi uudet eduskuntavaalit pidettäviksi 1. – 2. lokakuuta 1930. Porvaripuolueet, erityisesti Kokoomus, joka nosti 14 paikalla paikkalukunsa 42:een, voittivat vaalit ja lokakuun lopulla kommunistilait ja tasavallan suojelulaki hyväksyttiin sellaisinaan. Tosin SDP kasvatti paikkalukemaansa seitsemällä kuuteenkymmeneenkuuteen kommunistien kadotessa puoluekentältä kokonaan.
Suomen itsenäistyminen Suomessa valtionpäämiehelle kuuluneita tehtäviä hoiti syksyllä 1917 ensin eduskunta ja sitten senaatin puheenjohtaja (pääministeri), toukokuusta 1918 lähtien uusi toimija valtionhoitaja ja lopulta kesästä 1919 lähtien Suomen presidentti.
Itsenäisyyden ajan ensimmäiset eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta 1919. Valittu eduskunta oli porvarienemmistöinen, mutta sosiaalidemokraateista tuli suurin yksittäinen puolue. Sosiaalidemokraatit saivat 80 ja Kristillinen työväenliitto 2 paikkaa. Porvarilliset puolueet asivat yhteensä 118 paikkaa, joista Maalaisliitto 42, Kansallinen Kokoomus 28, Kansallinen Edistyspuolue 26 ja Ruotsalainen Kansanpuolue 22 paikkaa. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin edistyspuolueen K. J. Ståhlberg.
Kunnallisvaalit 2000 Kunnallisvaalit järjestettiin Suomessa 22. lokakuuta 2000. Suurimmaksi voittajaksi nousi Suomen Keskusta, joka sai myös eniten valtuutettuja. Äänestysaktiivisuus jäi alhaisimmaksi sitten vuoden 1945 vaalien. Alhaisinta äänestysvilkkaus oli Vantaalla (45,5 %) ja korkeinta Iniössä (83,8 %). Syynä alhaiseen äänestysintoon pidettiin vaaliväsymystä, koska aikaisemmin vuoden aikana oli järjestetty presidentinvaalin kaksi kierrosta ja edellisvuonna eduskunta- ja europarlamenttivaalit. Kunnallisvaalikauden eli 2001 alussa tuli voimaan kolme kuntaliitosta (Anttola ja Mikkelin maalaiskunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin, Kuorevesi liitettiin Jämsään ja Temmes liitettiin pääosin Tyrnävään), näissä vaalit toimitettiin uuden kuntajaon mukaisesti.
Olavi Mäenpää Mäenpää on ollut ehdokkaana myös eduskunta- ja eurovaaleissa. Eduskuntavaalitulokset ovat olleet 1 448 (1995), 4 057 (1999) 3 060 (2003), 2 809 (2007) ja 1 026 (2011) ääntä. Vuoden 1999 eduskuntavaalien alla Mäenpää nimettiin Perussuomalaisten sitoutumattomaksi ehdokkaaksi mutta hänet poistettiin listoilta, kun hänet tuomittiin sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Mäenpää ei enää ollut ehdokkaana ja hänen johtamansa Sinivalkoinen Rintama -puolue jätti vaalit kokonaan käymättä Varsinais-Suomen vaalipiirissä. Mäenpää kertoi, ettei hänellä ollut rahaa vaaleja varten.
Suomen presidentinvaali 1919 Eduskunta suoritti presidentinvaalin 25. heinäkuuta 1919. K. J. Ståhlberg valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella Suomen tasavallan ensimmäiseksi presidentiksi. Vaalin tulos vahvistettiin kello 18.30 seuraavasti:
Suomen presidentinvaali 1940 Vaali pidettiin 19.12.1940. Risto Ryti valittiin tasavallan presidentiksi ensimmäisellä kierroksella. Vaalin tulos oli seuraava:
Santeri Alkio Alkio valittiin kansanedustajaksi ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 nuorsuomalaisten ja nuorsuomalaisen maalaisliiton vaaliliitosta. Eduskunnassa Alkio ryhtyi nopeasti yhteistoimintaan Maalaisliiton kanssa. Hän putosi eduskunnasta vaaleissa 1908 oltuaan Maalaisliiton ehdokkaana, mutta nousi takaisin 1909. Hän oli eduskunnassa vuosina 1909–1914 ja 1917–1922. Eduskunnan varapuhemiehenä hän oli vuodet 1917–1918, sekä sosiaaliministerinä 1919–1920. Toimiessaan sosiaaliministerinä Vennolan hallituksessa (15. elokuuta 1919 – 15. maaliskuuta 1920) hän oli raittiusmiehenä säätämässä Suomeen kieltolakia ja myös esitteli sen vastaavana ministerinä presidentti Ståhlbergin vahvistettavaksi.
Palestiinalaishallinnon vaalit Vuoden 2006 vaalit olivat ensimmäiset, joihin Hamas osallistui. Sen vaalilista, Muutos ja Reformi, voitti vaalit erityisesti onnistuneella ehdokasvalinnalla vaalipiiriäänestyksessä.
Vuoden 2006 parlamenttivaalit
Anni Huotari Huotari valittiin eduskuntaan Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa vuonna 1907. Ennen sisällissotaa hänet valittiin uudelleen vielä vuosina 1911, 1913, 1916 ja 1917. Eduskunnassa Huotari toimi erityisesti työläisnaisten aseman parantamiseksi, mutta kiinnitti huomiota myös työsuojeluun, lasten ja nuorten asemaan, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksiin sekä kieltolakiin. Oman taustansa takia hän puhui usein aviottomien lasten oikeuksien puolesta. Jo ensimmäisillä yksikamarisilla valtiopäivillä vuonna 1907 Huotari esitti sosialidemokraattisten naiskansanedustajien anomusehdotuksen aviovaimojen toimivaltaa ja pesän omaisuuden hallintaa koskevan lainsäädännön uudistamiseksi. Tampereella asuessaan Huotari työskenteli myös käsityönopettajana Parkanossa.
Johannes Virolainen Kun Keijo Rosberg vuonna 1982 voitti Formula 1 -maailmanmestaruuden ensimmäisenä suomalaisena ja pohjoismaalaisena, silloinen kulttuuriministeri Kalevi Kivistö ei järjestänyt hänelle minkäänlaista vastaanottoa kotimaassa. Sen sijaan eduskunnan puhemiehenä toiminut Virolainen kutsui Rosbergin juhlakahveille eduskuntaan tämän käydessä Suomessa.
Juho Kusti Paasikivi Ensimmäisen sortokauden alkaessa hellittää 1904–1905 vanhasuomalaiset nostivat esille sisäpoliittisia uudistamiskysymyksiä. Puolue vaati syksystä 1904 alkaen yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta. Seuraavan vuoden suurlakko lisäsi ajastaan jälkeenjääneen säätyvaltiopäivien arvostelua. Lopulta Venäjän keisari päätti ensimmäisen sortokauden marraskuun manifestilla vuonna 1905. Saman vuoden lopussa järjestettiin säätyvaltiopäivien vaalit, jotka päättyivät vanhasuomalaisten murskatappioon. Myös Paasikivi oli ensimmäisen kerran ehdokkaana porvarisäädyn edustajaksi, mutta hän jäi ilman paikkaa. Samaan aikaa suunniteltiin valtiopäiväuudistusta, jolla tähdättiin yksikamarisen eduskunnan luomiseen. Tulevaa toimintaansa varten vanhasuomalaiset organisoituivat helmikuussa 1906 nykyaikaiseksi puolueeksi. Lokakuussa 1906 vanhasuomalaiset hyväksyivät uuden puolueohjelman, joka oli käytännössä viiden miehen käsialaa – Paasikiven, Ernst Nevanlinnan, Lauri Ingmanin, Kaarle Nestor Rantakarin ja Hannes Gebhardin. Paasikiven osuus oli keskeinen niin sanotussa maalaiskysymyksessä ja kunnallislainsäädännön uudistuksessa.
Suomen presidentti-instituution historia Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Suomi siirtyi semipresidentiaalisesta järjestelmästä laajaan parlamentarismiin, useimmissa Euroopan maissa vallitsevaan käytäntöön, jossa ylin valta on pääministerillä ja valtionpäämiehen asema on ensisijaisesti edustuksellinen. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Myös presidentin oikeus lykätä lakien voimaantuloa vuosia eteenpäin (minkä Mauno Koivisto teki vuonna 1986 pyhäpäivien palauttamisessa vanhoille paikoilleen) poistui vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa.
Von Fieandtin hallitus Tammikuussa 1958 valtio joutui rahapulan vuoksi keskeyttämään kaikki maksunsa vuorokauden ajaksi. Pääministeri von Fieandt ja Suomen Pankin uusi pääjohtaja Klaus Waris joutuivat riitaan hallituksen ottaessa kolmelta liikepankilta yhteensä neljän miljardin markan lainan, jotta valtio selviytyisi välttämättömistä menoistaan, peräti 13 prosentin korolla. Lähestyvät vaalit heijastuivat jo eduskunnan työhön, kun se hyväksyi tammikuun lopussa joukon hallituksen esittämiä säästäväisyyslakeja, jotka vasemmisto kuitenkin äänesti yli vaalien. Hallitus epäonnistui yrityksessään sopia etujärjestöjen kanssa palkka- ja hintasulusta.
Vaalirikos Kansanedustajaehdokkaiden tai presidenttiehdokkaan valitsemiseksi järjestettävässä puolueen sisäisessä vaalissa painostaminen voidaan katsoa vaalirikokseksi, mutta eduskunnan tai kunnanvaltuuston yksittäinen vaali tai äänestys ei kuulu rikoslain tämän luvun soveltamisalaan. Sen sijaan niissä voi tulla sovellettavaksi lahjuksen antamista ja lahjusrikoksia koskevat lainkohdat.
Samuli Häkkinen Samuli (Samuel) Häkkinen (28. elokuuta 1857 Saarijärvi – 6. toukokuuta 1918 Viipuri) oli kansakoulunopettaja ja yksi Suomen ensimmäisen eduskunnan jäsenistä. Häkkinen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1908 sekä 1914–1918. Hänet valittiin kansanedustajaksi Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä.
Penna Paunu Juho Benjamin (Penna) Paunu (v:een 1906 Bastman, 5. lokakuuta 1868 Messukylä − 24. elokuuta 1920 Messukylä) oli toimistonhoitaja ja yksi Suomen ensimmäisen eduskunnan jäsenistä. Eduskunnassa Paunu kuului SDP:n ryhmään vuosina 1907−1909, 1911−1917 ja 1919−1920.
K. R. Kares Kares oli jo ensimmäisessä eduskunnassa Suomalaisesta puolueesta 1907–1909. Seuraavan kerran hän oli eduskunnassa 1922–1927 Kansallisen Kokoomuspuolueen edustajana. Kuitenkin vasta Lapuan liikkeen nousu kesällä 1930 toi rovasti Kareksen yleiseen tietoisuuteen. Liikkeen jyrkkää siipeä edustanut Kares sai mainetta julistaessaan Vihtori Kosolan olevan Jumalan valitsema johtaja Suomen kansalle. Hän pysyi liikkeen kannattajana sen loppuun asti ja siirtyi sen jälkeen uuteen Isänmaalliseen kansanliikkeeseen. Hänet valittiin kolmannen kerran eduskuntaan IKL:n listoilta vuonna 1933. Eduskunnassa Kares tuli tunnetuksi ryhmänsä johtavana ja värikkäimpänä esiintyjänä. Muidenkin IKL:n pappien tavoin hän yhdisti tiiviisti uskonnon ja politiikan puhuen politiikkaa saarnastuolissa ja saarnaten eduskunnan puhujalavalta.
Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta Sisällissodan sytyttyä 26.–27. tammikuuta 1918, tehtiin punaisten haltuun jääneessä Helsingissä 30. tammikuuta päätös, jolla työväenjärjestöjen eduskunta otti kaupunginvaltuuston tehtävät. Sen avustavana elimenä päätösten valmistelussa ja täytäntöönpanossa toimi Helsingin työväen toimeenpaneva komitea. Kun valta oli siirtyyt työväenjärjestöjen eduskunnalle, entiset toimielimet syrjäytettiin sitä mukaa kuin se katsottiin välttämättömäksi. Ensimmäisenä työväenjärjestöjen eduskunta otti haltuunsa kaupungin rahatoimikamarin ja seuraavaksi teknilliset laitokset ja yleisten töiden laitoksen. Toimenpiteet kuitenkin johtivat valkoisia kannattaneiden virka- ja luottamusmiesten lakkoon, jolloin töitä hoidettiin yleensä vain siinä määrin kuin se oli heidän omien etujensa mukaista. Helsingin kaupunginjohtajan tehtäviä hoiti tuolloin käytännössä Työväenjärjestöjen eduskunnan puheenjohtaja Jussi Tuominen. Suomen kansanvaltuuskunnan toimeenpanovaltaa valvomaan asetettuun Työväen pääneuvostoon työväenjärjestöjen eduskunta sai viisi paikkaa, joista yhdestä se myöhemmin luopui.
Ihmisoikeudet Zimbabwessa Maaliskuussa 2008 Zimbabwessa oli presidentti-, eduskunta- ja paikallishallintovaalit. Presidenttivaalien ensimmäisellä kierroksella vallassa ollut Robert Mugabe (ZANU-PF -puolue) sai 43,2 % äänistä, haastaja Morgan Tsvangirai (Movement for Democratic Change eli MDC-puolue) 47,8 % äänistä ja muut ehdokkaat alle 10 % äänistä. Väkivaltaisuuksien vuoksi Morgan Tsvangirai ilmoitti vetäytyvänsä vaalien toiselta kierrokselta. Valtion turvallisuusjoukot, sotaveteraanit ja ZANU-PF-kannattajat pidättivät siviilivaatteissa ja aseistuttuna tusinoittain MDC:n kannattajia ja aktivisteja. Lopulta vaalit pidettiin, mutta tarkkailijat tuomitsivat ne pätemättömiksi. Vaalien ihmisoikeusloukkauksissa kuoli ainakin 180 ihmistä ja loukkaantui 9 000 ihmistä.
Paavo Arhinmäki Vuoden 2007 vaaleissa Arhinmäki valittiin eduskuntaan Helsingin vaalipiiristä 6 859 äänellä. Ensimmäisellä kaudellaan eduskunnassa Arhinmäki oli lakivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen. Hän toimi Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtajana vuosina 2008–2011. Kesäkuussa 2009 Arhinmäki valittiin vasemmistoliiton puheenjohtajaksi eurovaalitappion jälkeen eronneen Martti Korhosen seuraajaksi. Arhinmäki voitti vastaehdokkaansa – niin ikään ensimmäisen kauden kansanedustajan – Merja Kyllösen puoluevaltuuston äänestyksessä luvuin 34–20.
Yhdysvaltain presidentinvaali Yhdysvaltain presidentinvaali on epäsuora vaali, jossa valitaan Yhdysvaltain presidentti ja varapresidentti. Vaali pidetään neljän vuoden välein. Äänestäjät valitsevat valitsijamiehet, jotka sitten valitsevat presidentin ja varapresidentin. Vaali pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1792. Vaali pidetään aina tiistaina, marraskuun 2.–8. päivien välillä. Viimeisin presidentinvaali pidettiin 8. marraskuuta 2016.
Kaarle Mänty Kaarle Oskari Mänty (aik. Mäkilä) (2. joulukuuta 1865 Loimaa – 3. syyskuuta 1937 Vaasa) oli yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Eduskunnassa hän oli useaan otteeseen vuosien 1907–1917 välillä. Puolue kannaltaan Mänty oli sosiaalidemokraatti. Eduskunnassa toimiessaan hän oli pankkivaliokunnan, suuren valiokunnan ja toimitusvaliokunnan jäsen.
Aleksi Käpy Käpy oli kansanedustajana vuosina 1907–1909 Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän tuli valituksi eduskuntaan Suomen ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907. Käpy siirtyi 5. lokakuuta 1909 senaatin oikeusosaston jäseneksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan tuli Iida Yrjö-Koskinen 19. lokakuuta 1909.
Eduskunta Heimolan talossa eduskunta hyväksyi Suomen itsenäisyysjulistuksen 6. joulukuuta 1917. 1919 vahvistettiin Suomen hallitusmuoto, joka määritteli eduskunnan aseman seuraavasti: "Valtiovalta kuuluu Suomessa kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta." Sama teksti sisältyy Suomen nykyiseen perustuslakiin. Vuonna 1928 valtiopäiväjärjestystä uudistettiin.
Kansas City (Missouri) Kansas City sijaitsee Missourin osavaltion länsiosassa Missouri- ja Kansas -jokien yhtymäkohdassa. Kaupungin alue kuuluu Clayn, Jacksonin ja Platten piirikuntiin. Paikka on lähellä Yhdysvaltojen maantieteellistä keskipistettä. Kansas Cityn suurempi metropolialue käsittää piirikuntia Missourissa, mutta myös Kansasin puolella rajaa. Heti Kansasin puolella rajaa sijaitsee toinen Kansas City, joka on kuitenkin hallinnollisesti oma kaupunkinsa samasta nimestä huolimatta.
Kansas City (Kansas) Kansas City on Yhdysvaltain Kansasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 145 786 ihmistä. Kansas City on Kansasin osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Missourijoen ja etelämpää virtaavan Kansasjoen yhtymäkohdassa. Kaupunki muodostaa kaksoiskaupungin Missourin osavaltioon kuuluvan samannimisen suurkaupungin kanssa.
Lawrence (Kansas) Lawrence on kaupunki Kansasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on Douglasin piirikunnan pääkaupunki. Se sijaitsee Kansasin koillisosassa Kansas- ja Wakarusa-jokien rannalla. Vuonna 2008 Lawrencessa oli arviolta 90 520 asukasta.
Kansas (yhtye) Kansas on 1970-luvulla perustettu progressiivista rockia soittava yhtye Yhdysvaltain Topekasta, joka sijaitsee Kansasin osavaltiossa.
Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema (; ) on lentoasema, joka sijaitsee 24 kilometriä luoteeseen Kansas Cityn keskustasta Platten piirikunnassa Missourissa.
Kansas City (Missouri) Kansas City on kaupunki Yhdysvaltojen Missourin osavaltion länsiosassa. Rajan toisella puolella Kansasissa sijaitsee erillinen mutta saman niminen Kansas City. Kansas Citystä tehtiin kaupunki vuonna 1853 ja nykyisen nimensä se sai 1889. Kaupunki kasvoi nopeasti etenkin toisen maailmansodan jälkeen ja sen asukasluku oli huipussaan 1970-luvulla. Sittemmin sen asukasluku on kuitenkin laskenut. Kansas City tunnetaan esimerkiksi jazz-musiikista ja grilliruuasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 459 787 ja suuremman metropolialueen 2 035 334.
Kansas Vaikka Kansas sijaitsee kaukana molempien rannikoiden kulttuurikeskuksista, siellä on kauan ollut kukoistava kulttuurielämä. 1940- ja 1950-luvulla Kansas City oli jazzkaupunki, jonka suuria nimiä olivat Count Basie, Charlie Parker ja Big Joe Turner. Topekassa ja Wichitassa on sinfoniaorkesterit.
Kansas Osavaltion suurimmat työnantajat ovat ravintoloita omistava sijoitusyhtiö Npc Restaurant Holdings, Fort Rileyn sotilastukikohta, telekommunikaatioalan Sprint Nextel, sekä lentokoneteollisuudessa toimivat Spirit Aero Systems Holdings ja Cessna. Yritysten konttoreita sijaitsee Kansas Cityn esikaupunkialueella Overland Parkissa, Kansasissa.
Scott City (Kansas) Scott City on kaupunki Kansasin osavaltion länsiosassa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 3 855. Kansasin osavaltion lain mukaan kaupunki on niin kutsuttu "toisen luokan kaupunki", ja se toimii Scottin piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki sijaitsee U.S Route 83:n ja K-96 -valtatien risteyskohdassa.
Emporia (Kansas) Emporia on kaupunki Kansasin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 24 916. Emporia on Lyonin piirkunnan hallintokeskus. Kaupungissa sijaitsee julkinen Emporia State University -yliopisto.
Garfieldin piirikunta (Kansas) Garfieldin piirikunta () oli piirikunta Kansasin osavaltion länsiosassa. Piirikunta muodostettiin vuonna 1887, ja se liitettiin Finneyn piirikuntaan vuonna 1893. Piirikunta muodostui nykyisen Finneyn piirikunnan koillisosasta, alueesta joka sijaitsee Grayn piirikunnan pohjoispuolella. Garfieldin piirikunta perustettiin Kansasin osavaltion lailla 23. maaliskuuta 1887, ja se nimettiin kuusi vuotta aiemmin murhatun presidentti James A. Garfieldin mukaan.
Ingalls (Kansas) Ingalls on kaupunki Grayn piirikunnassa Kansasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskentatietojen mukaan 328. Kaupunki sijaitsee U.S. Route 50 -valtatien ja BNSF Railwayn omistaman rautatieosuuden varrella Arkansasjoen pohjoisrannalla.
Rush Centerin rautatieasema Rush Centerin rautatieasema on rautatieliikennepaikka Rush Centerin kaupungissa Kansasissa, Yhdysvalloissa. Liikennepaikka sijaitsee kaupungin länsilaidalla Kansas and Oklahoma Railroadin omistaman rataosan Great Bend – Scott City varrella. Liikennepaikalla on ainoastaan tavaraliikennettä.
Friend (Kansas) Friend on kylä Finneyn ja Scottin piirikuntien rajalla läntisessä Kansasissa Yhdysvalloissa. Kylä sijaitsee suunnilleen Garden Cityn ja Scott Cityn puolivälissä US Highway 83:n ja Garden City Western Railwayn varrella. Muut läheiset kylät ovat Shallow Water pohjoisessa ja Tennis etelässä.
Garden Cityn rautatieasema (Kansas) Garden Cityn rautatieasema (lyh. GCK) on rautatieasema Garden Cityn kaupungissa Kansasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rautatieasema sijaitsee BNSF Railwayn omistamalla Newtonin ja La Juntan välisellä rataosuudella. Siellä risteävät Atchison, Topeka & Santa Fe Railwayn alkuperäinen Chicagon ja Los Angelesin välinen mantereen poikki kulkeva rautatie sekä paikallista tavaraliikennettä hoitava Garden City Western Railway.
Watco Companies Watco Companies on yhdysvaltalainen holdingyhtiö, joka omistaa ja hallinnoi useita alueellisia rautatieyhtiöitä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Pittsburgissa, Kansasissa.
Kansas (yhtye) Myös Kansasin toinen kokoonpano ("Kansas II"), julkaisi 2002 albumin "Early Recordings from Kansas 1971–1973", mikä sisältää demoja ja live-esityksiä vuosilta 1971–73. Lakiteknisistä syistä ja haluttomuudesta käyttää Kansas-nimeä myynninedistämiseen, levy on julkaistu "Proto-Kaw"-yhtyeen nimellä. "Kaw" eli kansat on intiaaniheimo, jonka mukaan "Kansasin" osavaltio on nimetty. "Proto" tarkoittaa" 'ennen' ". Yhtye on siis" 'Esi-Kansas' ". Yhtyeeltä on tullut myös kaksi uutta levyä: "Before Became After" (2004) ja "The Wait of Glory" (2006).
Kansas City (Kansas) Kansasin Kansas City on kasvanut lähes 150 000 asukkaan kaupungiksi Wyandotten piirikunnassa.
Scott City (Kansas) Kaupungin kaakkoispuolella sijaitsee kunnallinen Scott City Municipal Airport. Lähin kaupallisen liikenteen käyttämä kenttä on Garden City Regional Airport Garden Cityssä.
Columbia (Missouri) Columbia on Yhdysvaltojen Keskilännen Missourin osavaltion kaupungeista merkittävimpien joukossa. Se sijaitsee Interstate-valtetien 70 puolivälissä osavaltion metropolien Saint Louisin ja Kansas Cityn puolivälissä.
Sporting Kansas City Sporting Kansas City on yhdysvaltalainen jalkapalloseura, joka pelaa Major League Soccer -liigassa. Seuran kotipaikka on Kansasin Kansas City.
Sporting Kansas City Sporting Kansas City perustettiin vuonna 1995 ja se kuului MLS:n perustajaseuroihin. Seura tunnettiin aluksi nimellä Kansas City Wiz, mutta nimi muutettiin jo ensimmäisen kauden jälkeen muotoon Kansas City Wizards. Vuoden 2010 lopulla nimeksi muutettiin Sporting Kansas City.
Kansas and Oklahoma Railroad Kansas and Oklahoma Railroad on yhdysvaltalainen rautatieyhtiö. Yhtiö kuuluu Watco Companies -konserniin, ja se on perustettu 29. kesäkuuta 2001 Watco-yhtiöiden hankkiessa omistukseensa OmniTraxin omistamat Central Kansas Railwayn sekä Kansas Southwestern Railroadin. Yhtiö hallinnoi kaikkiaan noin 1 350 kilometrin mittaista rataverkkoa, joka muodostuu useilta eri rautatieyhtiöiltä hankituista rataosuuksista. Rataverkko ulottuu Kansasin keskiosassa sijaitsevasta Wichitan kaupungista Townerin kylään Coloradon ja Kansasin rajan länsipuolelle.
Kansas City (Missouri) Kaupungista lähtöisin oleviin urheiluseuroihin kuuluvat esimerkiksi amerikkalaista jalkapalloa pelaava Kansas City Chiefs, baseballjoukkue Kansas City Royals ja jalkapalloseura Sporting Kansas City. Paikallisia urheilukeskuksia ovat esimerkiksi Arrowhead Stadium, Silverstein Eye Centers Arena, Kansas City Convention Center ja Kauffman Stadium.
Great Bend Great Bendin lentoasema sijaitsee kaupungin tuntumassa, ja palvelee lähinnä paikallista ja lyhyen matkan lentoliikennettä sekä yksityisilmailua ja tavaraliikennettä. Rautateiden tavaraliikennettä hoitaa Kansas and Oklahoma Railroad.
Ness City Kaupunki sijaitsee K-96- ja US-283 -valtateiden risteyksessä. Rautatieliikennettä hoitaa Kansas and Oklahoma Railroad. Ness Cityn rautatieasemaa käyttää enää tavaraliikenne, henkilöliikenne on lakkautettu.
Kansas Pacific Railway Kansas Pacific Railway (KP) oli Yhdysvalloissa vuosina 1855–1880 toiminut hallituksen rahoittama ja avustama rautatieyhtiö. Yhtiö rakensi 1870-luvulla Kansasin osavaltion poikki itä–länsisuunnassa kulkevia rautatielinjoja aina Coloradoon saakka, ja operoi osavaltion ensimmäisiä pitkänmatkan junayhteyksiä. Yhtiön tärkein rataosuus kulki Kansas Citystä Denveriin, ja sen on sanottu avanneen keskilännen preeriat uudisasutukselle. Kansas Pacific sulautettiin lopullisesti Union Pacific -rautatieyhtiöön vuonna 1880, mutta entinen Kansas Pacificin päärata on edelleen yksi Union Pacificin tärkeistä rataosuuksista.
Shallow Water Shallow Water on kylä Scottin piirikunnan eteläosassa läntisessä Kansasissa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Scott Cityn ja Garden Cityn välisen valtatien varrella, ja on Garden City Western Railwayn pohjoinen päätepiste.
New Jersey Devils Vuonna 1974 NHL laajensi sarjaa ottamalla mukaan joukkueet Kansas Citystä ja Washingtonista. Kansas Cityyn perustettiin tuolloin New Jersey Devilsin edeltäjä. Kansas Cityn uuden seuran nimeksi piti tulla Kansas City Mohawks. Chicago Blackhawks kuitenkin vastusti nimien samankaltaisuutta. Niinpä nimeksi otettiin Kansas City Scouts kaupungissa olevan patsaan mukaan.
Kansas City Scouts Vuonna 1974 NHL laajensi sarjaa ottamalla mukaan joukkueet Kansas Citystä, Missourista ja Washington DC:stä. Kansas Cityyn perustettiin tuolloin New Jersey Devilsin edeltäjä. Kansas Cityn uuden seuran nimeksi piti tulla Kansas City Mohawks. Chicago Blackhawks kuitenkin vastusti nimien samankaltaisuutta. Niinpä nimeksi otettiin Scouts kaupungissa olevan patsaan mukaan.
Hoisington Subdivision Union Pacific vuokrasi rataosuuden Kansas & Oklahoma Railroadin edeltäjälle Central Kansas Railwaylle. Kansas & Oklahoma Railroadin hankkiessa koko Central Kansas Railwayn osakekannan myös rataosan vuokrasopimus siirtyi uudelle omistajalle.
Coffeyville Sen lisäksi, että Kansasissa sijaitsee Yhdysvaltojen manneralueen maantieteellinen keskipiste, itse Coffeyvillea on vitsaillen noteerattu koko maailman keskipisteeksi, koska Google Maps -karttapalvelun aloitussivussa näkyy Yhdysvaltojen kartta, jota äärilleen tarkentamalla näkyviin tulee Coffeyville.
Kansas Kansasia palvelee Missourin osavaltion puolella sijaitseva Kansas Cityn kansainvälinen lentoasema. Osavaltion läpi kulkee useita rautateitä, jotka yhdistävät osavaltion muiden muassa länsirannikon satamiin, St. Louisiin ja Chicagoon. Rautatiet ovat tavaraliikenteen käytössä. Kansasissa on Yhdysvaltojen kansalliseen maantieverkkoon kuuluvia maanteitä, joilla ihmiset ja tavarat liikkuvat. Matkakohteena tunnettu Route 66 -maantie kulkee lyhyen matkan osavaltion kaakkoiskulmassa. Missourin puolella bensiini on edullisempaa kuin Kansasissa.
Cessna Cessna Aircraft Company on yhdysvaltalainen yleisilmailulentokoneita valmistava yritys, jonka päätoimipaikka sijaitsee Wichitassa, Kansasissa. Se valmistaa niin yksimoottorisia pienkoneita kuin isompia yksityiskäyttöön suunniteltuja suihkukoneitakin. Yritys on New Yorking pörssiin merkityn monialayritys Textronin tytäryhtiö.
Kansas–Nebraska Act Approved, May 30, 1854.
Kansas-Nebraska Actin ongelmaksi muodostui se, että laki kumosi aiemman Missourin kompromissin, joka oli kieltänyt orjuuden Kansasin ja Nebraskan alueilla. Tämä aiheutti sen, että tuhannet orjuuden kannattajat ja vastustajat (niin kutsutut "rajaräyhääjät") muuttivat Kansasiin vain äänestääkseen kansanäänestyksessä maaliskuussa 1855. Kansas ajautui lopulta taistelukentäksi orjuuden kannattajien ja vastustajien välillä. Pienet aseelliset ryhmät taistelivat toisiaan vastaan erityisesti eteläisessä Kansasissa lähes neljän kuukauden ajan. Kun presidentti Pierce viivytteli liittovaltion joukkojen lähettämistä alueelle, tilanne räjähti myös Washingtonissa; toukokuussa 1856 Etelä-Carolinan edustaja pahoinpiteli orjuutta vastustaneen senaattori Charles Sumnerin senaatissa. Vaikka alueen kuvernööriksi valittu John W. Geary sai lopulta liittovaltion joukkojen avulla suurimmat yhteenotot Kansasissa päättymään, nähtiin alueella pienempiä väkivallantekoja aina sisällissodan alkamiseen asti.
Kansas City (Kansas) Kansas City -nimisiä kaupunkeja on myös Oregonin ja Tennesseen osavaltioissa.
Kansas City (Missouri) Missouri Pacific Railroad-rautatie saapui kaupunkiin vuonna 1865 ja pian Kansasin kaupungista tuli tärkeä rautatieliikenteen solmukohta. Lisäksi Kansas-joen yli rakennettiin silta vuonna 1866 ja Missouri -joen yli vuonna 1869. Ensimmäisen karjapihan avautumisen jälkeen vuonna 1870 Kansasin kaupungista tuli myös tärkeä karjakaupan lihateollisuuden keskus. Kansasin kaupunki sai nykyisen nimensä Kansas City vuonna 1889 ja vuonna 1897 siihen liitettiin viereinen Westportin kaupunki. 1900-luvun alkupuolella Kansas City sai kyseenalaista mainetta missourilaisen demokraattipoliitikko Thomas J. Pendergastin hallinnon alaisuudessa. Kaupungissa toteutettiin tärkeitä uudistuksia, mutta sen hallintoa vaivasi myös korruptio. 1920- ja 1930-luvuilla tuli tunnetuksi myös Kansas Cityn jazz. Kaupungissa vaikuttivat artistit, kuten Lester Young ja Count Basie. Kaupunki kasvoi nopeasti toisen maailmansodanjälkeen ja huipussaan sen asukasluku oli 1970-luvulla. Sittemmin kaupungin asukasluvun kasvu hidastui ja lopulta kääntyi laskuun. Samalla afroamerikkalaisten suhteellinen osuus on noussut.
Kansasin hurjapäät Kansasin hurjapäät ("Kansas Pacific") on vuonna 1953 valmistunut yhdysvaltalainen western-elokuva, jonka on ohjannut Ray Nazarro. Sen pääosissa ovat Sterling Hayden ja Eve Miller. Elokuva kertoo kuvitteellisen tarinan Kansas Pacific Railwayn rakentamisesta 1860-luvulla Yhdysvaltain sisällissodan aikana.
Garden Cityn rautatieasema (Kansas) Liikennepaikalla on pääraiteen lisäksi yksi yli kahden kilometrin mittainen sivuraide junien kohtaamisia varten, sekä useita pistoraiteita. Asemarakennuksen länsipuolella sijaitsee sokeritehtaan ratapiha, jonka vaihtotyöt hoitaa Garden City Western Railway.
Shallow Waterin rautatieasema Shallow Waterin rautatieasema on rautatieliikennepaikka Garden City Western Railwayn hallinnoimalla Garden Citystä pohjoiseen johtavalla rataosalla Kansasissa Yhdysvalloissa. Liikennepaikka sijaitsee Scottin piirikunnassa Scott Cityn eteläpuolella Shallow Waterin kylässä.
Kansas Kansainvälisesti ne eivät kuulu terävimpään kärkeen; Shanghai-luokituksessa vuonna 2013 Kansasin yliopisto oli sijoilla 201-300 ja Kansasin osavaltionyliopisto sijoilla 301-400.
Kansas City (Missouri) Nykyisen Kansas Cityn alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat kansat. Ensimmäiset eurooppalaistaustaiset alueella olivat Lewisin ja Clarkin tutkimusretkikunnan Meriwether Lewis ja William Clark. Lewis ja Clark leiriytyivät Kansas- ja Missouri -joen yhtymäkohdan paikkeilla vuonna 1804. Vuonna 1821 Francois Chouteau avasi puolestaan paikalle American Fur Company -yhtiön varaston. Sen tuhouduttua tulvassa vuonna 1826 uusi paikka valittiin läheisen lauttareitin vierestä. Samalle paikalle kehittyi sittemmin Kansas Town. Vuonna 1832 John Calvin McCoy perusti lähistölle kaupan ja pian myös Westport-nimisen kaupungin. Kansas Town ja Westport kasvoivat molemmat Kalifornian kultaryntäyksen siirtolaistulvassa, mutta vuonna 1849 alueelle iski asukasluvun puolittanut koleraepidemia. Kaupunki kuitenkin toipui ja vuonna 1853 Kansas Townista tehtiin hallinnollisesti kaupunki. Hieman ennen Yhdysvaltain sisällissotaa kysymys orjuudesta jakoi yhdysvaltalaisia voimakkaasti ja ajoittain tilanne kärjistyi myös väkivallaksi, josta Kansasin ja Missourin osavaltioiden raja-alue oli erityisen tunnettu. Sisällissodan aikana paikalla käytiin Westportin taistelu vuonna 1864.
Kansas Kansas on keskilännessä sijaitseva Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 34. osavaltiona 29. tammikuuta, 1861. Nimi Kansas tulee Sioux-heimon kielen sanasta "kansa", mikä tarkoittaa "eteläisen tuulen ihmiset". Kansasin postilyhenne on KS. Sen rajanaapureita ovat Nebraska pohjoisessa, Missouri idässä, Oklahoma etelässä ja Colorado lännessä. Osavaltion pääkaupunki on Topeka. Osavaltion väkiluku vuonna 2014 oli noin 2,9 miljoonaa.
Kansas City Royals Kansas City Royals on vuonna 1969 perustettu Major League Baseball -joukkue Missourin Kansas Citystä. Seura on voittanut kaksi World Series -mestaruutta.
Kansas Kansasin länsiosaa hallitsevat Suuret tasangot. Korkein paikka on Sunflower-vuori (1231 m) lähellä Coloradon rajaa. Merkittäviä jokia ovat Arkansas, Kansas, Missouri, Republican ja Smoky Hill.
Kansas Pacific Railway Radanrakennus aloitettiin Kansas Citystä syyskuussa 1863, ja seuraavana vuonna valmiina oli jo 64 kilometriä uutta rataa. Tuolloin pääteasema oli Lawrence. Syksyllä 1866 rautatieyhteys Junction Cityyn valmistui. Junction Citystä tuli merkittävä rautatiekaupunki, ja sinne rakennettiin mm. Kansas Pacificin veturivarikko. Salinaan saakka rautatie valmistui 1867, ja 1869 hallituksen päätöksellä rautatieyhtiön nimeksi tuli Kansas Pacific.
Lynn Jenkins Jenkins on varsinaiselta ammatiltaan hyväksytty julkinen tilintarkastaja (). Hän opiskeli Kansas State Universityssä Manhattanin kaupungissa Kansasissa ja Weber State Universityssä Ogdenissa Utahissa. Hän aloitti poliittisen uransa Kansasin edustajainhuoneessa, jonka jäsen hän oli vuosina 1999–2001. Vuodesta 2001 vuoteen 2003 hän oli jäsenenä osavaltionsa senaatissa ja vuodesta 2003 vuoteen 2008 hän oli Kansasin osavaltion State Treasurer, valtiovarainministeri, joksi hänet valittiin kaksissa vaaleissa, 2002 ja 2006.
Kansas Cityn roomalaiskatolinen arkkihiippakunta Kansas Cityn roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on katolisen kirkon organisaatio Kansasissa Yhdysvalloissa. Sen alueella asuu 1,3 miljoonaa henkeä, joista katolisia on 213 000. Arkkihiippakunnaksi se korotettiin vuonna 1952.
Oklahoma Osavaltion luoteisnurkassa on "pannun kahvaksi" (Oklahoma Panhandle) kutsuttu maakaistale. Siihen aikaan kun Teksas liitettiin Yhdysvaltoihin, Pannunkahva oli 55 km (34 mailia) leveä suikale Ei-kenenkään-maata Kansasin ja Teksasin välissä. Se liitettiin Oklahomaan 1890. Oklahoman korkein kohta, Black Mesa, sijaitsee sen alueella.
Kansas–Nebraska Act Kansas-Nebraska Act oli Yhdysvalloissa vuonna 1854 hyväksytty lainmuutos, joka antoi Kansasin ja Nebraskan alueille territorioaseman. Orjuusmyönteisen demokraattipuolueen Stephen Douglasin alulle panema lainmuutos hyväksyttiin presidentti Franklin Piercen tuella. Lainmuutos avasi Kansasin ja Nebraskan alueet uudisasukkaille ja mahdollisti rautateiden rakentamisen alueelle. Samalla uusien territorioiden suhtautuminen orjuuteen annettiin alueen asukkaiden päätettäväksi, mikä kumosi aiemman voimassa olleen Missourin kompromissin vuodelta 1820.
Missouri Osavaltiossa on useita ammattilaisjoukkueita: baseballissa Kansas City Royals ja St. Louis Cardinals, amerikkalaisessa jalkapallossa Kansas City Chiefs, jääkiekossa St. Louis Blues, jalkapallossa Sporting Kansas City ja tenniksessä Springfield Lasers.
Kansas City Scouts Kansas City Scouts oli National Hockey Leaguessa vuosina 1974–1976 pelannut seura. Vuonna 1976 seura siirtyi Kansas Citystä, Missourista Denveriin, Coloradoon ja vaihtoi nimensä Colorado Rockiesiksi.