mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Age of Empires III "Age of Empires III":ssa on viisi eri aikakautta. Siirtyminen aikakaudelta seuraavalle maksaa ruokaa ("food") ja rahaa ("coin"). Uusi aikakausi mahdollistaa uusien lähetysten saannin kotikaupungista ("shipment"), esimerkiksi "Discovery"-aikakaudella ei ole mahdollista tehdä armeijaa, joten on noustava "Colonial"-aikakaudelle, jolloin on mahdollista tehdä musketöörejä, jousimiehiä jne. riippuen sivilisaatiosta. "Fortress"-aikakaudella puolestaan on mahdollista ”ylentää” sotilaansa ”veteraaneiksi”, mikä nostaa sotilaiden elämäpisteitä ja hyökkäyspisteitä. "Industrial"-aikakaudella puolestaan ylennys tapahtuu "guardeiksi" ja "Imperial"-aikakaudella "imperialeiksi". Peli on mahdollista aloittaa miltä tahansa aikakaudelta. Kaikilla eri kansoilla on erilaiset sotilasluokat, vaikkakin myös yhtymäkohtia on. Esimerkiksi Espanjalla, Britannialla, Ranskalla, Portugalilla ja Venäjällä on Musketeer, mutta kaikilla kansoilla on ainakin yksi tuliasesotilas. Kansoilla on myös vain ainoastaan sille tyypillisiä yksikköjä, vaikka eräissä korteissa esimerkiksi saksalaiset voivat lähettää joukkuekortilla koko joukkueellensa kaksi kappaletta Saksan erityissiirtolaista (Settler Wagon), joka on tavallista Settleriä tehokkaampi.
Yrjöjen aikakauden arkkitehtuuri Yrjöjen aikakauden arkkitehtuuri on englantia puhuvissa maissa käytetty nimitys arkkitehtuurityyleille, joita käytettiin noin 1720–1840. Ajanjakso sopii suurin piirtein kauteen, jota kutsutaan Yrjöjen aikakaudeksi.
Powerpuff Girls – elokuva Räjähdyksen jälkeen professori Utonium herää tajuihinsa ja löytää kolme pientä tyttöä esittelemässä kukin itseään luojalleen. Utonium antaa samalla tytöille nimet, joista ensimmäisenä hän nimeää kolmikosta ensimmäisenä professorille puhuneen ja kohteliaan tytön Papuksi. Toisena professori nimeää kikattelevan tytön Pipaksi ja viimeiseksi tummahiuksisen tytön Poppanaksi. Pian Professori Utonium huomaa tytöillä olevan supervoimia, kuten supernopeus ja kyky lentää, kun hän kompastuu kotonaan rappusissa ja tytöt syöksyvät pelastamaan hänet.
Salad Fingers Salad Fingersin piknikille ilmestyykin tyttö, jolla on likaiset vaatteet. Varis myös lentää paikalle läheiseen puuhun. Salad Fingers kysyy tytöltä miltä piirakka maistuu ja vastaakin heti hänen puolestaan dialogin muodossa, viitaten tyttöön nimellä Mable. Salad Fingers kehuu tyttöä hyvätapaiseksi ja tahtoo tytöstä uuden leikkikaverin. Hän syöttää tytölle vanukasta vanhalla likaisella lusikalla kunnes paikalla oleva varis nappaa lusikan Salad Fingersin kädestä. Sekä tyttö että Salad Fingers nauravat mutta kun tyttö alkaa puhua, Salad Fingers säikähtää ja on pois tolaltaan. Salad Fingers on lukittautunut talonsa nurkkaan ja hänen mielessään tyttö hokee; Mikä hätänä Herra Sormi, etkö pitänyt suu-sanoistani ? Salad Fingers on edelleen hysteerian vallassa, pidellen käsiään päänsä kullakin puolen.
Taidemusiikin aikakaudet Länsimaisen taidemusiikin aikakaudet ja niiden tyylit voidaan karkeasti jaotella seuraavasti:
Buster Keaton Lyhytelokuviensa menestyksen innoittamana Keaton siirtyi 1923 tekemään pitkiä elokuvia, kuten olivat jo aiemmin tehneet Fatty Arbuckle, Charlie Chaplin ja Harold Lloyd. Hän pysyi edelleen oman tuotantoyksikkönsä johtajana ja käytti täydellistä määräysvaltaa omien töidensä suhteen. Keatonin ensimmäinen pitkä elokuva "Kolme aikakautta" ("The Three Ages", 1923) parodioi D. W. Griffithin spektaakkelia "Suvaitsemattomuus" kertomalla saman tarinan tytöstä ja tämän kahdesta kilpakosijasta kolmella aikakaudella: kivikaudella, antiikin Roomassa ja 1920-luvun Yhdysvalloissa. Sitä seurasi vuosina 1923–1929 kaikkiaan yksitoista pitkää mykkäkomediaa, jotka nostivat Keatonin yhdeksi maailman kuuluisimmista koomikoista. Kotimaassaan Yhdysvalloissa hän oli kolmanneksi suosituin koomikko Chaplinin ja Lloydin jälkeen. Monet hänen elokuvansa, jotka saivat hyvät arvostelut, menestyivät kuitenkin huonosti lippuluukulla, johtuen niiden muihin aikansa komedioihin verrattuna monimutkaisista juonikuvioista.
Kaupungin valot (elokuva) Kuluu useita kuukausia. Kulkuri vapautuu vankilasta ja vaeltelee jälleen pitkin katuja. Hän etsii sokeaa tyttöä palaten tämän tavanomaiselle myyntipaikalle erään kadun kulmaan. Tyttö ei kuitenkaan ole siellä, sillä hän on saanut näkönsä takaisin ja avannut isoäitinsä kanssa kukkakaupan. Kukkakauppaan saapuu rikas mies, ja tyttö pohtii, voisiko tämä mies olla hänen salaperäinen hyväntekijänsä. Resuinen ja jälleen sanomalehtipoikien kiusaama Kulkuri kävelee tytön kukkakaupan ohi ja jää yllättäen tuijottamaan tyttöä kaupan ikkunan läpi. Tyttö vitsailee työtoverilleen (Mrs. Hyams) tehneensä valloituksen. Nähdessään Kulkurin kädessä olevan kukan hajoavan palasiksi tyttö tarjoaa tälle uutta kukkaa ja kolikkoa. Kulkuri on aikeissa lähteä, mutta ojentaa lopulta kätensä kohti kukkaa. Tyttö tarttuu Kulkuria kädestä antaakseen kolikon tälle. Tyttö tunnistaa kädet ja käsittää heti, kuka Kulkuri oikein on. ”Tekö?” tyttö kysyy. Kulkuri nyökkää sanoen: ”Näettekö te nyt?” Tyttö vastaa: ”Kyllä, minä näen nyt.” Hän vetää Kulkurin käden rinnalleen sydäntään vasten. Elokuva päättyy Kulkurin hymyillessä tytölle.
Chaplin halusi elokuvastaan mahdollisimman täydellisen, minkä vuoksi elokuvan tekemiseen kului lähes kolme vuotta. Käsikirjoitusta hän työsti yli vuoden, mutta ei saanut sitä valmiiksi kuvausten alettua. Esimerkiksi Kulkurin ja sokean tytön ensikohtaamisesta otettiin yli kolmesataa otosta ennen kuin Chaplin kelpuutti sen. Elokuva valmistui jo vuonna 1929, mutta se julkaistiin vasta kaksi vuotta myöhemmin. Kun elokuva tuli teattereihin, olivat äänielokuvat lyöneet itsensä läpi, ja mykkäelokuvia kuvailtiin vanhanaikaiseksi. Elokuva kuitenkin menestyi hyvin, ja Chaplin on myöhemmin todennut "Kaupungin valojen" olleen hänen suosikkielokuvansa.
Taistelevat läänitysvaltiot Vaikka (tai koska) Kevättä ja syksyä ja Taistelevat läänitysvaltiot -kausien yhteiskunnallinen hallinto oli hajallaan, aikakaudella syntyi ennennäkemätön määrä uusia ajatussuuntia ja filosofioita, minkä vuoksi aikakaudesta käytetään nimitystä "Sata koulukuntaa" (諸子百家, yksinkert. 诸子百家 zhūzìbǎijiā). Näihin aikoihin syntyneet filosofiat ovat vaikuttaneet merkittävästi kiinalaisen yhteiskunnan kehitykseen, sillä aikakaudella saivat alkunsa mm. kungfutselaisuus ja taolaisuus.
Les Arts Florissants Les Arts Florissants on yksi keskeisiä niistä orkestereista, jotka käyttävät aikakauden soittimia teosten esittämisessä. Tarkoituksena orkesterilla on noudattaa sävellyksen syntyajan tyyliä ja musiikillista sointia. Se tapahtuu tietenkin rytmillisesti ja musiikin artikuloinnissakin. Orkesterin käyttämät soittimet ovat siksi joko aikakaudella valmistettuja tai tarkkoja jäljennöksiä aikakauden soittimista. Orkesteri ei käytä esimerkiksi jousisoittimissaan muita kuin eläinten suolista valmistettuja kieliä.
Sodan arvet Vietnamin sodan aikana viisi amerikkalaissotilasta vie kersanttinsa käskystä vietnamilaisen tytön kotikylästään aikomuksena raiskata hänet. Neljä miehistä raiskaa tytön, mutta viides, Max Eriksson, kieltäytyy. Myöhemmin ollessaan kahdestaan tytön kanssa Eriksson yrittää auttaa häntä karkaamaan, mutta yksi raiskaajista, korpraali Clark, saa heidät kiinni juuri kun he ovat karkaamaisillaan. Tämän jälkeen korpraali pakottaa Erikssonin ja tytön edemmäs metsään, jossa muut kolme sotilasta ovat. Kaikki ovat piilossa tarkkailemassa Vietkongin sissejä, kun yhtäkkiä raiskattu tyttö alkaa sairaana yskiä. Kersantti antaa Erikssonille käskyn tappaa tytön, etteivät he paljastuisi, mutta Eriksson kieltäytyy. Lopulta hän siirtää käskyn korpraali Clarkille, joka sanoo tappavansa tytön mielellään. Kun Clark on aikeissa tappaa tytön, Eriksson ampuu ilmaan saadakseen Vietkongin sissit taistelemaan sotilaiden kanssa, jotteivät nämä ehtisi tappaa tyttöä. Lopulta kuitenkin korpraali Clark ottaa veitsen esiin ja haavoittaa tyttöä pahasti. Tyttö yrittää vakavasti haavoittuneena vielä karata, mutta kersantti antaa sotilaillensa käskyn teloittaa hänet. Sotilaat noudattavat kersantin käskyä, mikä järkyttää Erikssonia. Väsyneenä ja kokemuksesta traumatisoituneena Eriksson menettää tajunsa ja herää myöhemmin kenttäsairaalassa. Hän haluaa raiskaajien joutuvat vastuuseen teostaan.
Tittelintuure Mylläri halusi nousta tärkeämpään asemaan, joten hän valehteli kuninkaalle, että hänen tyttärensä osaa kehrätä oljista kultaa. Kuningas kutsui tytön luokseen, sulki hänet torniin olkien ja rukin kanssa. Hän määräsi tytön kehräämään oljista kultaa aamuun mennessä kolmen päivän ajan tai muuten kuningas teloituttaisi tämän. Tyttö oli jo ehtinyt menettää toivonsa, kun eräs kääpiö ilmestyi tornikamariin. Ukkeli kysyy tytöltä mitä tämä murehtii, ja kun hän kuulee vastauksen hän kysyy: ”Mitä annat minulle jos minä kehrään?” Myllärin tyttär antaa miekkoselle kaulakorunsa. Kuningas on ahne ja laittaa tytön kehräämään vielä suuremman huoneellisen olkia kullaksi, edelleen henkensä kaupalla. Seuraavana yönä kääpiö saapui taas tytön luokse ja kehräsi oljet kullaksi, tällä kertaa tytön sormusta vastaan. Kolmantena yönä tytöllä on entistäkin enemmän olkia kehrättävänä, mutta ei enää mitään annettavaa kääpiölle. Kääpiö kehräsi oljet kullaksi sillä ehdolla, että mentyään kuninkaanpojan kanssa naimisiin tyttö luovuttaisi tälle esikoisensa.
Saawariya Raj tapaa Lilianin ja he käyvät tunteikkaan keskustelun, jonka aikana Lilian kertoo, että hänen poikansa lähti vuosia sitten armeijaan eikä ole palannut. Hän antaa Rajin jäädä, koska tämä muistuttaa häntä hänen pojastaan. Raj lähtee illalla kävelylle ja tapaa salaperäisen mustaan pukeutuneen tytön. Raj yrittää puhua tytölle, mutta tämä juoksee karkuun ja Raj alkaa seurata häntä. Saatuaan väärän käsityksen, tyttö huutaa Rajille ja käskee mennä pois. Pian humalainen mies alkaa seurata tyttöä ja Raj pelastaa hänet. Raj vaatii saada saattaa tytön kotiin. Tyttö suostuu, ja Rajille selviää, että tytön nimi on Sakina (Sonam Kapoor). Tuona yönä Raj rakastuu häneen.
Tyttö ja helmikorvakoru (kirja) Griet - Griet on kaunis ja suurisilmäinen, 16-vuotias tyttö. Hän pitää tunteensa omana tietonaan, ja noudattaa soveliaita tapoja. Griet ei ole kuitenkaan kovinkaan ujo, vaan tarpeen vaatiessa puhuu suunsa puhtaaksi. (Kirjassa Griet esittää "Turbaanipäisen tytön" tyttöä, vaikka todellisuudessa kuvan tytön henkilöllisyys on tuntematon.)
Plan Planin maailmanlaajuinen "Koska olen tyttö" -kampanja parantaa erityisesti tyttöjen koulutustasoa ja suojelua. Kampanjalla Plan tukee vahvasti YK:n vuosituhattavoitteiden saavuttamista. Plan kampanjoi tyttöjen oikeuksien puolesta siksi, että tytöillä on oikeus tasavertaisiin mahdollisuuksiin ja myös siksi, että tyttöihin sijoittaminen kannattaa. Kehitysmaissa on 500 miljoonaa tyttöä, joiden kyvyt rakentaa yhteiskuntaa heitetään hukkaan. Tyttöihin sijoittaminen murtaa köyhyyden kierteen. Koulutettu tyttö ei jätä köyhyyttä perinnöksi lapsilleen. Tyttöjen tasavertaisten oikeuksien parantaminen hyödyttää myös poikia.
Julius Caesar (ooppera) Nicola Francesco Haym kirjoitti sen libreton, joka oli aikakauden suositun kansantarinan sovitus. Toisin kuin William Shakespearen noin 100 vuotta aikaisempi näytelmä, tarina on yksinkertainen sankaritarina, jossa Caesar pelastaa prinsessa Kleopatran tämän veljen Ptolemaioksen kynsistä. Teos noudattelee aikakauden "opera serian" konventioita musiikillisesti, mutta poikkeaa niistä aiheensa vuoksi. Historiallisen rakkaustarinan kuvaaminen eroaa aikakauden opera serioiden perinteisesti antiikin mytologisista aiheista.
Nykyaika (elokuva) Kulkuri ei haluaisi lähteä vankilasta, jota pitää kotinaan, vaan yrittää joutua pidätetyksi ja uudelleen vankilaan. Hän törmää köyhään ja orpoon tyttöön, joka on saatu kiinni leivän varastamisesta. Tytön isä on hiljattain kuollut ja tyttö pakenee sosiaaliviranomaisia, jotka haluavat sijoittaa hänet orpokotiin. Kulkuri yrittää ottaa tytön rikoksen niskoilleen, mutta todistaja kertoo tytön olleen syyllinen ja Kulkuria ei pidätetä. Kulkuri päätyykin varastamaan ruokaa ravintolasta ja vihdoinkin onnistuu saamaan itsensä pidätetyksi. Poliisiautossa hän kohtaa jälleen tytön, ja kun auto kolaroi, he karkaavat yhdessä. Kulkuri ja tyttö alkavat unelmoida keskiluokkaisesta elämästä. He asettuvat kaupungin laidalla sijaitsevaan talonhökkeliin ja Kulkuri yrittää parhaansa mukaan hankkia töitä esimerkiksi tavaratalosta ja tehtaasta, mutta epäonnistuu aina töissään ja joutuu pidätetyksi tehdastyöntekijöiden lakon aikana. Lopulta tyttö saa kuitenkin töitä tanssijana ravintolasta.
Kuukautiskierto Kuukautiskierto alkaa ("menarke") tytön ollessa murrosikäinen, yleensä kahdesta-kolmeen vuotta rintojen kasvun ja valkovuodon alkamisesta. Myös rasvakudoksen määrällä, perimällä ja liikunnalla on vaikutusta alkamisajankohtaan. Tyypillistä on, että kuukautisten alkaessa tytön murrosiän kasvupyrähdys on jo takanapäin, ja tytöllä on jo pitkälle kehittyneet rinnat ja häpykarvoitusta. Kuukautisten alkamisen jälkeen tyttö kasvaa enää noin 5 cm pituutta, mutta osa tytöistä kasvaa enää noin 2-3cm ja osa vielä jopa kymmenen senttiä. Kuitenkin kasvupyrähdys on monilla tytöillä vielä edessäpäin, etenkin jos kuukautiset alkavat nuorena. Kuukautiset alkavat suurimmalla osalla tytöistä 12–14-vuotiaana, mutta voivat alkaa paljon nuorempana tai vanhempanakin. Suomalaisilla tytöillä kuukautisten keskimääräinen alkamisikä on suunnilleen 13 vuotta. Kuukautiset voivat aiheuttaa kipuja ja niitä voi lievittää muun muassa särkylääkkeillä.
Tyttö ja kaiku Tyttö ja kaiku (, ”Kesäloman viimeinen päivä”, ) on liettualaisen Arūnas Žebriūnasin ohjaama neuvostoliittolainen perhe-elokuva vuodelta 1964. Juri Nagibinin tarinaan perustuva elokuva kertoo 12-vuotiaasta tytöstä Vikasta, joka viettää kesälomansa loppua aurinkoisella ja vuoristoisella rannalla jossakin etelässä ja tutustuu samanikäiseen poikaan, joka vaikuttaa muita älykkäämmältä. Tyttö näyttää pojalle salaisen paikan, jyrkkien rantakallioiden välisen kaikuisan onkalon. Kun isommat pojat kiusaavat, poika kuitenkin jättää tytön yksin ja tyttö pettyy.
Vaeltaja (elokuva) "Vaeltaja" on juonellisesti tietynlainen edeltäjä Chaplinin pitkille elokuville, "Sirkus", "Nykyaika", "Kaupungin valot" ja "Parrasvalot", sillä "Vaeltajassa" Chaplinin hahmo ottaa hoiviinsa ystäviä vailla olevan tytön. Chaplin on elokuvassa katumuusikko, joka pelastaa pienen vaalean tytön mustalaisroistojen kynsistä. He elävät yhdessä asuntovaunussa, kunnes nuori komea taiteilija saapuu ja valloittaa tytön. Taiteilija tekee tytöstä muotokuvan, josta tytön äiti tunnistaa tyttärensä. Tämän jälkeen tyttö temmataan uuteen elämään, ja Chaplin jää lohduttomana yksin. Esitysversiossa elokuvan loppu on todella onnellinen, sillä tyttö kääntää auton ja hakee Chaplinin mukaansa. Tarinan mukaan Chaplin kuvasi elokuvalle myös vaihtoehtoisen ja traagisen lopun, jossa hänen hahmonsa heittäytyy lopussa jokeen.
Kolmossivun tyttö Kolmossivun tytöksi kutsutaan sanomalehdessä vakiopalstalla olevaa valokuvaa, joka esittää vähäpukeista naista. Usein nainen esiintyy yläosattomissa. Kolmossivun tyttö on ilmiönä sukua aiempien vuosikymmenien pin-up -tytölle.
Palomuuri (romaani) Ystadin torilta löytyy kuollut mies pankkiautomaatin luota. Suunnilleen samaan aikaan kaksi tyttöä murhaavat julmasti taksikuskin, nähtävästi ilman mitään syytä. Tyttöjen ollessa poliisiasemalla vanhempi tyttö pääsee pakenemaan. Myöhemmin hänet löydetään kuolleena. Taksikuskin murhanneen tytön isä paljastaa, että taksikuskin poika oli raiskannut tytön kolme vuotta aikaisemmin tytön ollessa 15-vuotias.
Post scriptum: Kirja medioitumisen aikakaudella Post scriptum: Kirja medioitumisen aikakaudella on Mikko Lehtosen vuonna 2001 ilmestynyt kirja. Teoksen on julkaissut Vastapaino.
Jazzstandardi Swing-aikakaudella 1930-luvun puolivälistä 1940-luvun puoliväliin suosituimpia jazzkokoonpanoja olivat suurikokoiset big bandit. Suosituimpia aikakauden orkestereita johtivat Benny Goodman, Count Basie ja Duke Ellington. Jälkimmäinen kirjoitti yhtyetovereineen suuren joukon swing-aikakauden suosituimpia standardeja, mukaan lukien ”Caravan”, ”In a Sentimental Mood”, ”Take the ’A’ Train” ja ”Sophisticated Lady”. Muihin swing-standardeihin kuuluvat Basien säveltämä ”One O’Clock Jump” sekä Louis Priman ”Sing, Sing, Sing”.
Bond-tyttö Elokuvien kaavaan kuuluu, että Bond viettelee yhdessä elokuvassa useita naisia. Se nainen, jonka kanssa Bond menee sänkyyn ensimmäisen kelan aikana, tapetaan toisen kelan loppuun mennessä. Elokuvaa "Elät vain kahdesti" käsikirjoittanut Roald Dahl kuvaili kaavaa niin, että Bond-elokuvaan kuuluu kolme tyttöä. Vihollinen tappaa ensimmäisen heistä ensimmäisen kelan jälkeen, mieluiten Bondin käsivarsille. Toinen tyttö on Bondia vastaan ja yleensä vangitsee hänet. Bond pelastautuu viettelemällä tytön. Tämä tyttö kuolee mielikuvituksellisella tavalla elokuvan puolessavälissä. Kolmas tyttö säilyy hengissä elokuvan loppuun asti.
Powerpuff Girls – elokuva Avaruudessa tytöt matkaavat asteroidilla pois maapallon läheisyydestä, mutta kun he kuulevat professori Utoniumin ja asukkaiden huutoa Townsvillestä, tytöt lentävät takaisin maapallolle. He joutuvat taistelemaan apinoita vastaan pelastaakseen Utoniumin ja kaupungin. Lopulta tytöt joutuvat taistelemaan Mojo Jojoa vastaan, joka on imeyttänyt itseensä kemikaali X:ää suuren määrän, jonka myötä hän kasvaa jättiläiseksi. Taistelun aikana Mojo Jojo kaappaa tytöt suureen käteensä ja kiipeää pilvenpiirtäjään, jossa hän yrittää saada tytöt liittolaisikseen. Tytöt kuitenkin kieltäytyvät liittymästä Mojon liittolaiksiksi, onnistuvat vapauttamaan itsensä Mojon puristuksesta ja työntävät hänet alas pilvenpiirtäjästä.
Kolikkopelien kulta-aika Aikakauden pelien chiptune-musiikki, kuten "Mario Bros." -pelin musiikki, on vaikuttanut myös erilaisten aikakauden ääniä jäljittelevien yhtyeiden syntyyn.
Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus Vuonna 2012 TTVK vaati 10-vuotiaan tytön isältä 600 euron korvausta väittäen tytön jakaneen Chisun musiikkia luvatta. Samassa yhteydessä TTVK vaati tytön isää allekirjoittamaan vaitiolosopimuksen. Tytön isä kieltäytyi maksamasta, jonka jälkeen TTVK teki asiasta tutkintapyynnön, jolloin poliisi takavarikoi tytön tietokoneen tutkimuksia varten. TTVK:n edustajan mukaan ei ole mahdollista, että joku lataa musiikkia tietämättään. 29. marraskuuta 2012 uutisoitiin, että tytön isä ja TTVK ovat neuvotelleet asiasta ja päässeet sopimukseen. Sopimuksen mukaan tytön isä maksaa korvauksia 300 euroa. TTVK peruutti tutkintapyynnön, joten poliisi lopetti esitutkinnan. Tyttö saa tietokoneensa takaisin. Electronic Frontier Finland teki 27. marraskuuta 2012 eduskunnan oikeusasiamiehelle ja oikeuskanslerille tutkintapyynnön Helsingin käräjäoikeuden ja poliisin toiminnasta. Eduskunnan apulaisoikeusasimies Jussi Pajuoja päätyi 12. joulukuuta 2012 julkaistussa selvityksessään siihen, etteivät sen paremmin poliisi kuin käräjäoikeuskaan rikkoneet tutkintaa tehdessään lakia tai hyvää hallintotapaa.
Kaupungin valot (elokuva) Kulkuri palaa sokean tytön asunnolle ja katselee tätä salaa ikkunasta. Hän näkee, että tytön luona on parhaillaan lääkäri (T. S. Alexander) tutkimassa tyttöä. Kulkuri päättää etsiä itselleen töitä ansaitakseen tytölle rahaa. Hänestä tulee kadunlakaisija, ja hän ärsyttää jatkuvasti erästä työtoveriaan (Albert Austin). Sillä välin sokean tytön isoäiti saa viestin, jonka mukaan hänet ja tyttö heitetään ulos heidän asunnostaan, jolleivät he maksa vuokraansa. Isoäiti kuitenkin piilottaa viestin ja lähtee ulos myymään kukkia. Kulkuri käy sokean tytön luona lounastauollaan ja näkee samalla mainoksen, joka lupaa parantaa sokeuden. Sitten Kulkuri löytää tytön isoäidin piilottaman häätöilmoituksen ja lupaa tytölle maksaa heidän vuokransa. Kulkuri palaa takaisin töihin kuitenkin myöhässä ja saa potkut. Apea Kulkuri kävelee ohi rakennuksen, jossa järjestetään nyrkkeilyotteluita. Eräs nyrkkeilijä (Tom Dempsey) taivuttelee Kulkurin ottelemaan kanssaan niin, että tämä häviää hänelle tahallaan. Nyrkkeilijä lupaa jakaa palkintorahat tasan Kulkurin kanssa, mikäli tämä suostuu tehtävään. Nyrkkeilijä paljastuu kuitenkin oikeutta pakoilevaksu karkuriksi, joka joutuu pakenemaan tiehensä juuri ennen ottelua. Kulkurin on näin ollen jouduttava ottelemaan toisen, voittoa tosissaan havittelevan nyrkkeilijän (Hank Mann) kanssa. Kovasta yrityksestä huolimatta Kulkuri saa nyrkkeilykehässä selkäänsä. Pian sen jälkeen hän tapaa juopuneen miljonäärin jälleen kerran. Miljonääri vie Kulkurin kartanoonsa ja antaa tälle 1 000 dollaria vietäväksi sokealle tytölle. Kaksi murtovarasta (Albert Austin ja Joe Van Meter) kuitenkin hiipivät kartanoon ja iskevät miljonäärin tajuttomaksi. Kun miljonääri viimein virkoaa, hän syyttää Kulkuria varastamisesta. Kulkuri onnistuu nipin napin pakenemaan poliiseilta ja viemään rahat sokealle tytölle. Hän lupaa tytölle palata tämän luokse, mutta poliisi pidättää hänet ja vie hänet vankilaan.
Seinäjoen teinisurma Seinäjoen teinisurma tapahtui 28. huhtikuuta 2015, kun 15-vuotias tyttö murhasi toisen samanikäisen tytön Seinäjoen Joupissa sijaitsevassa omakotitalossa. Tytöt kävivät keskenään samaa kahdeksatta luokkaa Seinäjoen lyseon yläkoulussa. Murhan motiivina oli tyttöjen ihastuminen samaan poikaan. Alaikäisen tytön syyllistyminen henkirikokseen on Suomessa äärimmäisen poikkeuksellista, esimerkiksi Suomessa vuosina 2003–2011 yksikään 15–17-vuotias tyttö ei syyllistynyt henkirikokseen.
Tyttö ja kaiku Vika-tyttö viettää viimeistä kesäloman päivää kalastaja­isoisänsä luona. Isä on tulossa hakemaan, mutta tyttö ei haluaisi lähteä. Aamulla isoisä lähtee veneellä kalaan ja tyttö jää tapansa mukaan vaeltamaan pitkin kallioisia rantoja ja puhumaan ystävilleen, kiville.
Viemärin valtias Eräänä myrsky-yönä Repolainen pelastaa tytön pahoinpitelijöiden kynsistä. Sattumalta paikalle osuvat myös Charles Dickens ja Henry Mayhew, jotka ottavat tytön suojiinsa. Koska tytön henkilöllisyyttä ei aluksi tiedetä, Mayhew'n vaimo nimeää hänet Simplicityksi. Myöhemmin tyttö paljastuu saksalaisen ruhtinaskunnan prinssin karanneeksi vaimoksi, jonka kintereillä ovat väkivaltaa kaihtamattomat etsijät. Repolainen ei ole kiinnostunut poliittisesta juonittelusta ja yläluokkaisissa piireissä liikkuminen on hänelle täysin vierasta, mutta hän haluaa pelastaa tytön keinolla millä hyvänsä.
Ruusun nimi (elokuva) Samalla Salvatore ja Remigio on poltettu roviolla ja tytön vuoro olisi seuraavana, kun paikalliset talonpojat käyttävät kirjaston tulipaloa hyväkseen pelastaakseen tytön. Gui yrittää paeta, mutta hänen vaununsa työnnetään jyrkänteen reunalta tuhoon. William ja Adso lähtevät ja Adso kohtaa tytön viimeistä kertaa. Paljon vanhempi Adso toteaa loppusanoissaan ettei hän koskaan katunut että lähti Williamin mukaan, ja että tyttö oli hänen ainoa maallinen rakkautensa; hän ei koskaan saanut tietää tytön nimeä.
That’s What You Get Musiikkivideossa Paramore on soittamassa olohuoneessa. Samaan aikaan videossa näytetään pätkiä tytöstä ja pojasta (Aaron Holmes ja Jenna Galing), jotka ovat ihastuneet toisiinsa. Poika kuitenkin tuntuu laiminlyövän tyttöä flirttaillen muille tytöille. Musiikkivideon loppupuolella poika särkee tytön sydämen flirttailemalla toiselle tytölle. Videon taustalla esiintyy myös joukko Paramoren jäsenien perheenjäseniä ja ystäviä. Ystävät pitävät hauskaa yhtyeen taustalla koko videon ajan.
REC (elokuva) Álex herää zombina ja yrittää purra sairaanhoitajaksi opiskeleva Guillemia. Muut pakenevat huoneesta ja jättävät Guillemin saastuneiden tapettavaksi, vaikkei tätä oltu purtu – terveystarkastaja ei halua ottaa riskejä. Toimittaja Ángela haastattelee seitsemänvuotiasta Jennifer-tyttöä ja tajuaa, että koira oli tämän. Tytöllä on risatulehdus, ja hänen äitinsä pitää tyttöä sylissään. Tyttö kuitenkin muuttuu pedoksi ja juoksee yläkertaan. Äiti kiinnitetään varmuuden vuoksi käsiraudoilla kaiteeseen, sillä Jennifer oli oksentanut äitinsä päälle verta. Manu, poliisi ja kuvaaja Pablo menevät tytön perään. Poliisi yrittää antaa tytölle ruiskeen, mutta Jennifer puree häntä. Manu ja Pablo juoksevat pakoon, ja Manu tappaa vanhan naisen lekalla.
Murrosikä Osalle tytöistä kasvaa murrosiän loppupuolella tummia säärikarvoja, mikä johtuu miessukupuolihormonien läsnäolosta. Tytöille ei tule äänenmurrosta, toisin kuin pojille, mutta miessukuhormonien läsnäolon takia tytön ääni madaltuu hitaasti koko elämän ajan alkaen noin 13–14 -vuotiaasta, tämän takia naisen ääni on yleensä vähemmän korkea, kuin nuoren tytön ääni ja edelleen vanhuksella ääni on nuorta naista matalampi. Naisen iän voikin yleensä miestä helpommin päätellä äänen perusteella. Tytöillä kasvonpiirteet eivät muutu paljoa murrosiässä, toisin kuin pojilla, joilla kasvonpiirteet miehistyvät. Veren hemoglobiinitaso ei nouse tytöillä murrosiässä, eikä lihasmassa juurikaan kasva, toisin kuin pojilla. Kuukautisten alkamisen jälkeen voi esiintyä kuukautisrytmin tietyissä vaiheissa mielialan suurempaa vaihtelua, mikä johtuu vaihtelevista naishormonitasoista. Mieshormonit, jotka myös aiheuttavat naisille karvoituksen kasvun, voimistavat naisen sukupuoliviettiä. Poikien tahattomien erektioiden tapaan myös monilla tytöillä voi murrosiässä sattua välillä tahattomia kiihottumisia, jotka ilmenevät emättimen kostumisena, häpykielen jäykistymisenä ja häpyhuulien turpoamisena. Murrosiässä myös tytöt masturboivat säännöllisesti.
Punatukka (vuoden 1928 elokuva) Vapaahenkisellä nuorella Bubbles-nimisellä tytöllä (Clara Bow) on kolme keski-ikäistä ihailijaa, joista jokainen näkee tytön täysin eri tavalla. Tyttö ei tiedäkään, että nämä kolme ihailijaa sattuvat olemaan myös henkivartijoita varakkaalle miehelle, johon tyttö on ihastunut.
Right Here in My Arms Pasi Pauni on kuvannut videon ideaksi tytön, joka näkee orkesterin ja vaikuttuu heidän karismastaan ja taidostaan. Bändi taas ei näe tyttöä ja tyttö seuraa laulajaa lasiin liimaantuneena. Kappaleen päätyttyä tyttö sammuttaa valon, joka loistaa lasikopin sisällä.
Englantilaiset ruusut Englantilaiset ruusut kertoo neljästä tytöstä: Charlotte, Amy, Grace ja Nicole. Tytöt kadehtivat kaunista Binahia. Binah on kauneudestaan huolimatta yksinäinen, mutta muut tytöt eivät kateutensa vuoksi halua olla hänen kanssaan. Unessa Charlottelle, Amylle, Gracelle ja Nicolelle ilmestyy haltija, joka näyttää heille millaista Binahin elämä on. Unen lopuksi haltija tarjoaa tytöille mahdollisuutta vaihtaa paikkaa Binahin kanssa. Tytöt kieltäytyvät, ja herättyään lupaavat leikkiä myös Binahin kanssa.
Madonna on kirjoittanut yhdeksän kirjaa Englantilaisten ruusujen hahmoista:
7 Things Video alkaa, kun näytetään Cyrus kasvokuvana. Taustalla näkyy muu bändi. Cyrus pitää sormeaan ojossa heitä kohti ja laskee "1, 2, 3, 4", ja musiikki alkaa. Tyttö, joka pitää kädessään vaaleaa karhunallea ja näyttää surulliselta. Kuvaruudussa nähdään vielä kaksi muuta tyttöä, jotka ovat vähän vanhempia, mutta ovat hekin surullisia. Taas näytetään Cyrus, jonka jälkeen näytetään taas kolme muuta tyttöä. Taas näytetään Cyrusin laulavan, ja taas näytetään kaksi muuta tyttöä. Taas näytetään Cyrus ja tämän jälkeen kaksi tyttöä. Tämän jälkeen kamera menee takaisin Cyrusiin, joka on nyt kauempana kamerasta. Hänellä on päällään pinkki t-paita ja sen päällä värikäs kimaltava hameentapainen. Taas näytetään yksi tyttö. Taas näytetään Cyrus, joka pitää kiinni kaulakorustaan. Taas näytetään kaksi tyttöä. Jokaisella tytöllä on aina kädessään jotakin, joka vaikuttaa pojan saamalta lahjalta, esimerkiksi pehmolelut ja rakkauskirjeet. Kun ketosäkeistö alkaa, Cyrus ja tytöt alkavat tanssia ja hyppiä. Aivan kertosäkeistön lopussa näytetään koko porukka yhdessä. Laulu jatkuu, ja seuraavaksi näytetään, kuinka Cyrus laulaa ja pitelee kädessään valkoista ruusua. Yksi tytöistä pitää kadessään puhelinta, ja näyttää kameralle poistettua viestiä, jonka on saanut poikaystävältään. Juuri ennen toisen kertosäkeistön alkua Cyrus näyttää kameralle kuvaa hänestä ja pojasta, jonka kasvot on peitetty, mutta hänellä on kihartavat hiukset. Video jatkuu samalla tavalla: Näytetään tyttöjä, jotka liikuttavat suutaan musiikin tahtiin. Viimeisessä kertosäkeistössä kaikki ovat jo paljon iloisemman näköisiä. Videon lopussa Cyrus lähettää lentosuudelman kameralle ja kääntyy poispäin.
Kaikkialla ääni kaikuu Samana kesänä Vormsissa syntyi myös kaunislinjainen pienempikokoinen "Irma (Tytön pää)". Se on nuoren tytön muotokuva, jossa Stjernschantz kuvaa tytön hentoon sinisen puseroon pukeutuneeksi. Stjernschantzin syntetismi on edustettuna myös tässä työssä, maalauksessa, jossa tyttö arvoituksellisesti katsoo jotain, ei meitä, mutta suoraan kohti.
Toiset tytöt Elokuva kertoo neljästä 18-vuotiasta tytöstä Jessicasta, Ainosta, Tarusta sekä Jennystä, jotka ovat aikuisuuden kynnyksellä, mutta kohtaavat elämässään isoja haasteita joiden kautta he menettävät viattomuutensa ja hetkittäin uskonsa tulevaisuuteen. "Toiset tytöt" perustuu neljän helsinkiläisen 18-vuotiaan tytön pitämiin videopäiväkirjoihin vuoden ajalta.
Seitsemäs sinetti Muut näkevät matkalla tytön, joka on julistettu noidaksi. Ritari pyytää tyttöä manaamaan paholaisen ‎hänen luokseen, sillä hän haluaa kysyä paholaiselta Jumalasta. Tyttö väittää kauhuissaan näkevänsä ‎paholaisen kaikkialla ja ihmettelee, miksi ritari ei näe. Block antaa tytölle yrtin, joka veisi kivun ja ‎lähtee jälleen matkaan.‎
Järjetön innostuneisuus "Ajattelu uudesta aikakaudesta" on vahvana myös asuntojen hintakuplissa. 1880-luvulla Los Angeles, San Diego ja Santa Barbara kokivat kovan hintojen nousun kun alueen saavutettavuus parani rautateiden ansiosta. Tuohon aikaan kaupunkeja mainostettiin ihanan ilmaston ja mainion tulevaisuuden tyyssijoina. Kupla kuitenkin puhkesi kun odotukset Kalifornian teollisuutta kohtaan eivät toteutuneetkaan. Tarina tarjoaa esimerkin siitä, miten ihmiset ovat jo yli sadan vuoden ajan pelänneet vapaiden tonttien loppuvan kesken. Floridassa oli vuonna 1925 asuntojen hintakupla "uuden aikakauden tarinan" seurauksena, jossa varakkaat halusivat viettää siellä talvensa. Bostonissa oli 1980-luvulla asuntojen hintakupla "uuden aikakauden tarinan" seurauksena, jossa Bostonista oli muodostumassa korkean teknologian keskus. Vuoden 2000 jälkeen monissa suosituissa lomakohteissa ympäri maailmaa on ollut nopeata hintojen nousua, sillä sielläkin on liikkunut tarinoita uudesta aikakaudesta, jossa näiden alueiden kysyntä kasvaa räjähdysmäisesti. Näiden tarinoiden mukaan uuden informaatioteknologian avulla ihmiset muuttavat kauniille paikoille ja tekevät työnsä sieltä käsin, sillä ihmisillä on enemmän varallisuutta ostaa asunto kyseisistä paikoista ja etätyömahdollisuus. Nämä tarinat "uudesta aikakaudesta" kertovat myös toistuvasti siitä, miten suurten ikäluokkien eläköityminen nostaa näiden alueiden kysyntää (tämä esimerkki muistuttaa paljon Floridan vuoden 1925 hintakuplaa).
Puutarhahistoria Ristiretkiaikana kukkapuutarhat levisivät Eurooppaan, missä niitä oli aluksi linnojen yhteydessä. Renessanssin aikakaudella rakennukset ja puutarha muotoiltiin siten, että ne muodostivat geometrisen kokonaisuuden. Renessanssiajan jälkeisenä barokin aikakaudella puutarhan geometrinen muotoilu oli äärimmillään.
Mumbai Arkeologisten kaivausten perusteella on päätelty saarilla olleen asutusta jo kivikaudella. Ensimmäiset dokumentoidut tiedot ovat buddhalaisen Ašoka-valtakunnan aikakaudelta alkaen 250 eaa. Buddhalaisen aikakauden jälkeen alueella hallitsivat:
Historian elävöittäminen Historian elävöittäminen (myös yhteen kirjoitettuna tai elävän historian toiminta) on historian harrastamista, jossa pyritään luomaan tavoitellun aikakauden ympäristö mahdollisimman todenmukaisena ja ”ennallistamaan” kohteena olevan aikakauden elämä sellaisena kuin se on ollut.
Lukevat tytöt Ateneumin taidemuseon kokoelmiin kuuluu Schjerfbeckiltä myös "Lukeva tyttö (Istuva tyttö)" vuodelta 1904.
Tyttö ja helmikorvakoru (elokuva) Tyttö ja helmikorvakoru on Peter Webberin ohjaama vuonna 2003 ilmestynyt historiallinen draamaelokuva, joka perustuu Tracy Chevalierin samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa ovat Scarlett Johansson ja Colin Firth. Se kertoo taidemaalari Jan Vermeeristä ja tämän kuvitteellisesta suhteesta tyttöön, joka esiintyy taiteilijan kuuluisimmassa maalauksessa "Turbaanipäinen tyttö".
Neljä tyttöä ja maagiset farkut 2 Neljä tyttöä ja maagiset farkut 2 on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut Yhdysvalloissa tehty elokuva, joka perustuu Ann Brasharesin kirjoittamaan kirjasarjaan "Neljä tyttöä ja maagiset farkut". Elokuva on jatko-osa vuoden 2005 elokuvalle "Neljä tyttöä ja maagiset farkut".
Paula-tyttö Vuodesta 1950 alkaen Paulig on valinnut muutaman vuoden väliajoin oikean ”Paula-tytön”, jota on käytetty yhtiön mannekiinina, tuote-esittelijänä ja mainoshahmona eri tiedotusvälineissä. Ajatuksen keksi yhtiön johtaja Henrik Paulig, ja esikuvana lienee ollut yhdysvaltalaisen General Mills -yhtiön piirroshahmo "Betty Crocker". Ensimmäinen suomalainen Paula-tyttö oli Sinikka Kekki, joka valittiin 738 ehdokkaan joukosta. Paula-tytön kuvalla myytiin myös Paula-merkkistä kahvia. Vuonna 2013 valittiin järjestyksessä 18. Paula-tyttö.
Raiskaus Jos mies tapaa toiselle kihlatun tytön kaupungin ulkopuolella ja pakottaa (chazaq) hänet makaamaan kanssaan, tulee mies surmata ja tyttö vapauttaa. Tällaista tekoa pidetään verrannollisena henkirikokseen. (5. Moos. 22:25-27). Jos taas mies käy käsiksi (taphas) koskemattomaan tyttöön, jota ei ole kihlattu, ja makaa hänen kanssaan ja heidät tavataan teosta, tulee miehen maksaa tytön isälle 50 hopeasekeliä ja ottaa häpäisemänsä tyttö vaimokseen, eikä hän saa hylätä tätä koko elinaikanaan (5. Moos 22:28-29).
Powerpuff Girls – elokuva Seuraavana aamuna Utonium vie tyttönsä lastentarhaan ja tarkoituksenaan hakea heidän myöhemmin iltapäivällä. Kun tytöt oppivat uuden leikin nimeltä hippa he menevät leikin kanssa liiallisuuksiin ja käyttävät supervoimiaan. Tytöt lentävät pitkin kaupunkia tuhoten samalla useita rakennuksia, samalla kun heidän isänsä Utonium jahtaa tyttöjä pitkin kaupunkia autollaan. Saatuaan heidät kiinni Utonium vie tytöt kotiinsa ja kieltää heitä käyttämästä supervoimiaan julkisesti turvallisuuden vuoksi. Tytöt ymmärtävät Utoniumin selitykset, mutta heillä ei ole aavistustakaan mitä heidän tuhojen jälkiseurauksista syntyy.
Venäläisiä kansanlauluja (Žanna Bitševskajan albumi) Laulussa "Siitä on kauan" mies muistelee 17 vuoden takaista aikaa, jolloin hän kyyditsi troikalla tyttöä postitiellä. Kuutamoajelulla lauletaankin, mutta sitten kasakkapartio yllättää matkalaiset ja tyttö ammutaan. Tyttö ehtii kertoa kyydisijälleen, että hän oli santarmeja paossa. Niin tyttö vei nuorukaisen laulun mukanaan hautaan.
Family Life – varttumisen tuska Elokuva seuraa takaumina metroasemalta poliisin huostaan otettavan tytön edeltäviä elämäntapahtumia sekä tytön ja perheen aiempia keskusteluja sosiaali- ja terveysviranomaisten kanssa. Eräs uusi edistyksellinen terapiamuoto tuntuu auttavan tyttöä, mutta kun sen tarjoaminen lakkautetaan ja siirrytään taas perinteisiin hoitoihin kuten sähköšokkeihin, tytön tila huononee.
Jukka Lindholm Marraskuussa 1981 hän kävi 16-vuotiaan tytön kimppuun rappukäytävässä, pakotti tytön kellariin, alkoi hakata ja potkia, kuristaa kaulaliinalla ja uhosi raiskaavansa tytön. Tyttö pääsi pakoon. 16-vuotias Lindholm selvisi ehdollisella ja sakoilla, mutta aiemmat varkaudet ja rötökset veivät hänet Keravan nuorisovankilaan 1984. Hän vapautui 1985.
Tyttöni mun 2 Tyttöni mun 2 on komedia-draamaelokuva vuodelta 1994 ja jatkoa vuoden 1991 elokuvalle "Tyttöni mun".
Vaaleatukkainen tyttö Vaaleatukkainen tyttö on Helene Schjerfbeckin suurikokoinen maalaus vuodelta 1916. Siinä on nuori tyttö, joka on kallistanut päänsä lukemaan kirjaa. Teoksen malli on Schjerfbeckin naapurissa Hyvinkäällä asunut Impi Tamlander, joka sisarensa Jennyn kanssa auttoi taiteilijaa. Schjerfbeck-asiantuntija Leena Ahtola-Moorhouse on sanonut teoksesta: ”Vaaleatukkainen tyttö on hyvin kauniisti maalattu, huipputeos.”
Tarzanin poika Korak tapaa eräänä päivänä pienen Mirjam-tytön, josta tulee hänen kumppaninsa, ja he kokevat huimia seikkailuja, kunnes tyttö joutuu ensin mustan heimon ja sitten kahden valkoisen roiston käsiin. Toinen roistoista, Mellbom, aikoo tehdä tytölle väkivaltaa mutta paikalle sattuukin itse Tarzan lordi Greystoken hahmossa ja tyttö pääsee hänen suojelukseensa.
Kéros-Sýros-kulttuuri Kulttuurin aika oli kykladisten idoleiden tuotannon huippukautta. Aikakauden idolityyppejä olivat löytöpaikkojen mukaan nimetyt Kápsala-tyyppi, Spedós-tyyppi, Dokathísmata-tyyppi ja Chalandrianí-tyyppi. Aikakaudelle olivat tyypillisiä myös niin kutsutut kykladiset ”paistinpannut”.
Noita palaa elämään Ukonilma puhkeaa, ja yhtäkkiä ovelle saapuu alaston, märkä punatukkainen tyttö. Hänen selityksensä siitä, mitä hänelle on tapahtunut ja mistä hän on tulossa, ovat sekavia. Miehet ovat hämmästyneitä ja kiihtyneitäkin, mutta yrittävät käyttäytyä herrasmiesmäisesti. Talossa ei ole muita sopivia vaatteita kuin Gretan 1700-luvun mallin mukaan ompelema noidan puku, joka puetaan tytön ylle. Hannu on kohta valmis uskomaan, että tyttö on todella suosta noussut noita. Veikko ja Kauko suhtautuvat tyttöön suojelevasti, vaikka humalainen Veikko onkin kohta jo ihastunut häneen. Postimatkalta saapuneen Gretan on vaikea sulattaa tilannetta, mutta tyttö saa kuitenkin jäädä taloon toistaiseksi.
Levoton tyttö ”Levoton tyttö” sai alkunsa kesällä 2012; Kela oli hankkinut Pro Tools -äänitysohjelman ja halusi harjoitella sen käyttöä. Hän päätti aloittaa ”Levoton tyttö” -kappaleesta, koska ei uskonut siitä ”tulevan missään tapauksessa sinkkua”. ”Levoton tyttö” rakentuu funk-vaikutteisen bassokuvion ympärille, ja kertosäkeissä kuuluu vaikutteita AOR-musiikista. Kela halusi tehdä kappaleen, jossa olisi samanlainen ”menevä poljento” kuin Janelle Monáen ”Tightrope”-kappaleessa. Sanoitukset käsittelevät parisuhdetta, jossa ”toinen haluaisi sitoutua ja toinen ei”. Idean Kela sai ystävältään, joka sanoi hänelle: ”tee kappale, joka kertoo levottomasta tytöstä”. Kela päätti kehittää kappaleen levottomasta tytöstä hahmon, joka ”tietää kaikkea turhaa dataa ja viljelee knoppitietoa” nähtyään vuosia aiemmin lehtijutun otsikolla ”Kauriit nuolee öisin autoja”.
Lorentz-muunnos Lorentz-muunnoksella (tai Lorentzin muunnoksella) tarkoitetaan koordinaattijärjestelmän muunnosta, jonka Hendrik Antoon Lorentz keksi yrittäessään selittää valon käyttäytymistä esimerkiksi Michelsonin-Morleyn kokeessa. Myöhemmin Albert Einstein muotoili erityisen suhteellisuusteorian, ja korvasi siinä klassisen mekaniikan Galilein muunnoksen Lorentz-muunnoksella.
Diracin meri Diracin meri on vanhentunut malli, jolla kuvataan tyhjiötä negatiiviset energiatilat täyttävien elektronien mereksi. Se yrittää yhdistää kvanttimekaniikan ja suppean suhteellisuusteorian. Kvanttikenttäteoria on kuitenkin ainut malli, jolla tämä asia onnistuu ilman sisäisiä ristiriitoja. Nimensä mukaisesti mallin keksi Paul Dirac vuonna 1930.
Joseph Larmor Samaan aikaan kun Hendrik Lorentzin kehitti eetteriteoriaansa, Larmor keksi hänestä riippumatta Lorentz-muunnoksen ja julkaisi sen aikakaus­kirjassa "Philosophical Transactions of the Royal Society" vuonna 1897, noin kaksi vuotta ennen kuin Lorentz julkaisi sen ja kahdeksan vuotta ennen Albert Einsteiniä. Larmor ei esittänyt oikeaa lauseketta nopeuden muunnokselle ja nopeuksien yhdistämis­laille, jotka myöhemmin keksi Henri Poincaré. Larmor ennusti aikadilataation, ainakin kierto­liikkeessä olevien elektronien osalta, ja osoitti, että pituuskontraktion (FitzGerald-Lorentz-kontraktion) pitäisi esiintyä kappaleilla, joiden atomeja pitävät koossa sähkömagneettiset voimat. Teoksessaan "Aether and Matter" (1900) hän esitti uudestaan Lorentz-muunnoksen, aikadilataation ja pituuskontraktion, joita hän kuitenkaan ei käsitellyt kinemaattisina vaan dynaamisina ilmiöinä. Larmor vastusti Albert Einsteinin suhteellisuusteoriaa, vaikka kannattikin sitä aluksi lyhyen ajan. Hän hylkäsi sekä avaruuden kaareutumisen että yleisen suhteellisuus­teorian ja väitti, että absoluuttinen aika on tähti­tieteessä oleellinen.
Suhteellisuusteoria Yleinen suhteellisuusteoria on erityisen suhteellisuusteorian laajennus, joka selittää myös painovoiman ja pätee muutoinkin kiihtyvässä liikkeessä. Einstein julkaisi yleisen suhteellisuusteorian 1915. Yleistä suhteellisuusteoriaa, toisin kuin erityistä suhteellisuusteoriaa, ei ole voitu osoittaa todeksi, mikä johtuu siitä, ettei kaikkia sen ennustamia ilmiöitä ole saatu kokeellisesti varmistettua. Yleistä suhteellisuusteoriaa ei ole myöskään onnistuttu saattamaan kvanttimekaniikan kanssa yhteensopivaksi.
Paul Kustaanheimo Paul Edwin Kustaanheimo (vuoteen 1935 Gustavsson; 12. huhtikuuta 1924 Turku – 24. elokuuta 1997 Tanska) oli suomalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä, joka tutki esimerkiksi suhteellisuusteoriaa ja taivaanmekaniikkaa. Hän oli Helsingin yliopiston matematiikan apulaisprofessori vuosina 1958–1964, sovelletun matematiikan professori 1964–69 ja tähtitieteen professori 1969–1977. Vuonna 1965 hän julkaisi yhdessä Eduard Stiefelin kanssa niin kutsutun KS-muunnoksen, jolla poistetaan laskennalliset ongelmat, joita syntyy kappaleiden tullessa hyvin lähelle toisiaan ja liikeyhtälön nimittäjässä olevan etäisyyden lähestyessä nollaa. Hän myös keksi viikkokalenterin.
Suhteellisuusteoriaa runoilijoille Suhteellisuusteoriaa runoilijoille on Kari Enqvistin vuonna 2005 ilmestynyt kirja Albert Einsteinin suhteellisuusteoriasta.
Albert Einstein Järjestö, joka huutokauppasi kuuluisien kirjailijoiden käsikirjoituksia ja antoi rahat Yhdysvaltain sotakassaan, tuli pyytämään suhteellisuusteorian käsikirjoitusta. Einstein oli kuitenkin tuhonnut sen suhteellisuusteorian ilmestyttyä painettuna, mutta tarjosi tilalle bivektorikenttiä koskevaa käsikirjoitustaan, ja se otettiin kiitollisena vastaan. Lisäksi hän kirjoitti uudelleen suhteellisuusteorian käsikirjoituksensa. Huutokaupassa uudelleen kirjoitetusta suhteellisuusteorian käsikirjoituksesta saatiin dollaria ja bivektorikenttien alkuperäisestä käsikirjoituksesta viisi miljoonaa dollaria.
Itseiskiihtyvyys Itseiskiihtyvyys (ominaiskiihtyvyys, engl. "proper acceleration") on suhteellisuusteorian suure, jolla kuvataan hiukkaseen kiinnitetyn kiihtyvyysanturin mittaamaa ja hiukkasen kokemaa fysikaalista kiihtyvyyttä. Itseiskiihtyvyyden suuruus, eli vektorin normi, on Lorentz-invariantti skalaari ja siten riippumaton havaitsijan koordinaatistosta. Kiihtyvää liikettä ja havaitsijoita voidaan käsitellä täsmällisesti erityisellä suhteellisuusteoriallakin ilman siirtymistä yleiseen suhteellisuusteoriaan, mutta yleisen suhteellisuusteorian muotoilu antaa täydentävän kineettisen kuvauksen ekvivalenssiperiaatteesta ja itseiskiihtyvyyden osuudesta suhteellisuusteorioissa.
Max von Laue Uransa alkupuolella von Laue oli hyvin inspiroitunut Albert Einsteinin suhteellisuusteoriasta ja julkaisi monta tieteellistä artikkelia aiheesta vuosina 1907–1911. Hän myös julkaisi aiheesta kaksi kirjaa: yhden erityisestä suhteellisuusteoriasta 1912 ja toisen yleisestä suhteellisuusteoriasta 1921.
Albert Einstein Einstein julkaisi suppean suhteellisuusteorian kesällä 1905 mutta täydensi sitä muutaman kuukauden päästä kolmisivuisella artikkelilla. Samalla suppeaan suhteellisuusteoriaan lisättiin ehkä kaikkein kuuluisimmaksi yhtälöksi noussut E=mc². Tämä työ luetaan usein neljänneksi annus mirabilis -työksi, vaikka se on vain suppean suhteellisuusteorian täydennys.
Fysiikan historia Albert Einstein kohautti maailmaa uudelleen vuonna 1915 julkaistessaan yleisen suhteellisuusteorian. Teoria keskittyy painovoiman syyn selvittämiseen. Einstein ei ollut kuitenkaan ainoa, joka 1910-luvun alussa pyrki selvittämään samaa asiaa. Suomalaisella Gunnar Nordströmillä on huomattava osuus teorian kehityksessä. Nordströmin teoria oli ennen Einsteinin yleistä suhteellisuusteoriaa paras vaihtoehto painovoiman selittämiselle. Einstein itse tutki Nordströmin teoriaa hyvin paljon. Nordströmin teoriaa voidaan kutsua yleisen suhteellisuusteorian skalaarimuotoiseksi edelläkävijäksi (yleisessä suhteellisuusteoriassa käytetään tensorilaskentaa). Nordströmin teoria ennusti muun muassa sen, ettei valo kaareudu painovoimakentässä.
Gunnar Nordström Suomalaisessa tiedeyhteisössä kuitenkin muutamat henkilöt asettuivat suhteellisuusteoriaa vastaan. Karl F. Sundman ja Hjalmar Mellin torjuivat yleisen suhteellisuusteorian. Mellin liittyi myös Philipp Lenardin ja Johannes Starkin kampanjaan, jonka päämääränä oli jakaa fysiikka terveeseen arjalaiseen ja epäterveeseen juutalaiseen fysiikkaan. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluivat suhteellisuusteoriat sekä Einstein, jonka kanssa Lenard oli aiemmin riidellyt.
Kubismi Estetiikan ja taiteen filosofian dosentti Irmeli Hautamäki on arvioinut, että Einsteinin suhteellisuusteorian vaikutus kubistien muotokieleen on ollut ilmeinen. Heitä kiehtoi hypoteesi henkilöstä, joka valonnopeudella liikkuessaan näkisi maailman samanaikaisesti ylhäältä, alhaalta, sivuilta, edestä ja takaa. Edelleen kolmiulotteiset kappaleet muuttuisivat suhteellisuusteorian mukaan vauhdissa litteiksi ja värit häviäisivät. Kubismin perustan laskijoista Braquen ja Picasson tiedetään monien muiden intellektuellien tapaan lukeneen populaareja esityksiä suhteellisuusteoriasta.
Suhteellisuusteoria Erityinen suhteellisuusteoria, joka tunnetaan myös suppeana tai erikoisena suhteellisuusteoriana, on nykyisen fysiikan vallitseva käsitys tilasta, ajasta ja sähkö­magnetismista. Albert Einstein julkaisi erityisen suhteellisuusteorian 1905. Se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa eikä kykene käsittelemään kiihtyvää (tai hidastuvaa) liikettä. Erityinen suhteellisuusteoria on yksi tarkimmin verifioiduista fysiikan teorioista. Siihen liittyvät ilmiöt ovat jokapäiväisiä muun muassa hiukkas- ja astrofysiikan tutkimuksessa. Erityisen suhteellisuusteorian matematiikka on helposti omaksuttavissa, ja joitakin sen tuloksia esitellään jo lukion fysiikassa. Se on myös yhteensopiva kvanttimekaniikan kanssa.
Erityinen suhteellisuusteoria Muuttumattomalla nopeudella liikkuvan kappaleen sanotaan olevan inertiaalikoordinaatistossa. Jos vakionopeuksisia kappaleita on useita ja ne liikkuvat samaan suuntaan, ovat ne samassa inertiaalikoordinaatistossa. Inertiaalikoordinaatistoja ollessa useita, ovat niiden kappaleiden ominaisuudet "suhteellisia" toisiinsa, ja näitä ominaisuuksia voidaan verrata suppean suhteellisuusteorian avulla, josta nimi "suhteellisuus"teoria johtuu. Teoria on "suppea", koska se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa, eikä sitä voida siis käyttää kiihtyvässä tai hidastuvassa liikkeessä oleville kappaleille. Suppeassa suhteellisuusteoriassa myös jätetään huomiotta kappaleiden painovoiman vaikutus, joka "yleisen" suhteellisuusteorian mukaan aiheuttaa aika-avaruuden vääristymistä.
Charles S. Peirce Peirce esitti myös yleisellä tasolla matematiikkaan ja fysiikkaan liittyviä spekulaatioita, jotka olivat hieman samansuuntaisia kuin myöhemmin Ernst Machin ja Albert Einsteinin suhteellisuusteoriat. Ei ole osoitettu että Peircen ajatuksilla olisi ollut suoraa vaikutusta kumpaankaan, mutta niiden voidaan katsoa osoittavan että filosofinen pohja suhteellisuusteorialle oli "ilmassa" vuosisadan vaihteessa. Einstein sitten esitti suhteellisuusteoriasta matemaattisen muotoilun, joka osoittautui oikeaksi. Sittemmin fyysikko Lee Smolin on puolustanut näkemyksiä kosmisesta evoluutiosta ja luonnonlakien suhteellisuudesta (ne ovat evoluutioprosessin tulosta, eivät absoluutteja), ja tunnustanut Peircen tämän ajattelun isäksi.
1566 Icarus Icarusta tutkimalla on opittu paremmin ymmärtämään yleistä suhteellisuusteoriaa, Auringon litistyneisyyttä ja Jarkovskin ilmiötä. Icaroksen yleisen suhteellisuusteorian mukainen periheliliike on 10,05 kaarisekuntia juliaanista vuosisataa kohti.
Atomikello Kelloihin – kuten itse ajan kulumiseen – vaikuttavat suhteellisuusteorian mukaisesti kellon nopeus ja painovoima. Kellojen vertailun mahdollistamiseksi sekunti määritellään keskimerenpinnan tasossa. Suhteellisuusteorian mukaiset korjaukset on otettava huomioon GPS-satelliittien atomikellojen toiminnassa.
Gunnar Nordström Vuosi väitöstyön kirjoittamisen jälkeen Nordström esitteli suomalaiselle tiedeyhteisölle Einsteinin suppeaa suhteellisuusteoriaa kansantajuisesti artikkelissa ”Avaruus ja aika Einsteinin ja Minkowskin mukaan”. Siinä hän käsitteli suppeaa suhteellisuusteoriaa Hermann Minkowskin esittämässä, teoreetikkojen mukaan elegantimmassa, muodossa.
Valonnopeus Kappaletta, jolla on massa ei ole mahdollista kiihdyttää valonnopeuteen keinotekoisesti, sillä erityisen suhteellisuusteorian mukaan siihen tarvittaisiin ääretön määrä energiaa. Tämä johtuu siitä, että erityisen suhteellisuusteorian mukaan kappaleen kokonaisenergia lausutaanJos teoreettisesti oletamme, että kappale voitaisiin kiihdyttää valonnopeuteen, vaatisi tuo kiihdytys energiaa seuraavasti: