mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Ioánnina-saari Ioánnina-saari (, ) on pieni saari, joka sijaitsee Pamvótida-järvessä Ioánninan kaupungin edustalla Epeiroksessa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 0,2 neliökilometriä ja asukasluku 219 (vuonna 2011). Nisí Ioannínon () on myös saaressa oleva kylä, Ioánninan kunnan kunnallisyksikkö (virallisesti Δημοτική Ενότητα Νήσου Ιωαννίνων, "Dimotikí Enótita Nísou Ioannínon") sekä entinen itsenäinen kyläkunta.
Ioánnina-saari sijaitsee Pamvótida-järven pohjoisosassa noin 170 metrin etäisyydellä mantereesta. Se on Kreikan ainoa järvessä sijaitseva asuttu saari Ágios Achílleioksen ohella. Saarella ei ole varsinaista nimeä, ja sitä kutsutaan yleensä vain nimellä "To Nisí" (”Saari”). Asutus sijaitsee pääosin saaren pohjoispäässä. Saarelle on veneyhteys Amfithéan kylästä.
Anglesey Angleseyn saarelta löydetyt megaliitit viittaavat asutukseen jo ehkä neoliittisella kivikaudella tai pronssikauden alussa. Kelttiläiset kielet levisivät alueella noin 100-luvulla eaa. Rooman valtakunnan valloittaessa Britanniaa 60-luvulla jaa. Anglesey oli ensimmäinen hyökkäyksen kohteeksi päätynyt alue Pohjois-Walesissa. Tacituksen mukaan saaren valloituksella oli erityistä strategista arvoa, koska se oli druidien tärkeä tukialue ja druideja pidettiin puolestaan erityisenä uhkana roomalaisvallalle alueella. Tacitus kuvailee roomalaisten hyökkäystä saarelle, jonka aikana sen pyhät lehdot tuhottiin. Tacituksen mukaan lehtoja käytettiin ihmisuhrauksissa. Joitakin todisteita druidien huomattavasta asemasta saarella on löydetty arkeologian kautta. Esimerkiksi Llyn Cerrig Bach -järveltä on tehty huomattavia esinelöytöjä, joista on päätelty alueella olleen myös läheiset yhteydet Irlantiin.
Día Dían saari sijaitsee Egeanmereen ja tarkemmin Kreetanmereen kuuluvassa Iraklioninlahdessa Kreetan saaren edustalla. Kreetan pääkaupunki Iraklion sijaitsee 12–14 kilometrin päässä Díalta lounaaseen. Saari on osa Chersónisoksen kuntaa ja Iraklionin alueyksikköä. Día on leveimmältä kohdaltaan noin kolme kilometriä leveä ja pituutta puolestaan on enimmillään noin viisi kilometriä. Dían korkein kohta on 255 metriä merenpinnan yläpuolella (toisen lähteen mukaan 220 m ja kolmannen 268 m). Keskimäärin saarella on korkeutta 91,12 metriä. Saaren pinta-ala on 11,8802 km². Dían luoteispuolella sijaitsee pieni Petalídin saari. Dían itäpuolella puolestaan sijaitsee pieni Paximádin saari. Saaren itäosassa sijaitsee Agkináran lahti. Eteläosassa sijaitsevat puolestaan lahdet Panagía, Agrieliá, Kápari sekä saaren ainoa satama, Ágios Geórgios.
Día kuuluu Natura 2000 -verkostoon. Lisäksi saari muodostaa kansainvälisesti tärkeän lintualueen (IBA).
Kramppi (saari) Kramppi () on entisessä Rymättylän kunnassa, nykyisen Naantalin kaupungin eteläosassa sijaitseva suurehko sisäsaariston saari. Se sijaitsee lounaisella Airistolla, joka ympäröi sitä itäpuolella ja etelässä. Krampin välittömässä läheisyydessä sen länsipuolella sijaitsee Aaslaluodon saari ja pohjoisessa Airismaan saari. Kramppi on säästynyt suurimmaksi osaksi kulttuurin vaikutuksilta ja saarella on monipuolisesti erilaisia elinympäristöjä ja runsaasti levinneisyydeltään eteläisiä lajeja. Saari on melkein kokonaan suojeltu Natura 2000 -alueena, luonnonsuojelualueena ja rantojensuojeluohjelmassa.
Menai Bridge Menai Bridge () on kaupunki Pohjois-Walesissä Angleseyn saaressa. Kaupunki sijaitsee Menainsalmen rannalla, ja se on saanut englanninkielisen nimensä vuonna 1826 valmistuneesta Menain riippusillasta. Kaupungin alkuperäinen nimi oli Porthaethwy ja se on yhä kymriä puhuvien käyttämä nimi kaupungista. Nimi Porthaethwy tulee kymrin sanoista "porth" (’satama’) ja "dindaethwy" (paikallisen heimon nimi), suomeksi siis ’Dindaethwyn heimon satama’.
Ágioi Theódoroi (saari) Kallioinen Ágioi Theódoroin saari sijaitsee Egeanmeressä Kreetan edustalla. Saari on osa Chanián kuntaa. Pinta-alaa Ágioi Theódoroilla on 0,8152 neliökilometriä. Keskimäärin saarella on korkeutta merenpinnasta 61,33 metriä. Korkein kohta on 152 metriä merenpinnan yläpuolella. Ágioi Theódoroin vieressä sijaitsee pieni Glarakin (”pieni lokki”) saari.
Sverdrupin saari Sverdrupin saari sijaitsee Venäjän Siperian pohjoispuolisella Karanmerellä Novaja Zemljasta itään. Saari sijaitsee Aasian mantereelta 120 kilometrin päässä Jamalin ja Gydanin niemimaiden lähellä pohjoiseen Ob-joen suusta ja Jenisein lahdesta.
Huomenlahja (saari) Huomenlahja () on saari Helsingin Vuosaaressa. Se sijaitsee Uutelan ulkoilualueen eteläpuolella, Skatanselän ja Vuosaarenselän välissä. Lähes koko saari on paljasta kalliota ja se on geologisesti arvokas tyynylaavan vuoksi. Saarella ei ole palveluita. Huomenlahjan lähellä sijaitsee Nuottasaari, Neitsytsaaret ja Kalliosaari.
Akamaru Akamaru on saari Ranskan Polynesiassa. Se on Gambier-saarten saariryhmän kolmanneksi suurin saari. Sen pinta-ala on noin 2,6 neliökilometriä. Akamaru sijaitsee noin 8 kilometriä kaakkoon Mangarevasta. Akamarua pienempi Mekiron saari sijaitsee noin sadan metrin päässä Akamarusta.
Revmatonísi Revmatonísi on Goulandríksen suvun yksityisomistuksessa Níkos Goulandríksen peruja. Antíparoksen saari sijaitsee Revmatonísin länsipuolella ja Páros itäpuolella. Antíparokselta nähtynä saari on Antíparoksen kylän eli Chóran edustalla ja Párokselta nähtynä Poúntan kylän edustalla. Saaren pohjoispuolella sijaitsee pieni Sáliagkoksen saari.
Oksjärvi (Nastola) Järvessä on kolme saarta, jotka sijaitsevat kaikki järven eteläpuolella. Suurin saari on Isosaari, jonka läntinen osa on nimeltään Vähäsaari. Saaren osia yhdistää matala kannas ja sen eteläosassa sijaitsee pieni luonnonsuojelualue. Saari on 400 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Saaren kaakkoispuolella sijaitsee Paskosaari, jonka läpimitta on 40 metriä. Kolmas saari sijaitsee Pitkäpohjan matalikolla rannan tuntumassa. Kaikki saaret ovat autiot.
Rote Rote (joissakin lähteissä Roti) on Indonesian eteläisin asuttu saari. Se on osa Nusa Tenggara Timurin maakuntaa. Saari sijaitsee lounaiseen isommasta Timorin saaresta. Roten suurin kaupunki Ba'a sijaitsee saaren pohjoisosassa. Saari muodostaa yhdssä sen länsipuolella sijaitevan Ndaon kanssa oman hallintoalueensa ("kabupaten").
Pihlava (saari) Pihlava on Säkylässä sijaitseva kahden hehtaarin kokoinen saari, joka sijaitsee noin kilometrin päässä keskustasta Pyhäjärvellä. Pihlavan saari kuuluu Säkylän seurakunnalle, ja siellä järjestetään mm. rippileirejä ja kouluja. Pihlavassa sijaitsee kaksi seurakunnan omistamaa rakennusta joista toisessa on ruokailutilat, juhlasali ja makuuhuoneet ja toisessa saunat, suihkutilat ja oleskeluhuone. 
Vaikka Pihlava onkin saari, sinne pääsee myös autolla pengertietä Säkylän kirkon pohjoispuolelta alkunsa saavaa tietä pitkin.
Zavodovskin saari Zavodovskin saari on tuliperäinen Eteläisten Sandwichsaarten pohjoisin saari Eteläisessä jäämeressä. Se sijaitsee 350 kilometriä Etelä-Georgiasta kaakkoon, ollen Eteläisten Sandwichsaarten lähin saari.
Tenedos (saari) Tenedos on suurin piirtein kolmion muotoinen, ja sen pinta-ala on 39,9 km. Se on Turkin kolmanneksi suurin saari Marmaran ja Imbroksen jälkeen. Sitä ympäröivät pienet luodot, ja se sijaitsee lähellä Dardanellien salmen suuta. Saari muodostaa oman piirikuntansa. Siellä sijaitsee myös samanniminen kaupunki, mutta ei sen lisäksi yhtään kylää.
Pensaskari (Haukipudas) Pensaskari on asumaton saari Oulun satamiin johtavan laivaväylän varrella Oulun edustalla Perämerellä. Saari kuuluu Oulun kaupunkiin. Saari sijaitsee noin 11 kilometriä luoteeseen Oritkarin satamasta. Muita läheisiä saaria ovat Runniletto, Ahinletto ja Munakari. Saaren pohjoispuolella on lisäksi laajahko karikko- ja matalikkoalue. Saari sijaitsee 30 metrin syvyisen vesialueen pohjoisreunalla, ja merenpohja putoaa saaren lounaispuolella jyrkästi, laskeutuen 30 metriin noin sadan metrin matkalla.
Säppi (saari) Säppi () on saari Selkämerellä. Se sijaitsee Luvian ulkosaaristossa Lankoorin edustalla, noin 5,5 kilometrin päässä mantereesta, ja on kuulunut vuoden 2017 alusta Eurajoen kuntaan. Metsäpeitteinen saari on pinta-alaltaan 150 hehtaaria. Sen korkein kohta, Kirkkoharju, kohoaa noin kahdeksan metrin korkeuteen merenpinnasta. Saarella sijaitsee vuonna 1873 rakennettu Säpin majakka.
Anglesey Kansanomaisen etymologian mukaan nimi "Anglesey" () viittaisi anglien saareen. Saaren nimi on kuitenkin mahdollisesti peräisin sen muinaisnorjankielisestä nimityksestä "Öngulsey", jossa "öngull" tarkoitti kulmaa tai koukkua ja "ey" saarta.Saaren kymrinkielinen nimi on "Môn". Antiikin aikaisissa ja keskiaikaisissa lähteissä saareen viitataan usein latinalaisella nimellä "Mona" tai kreikaksi "Μονα". Nimellä on todennäköisesti sama alkuperä, kuin Mansaarella (kymriksi "Manaw", muinaisiiriksi "Mano"). Nimet sekoitetaankin usein toisiinsa historiallisissa lähteissä, joista ei aina selviä kummasta saaresta on kyse.
Pensaskari (Tornio) Pensaskari on saari Perämeren kansallispuistossa Tornion vesialueella Perämerellä. Saari sijaitsee noin yhdeksän kilometriä etelään Tornion Röyttän satamasta lähellä Kemin kunnanrajaa sekä Ruotsin valtakunnanrajaa. Saaren eteläkärki, maannousun vuoksi Pensaskarin kanssa yhteen kuroutunut Mainua, on Tornion kaupungin eteläisin piste maalla. Saari sijaitsee Tornion 9 metrin väylän itäpuolella.
Saari-Kämä Saari-Kämä on kylä Rovaniemen kaupungissa. Se sijaitsee noin 45 kilometrin päässä kaupungin keskustasta kantatien 78 varressa. Saari-Kämässä on paljon pieniä järviä ja lampia. Saari-Kämän postinumero on 97680.
Tríkeri (saari) Tríkeri sijaitsee Spétseen ja Hydran saarten välissä noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä) Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan itärannikosta. Sen pohjoispuolella sijaitsee Dokóksen saari.
Aberlleiniogin linna Aberlleiniogin linna sijaitsee lähellä walesilaista Llangoedin kylää Isle of Angleseyn saarella. Sitä alkoi rakentaa vuonna 1088 Hugh d'Avranches, joka oli Chesterin ensimmäinen jaarli. Alkuperäinen linna oli muinaislinna, josta ei ole juuri mitään jäljellä. Paikalla on ilmeisesti ollut luonnollinen mäki, noin 50 metriä leveä ja 5–6 metriä korkea, josta on alettu muokata linnoitusta. Mäen juurella on oja, joka on noin 6 metriä leveä ja noin 1,2 metriä syvä. Tämä ensimmäinen linnoitus oletettavasti tuhoutui pian.
Maakrunni Maakrunni on Krunnien toiseksi suurin saari. Se sijaitsee noin 12 kilometriä mantereelta länteen ja seitsemän kilometriä saariston pääsaaresta Ulkokrunnista itään. Saaren suurin pituus on noin 2,8 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Maakrunni on matala, pääosin lehtimetsää kasvava saari, jonka korkeimmat kohdat kohoavat noin viisi metriä merenpinnan yläpuolelle. Saari sijaitsee kokonaisuudessaan Krunnien luonnonsuojelualueen sisäpuolella.
Pavlopétri (saari) Pavlopétri () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Välimeressä Elafónisoksen saaren ja Lakonian rannikon välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011).
Ágios Ioánnis (saari) Saari on nimetty Pyhän Johanneksen mukaan. Aivan saaren lounaispuolella sijaitsee suurin piirtein samankokoinen Ágios Thomáksen saari.
Tikopia Tikopia on saari Salomonsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Santa Cruz -saarten ryhmässä, jonka eteläisin saari se on. Saari on osa Temotun provinssia.
Lohjansaari Lohjansaari () on Lohjanjärven suurin saari. Sen pinta-ala on 20 neliökilometriä ja se on Suomen 64. suurin saari. Saari sijaitsee Lohjan kaupungin alueella.
Stoningtonin saari Stoningtonin saari on kalliosaari, joka sijaitsee Margueritenlahdella Etelämantereella. Stoningtonin saari on 750 metriä pitkä ja 370 m leveä. Se on ollut aiemmin yhdistyneenä mantereen jäätikköön kinostuneella lumella. Stoningtonin naapurisaaria ovat muun muassa Neny-saari ja Karhusaari.
Byam Martinin saari Byam Martinin saari on yksi Kuningatar Elisabetin saarista Nunavutin territoriossa Kanadassa. Saari on noin 46 kilometriä pitkä, 37 kilometriä leveä ja pinta-alaltaan 1 150 neliökilometriä. Saari sijaitsee Melvillensaaren itäpuolella.
Jamaikan maantiede Jamaika sijaitsee pohjoisella pallonpuoliskolla, päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Saari sijaitsee 18 astetta päiväntasaajalta pohjoiseen ja 5 astetta Kravun kääntöpiiriltä etelään. Tarkalleen ottaen Jamaikan saari sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä.
Madourí Madourí () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes- ja Prigkiponísia-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Lefkaksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,13 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Madourí kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Madourí sijaitsee Lefkaksen Nydrín kylän edustalla noin 800 metriä Lefkaksen rannikosta. Saari tunnetaan erityisesti 1800-luvulla eläneen runoilija Aristotélis Valaorítiksen kartanosta, joka sijaitsee saaren länsirannalla eli Nydrín puoleisella rannalla. Saari on edelleen Valaorítiksen suvun omistuksessa.
Lunkulansaari Lunkulansaari () on saari ja kylä Laatokan koillisrannikolla Salmin kunnallishallintoalueella Pitkärannan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Saari kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin. Lunkulansaari sijaitsee aivan mantereen tuntumassa, josta sen erottaa kapeimmalta kohtaa jokimainen Lunkulanlahti. Saaren länsipuolella sijaitsee Mantsinsaari. Lunkulansaari on 16 kilometriä pitkä ja noin kolme kilometriä leveä. Pinnanmuodostukseltaan saari on matalahko. Mantereelta saarelle johtaa pengertie.
Banaba Banaba () on saari Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Gilbertsaarten ja Naurun välissä ja on osa Kiribatin saarivaltiota. Banaba on Naurun ja Makatean ohella yksi Tyynenmeren merkittävimmistä fosfaattikivisaarista. Saari sijaitsee Naurusta noin 300 kilometriä itään.
Väisälänsaari Väisälä eli Väisälänsaari on Puulan suurin saari. Saari sijaitsee Hirvensalmen kunnassa. Osa saaresta kuuluu Mikkeliin. Nimensä saari on saanut ensimmäisten asukkaidensa mukaan.
Foúrnoi (saari) Saari sijaitsee keskimmäisenä Foúrnoin saarista. Sen itäpuolella on Ágios Mináksen saari, länsipuolella Thýmaina ja eteläpuolella Plakáki ja Strongyló. Saari on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Kórakas (514 metriä). Saaren rantoja ovat muun muassa Vlycháda, Vitsiliá, Petrokopió, Elidáki ja Balí.
Manselinsaari Manselinsaari (, ) sijaitsee Hudsoninlahden luoteisosassa Nunavutissa, Kanadassa. Saari sijaitsee Ungavan niemimaan läheisyydessä. Saarella on pituutta 112 km ja leveyttä 48 km, ja sen pinta-ala on 3 180 km². Se on Kanadan 28. suurin ja maailman 159. suurin saari. Manselinsaari on osa Kanadan arktista saariryhmää. Saarella sijaitsee karibuille rauhoitettu luonnonsuojelualue.
Kotakari (Oulunsalo) Kotakari on saari Perämereen kuuluvalla Liminganlahdella. Saari sijaitsee rantamatalikolla lähellä Liminganlahden pohjoisrantaa Oulun kaupungissa. Lähin toinen saari on kaakossa sijaitseva Kammonkari.
Suuri-Pieksä Järvessä on laskettu olevan 20 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6,0 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suurisia, 10 yli aarin, ja loput 7 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Järvenselällä sijaitsee vain yksi suuri saari Selkäsaari, joka on 300 metriä pitkä. Siitä koilliseen rannan tuntumassa sijaitsee Kammonsaari, joka on myös 300 metriä pitkä. Kolmanneksi suurin saari Vyyhtisaari sijaitsee Etelälahden suulla, ja se on 170 metriä pitkä. Muita saaria ovat kallioinen Luostarinsaari luusuan lähellä ja etelärannalla oleva Remessaari.
Reichenau (saari) Reichenau on saari Bodenjärvessä eteläisessä Saksassa. Saari sijaitsee Reichenaun kunnan alueella länteen Konstanzin kaupungista. Saari on yhdistetty mantereeseen keinotekeoisella vuonna 1838 valmistuneella pengertiellä. Reichenau on pinta-alaltaan 4,3 neliökilometriä ja siellä asuu 5 100 ihimistä.
Kyriamádi Saarista itään sijaitsee Elásan saari ja luoteeseen Dionysadien saaret. Pohjoisemman saaren pohjoisrannikon edustalla sijaitsee pieni Síderoksen saari. Saaret muodostavat yhdessä Kreetan pääsaaren koillisosan kanssa hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen.
Morgonlandetin taistelu 12 kilometriä lounaaseen Hankoniemestä sijaitsee Morgonlandin saari. Saari ei ole iso, mutta sijaitsee strategiselta kannalta tärkeässä paikassa suhteessa luovutettuun Hankoon. Luultavasti tämä seikka jäi venäläisiltä huomioimatta, kun rajat talvisodan päätyttyä vedettiin.
Panagía (saari) Panagía ( eli Νησί της Παναγιάς, "Nisí tis Panagías", ”Neitsyt Marian saari”) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Joonianmeressä Párgan kaupungin edustalla. Saari on asumaton.
Saari koostuu kahdesta korkeammasta kukkulasta, joita yhdistää matalampi kannas. Korkeimmalla kohdalla on pieni linna, jonka ranskalaiset rakensivat Párganlahden suojaksi vuonna 1808. Kannaksella on pieni valkoinen Neitsyt Marialle ("Panagía") omistettu kirkko, josta saari on saanut nimensä. Kaunis saari on Párgassa suosittu nähtävyys ja vierailukohde, ja sen kirkko suosittu vihkipaikka.
Parmiinit Parmiinien suurin saari sijaitsee Kraaselin länsikärjen länsipuolella. Se on pääasiassa lehtimetsän ja -pensaikon peittämä, eikä siellä ole rakennuksia. Sen länsipuolella sijaitsee ketjun toinen varsinainen saari, joka myös on lehtimetsän peittämä. Parmiinien länsipäässä sijaitsee puolen kilometrin mittainen karikko, jota ympäröi pitkulainen matalikko. Matalikon pohjois- ja eteläreunalla merenpohja putoaa nopeasti yli seitsemän metrin syvyyteen.
Mosambikin saari Moçambiquensaari () on saari Mosambikissa muutaman kilometrin päässä rannikosta Mosambikin kanaalin ja Mossurilin lahden välissä. Saari sijaitsee Nampulan maakunnassa Pohjois-Mosambikissa. Mantereelta on saarelle silta.
Aukena Aukena on saari Ranskan Polynesiassa. Saari on noin 2,5 kilometriä pitkä. Se on pinta-alaltaan Gambier-saarten saariryhmän neljänneksi suurin saari. Aukena sijaitsee Akamarun ja Mangarevan saarten välissä.
Otava (saari) Otavan saari sijaitsee Saaristomeren sisäosassa Naantalin edustalla. Saaren pinta-ala on 105 km² ja se on Suomen merialueen 5. suurin saari. Saari kuuluu nykyään kokonaan Naantalin kaupunkiin. Aiemmin se oli jakautuneena Rymättylän ja Merimaskun kesken, suurin osa saaresta kuului Rymättylään.
Palaiókastro (saari) Palaiókastro (, ”Vanha linna”) eli Kastrí (, ”Linna”) on pieni Kreikan saari, joka sijaisee Kosin etelärannikolla ja kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saari on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kosin kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saari sijaitsee Kéfalokseen kuuluvan Kámpoksen kylän edustalla. Sen keskellä kohoaa korkea, jyrkkäreunainen kallio. Kallion huipulla on linnan raunioita, joista saari on saanut nimensä. Linna on aiemmin suojannut rannikkoa merirosvoja vastaan.
Hoffman Island Hoffman Island on yksi Lower New York Bayn kahdesta keinotekoisesta saaresta. Vuonna 1873 luotu saari sijaitsee Staten Islandin South Beachin ulkopuolella. Sen läheisyydessä sijaitsee lahden toinen keinotekoinen saari, Swinburne Island.
Baffininsaari Baffininsaari (, , ) on saari Nunavutin territoriossa, pohjoisessa Kanadassa. Pinta-alaltaan (507 451 km²) se on maailman viidenneksi suurin saari ja Kanadan suurin saari. Baffininsaaren asukasluku on noin 11 000 (2007). Saari on nimetty brittiläisen tutkimusmatkailijan William Baffinin mukaan. Nunavutin pääkaupunki Iqaluit sijaitsee Baffininsaaren etelärannikolla.
Karhu (Ii) Karhu on saari Iijoen suistossa Perämerellä. Saari sijaitsee Alarannan kylässä Iijoen pääuoman eteläpuolella, ja on Iijoen pääuoman eteläpuolisen jokisuiston läntisin saari. Sitä erottaa Tangonsaaresta kapea Sarrionhaara.
Saint Lawrencen saari Saint Lawrencen saari sijaitsee lähellä kansainvälistä päivämäärärajaa. Se kuuluu kuitenkin aikavyöhykkeeseen UTC–9. Saari on piirretty syrjäisen sijaintinsa takia usein maailmankarttoihin Venäjän puolelle.
Väski Väski on Naantalissa sijaitseva pieni saari, jossa toimii Väskin Seikkailusaari -teemapuisto. Väskin saari sijaitsee 1,5 kilometriä luoteeseen Kailon saarelta, jossa on Muumimaailma. Väskin länsi- ja eteläpuolella on Luonnonmaan saari.
Tjörn (saari) Tjörn on 148 neliökilometriä laaja saari, joka sijaitsee Bohuslänissa Ruotsin länsirannikolla, Göteborgista pohjoiseen. Se on Ruotsin kuudenneksi suurin saari ja käsittää suurimman osan Tjörnin kunnan pinta-alasta.
Ruotsalainen (saari) Ruotsalainen on saari Rymättylässä Naantalin edustalla Saaristomerellä. Saari sijaitsee linnuntietä noin 15 kilometrin päässä Naantalin keskustasta ja noin 10 kilometrin päässä Rymättylän keskustasta. Saarella sijaitsee Kuivasen kylä. Saareen liikennöi yhteysalus Y/A Isla . Saaren pinta-ala on 3,25 neliökilometriä, ja vakituisia asukkaita on 20. Vapaa-ajan asuntoja saarella on 51, pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä.
Kyynelten saari Kyynelten saari (, ), virallisesti Rohkeuden ja surun saari (, ) on pieni, Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin läpi virtaavassa Svislatš-joessa sijaitseva muistosaari. Saari sijaitsee keskellä pääkaupunkia ja liittyy sillalla kaupungin vanhaan, jo 1100-luvulla asuttuun Troitskoje predmestje -kaupunginosaan (Kolminaisuuden kaupunginosa (mäki)).
Itä-Timorin maantiede Itä-Timor sijaitsee Timorin saaren itäosassa. Timorin saari on Malaijien saaristoon kuuluvien Pienten Sundasaarten saariston suurin ja itäisin saari. Itä-Timorin ainoa rajanaapuri on Indonesia. Timorin saaren länsiosa kuuluu Indonesian Itäisen Nusa Tenggaran provinssiin. Itä-Timoriin kuuluu myös Oecussen alue, joka sijaitsee eksklaavina Timorin saaren luoteisosassa, erillään muusta Itä-Timorista. Itä-Timorin eteläpuolella sijaitsee Timorinmeri, saarelta on matkaa Australiaan noin 500 kilometriä. Itä-Timorin pohjoispuolella on Bandanmeri ja luoteispuolella Savunmeri. Itä-Timorille kuuluvia saaria ovat Jacon saari aivan Timorin itäkärjen tuntumassa, sekä Timorin pohjoispuolella sijaitseva Atauro. Itä-Timorin pääkaupunki ja suurin kaupunki Dili, sijaitsee saaren pohjoisrannikolla.
Melvillensaari (Australia) Melvillensaari, joka tunnetaan myös tiwinkielisellä nimellä Yermalner, on saari Timorinmeressä, aivan Australian Pohjoisterritorion rannikolla. Saari sijaitsee pohjoiseen Darwinin kaupungista ja on Australian toiseksi suurin saari Tasmanian jälkeen.
Tiuranen Tiuranen on asumaton saari Perämerellä Simojoen suulla Simon kunnassa. Se on yksi Saikanselän saarista ja pinta-alaltaan Simon kunnan suurin saari. Saari sijaitsee runsaan kahden kilometrin päässä mannermaalta.
Irlanti (saari) Irlanti () on Euroopan kolmanneksi suurin saari. Se sijaitsee Atlantin valtameressä.
Rota (saari) Rota on Pohjois-Mariaanien eteläisin saari. Se sijaitsee Guamin luoteispuolella.
Kuningas Yrjön saari Kuningas Yrjön saari () on Eteläisten Shetlandsaarten suurin saari. Se sijaitsee Eteläisessä jäämeressä noin 120 kilometriä Antarktiksen niemimaasta pohjoiseen ja 850 kilometriä Kap Hornista kaakkoon. Saaren löysi ja nimesi brittiläinen tutkimusmatkailija William Smith vuonna 1819. Saari on nimetty Englannin kuninkaan Yrjö III:n mukaan.
Hydra (saari) Hydra sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan edustalla. Sen etäisyys mantereesta on noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä). Hydran ja mantereen välissä sijaitsee Dokóksen saari. Muut lähimmät saaret ovat Póros pohjoisessa ja Spétses länsilounaassa.
Mindoro Mindoro on Filippiinien seitsemänneksi suurin saari. Se sijaitsee Palawanin saaresta koilliseen. Vuodesta 1950 lähtien saari on ollut jakautunut kahteen provinssiin. Sitä ennen saari muodosti vain yhden provinssin vuodesta 1921 lähtien.
Inaccessible Inaccessible on eteläisellä Atlantilla sijaitseva saari, joka on nimensä mukaisesti vaikeapääsyinen. Saari sijaitsee lähellä Tristan da Cunhan saarta, joka on mahdollisesti maailman syrjäisin asuttu paikka. Inaccessiblellä sijaitsee ainoastaan tutkimusmatkailijoiden mökki, pysyvää asutusta ei ole. Saaren löysivät hollantilaiset vuonna 1652. Brittiläinen tutkimusmatkailija Ernest Shackleton poikkesi saarella vuonna 1922. Toisen maailmansodan aikana saarta yritettiin asuttaa. Saari kuuluu Britannian hallinnoimiin alueisiin ja se on merkittävänä luontokohteena Unescon maailmanperintölistalla.
Isla de la Juventud Isla de la Juventud () on Kuubaan kuuluva saari Karibianmeressä. Pinta-alaltaan saari on seitsemänneksi suurin Länsi-Intian saarista. Vuoteen 1978 asti saari tunnettiin nimellä "Isla de Pinos" (). Saari sijaitsee 50 kilometriä etelään Kuuban pääsaaresta ja sen pinta-ala on 2 200 km². Saari on Kuuban keskushallinnon alainen erityishallintoalue, eikä kuulu mihinkään provinssiin.
Islote Tortuga Islote Tortuga (myös Isla Tortuga) on pieni saari Atlantin valtameressä. Se sijaitsee Annobónin saaresta koilliseen ja on osa Päiväntasaajan Guineaan kuuluvaa Annobónin provinssia. Islote Tortugasta lounaaseen sijaitsee pieni Islote Pirámiden (myös nimellä Ye Cuín) saari.
Tourlída Tourlída (, ) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin–Aitolikón laguunit toisistaan erottavassa saariketjussa. Saarella sijaitsee samanniminen kylä. Saaren asukasluku on 15 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
George Island (Manitoba) George Island on saari Winnipegjärven pohjoisaltaassa Manitoban provinssissa Kanadassa. Se sijaitsee noin 400 kilometriä pohjoiseen Winnipegin kaupungista, Grand Rapidsin ja Poplar Riverin välisellä alueella. Saarella on majakkatorni. Saaren länsipuolella sijaitsee Little George Islandin saari ja luonnonsuojelualue.
Halttari Halttari on saari Simon kunnan vesialueella Perämerellä. Se sijaitsee Maksniemen kylän edustalla Karsikon kalasataman eteläpuolella aivan Karsikon niemen kärjessä. Vain muutamien kymmenien metrien levyinen salmi erottaa saaren Karsikon niemestä. Saaren eteläpuolella sijaitsee Laitakarin saari.
Prinssi Charlesin saari Prinssi Charlesin saari () sijaitsee Kanadassa, Nunavutin territoriossa, Qikiqtaalukin alueella, Baffininsaaren muodostamassa lahdessa nimeltään Foxen allas. Saari on matala mutta suurehko kooltaan, pinta-ala on 9 521 km². Saari on Kanadan 19:nneksi suurin saari ja maailman 78:nneksi suurin. Saari oli todennäköisesti paikallisten inuittimetsästäjien tiedossa aikaisemminkin, mutta ensimmäinen kirjattu havainto oli vuonna 1948, kun Kanadan ilmavoimien Albert-Ernest Tomkinson lensi alueen yli Avro Lancaster -koneellaan. Saari nimettiin Walesin prinssi Charlesin mukaan, joka syntyi samana vuonna. Saarella ei ole pysyvää asutusta.
Walesin prinssin saari (Kanada) Walesin prinssin saari () on saari pohjoisessa pohjoisessa Kanadassa. Se kuuluu Kanadan arktisten saarten ryhmään, sen länsipuolella sijaitsee Victoriansaari, itäpuolella Somersetinsaari ja pohjoispuolella sijaitsevat Kuningatar Elisabetin saaret. Saari on matalahko ja kasvillisuudeltaan tundraa. Saari jakautuu osittain Nunavutin Qikiqtaalukin alueen ja Kitikmeotin alueiden puolelle. Saarella ei ole pysyvää asutusta. Walesin prinssin saaren pinta-ala on noin 33 339 km², saari on 40. suurin saari maailmassa ja 10. suurin Kanadassa. Saaren korkein kohta on nimeämätön huippu saaren koillispuolella (), joka kohoaa 320 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Harva (saari) Harva on Turun saaristoon kuuluva pieni saari Kakskerrassa. Saari on noin neljäsataa metriä pitkä ja sata metriä leveä ja sijaitsee Satavan Erikvallanniemen edustalla. Harvan omistaa Turun NMKY, joka pitää siellä leirikeskusta.
Aleutit (kansa) Aleutien nykyinen nimi saattaa olla peräisin jostakin siperialaisesta kielestä ja tarkoittaa saaria. Nimen he saivat venäläisiltä. Aluetit itse käyttävät itsestään ihmistä tai kansaa tarkoittavaa sanaa "unangan", jota myös jotkin tutkijat ovat alkaneet käyttämään. Nykyisten intaanienesi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan Beringinsalmen yli vähintään 40 000 vuotta sitten, tai mahdollisesti jopa aikaisemmin. Aleutien ja inutitien eli esk-aleutien esi-isien uskotaan kuitenkin edustaneen myöhempää muuttoliikettä alueelle noin 9 000–10 000 vuotta sitten. Inuitit ja aleutit lasketaan tavallisesti intiaaneista erilliseksi ryhmäksi, minkä lisäksi aleutien katsotaan vielä muodostavan inuiteista erillisen ryhmänsä.
Unalaska Aleutit ovat eläneet alueella tuhansia vuosia. Noin 9000 vuotta sitten Unalaskan saarta asuttivat unangan heimoon kuuluvat ihmiset, nykyisten aleuttien esi-isät. Saaren alkuperäinen nimi oli Agunalaksh (tai Alaxsxaq), joka tarkoitti "rannat jotka taittavat meren selän". Agunalaksh vääntyi muotoon Ounalashka, sitten Unalaska.
Adak Island Saarella sijaitsee Adakin kaupunki, jossa vuoden 2010 väestönlaskun aikaan asui 326 ihmistä. Vuoteen 1997 asti saarella oli Yhdysvaltain laivaston tukikohta. Parhaimmillaan asukkaita oli noin 6 000.
Nimi Adak tulee aleutin kielen sanasta "adaq", joka tarkoittaa "isää". Aleutit ovat asuneet saarella vuosisatoja.
Akutan Island Akutan on P. K. Krenitzinin ja M. Levaševin vuonna 1768 ilmoittama saaren aleutinkielinen nimi. James Cook kirjoitti sen muodossa "Acootan" vuonna 1785. Nimi saattaa tulla aleutin sanasta "hakuta", joka R. H. Georgheganin mukaan tarkoittaa: "tein virheen".
Unalaska (saari) Nimi tulee aleutin kielestä.
Karluk "Karluk" rakennettiin 1884 Matthew Turnerin telakalla Beniciassa Aleuttien kalateollisuuden huoltoalukseksi ("karluk" tarkoittaa aleutin kielellä 'kala'). Sen pituus oli 39 metriä, leveys 7 metriä ja vetoisuus 321 bruttorekisteritonnia, 247 nettorekisteritonnia. Se oli purjelaiva, jossa oli 150 hevosvoiman hiilikäyttöinen höyrymoottori. "Karluk" muutettiin 1892 valaanpyyntialukseksi, ja sen keula ja kyljet päällystettiin 50 millimetrin paksuisella kovalla puulla "Erythrophleum chlorostachys". Alus teki 14 valaanpyyntimatkaa, viimeisen vuonna 1911.
Aleutti Aleutin kieli kuuluu esk-aleutilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkanin aleutti. Kolmas murre, Attun aleutti, on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja.
Aleutit (saaristo) Suurin osa Aleuttien asukkaista on aleutteja, jotka puhuvat aleutin kieltä.
Aleutit (kansa) Aleutin kieli kuuluu esk-aleutilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. Kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkanin aleutti. Kolmas murre Attun aleutti on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja. Nykyisin kielellä on alle 100 puhujaa.
Aleutit (kansa) Aleutit jakautuivat vanhimman miehen johtamiin taloryhmiin, joista yhden johtaja toimi myös kunkin kylän päällikkönä. Asema periytyi isältä pojalle. Muuten aleuttien sukulinja lienee ollut Matrilineaarinen kuten muillakin alueen kulttuureilla. Yhteiskunnallisesti aleutit jakautuivat perinteisesti kolmeen luokkaan, yläluokkaan, tavalliseen kansaan ja orjiin. Aleuttien kylissä oli tavallisesti noin 200 asukasta, mutta niistä suurimmissa saattoi olla jopa 2 000 asukasta. Talot rakennettiin ajopuuta, valaanluuta ja turvetta käyttäen. Taloja tehtiin eri kokoisia ja samassa talossa asui useita toisilleen sukua olevia aleutteja.
Aleutti Aleutti on aleuttien kansan puhuma eskimo-aleuttilainen kieli. Vuonna 2007 sitä puhui erään arvion mukaan noin 155 ihmistä Aleuteilla, Pribilofsaarilla ja Alaskan niemimaalla Yhdysvalloissa sekä Venäjällä Komendöörinsaareten Beringinsaarella, Nikolskojen taajamassa.
Aleutit Aleutit tai "aleutti" voi viitata seuraaviin:
Aleutit (saaristo) Aleuttien ympäristö on suurelta osin turmeltumatonta, mutta saarten alkuperäinen eläimistö joutuu kilpailemaan vieraslajien, kuten ketun, poron ja karjaeläinten kanssa. Lähes koko Aleutit on AMNWR:n (Alaska Maritime National Wildlife Refuge) Aleuttien yksikön suojeluksessa.
Aleutit (kansa) Venäjällä Komendöörinsaarille perustettiin vuonna 1928 Aleuttien kansallinen piiri. Tuolloin Komendöörisaarilla oli noin 345 aleuttia ja he muodostivat saarten asukkaiden valtaosan. Vuonna 1969 kaikki alutit siirrettiin saariryhmän Nikolskojen saarelle. Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 482.
Aleutit (kansa) Aleutit, omankieliseltä nimeltään unangan, ovat alkuperäiskansa Yhdysvaltojen Alaskassa osissa manteretta ja Aleuttien saaristossa, sekä Venäjällä Komendöörisaarilla. Vuoden 2010 väestönlaskentojen mukaan aleuteja oli Yhdysvalloissa 19 282 ja Venäjällä 482. Aleuttien esi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan inuittien esi-isien kanssa noin 9 000–10 000 vuotta sitten ja he saivat elinkeinonsa esimerkiksi pyydystämällä merieläimiä. Venäjän keisarikunta hallitsi aikanaan aleuttien asuttamia alueita Alaskassa ja monet aluetit ovat Venäjän vallan ajan jäljiltä ortodokseja.
Aleuttien vuoristo Aleuttien vuoristo () on vuoristo Alaskan lounaisosassa Alaskan niemimaalla. Siihen kuuluu useita aktiivisia tulivuoria. Aleuttien vuoristo on melkein kokonaan tietöntä erämaata, ja esimerkiksi Katmain kansallispuistoon pääsee vain vesitse ja lentokoneella. Aleuttien saaristo on tämän vuoriketjun osittain vedenalainen jatke sen länsipäässä, ja se ulottuu Tyynessämeressä lähelle Aasian rannikkoa.
Nearsaaret Venäläiset tutkimusmatkailijat antoivat 1700-luvulla saarilryhmälle nimen "Bližnije ostrova" (Ближние острова), "Lähisaaret", koska ne ovat lähimpänä Venäjän mannerta sijaitseva osa Aleutteja. Englantilainen nimi "Near Islands" on käännös tästä nimestä.
Aleutit (kansa) Aleutien perinteiset asuinalueet kattoivat Aleuttien saariston, minkä lisäksi heitä on asunut osissa Alaskan mannermaata. 1700-luvun alussa aluetteja oli ehkä noin 16 000–20 000. Ensimmäiset eurooppalaiset tulivat alueelle Venäjältä. Vuonna 1741 alueella liikkui Venäjän palveluksessa olleet Vitus Jonassen Beringin ja Aleksei Tshirikovin tutkimusretket. Molemmat välttelivät alkuperäisasukkaita, mutta kohtasivat kuitenkin joitakin aleutteja. Beringin retkikunnan mukana ollut siperialainen korjakki kiinnosti erityisesti aleutteja. Venäläisiä alkoi kiinnostaa alueen runsaat turkiseläimet, kuten merisaukot, hylkeet ja ketut. Turkikset johti tutkimusretkien jälkeen suoranaiseen ryntäykseen alueelle. Venäläisten ja aluttien suhteet huononivat nopeasti ja osapuolten välillä käytiin väkivaltaisia yhteenottoja. Esimerkiksi vuonna 1762 aleutit surmasivat kymmenisen venäläistä eri puolilla saaristoa ja vuonna 1764 he upottivat neljä venäläistä laivaa. Venäläiset kostivat vuosina 1765–1766 toteutetulla hävitysretkellä, jota johtivat Ivan Soljov ja Stephan Glotov. Yhteensä surmattiin noin 3 000 aluettia. Vähitellen paikalliset alistettiin, vaikka suhteet pysyivätkin huonoina. Osa kastettiin jopa ortodoksiseen kirkkoonja heitä työskenteli venäläisten alaisuudessa pyynnissä ja nahkojen jälkikäsittelyssä. Venäläisten alaisuudessa aleutteja siirrettiin esimerkiksi Pribilofsaarille, Uuteen Arkangeliin ja edelleen etelämmäs.
Aleutit (saaristo) Aleuteilla pesii 21 merilintulajia, muun muassa￼ punajalkakajava. Myös Kiskalla, Gareloilla, Semisopochnoilla ja Bogoslofilla elää suuria merilintulaumoja. Saarilla käy myös useita aasialaisia lintulajeja, kuten rubiinisatakieli, punavarpunen, sinirinta ja viirusirkkalintu. Pohjois-Amerikan ensimmäinen pikkujalohaikarahavainto tehtiin Aleuteilla vuonna 2006.
Aleutit (kansa) Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867 ja suurin osa aluteista jäi näin Yhdysvaltojen alaisuuteen. Joitakin aluettiperheitä oli kuitenkin siirretty edelleen osana Venäjää säilyneille Komendöörisaarille. Alaskan rannikolla asuneet aleutit ja inuitit olivat omaksuneet venäläisiä tapoja, mutta Yhdysvallat alkoi soveltaa heihin sulauttamispolitiikkaa. Japani miehitti osan Aleuttien saarista toisen maailmansodan aikana. Yhdysvallat oli evakuoinut saaret, joiden asukkaat vietiin väliaikaisille sijoituspaikoille Alaskan mantereelle. Monet aleuteista kuolivat sijoituspaikkojen huonojen olosuhteiden takia. Kun he pääsivät palaamaan kotikyliinsä vuonna 1945, monet asunnot oli poltettu ja tuhottu.
Aleuttien saarten sotaretki Aleuttien saarten sotaretki oli Alaskassa olevan Aleuttien saariston hallinnasta käyty sotaretki osana Tyynenmeren sotaa toisessa maailmansodassa. Taistelut alkoivat 3. kesäkuuta 1942 keisarillisen Japanin laivaston voimaryhmän tukialuskoneiden pommittaessa Dutch Harboria sekä
Japanin armeijan valloittaessa Attun ja Kiskan saaret osana Midwayn taistelun harhautusoperaatioita.
Keisarillisen Japanin 5. laivaston komentaja vara-amiraali Boshiro Hosogayalle annettiin tehtäväksi johtaa operaatiota Aleuttien valtaamiseksi. Hänen käytettävissään olivat seuraavat joukot:
Japanilaisten suunnitelmissa ei ollut vallata mitään Adakin itäpuolelta. Heillä ei ollut suunnitelmaa Alaskan, Kanadan tai Yhdysvaltain luoteisosien valtaamiseksi.
Intiaanien alkuperä Amerikan kansoissa sinodonttisuutta on ainakin kolme alalajia, nimittäin eskimo-aleutit, luoteisrannikon ja reuna-alueiden tyyppi sekä yksi muu tyyppi. Kaksi viimeistä saattavat vastata na-deneä ja amerindia. Tästä päätellen intiaanien alkukoti olisi Pohjois-Kiina. Tämän mukaan esi-amerintiaanit olisivat vaeltaneet ensin länteen Pohjois-Kiinasta, sitten pohjoiseen Lena-jokea pitkin ja lopulta Beringian kautta Amerikkaan. Na dené -kansojen esi-isät olivat matkanneet itään päin, amerintiaaneista etelään, ja eskimo-aleuteista pohjoiseen. Eskimo-aleutit olisivat kulkeneet ensin itään, sitten pohjoiseen, Amuria pitkin Beringinmeren rantaan, sitten Hokkaidoon, Ohotanmeren halki Aleuteille.
Aleutit (saaristo) Vaikka Aleuttien kasvukausi onkin noin 135 päivää toukokuun alusta syyskuun loppuun, niin maatalous rajoittuu muutamiin kasviksiin. Joitain kitukasvuisia pajuja lukuun ottamatta suurimmalla osalla saarista ei ole lainkaan alkuperäispuustoa. Joillain saarista, kuten Adakilla ja Amaknakilla, kasvaa joitain havupuita, jotka ovat jäännöksiä 1700-luvulla saarella vierailluista venäläisilsä kauppiaista. Muista kylmässä ilmastossa elävistä havupuista poiketen Aleuteilla havupuut harvoin kasvavat yli kolmimetrisiksi, ja monet niistä ovat yhä alle 1,5 metriä korkeita, vaikka osan niistä on arvioitu olevan yli 200 vuotta vanhoja. Puiden lyhyys johtuu siitä, että Aleuteilla on usein kova tuuli, joka katkoo helposti korkeita puita.
Aleutit (saaristo) Aleutit jakautuvat useisiin saariryhmiin, joista suurimmat ovat Fox-, Andreanof-, Rat- ja Nearsaaret.
Luettelo Aleuttien saarista Tämä on luettelo Aleuteilla sijaitsevista saarista. Luettelo ei ole täydellinen, saaria on yhteensä yli 200.
Aleutit (kansa) Aleutit saivat elinkeinonsa merestä. Pyydettävät saaliseläimet vaihtelivat hieman alueen mukaan. Metsästettäviin eläimiin lukeutuivat esimerkiksi merileijonat, mursut, muut hylkeet, merisaukot ja mustekalat. Etenkin aleuttien länsialueilla harjoitettiin myös valaanpyyntiä. Metsästyksestä vastasivat miehet kajakeillaan ja saaliseläimet pyydettiin harppuunoin nai nuijin. Itäalueilla käytettiin myös jousta. Metsästettyjen eläinten lisäksi harjoitettiin kalastusta ja kerättiin esimerkiksi linnunmunia, merilevää, marjoja, juuria ja simpukoita. Vaatteet tehtiin merisaukoista ja linnunnahoista. Kauppaa käytiin esimerkiksi tlingitien ja haidojen kanssa. Etenkin inuitien kanssa käytiin sotia, minkä lisäksi yhteenottoja tapahtui aleuttien eri ryhmien välillä. Vangiksi jäämneet viholliset saatettiin vapauttaa panttia vastaan tai pitää orjina.
Foxsaaret Foxsaaret () on saariryhmä, joka on osa Aleuttien saaristoa Alaskassa Tyynellämerellä. Foxsaaret on lähimpänä Pohjois-Amerikan mannerta ja on sen Alaskan niemimaata sijaitseva saariryhmä Aleuteilla.
Aleutit (saaristo) Merisaukkoa pidetään monien Aleuttien saarten avainlajina, sillä ne tehostavat levämetsien kasvua hillitsemällä merisiilien lisääntymistä. Suuret merisiilipopulaatiot voivat syödä levämetsiä jopa paljaiksi.
Alaskan niemimaa Alaskan niemimaa on Alaskasta lounaaseen kohti Aleuttien saaristoa työntyvä noin 800 kilometriä pitkä niemi. Alaskan niemimaa ja Aleutit erottavat Beringinmeren Tyynestä valtamerestä.
Eskimot Eskimot jaetaan inuitteihin ja jupikeihin, ja kumpikin kansa jakautuu useaan ryhmään. Inuitien asuinalue ulottuu Grönlannista Pohjois-Kanadan kautta Alaskaan. Jupikit puolestaan asuttavat Alaskan länsi- ja lounaisrannikkoa sekä Venäjän Tšukotkan itärannikkoa. Alaskan lounaispuolisella Aleuttien saariketjulla asuu lisäksi aleutteja, joita pidetään joistain yhtäläisyyksistä huolimatta yleensä eri kansana kuin eskimoita. Aleuttien kielet ovat etäistä sukua eskimoiden kielille, ja heidän aineellinen kulttuurinsa on joiltain osin samankaltainen kuin eskimoiden, mutta henkiset kulttuurit ovat erilaisia. Intiaaneihin eskimot eivät kuulu.
Aleutia Aleutia Ltd. on Britteinsaarilla päämajaansa pitävä tietokonealan yritys, joka valmistaa pienikokoisia ("small form factor") PC:itä toimisto- ja kotikäyttöön. Erityistä huomiota on kiinnitetty pienen koon lisäksi hiljaisuuteen ja vähäkulutuksisuuteen. Yhtiö toimittaa pienratkaisuja hotelleille ja lentokentille, ja sen tuotteita viedään 53 maahan. Kehitysmaat, kuten Nigeria, Zambia ja Tansania ovat merkittävä markkina-alue. Esimerkkejä yhtiön tuotteista ovat "Aleutia E2" ja "E3", joita voidaan käyttää thin client -ominaisuudessa. Monet yhtiön valmistamista tietokoneista on esiasennettu Ubuntulla, mutta ne toimitetaan haluttaessa Windows-käyttöjärjestelmällä varustettuina.
Aleutit (saaristo) Saarilla kasvaa puiden sijaan tiheään varpuja ja ruohokasvillisuutta, muun muassa variksenmarjaa, sarakasveja ja koppisiemenisiä kasveja. Rannikkojen lähellä on turvesuota. Aleuteille kotoperäinen kasvi on uhanalainen "Polystichum aleuticum".
Alaska Alaskan etelärannikolla on pitkä, lounaaseen työntyvä Alaskan niemimaa, jonka jatkeena voidaan pitää Aleuttien saariketjua, joka myös kuuluu Alaskaan. Alaskan niemimaa ja Aleuttien saaret erottavat Beringinmeren muusta Tyynestämerestä.
Komendöörinsaaret Komendöörinsaaret (), vanh. Komandorsaaret, on Venäjälle kuuluva saariryhmä Beringinmeressä Kamtšatkan niemimaasta itään. Saaret ovat Aleuttien saarten jatke, vaikkakin niiden ja lähimmän muun Aleuttien saaren Attun välillä on etäisyyttä yli 300 kilometriä.
Akutan Akutan on toisen luokan kaupunki Akutaninsaarella Aleuttien saaristossa Alaskassa. Western Fur & Trading Company perusti sen kauppapaikaksi ja turkisvarastokseen vuonna 1878. Vuoteen 1939 asti kylässä toimi Aleuttien ainoa valaanpyyntiasema.
Aleutit (saaristo) Aleutit on saariketju pohjoisella Tyynellämerellä. Se koostuu yli 200 tuliperäisestä saaresta. Enemmistö saarista kuuluu Yhdysvaltojen Alaskan osavaltioon, mutta läntisimmät saaret kuuluvat Venäjälle. Vitus Bering löysi saaret vuonna 1741.
Ĝ Ĝ (ĝ), g sirkumleksin kera, on latinalainen aakkonen, joka kuuluu esperanton ja aleutin aakkosiin. Esperantossa se ääntyy suhuäänteenä kuten englannin g vokaalien e tai i edellä. Aleutissa kirjaimella merkitään soinnillista uvulaarista frikatiivia .
Aleutit (kansa) Kun Alaskasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1959, sen sallittiin hallintonsa rahoittamiseksi valita 103 miljoonaa eekkeriä maata alueeltaan myyntiin. Vielä vuonna 1884 Alaskan siviilihallinnon laki esitti, ettei ”intiaaneilta viedä mitään heidän käyttämäänsä tai hallitsemaansa tai omakseen väittämäänsä maata”. Käytännössä Alaska valitsi myös alkuperäisasukkaiden kylien maita, vaikka niiden oli tarkoitus olla lain ulkopuolella. Aluetit perustivat Aleut-liiton (Aleut League) ajamaan omia oikeuksiaan ja vuonna 1966 perustettiin Alaskan alkuperäiskansojen liitto eli Alaska Federation of Natives. Lopulta joulukuussa 1971 solmittiin Alaskan alkuperäiskansojen maavaatimusten järjestelylaki, Alaska Native Land Claims Settlement Act eli ANCSA. Sen perusteella muodostettiin 12 alueellista ja 203 kyläkorporaatiota. Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 19 282. lukuun sisältyvät myös ne, jotka ilmoittivat kuuluvansa aleuttien lisäksi johonkin muuhun heimoon tai rotuun. Pelkästään aleutiksi itsensä ilmoitti 61,8 % koko luvusta.
Päivämääräraja Pohjoisessa päivämääräraja poikkeaa 180. pituuspiiristä itään Beringinsalmen kohdalla ja hieman etelämpänä länteen Aleuttien kohdalla. Näin ollen Venäjän itäisimmässä osassa, Tšuktšien niemimaalla on sama päivämäärä kuin muuallakin Siperiassa, kun taas Aleuttien koko saariryhmässä on sama päivämäärä kuin muuallakin Alaskassa.
Unimak Unimak on Aleuttien saariryhmän suurin saari, ja se kuuluu Yhdysvalloille. Sen pinta-ala on 4 140 neliökilometriä. 2 857 metrin korkuinen Shishaldinin tulivuori on Aleuttien korkein huippu. Se on purkautunut vuonna 2015.
Saarella asui vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan 35 henkilöä, ja he asuivat False Pass -nimisessä kaupungissa saaren itäpäässä.
Paleoeskimot Grönlannista tehdyn 3 400–5 400 vuotta vanhan DNA-löydön mukaan paleoeskimoilla oli geeneissään yhteisiä piirteitä Siperian rannikon ja Aleuttien alkuperäisheimojen kanssa. Kyse on äitilinjan mitokondrion DNA:n markkerista D2a1, joka puuttuu intiaaneilta, mutta jota muistuttavaa D2a1a esiintyy Tsuktsien niemimaan kärjessä muun muassa Sireniki Yuitissa ja Chaplin Yuitissa ja Aleuteilla.
Shishaldinin tulivuori Shishaldinin tulivuori on aktiivinen kerrostulivuori Unimakin saarella Aleuttien saaristossa Alaskassa, Yhdysvalloissa. Se on alle 10 000 vuotta vanha. Tulivuori on 2 857 metriä korkea, ja on samalla Aleuttien korkein kohta. Shishaldin on purkautunut useita kertoja. Viimeksi se purkautui vuonna 2015. False Passin kaupunki sijaitsee 32 kilometriä tulivuoresta itään.
Aleutit (saaristo) Aleuttien väkiluvultaan suurimman saaren, Unalaskan, vuosittainen keskilämpötila on noin 3 °C. Tammikuussa keskilämpötila on noin −1 °C ja elokuussa noin 11 °C. Korkein saarilla mitattu lämpötila on 26 °C ja matalin −15 °C. Vuotuinen keskimääräinen sademäärä on noin 2000 millimetriä. Unalaskan sanotaan olevan yksi Yhdysvaltain sateisimpia paikkoja, koska siellä on noin 250 sateista päivää vuodessa.
Attu (Aleutit) Attu on läntisin ja suurin saari Nearsaarten saariryhmässä Aleuteilla Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Saari sijaitsee 180. pituuspiirin länsipuolella eli itäisellä pallonpuoliskolla. Attun saari on läntisin paikka maailmassa, kansainvälisen päivämäärärajan mukaan. Saaren pinta-ala on 893 km². Attu on vulkaaninen saari, jossa on meri-ilmasto. Toisessa maailmansodassa Japanin joukot valtasivat saaren vuonna 1942 ja yhdysvaltalaiset kanadalaisten avustuksella valtasivat sen takaisin Yhdysvalloille vuonna 1943.
Semisopochnoi Semisopochnoin saari ei ole luultavasti koskaan ollut asuttu lukuun ottamatta kauttakulkijoita ja saarelle pelastautuneita haaksirikkoutuneita. Saarelle tuotiin 1800-luvulla naaleja turkistarhausta varten, mutta vuonna 1997 ne poistettiin saarelta. Vuonna 1867 Yhdysvallat osti Semisopochnoin yhdessä muiden Aleuttien saariketjuun kuuluvien saarten ja muun Alaskan kanssa. Tuohon saakka saari kuului Venäjään. Semisopochnoi ei kärsinyt, toisin kuin jotkin muut Aleuttien saaret, toisen maailmansodan taisteluista. Saarella toimi vuosina 1971–1973 valvonta-asema, joka liittyi Yhdysvaltojen läheisellä Amchitkan saarella suorittamiin ydinkokeisiin.
Eskimot Jääkaudella Kanadaa peitti jäätikkö, joka erotti sen eteläpuolelle asettuneet nykyisten intiaanien esivanhemmat jäätikön pohjoispuolella asuneista eskimoiden esivanhemmista. Nykyisen Beringinsalmen paikalla oli Beringinsalmen maakannas, joka yhdisti Aasian ja Alaskan, ja eskimoiden esivanhemmat olivatkin kulttuurisesti ja etnisesti aasialaisia. Beringinsalmi täyttyi vedestä noin 13 000 vuotta sitten. Paleoeskimot levittäytyivät joskus vuosien 4000–2000 eaa. välillä Länsi-Alaskasta koko Amerikan mantereen pohjoisosiin ja Grönlantiin sekä etelään Aleuttien saariketjun päähän. Eskimokielet ja aleuttilaiset kielet erkanivat toisistaan noin 4 000 vuotta sitten, ja eskimoita ja aleutteja pidetäänkin eri kansoina.
Aleutit (kansa) Suurin osa alueteista on nykyisin ortodoksisen kirkon jäseniä. Heidän alkuperäiseen uskoonsa liittyi esimerkiksi usko hyviin ja pahoihin henkiin, jotka saattoivat vaikuttaa eri tavoin ihmisten elämään. Aleuttimiehet uhrasivat hengille erityisillä pyhillä paikoilla ja niiltä suojautumiseksi tehtiin erilaisia amuletteja. Henkien lepyttelemiseksi järjestettiin myös tansseja ja muita seremonioita. Aleutit uskoivat sieluun, joka liikkui kolmen eri maailman välillä. Eri maailmat olivat maanpäällinen maailma, ja sen ylä- ja alapuoliset maailmat. Henkimaailman kanssa yhteyttä pitivät šamaanit. Šamaaniksi ei päästy, vaan virkaan synnyttiin. Jotkin aleuttiryhmät muumioivat kuolleet yhteisönsä jäsenet.
Midwayn taistelu Aleuteille lähetettiin viisi risteilijää ja 13 hävittäjää.