mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Nauvoo Nykyään sekä Kristuksen yhteisö että MAP-kirkko omistavat suuria osia Nauvoon kaupungista. Siellä voi tutustua esimerkiksi Joseph Smithin kotiin, hänen omistamaan Red Brick Storen kauppaan ja hotelliin, Brigham Youngin kotitaloon sekä Emma ja Joseph Smithin hautoihin. Eri mormonistisiin ryhmittymiin kuuluvat pyhiinvaeltajat ja turistit tutustuvat kaupunkiin mielellään, ja matkailu onkin kaupungin tärkein elinkeino. Kesäkuussa 2002 MAP-kirkon uudelleen rakennuttama Nauvoon temppeli vihittiin käyttöön.
Samuel Josef Agnon Agnon kuoli Jerusalemissa vuonna 1970. Hänen tyttärensä Emunah Yaron jatkoi hänen jälkeenjääneitten käsikirjoitustensa kokoamista ja julkaisua. Suurin osa hänen teoksistaan onkin julkaistu hänen kuolemansa jälkeen. Agnonin arkisto siirrettiin Jerusalemin Kansalliskirjastoon. Hänen talostaan tuli Jerusalemin kaupungin omistama museo, jossa pidetään kirjallisuus- ja kulttuuritilaisuuksia. Agnonista on tehty enemmän tutkielmia kuin kenestäkään muusta israelilaisesta kirjailijasta. Kuuluisimmat Agnon-asiantuntijat ovat Baruch Kurzweil, Dov Sadan ja Dan Laor.
Travellink Maaliskuusta 2005 lähtien Travellink on ollut osa Opodo-ryhmää. Opodo toimii Pohjoismaissa nimillä Travellink ja Opodo ja Isossa-Britanniassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Belgiassa, Itävallassa, Puolassa, Portugalissa, Sveitsissä ja Espanjassa nimellä Opodo. Travellink oli aiemmin suunnattu sekä yksityishenkilöille että yritysasiakkaille, mutta australialaisen Flight Centre Travel Groupin (FCTG) ostettua Travellink Corporaten vuonna 2016 on Travellinkin tarjonta suunnattu nykyään ainoastaan yksityishenkilöille.
Järjetön innostuneisuus "Liialliseen itsevarmuuteen" liittyy usein myös maaginen ajattelu. Inhimilliset taloudelliset toimijat saattavat ajatella tiettyjen toimintojen tai "rituaalien" tekevän heidät onnekkaammiksi. Tämä on mahdollista siitä huolimatta, vaikka sijoittajat loogisesti ajatellen tietäisivätkin, ettei kyseessä olevilla toiminnoilla olisikaan vaikutusta onneen. Ihmiset saattavat tehdä suuriakin päätöksiä perustuen taikauskoiseen ajatteluun, jonka he itsekin myöntävät olevan epäloogista. Esimerkiksi ihmisten pyytämä hinta omistamastaan lottokupongista on yli nelinkertainen verrattuna siihen, mitä siitä on maksettu, koska he maagisella tavalla uskovat vaikuttavansa voittamisen todennäköisyyteen pelkästään valitsemalla numerot itse. Maagisesta ajattelusta johtuen ihmiset voivat sortua ajattelemaan esimerkiksi seuraavasti: "Jos ostan osakkeen, sen hinta lähtee nousuun oston jälkeen", "Jos ostan asunnon, muutkin luultavasti haluavat ostaa asunnon, koska he ovat samanlaisia kuin minä", "Nyt olen voittanut pokerissa monta kertaa peräkkäin, joten onnen täytyy olla minun puolellani ja voin nostaa panoksia".
MatkaKaleva Joukko Eteläsuomalaisen osakunnan ylioppilaita halusi saada Suomeen suomenkielisen matkatoimiston. Perustava yhtiökokous pidettiin 29. huhtikuuta 1935 ja nimeksi valittiin Kaleva, koska kansalliseepos Kalevalalla oli 100-vuotisjuhlavuosi. Yhtiön osakkeita merkitsi 18 yksityishenkilöä sekä irolainen säätiö "Turismi Keskkorraldus Eestis". Ensimmäiseksi toimitusjohtaksi valittiin Erkki Virmaila.
Matkatoimistotoiminta alkoi 2. joulukuuta 1935 Ylioppilas­kunnan omistamassa katutasomyymälässä Heikinkatu 2. Myyntitoimintaa harjoitettiin niiden liikenneyrityksien kanssa, joilta saatiin myynti- ja lipunkirjoitusoikeudet. Liput tilitettiin ja maksettiin kuukausittain. Toiminnan vakiinnuttua muiden palveluntuottajien myydyistä palveluista MatkaKaleva kirjoitti todisteeksi oman voucherin. Valtionrautateiden myyntioikeudet saatiin osakepääoman korotuksen jälkeen. Seuraavat lipunmyyntioikeudet saatiin Euroopan ja Baltian maiden rautatieyhtiöiltä, Suomen sisävesilaivoilta, Finlands Ångfartygs Aktiebolagilta (FÅA), Aerolta, Matkahuollolta, Posti- ja lennätinhallitukselta postiautoliput ja Suomen Pankilta saatiin myös oikeus harjoittaa valuuttakauppaa. Matkatoimistolle oli elintärkeää aktiivisesti hankkia lippujen ja hotellikuponkien myyntioikeuksia. Inturist oli itse ehdotti MatkaKalevaa heidän edustajakseen. Varsinaista sopimusta ei tehty, mutta yhteistyö alkoi.
The Ritz-Carlton, Hong Kong The Ritz-Carlton, Hong Kong () on Hongkongissa sijaitseva Ritz-Carlton-ketjun omistama hotelli. Hotellissa on 312 huonetta, ja se sijaitsee Kowloonissa International Commerce Center -pilvenpiirtäjän kerroksissa 102-118. Kyseessä onkin maailman korkein hotelli. Hotellin 118. kerroksessa eli 484 metrin korkeudessa sijaitseva baari on maailman korkeimmalla sijaitseva baari, ja samassa kerroksessa sijaitseva uima-allas on maailman korkeimmalla sijaitseva uima-allas.
André Kertész Andor Kertész syntyi kirjakauppias Lipót Kertészin ja tämän vaimon Ernesztin Hoffmannin keskiluokkaiseen perheeseen. Andor, josta ystävät käyttivät nimeä "Bandi", oli kolmesta pojasta keskimmäinen. Kun Lipót kuoli 1908 tuberkuloosiin, leskeksi jäänyt Ernesztin jäi vaille tulolähdettä, jolla olisi huolehtinut kolmesta pojastaan Andorista, Imrestä ja Jenősta. Onneksi Ernesztinin veli Lipót Hoffmann oli Kertészille ja hänen veljilleen kuin isä. Perhe muutti pian Lipótin Szigetbecsessä omistamalle maatilalle, jossa Kertészin elämä maalaisympäristössä oli leppoisaa, mikä muovasi hänen myöhempää uraansa.
Pankki Vähittäispankeista yleisin on osakeyhtiömuotoinen liikepankki ("commercial bank"), joka yksinkertaistettuna ottaa vastaan talletuksia ja antaa lainaa. Liikepankit ovat suuri pankkiala, sillä ne tarjoavat palvelujaan sekä yksityishenkilöille että yrityksille. Säästöpankki ("savings bank") on yksityishenkilöille suunnatun vähittäispankin muoto, jonka päätarkoitus on säästämisen edistäminen. Suomessa on myös osuuspankkeja, jotka ovat osuuskuntamuotoisia. Yksityispankit ("private bank") tarjoavat yksityisyyttä ja laki- ja veroetuja. Tällaiset pankit perustetaan tavallisesti ns. veroparatiiseihin ja tällöin niistä voidaan käyttää nimitystä offshore-pankki ("offshore bank") viitaten veroystävällisiin saarialueisiin.
Canada Dry Canada Dry on teksasilaisen Dr Pepper Snapple Groupin vuodesta 2008 lähtien omistama virvoitusjuomamerkki. Juoman keksi ja sitä kehitti ensin John J. McLaughlinin perhe vuosina 1904-1923. Jo yli vuosisadan ajan Canada Dry on tunnettu sen ginger alesta, vaikka yhtiö valmistaa myös useita muita virvoitusjuomia ja juomamiksereitä. Vaikka Canada Dryn onkin alkuperältään Kanadasta, sitä valmistetaan nykyään myös monissa muissa maissa ympäri maailmaa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, Meksikossa, Kolumbiassa, Lähi-Idässä, Euroopassa ja Japanissa.
Rikos napamerellä Päähenkilö on sodasta palannut RNVR:n eli brittien vapaaehtoisreservin kapteeniluutnantti Duncan Graig, joka päättää erään ystävänsä ehdotuksesta hakea työtä Etelä-Afrikasta. Hän saa kyydin sinne sattumoisin erään valaanpyyntiyrittäjän, eversti Blandin koneessa. Perillä osoittautuu, että työn saanti onkin tiukassa. Lopulta Bland tulee pyytämään Graigin avukseen: hän tarvitsee kapteenin omistamalleen hinaaja "Tauer III:lle" edellisen loukkaannuttua vakavasti autokolarissa. Graig entisenä korvetin päällikkönä sopii hienosti koska alus on juuri korvetista muunnettu hinaajaksi.
Yksityisen kopioinnin hyvitysmaksu Lokakuussa 2010 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi, että virolainen Arctecho OÜ joutuu maksamaan vahingonkorvauksia ilman hyvitysmaksua Suomeen maahantuomistaan tallennusmedioista. Päätöksessä ei oteta suoranaisesti kantaa siihen, onko Arctecho velvollinen maksamaan hyvitysmaksua. Käräjäoikeus katsoi, että Verkkokauppa.comin nykyisin täydellisesti omistaman tytäryhtiön täytyy maksaa vahingonkorvauksia Teostolle. Summa vastaa kahta viidesosaa yrityksen laiminlyömistä hyvitysmaksuista 1.1.2006–31.12.2008 väliseltä ajalta. Teoston kanteen kohta, jossa Verkkokauppa.comia vaadittiin yhteisvastuuseen Arctechon kanssa, hylättiin. Sekä Verkkokauppa että Teosto valittivat päätöksestä hovioikeuteen.
Go-Tsuchimikado Sota oli tuhonnut keisarillisen hovin omistamia maita, ja se oli köyhtynyt pahoin. Go-Tsuchimikado kuoli vuonna 1500, mutta varoja hänen hautajaistensa järjestämiseen ei ollut. 44 päivän kuluttua keisarin kuolemasta yksityinen lahjoittaja maksoi seremonian, ja keisari saatiin haudattua. Go-Tsuchimikado hallitsi huomattavan pitkään: merkittävä syy hänen ja häntä seuranneiden keisarien pitkille valtakausille onkin se, ettei hovilla ollut varaa järjestää kruunajaisia. Go-Tsuchimikadon hautapaikka sijaitsee Kioton Fushimi-kun suuralueella ja on nimeltään Fukakusa no kita no misasagi ().
Yksityishenkilön velkajärjestely Suomessa pääsyä velkajärjestelyyn haetaan oman paikkakunnan käräjäoikeudelta. Velallisen on oltava muutoin kuin tilapäisesti kykenemätön maksamaan velkansa. Elinkeinonharjoittajalle voidaan myöntää yksityishenkilön velkajärjestely vain, jos hän kykenee maksamaan elinkeinotoimintaan liittyvät velat toiminnasta saatavilla tuloilla sitä mukaa kuin ne erääntyvät. Velallisen maksuvelvollisuus voidaan maksuohjelman ajaksi poistaa kokonaan tai osittain. Tavallisten velkojen osalta maksuohjelma kestää yleensä kolme vuotta, ja jos velallinen säilyttää asuntonsa, enintään kymmenen vuotta. Velkajärjestelyyn liittyvissä kysymyksissä voi hakea apua velkaneuvonnasta.
Possessiivisuffiksi Possessiivisuffiksin käyttö on suomen yleiskielessä pakollista, jos substantiivin määritteenä on genetiivimuotoinen aito persoonapronomini paitsi eräissä ilmaisuissa, joissa monikon persoonapronominin genetiivi ilmaisee muuta kuin omistamista, esim. "meidän kylällä", "teidän äiti". Varsinaisen persoonapronominin sen sijaan voi tällöin ensimmäisessä ja toisessa persoonassa jättää poiskin (esimerkiksi: "minun autoni" ~ "autoni"). Kolmannessa persoonassa joko sekä persoonapronominin että possessiivisuffiksin taikka pelkän possessiivisuffiksin valinnalla ilmaistaan, onko kyse ns. refleksiivisestä omistuksesta (jossa omistaja on identtinen lauseen subjektin kanssa): Pekka näki autonsa (= oman autonsa) / Pekka näki hänen autonsa (= jonkun toisen auton).
Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä Bo lähti etsimään saarta yhdessä Johnin kanssa ja he selsivät koneen putoamisesta maahan.He pelastuivat ja pääsivät turvallisesti kotiin. Perillä Bo saa tietää, että hänen ja Billien kuolleeksi luultu tytär Georgia onkin elossa. Dimerat kidnappasivat hänet ja nyt Bo auttaa Billietä löytämään tyttärensä, sekä tukea Hopea, koska tietää, että hänelle se on vaikeaa. He saavat kuulla mahdollisuudesta että Georgia saattaisi olla eräässä DiMerojen omistamassa linnassa Euroopassa. Hän lähtee sinne, vaikka tietää ettei Hope ole asiasta kovin innoissaan. Hope tosin luottaa mieheensä, Billieen ei.
Metsä Group Vuosi 1953 muutti hieman yllättäen osuuskunta Metsäliitossa tilannetta. "Lapin leivän isä" , silloinen vielä oululaisten tervaporvarien, erityisesti jälkeläisten omistama, Ab Kemi Oy ajautui talousvaikeuksiin Korean korkeasuhdanteen jälkeisessä matalasuhdanteessa. Suomen Pankki pelasti tilanteen, mutta halusi muita metsäteollisuuden toimijoita osakkaaksi. Tässä yhteydessä Metsäliitto tuli 12% osuudella Kemi Oy:hyn. Metsäliiton edustajasta maat. ja metsät. tri Onni Koskikalliosta tuli yhtiön johtokunnan puheenjohtaja ja Ilmari Kalkkisesta sen jäsen. Tavoitteena tällä investoinnilla oli avata Pohjois-Suomen Metsäliiton metsänomistajille puunmyyntikanava.
Arvonnousuvero Käytännössä EU:n Lissabonin sopimuksen ja ETA-sopimuksen takaamat perusvapaudet rajoittavat edellä kuvatun arvonnousuveron perimistä ulkomaille muuttavilta henkilöiltä ja yrityksiltä. Yksityishenkilöille tulee muun muassa antaa mahdollisuus lykätä veronmaksua siihen, kunnes omaisuus luovutetaan eli, jolloin vero tulisi muutoinkin maksettavaksi. Arvonnousuverolla kohdennetaan siis verotusoikeus valtiolle, jossa asuessa arvonnousu on kertynyt, mikä vastaa kansainvälisen verotuksen yleistä periaatetta, jossa tulon ensisijainen verotusoikeus on maalla, jossa tulo on kertynyt. Useimmissa maissa, joissa yksityishenkilöiden arvonnousuvero on toteutettu, sille on asetettu alaraja, eli se koskee vain suuria omaisuuksia.
Verner Virtanen Talousneuvos Virtanen siunattiin 15. lokakuuta 1952 Turun uudessa siunauskappelissa. Arkulle laski seppeleen 40 eri yritystä ja yhdistystä. Näitä olivat mm. Valio, Pellervo-seura, SOK, LSO Osuuskunta, TOK, Huhtamäki-yhtymä, KOP, Karl Fazer. Yksityisiä seppeleen laskijoita oli lähes 30 sekä suuri määrä adresseja tuli eri yrityksltä, yhdistyksiltä ja yksityishenkilöiltä. Yksityishenkilöinä olivat läsnä mm. pääministeri Urho Kekkonen, professori T.K. Jutila, Johtaja Y. Salmela, Uusi Aura -lehden päätoimittaja Ilmari Merenlinna ja toimitusjohtaja J. Koivuvaara.
Maastapoistumisvero Käytännössä EU:n Lissabonin sopimuksen ja ETA-sopimuksen takaamat perusvapaudet rajoittavat edellä kuvatun arvonnousuveron perimistä ulkomaille muuttavilta henkilöiltä ja yrityksiltä. Yksityishenkilöille tulee muun muassa antaa mahdollisuus lykätä veronmaksua siihen, kunnes omaisuus luovutetaan eli, jolloin vero tulisi muutoinkin maksettavaksi. Arvonnousuverolla kohdennetaan siis verotusoikeus valtiolle, jossa asuessa arvonnousu on kertynyt, mikä vastaa kansainvälisen verotuksen yleistä periaatetta, jossa tulon ensisijainen verotusoikeus on maalla, jossa tulo on kertynyt. Useimmissa maissa, joissa yksityishenkilöiden arvonnousuvero on toteutettu, sille on asetettu alaraja, eli se koskee vain suuria omaisuuksia.
Kansallissäätiö Säätiö ei julkaise yksityishenkilöiltä saamiaan lahjoituksia.
Pakottaminen Rikoksen estämiseksi yksityishenkilö voi joutua käyttämään voimakeinoja. Harvoin on kyse hätävarjeluna sallitusta uhkaavan hyökkäyksen torjumisesta ja jokamiehen kiinniotto-oikeus ei välttämättä tule sovellettavaksi. Tällöin voidaan käyttää periaatteessa laittomia keinoja, mutta vedotaan siihen, että tarkoitus pyhittää keinot. Poliisille ilmoittaminen on tietenkin sallittua, mutta voiko itse käyttää voimakeinoja ettei rangaistaisi pakottamisesta? Rikoksen estämiseen käytettävien keinojen tulee olla lievimpiä mahdollisia ja välttämättömiä. Lisäksi niillä pitää olla puolustettavissa oleva suhde rikoksen vakavuuteen. Sallituksi voidaan siten katsoa, jos yksityishenkilö takavarikoi rattijuopon auton avaimet, tai estää toisen itsemurhan voimakeinoja käyttäen.
Arvonnousuvero Yksityishenkilöiden arvonnousuveroa (englanniksi "exit tax") on esitetty perittäväksi tilanteissa, jossa verovelvollinen muuttaa Suomesta ulkomaille ja myöhemmin myy, lahjoittaa tai jättää perinnöksi omaisuutta, jonka arvo on noussut verovelvollisen asuessa Suomessa. Tällaista yksityishenkilöihin kohdistuvaa veroa on kutsuttu myös nimellä "maastapoistumisvero" ja "jäähyväisvero". Sellainen on ollut käytössä useissa maissa, kuten Norjassa, Ranskassa, Saksassa, Tanskassa ja Yhdysvalloissa. Veron tarkoituksena on tiivistää veropohjaa, estämällä myyntivoittoveron sekä perintö- ja lahjaveron välttelyä muuttamalla ulkomaille. Välttely on mahdollista, sillä esimerkiksi Ruotsissa ei makseta veroa perinnöistä sekä toisaalta lahjoista ja toisaalta esimerkiksi Belgiassa myyntivoitot ovat yleensä verovapaita (tilanne 2018).
Taru sormusten herrasta Taru sormusten herrasta () on englantilaisen kirjailijan J. R. R. Tolkienin kirjoittama korkea fantasiaromaani. Sen työstäminen alkoi Tolkienin vuoden 1937 fantasiaromaanin "Hobitti eli sinne ja takaisin" jatko-osana, mutta siitä tuli lopulta paljon suurempi teos. Tolkien kirjoitti romaanin vuosien 1937 ja 1949 välillä, ja se julkaistiin kolmessa osassa vuosina 1954–1955. "Taru sormusten herrasta" -kirjaa on myyty yli 150 miljoonaa kappaletta, ja se on yksi myydyimmistä romaaneista kautta aikojen.
Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru sormusten herrasta eli ”Management by Sauron” Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru sormusten herrasta eli ”Management by Sauron” on Harri Hietikon väitöskirja vuodelta 2008. Tutkimus käsittelee nykyajan johtajatyyppejä Tolkienin romaanin "Taru sormusten herrasta" tarjoamien mallien valossa. Hietikko yhdistää tutkimuksessaan hallinto- ja kirjallisuustiedettä. Hän tekee analyysiaan varten johtajaprofiilin romaanisarjan kahdeksasta hahmosta. Esimerkiksi Gandalf Harmaan hän määrittää ”rakentavaksi viisaaksi”, jonka keinoja ovat suostuttelu ja motivointi. Hänen vastakohtansa Saruman Valkoinen puolestaan edustaa ”tuhoavaa viisautta”. Hietikon "Sormusten herrasta" löytämä kulttuurinen jäsennys jakaa kulttuurit toivon ja ylpeyden kulttuureiksi.
Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit (elokuva) Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit () on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut ensimmäinen osa Peter Jacksonin ohjaamasta "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta, joka pohjautuu J. R. R. Tolkienin fantasiaromaaniin "Taru sormusten herrasta". Elokuvaa seuraavat elokuvat "" ja "".
Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia (elokuva) Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia () on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut toinen osa Peter Jacksonin ohjaamasta "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta, joka pohjautuu J. R. R. Tolkienin fantasiaromaaniin "Taru sormusten herrasta". Se on elokuvan "" (2001) jatko-osa ja sitä seuraa elokuva "" (2003).
Sauron Sauron on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa "Taru sormusten herrasta". Hän on kirjan pääantagonisti, mutta ei varsinaisesti esiinny yhdessäkään kirjan kohtauksessa. Tolkien nimesi "Tarun sormusten herrasta" Sauronin mukaan, sillä hän oli ”Sormusten herra”. Sauron esiintyy myös sivuhahmona "Silmarillionissa". "Hobitissa" mainittu Synkmetsässä asuva paha Noita paljastui "Tarussa sormusten herrasta" Sauroniksi.
Harri V. Hietikko Hietikon väitöskirja "Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru sormusten herrasta eli ”Management by Sauron”" (2008) käsittelee nykyajan johtajatyyppejä Tolkienin romaanin "Taru sormusten herrasta" tarjoamien mallien valossa.
Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia) Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogia on Peter Jacksonin ohjaama fantasiaelokuvatrilogia, joka pohjautuu kirjailija J. R. R. Tolkienin kirjoittamaan fantasiakirjaan "Taru sormusten herrasta". Elokuvia kuvattiin kahdeksantoista kuukautta jatkuvasti Uudessa Seelannissa. Kyseessä on ensimmäinen elokuvasarja, jonka kaikki elokuvat on kuvattu samaan aikaan.
Taru sormusten herrasta: Aseet ja armeijat Taru sormusten herrasta: Aseet ja armeijat on Chris Smithin kirjoittama, vuonna 2003 julkaistu kirja, joka kertoo J. R. R. Tolkienin kehittämän Keski-Maan mielikuvitusmaailman sotureista, armeijoista, aseista, taisteluvarusteista ja taisteluista Peter Jacksonin ohjaaman "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogian pohjalta.
Herra Bliss Herra Bliss () on "Tarun sormusten herrasta" kirjoittajana tunnetun englantilaisen J. R. R. Tolkienin kirjoittama ja kuvittama lasten kuvakirja omalaatuisen herra Blissin kommelluksista uuden autonsa kanssa. Kirja julkaistiin postuumisti vuonna 1982, yhdeksän vuotta Tolkienin kuoleman jälkeen. Suomeksi se ilmestyi 1983 Panu Pekkasen kääntämänä.
Taru sormusten herrasta (elokuva) Taru sormusten herrasta ("The Lord of the Rings") on Ralph Bakshin ohjaama animaatioelokuva vuodelta 1978. Se pohjautuu J. R. R. Tolkienin samannimiseen kirjaan. Elokuva kestää kaksi tuntia neljätoista minuuttia.
Luettelo Keski-Maan sivuhahmoista Tämä on luettelo J. R. R. Tolkienin luoman kuvitteellisen Keski-Maan sivuhahmoista. Hahmot, joista on artikkeli, ei listata tässä. Hahmot esiintyvät kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin", "Taru sormusten herrasta" tai "Keskeneräisten tarujen kirja". Osa tässä luetelluista hahmoista esiintyy vain elokuvissa ja oheismateriaalissa, eli ne eivät ole Tolkienin luomia. Elokuvia ovat Peter Jacksonin ohjaamat "Hobitti"-trilogia ja "Taru sormusten herrasta" -trilogia.
Aragorn Aragorn on yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta".
Boromir Boromir on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa "Taru sormusten herrasta".
Théoden Théoden on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Anárion Anárion on fiktiivinen henkilö J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Arnor Arnor on fiktiivinen valtakunta J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Sinivuoret Sinivuoret () on kuvitteellinen vuoristo J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -kirjassa.
Éomer Éomer on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Lukitari Lukitari () on kuvitteellinen olento J. R. R. Tolkienin kirjatrilogiassa "Taru sormusten herrasta".
Cirith Ungol Cirith Ungol on paikka J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Gildor Gildor on J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä kuvitteellinen haltia.
Théodred Théodred on J. R. R. Tolkienin luoma fiktiivinen henkilö, joka esiintyy fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta".
Sormuksen sota Sormuksen sota () on kuvitteellinen sota J. R. R. Tolkienin fantasiakirjassa "Taru sormusten herrasta".
Gimli Gimli Glóinin poika on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Mahtisormus Mahtisormukset tai Mahtavat sormukset ovat fiktiivisiä taikaesineitä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Fredegar Bolger Fredegar Bolger on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -teoksessa.
Dol Guldur Dol Guldur oli fiktiivinen Sauronin linnoitus J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Musta Portti Musta Portti eli Morannon on paikka J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Minas Tirith Minas Tirith on J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä kuvitteellinen kaupunki.
Éowyn Éowyn, Rohanin Valkea Neito, Ithilienin Neito, on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Entti Entit (yksikkö entti) ovat kuvitteellinen vanha kansa Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Guardians of Middle-earth Peli sijoittuu J. R. R. Tolkienin Keski-maahan ja siinä esiintyy hahmoja Taru sormusten herrasta -maailmasta.
Rautavuoret Rautavuoret (sindariksi "Ered Engrid") on vuoristo J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta".
Balin Balin on kääpiö J. R. R. Tolkienin kirjoissa. Balinista kerrotaan pääosin "Hobitissa", mutta hänellä on myös pieni sivuosa "Taru sormusten herrasta" -teoksessa.
Loru sorbusten herrasta Loru sorbusten herrasta ("Bored of the Rings") on Henry N. Beardin ja Douglas C. Kenneyn kirjoittama ja englanniksi vuonna 1969 ilmestynyt parodia J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanista "Taru sormusten herrasta".
Miekka ja magia 1950-luvulla alkoi fantasiakirjallisuuden nousu laajempaan suosioon, kun J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" (1954-1955) ja T. H. Whiten "The Once and Future King" (1958) ilmestyivät. Seuraavan vuosikymmen puoleenväliin mennessä nämä teokset, varsinkin "Taru sormusten herrasta", olivat saavuttaneet huomattavaa suosiota laajalevikkisinä pokkaripainoksina. Vaikka "Taru sormusten herrasta" ei edusta miekkaa ja magiaa, sen menestys loi kysyntää myös muulle fantasiakirjallisuudelle. Kun miekka ja magia -tarinoita oli aiemmin markkinoitu science fictionina, fantasia erottui 1960-luvun lopulla selkeästi omaksi kirjallisuudenlajikseen.
Eregion Eregion, “Paatsamien maa”, on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjatrilogian maailmaan pohjautuvissa teoksissa paikka, jota ihmiset kutsuivat nimellä Paatsamala.
Ihminen (Arda) Ihmiset ovat eräs J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin", "Taru sormusten herrasta" ja "Silmarillion" esiintyvistä kuvitteellisista kansoista.
Armenelos Armenelos on Númenorin ihmisten, haltioiden kielellä "edainin" pääkaupunki J. R. R. Tolkienin luomassa fiktiivisessä Keski-Maassa Taru sormusten herrasta -romaanissa.
Luettelo Keski-Maan ihmisten hallitsijoista Tämä on lista Laakson kuninkaista J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta".
Christopher Lee Lee tunnetaan 2000-luvulla pahuuden puolelle siirtyneen velhon Sarumanin näyttelijänä Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa, joka pohjautuu J. R. R. Tolkienin kirjoittamaan samannimiseen fantasiaromaaniin. Jackson on sanonut Leen olevan suurimpia hänen tuntemiaan Tolkien-faneja. Lee tapasi Tolkienin kerran henkilökohtaisesti, ja hänellä oli tapana lukea "Taru sormusten herrasta" kerran vuodessa. Kun Jackson leikkasi Leen roolisuorituksen pois elokuvasta "", Lee ilmoitti olevansa erittäin järkyttynyt. Leen roolisuoritus on kuitenkin mukana elokuvan pidennetyssä erikoisversiossa.
Ardan aikajana Arda on J. R. R. Tolkienin keksimä fantasiamaailma. Sen kuuluisin maanosa on Keski-Maa, jonne sijoittuvat kirjojen Silmarillion, Taru sormusten herrasta, Keskeneräisten tarujen kirja ja Hobitti eli sinne ja takaisin tapahtumat.— 1900 vuotta
Faramir Faramir on J. R. R. Tolkienin romaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä hahmo. Hän on Gondorin valtakunnan käskynhaltijan 
Denethorin poika ja Sormuksen saattueeseen kuuluvan Boromirin pikkuveli.
J. R. R. Tolkien Tolkienin teoksista on tehty useita elokuva- ja televisiosovituksia. Ensimmäisiä yrityksiä oli Ralph Bakshin ohjaama "Taru sormusten herrasta" -animaatio vuonna 1978. Elokuva sai huonoja arvosteluja. Uusiseelantilainen Peter Jackson ohjasi vuosina 2001–2003 "Taruun sormusten herrasta" perustuvan elokuvatrilogian, joka menestyi sekä katsojamäärissä että palkinnoissa mitattuna. Vuosikymmentä myöhemmin Jackson sovitti myös "Hobitin" elokuvatrilogiaksi, jonka osat ilmestyivät vuosina 2012–2014.
Anduin Anduin on suuri joki J. R. R. Tolkienin kehittämässä Keski-Maan fantasiamaailmassa. Joki esiintyy muun muassa kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta". Se on Keski-Maan pisin joki "Tarun sormusten herrasta" tapahtumien aikaan Kolmannella Ajalla. Teoksessaan "The Atlas of Middle-earth" Karen Wynn Fonstad arvioi joen kokonaispituudeksi 1 388 mailia (noin 2 230 kilometriä).
Beleriand Beleriand on laaja maa-alue J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamytologiassa. Se on "Silmarillionin" keskeisin tapahtumapaikka, mutta paljon myöhemmälle aikakaudelle sijoittuvassa "Tarussa sormusten herrasta" siihen vain viitataan.
R. A. Salvatore R. A. Salvatore syntyi Leominsterissa Massachusettsissa vuonna 1959. Hän lähti opiskelemaan tietojenkäsittelyä Fitchburg State Collegeen, mutta vaihtoi toisena opiskeluvuotenaan pääaineensa journalistiikkaan luettuaan J. R. R. Tolkienin "Tarun sormusten herrasta". Hän alkoi kirjoittaa tosissaan vuonna 1982, jolloin hän alkoi luonnostella "Echoes of the Fourth Magic" -romaaninsa käsikirjoitusta. Se oli Bermudan kolmio -aiheinen mysteerifantasia, joka julkaistiin lopulta vuonna 1990.
Kersti Juva Kersti Juva tunnetaan etenkin J. R. R. Tolkienin teosten suomentajana. Hänen ensimmäinen romaanikäännöksensä oli "Taru sormusten herrasta" -trilogia (1973–1975, osat I–II yhdessä Eila Pennasen kanssa). Myöhemmin hän on suomentanut lähes koko Tolkienin tuotannon, johon kuuluvat "Silmarillion" (1979), "Hobitti" (1985), "Keskeneräisten tarujen kirja" (1986) sekä lukuisat pienemmät teokset.
Sauronin Suu Sauronin Suu () on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Sauronin Suu esiintyy ainoastaan "Kuninkaan paluun" luvussa ”Musta portti aukeaa”.
Rivendell Rivendell on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä "Taru sormusten herrasta". Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel.
Kääpiö (Arda) Kääpiöt () ovat kansa J. R. R. Tolkienin Ardaan sijoittuvissa kirjoissa, kuten "Hobitti", "Taru sormusten herrasta" ja "Silmarillion". Tolkienin kääpiöt ovat jokseenkin suoraa lainaa kansanperinteen kääpiöistä, jotka esiintyvät muun muassa "Lumikki"-sadussa. Tolkienin kääpiöt käyttävät nimiä, jotka on lainattu skandinaavisessa mytologiassa mainituista kääpiöiden eli "dvergien" nimistä.
J. R. R. Tolkien Tolkienin teoksissa näkyy hänen arvosteleva suhtautumisensa tekniikkaan ja rakkautensa vanhaa, romantisoitua brittiläistä maaseutua kohtaan. Kirjailijan teoksissa on myös toistuvasti esillä kuolemaan ja kaiken loppumiseen viittaavia teemoja. Tolkienin kirjojen edustamia näkemyksiä on pidetty konservatiivisina ja hänen teoksiaan mieskeskeisinä. Tolkienin tunnetuinta teosta, "Tarua sormusten herrasta", on syytetty mustavalkoisesta vastakkainasettelusta, mutta tutkija Tom Shippeyn mukaan Tolkien ei anna yksiselitteistä vastausta siitä, mitä pahuus on. Tutkija Patrick Curryn mielestä "Taru sormusten herrasta" kuvaa oman aikansa ongelmia: rotusortoa, luonnon tuhoutumista ja totalitarismia. Kirjasta on yritetty löytää viittauksia todellisen maailman tapahtumiin, mutta nämä tulkinnat Tolkien totesi vääriksi teoksen toisen laitoksen esipuheessa. Hän kirjoitti inhoavansa allegoriaa ja kiisti kaikki tulkinnat, joiden mukaan "Sormusten herra" käsittelisi vertauskuvallisesti toista maailmansotaa tai olisi ottanut siitä vaikutteita, koska tarinan runko oli hahmottunut jo ennen vuotta 1939.
Cirith Ungol (yhtye) Yhtye otti nimensä J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -teoksessa esiintyvästä Cirith Ungolin tornista. Cirith Ungol on haltiakieltä ja tarkoittaa ”hämähäkin solaa”. Tolkienin teoksessa torni äännetään ”kirith ungol”, yhtye äänsi sen aina ”sirith ungoliksi”.
J. R. R. Tolkien "Taru sormusten herrasta" sai ilmestyessään ristiriitaisia arvosteluja, mutta se keräsi vähitellen suosiota. C. S. Lewis ehdotti Tolkienia ehdokkaaksi Nobelin kirjallisuuspalkintoon vuonna 1961. Viisikymmentä vuotta myöhemmin julkistetun arkistomateriaalin mukaan palkintolautakunta ei pitänyt Tolkienin proosaa tarpeeksi korkeatasoisena.
Irmo Irmo on J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -kirjan maailmaan pohjautuvissa teoksissa todellinen nimi valalle, jota useimmin kutsutaan Lórieniksi. Hän on Estën mies ja Námon (Mandos) ja Niennan veli.
Peter S. Beagle Beagle on kirjoittanut myös J. R. R. Tolkienin romaanin pohjalta käsikirjoituksen Ralph Bakshin vuonna 1978 ilmestyneeseen animaatioelokuvaan "Taru sormusten herrasta". Elokuva käsitti vain alkupuoliskon Tolkienin tarinasta, mutta päätösosa jäi tuottamatta ensimmäisen osan taloudellisesta menestyksestä huolimatta.
Musta kieli Musta kieli () on kuvitteellinen kieli, joka esiintyy J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta". Quenyan ja sindarin haltiakielistä poiketen Tolkien ei kehittänyt mustaa kieltä todellisena taidekielenä juurikaan.
Synkmetsä Synkmetsä () on suuri ja vaarallinen metsä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin". Synkmetsä mainitaan myös Tolkienin suurteoksessa "Taru sormusten herrasta". "Hobitissa" Synkmetsä on yksi kirjan keskeisistä tapahtumapaikoista. Synkmetsän englanninkielinen nimi perustuu skandinaavisessa mytologiassa mainittuun Myrkviðr-metsään.
Hobitit (televisiosarja) Hobitit on Timo Torikan ohjaama yhdeksänosainen suomalainen televisiosarja, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjoihin "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta". Sarja käsittelee "Sormusten herran" tapahtumia erityisesti hobittien näkökulmasta, painottuen loppua kohti Frodon ja Samin matkaan kohti Tuomiovuorta. Näyttelijäkaarti on pitkälti sama kuin Ryhmäteatterin vuosina 1988–1989 Suomenlinnassa esittämässä "Taru sormusten herrasta" -näytelmässä. Näyttelijöiden osuudet kuvattiin kokonaan studiossa. Maisemat lisättiin näyttelijöiden taustalle chroma key -tekniikalla, jota ei ollut vielä juurikaan käytetty Suomessa. Sarjan musiikin on säveltänyt Toni Edelmann.
Saruman Saruman on kuvitteellinen velho J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta". Romaanissa Saruman Valkoinen on velhojen veljeskunnan ylpeä, vallanhimoinen ja petollinen johtaja, joka on solminut liiton tarinan antagonistin Sauronin kanssa.
Gondorin Valkoinen Puu Gondorin Valkoinen Puu on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjoissa Gondorin symboli, joka kasvaa Minas Tirithin linnan pihalla. Valkoinen Puu kirjailtiin myös Gondorin lippuun.
Rankkivuo Rankkivuo on joki J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -kirjatrilogiaan liittyvässä kuvitteellisessa maailmassa. Se alkaa Nenuil-järvestä Evendimin kukkuloilta, kulkee Hobittilan ja Vanhan metsän välistä, kunnes päättyy mereen.
Ulmo Ulmo on J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -kirjan maailmaan pohjautuvissa teoksissa Vala, merten herra. Ulmo on nimi joka tarkoittaa "Hän joka kaataa". Hänet tunnettiin myös Merten kuninkaana ja Vesien valtiaana. Hän ei viihdy pitkään yhdessä paikassa ja hän ottaa harvoin osaa valarin neuvonpitoihin.
Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru sormusten herrasta eli ”Management by Sauron” Hietikolle Tolkienin luoman maailman avasivat kirjan pohjalta tehdyt elokuvat. Niistä hän kertoo ymmärtäneensä, että kyseessä on aikuisten kertomus. Valta ja johtamisen problematiikka ovat hänen mukaansa tarinassa erittäin keskeisesti esillä.
Belfalas Belfalas on maakunta Gondorin rannikolla J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maan fantasiamaailmassa. Belfalasia hallitsevat Gondorin alaisuudessa Dol Amrothin suuriruhtinaat, "Tarun sormusten herrasta" tapahtumien aikaan Imrahil, kahdeskymmenestoinen suuriruhtinas.
Celebrimbor Celebrimbor on kuvitteellinen hahmo J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -teoksen maailmassa. 
Toisella Ajalla Celebrimbor oli Eregionin sepistä taitavin ja takoi haltioille kolme mahtisormusta, jotka antoivat kantajilleen eri voimia tai ominaisuuksia.
Legolas Legolas Viherlehti (engl. "Legolas Greenleaf") on kuvitteellinen haltia ja yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin kirjoittamassa fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta." Legolas oli Sormuksen saattueen jäsen. Legolasin parhaat ystävät olivat Gimli ja Aragorn.
Mithril Mithril on fantasiakirjailija J. R. R. Tolkienin teokseensa "Taru sormusten herrasta" keksimä kuvitteellinen kallisarvoinen metalli. Tolkien lisäsi maininnan mithrilistä myös aiemmin ilmestyneeseen teokseensa "Hobittiin" vuoden 1966 tarkistetussa laitoksessa.
Valtasormus Valtasormus (, "Ruling Ring" ja "Ring of Power") on kuvitteellinen esine, joka esiintyy J. R. R. Tolkienin Keski-Maassa. Valtasormusta kutsutaan Tolkienin kirjoissa myös nimellä Sormusten Sormus, Suurin Sormus, Herrasormus, Hallitsijasormus tai ainoastaan yksinkertaisesti Sormus. Klonkku kutsui Sormusta nimellä Aarre ("Precious"). Elrondin neuvonpidossa mainitaan nimitys Isildurin Turma. "Tarun sormusten herrasta" juoni kertoo Frodo Reppulin tehtävästä tuhota Sormus.
Oromë Oromë on J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjan maailmaan pohjautuvissa teoksissa Vala. Hän oli yksi aratarista. Nimi merkitsee "Torviasoittava" tai "Torventoitotus". Hänet tunnettiin myös nimillä Altaron, Araw, Béma, Tauron, Valarien metsämies, Suuri Ratsastaja ja Metsien herra. Hän on Nessan veli ja Vánan aviomies.
Pekka Streng Streng valmisteli kolmatta albumiaan vuonna 1974. Inspiraation lähteinä olivat muun muassa Emmaus-liike ja J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta". Varattu studioaika jouduttiin kuitenkin perumaan Strengin terveydentilan huononnuttua.
Elendil Elendil on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Hänet tunnettiin nimillä Elendil Pitkä tai Elendil Kaunis, ja hän oli Isildurin ja Anárionin isä, viimeinen Andúniën ruhtinas, ja ensimmäinen Gondorin ja Arnorin Korkea Kuningas.
Quest (kirjallisuus) Vaikka rajat fantasiakirjallisuuden alalajeissa ovat jokseenkin häilyviä, eivätkä teokset usein edusta puhtaasti vain yhtä lajia, voisi Questin esimerkkinä mainita muun muassa J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -trilogian.
Uruk-hai Uruk-hai ovat J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -kirjasarjassa valioörkkejä, jotka Saruman loi. Ne ovat vahvempia, suurempia ja älykkäämpiä kuin tavalliset örkit. "Uruk-hai"t kestävät myös paremmin päivänvaloa, kuin tavalliset örkit.
Dol Amroth Dol Amroth on Gondorin alaisuuteen kuuluva suuriruhtinaskunta J. R. R. Tolkienin kehittämässä Keski-Maan fantasiamaailmassa. "Tarussa sormusten herrasta" esiintyy Dol Amrothin kahdeskymmenestoinen suuriruhtinas, Imrahil, joka on yksi Gondorin armeijan päälliköistä.
Tom Bombadilin seikkailut Tom Bombadilin seikkailut () on vuonna 1962 julkaistu J. R. R. Tolkienin kirjoittama runokokoelma, joka kuuluu hänen Keski-Maa-tarinoidensa yhteyteen. Kokoelman 16 runosta kaksi sisältyy myös Tolkienin pääteokseen, "Taruun sormusten herrasta". Kirjan nimestä huolimatta vain kaksi ensimmäistä runoa kertovat Tom Bombadilista.
Roolipeli Roolipelien kehitys erkaantui sotapeleistä lähinnä kirjallisuuden ansiosta. Ensimmäiset roolipelit olivat fantasia-aiheisia. Vuosina 1954–1956 julkaistua J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" -romaania pidetään varsinaisena roolipelien innoittajana. Tolkien osoitti, kuinka kunnianhimoisesti mielikuvitusta voi käyttää. Hän piirsi "Sormusten herran" tapahtumaympäristöstä, Keski-Maasta, karttoja ja kehitti sille oman historian, mytologian ja jopa useita kieliä omine kirjoitusmerkistöineen.
Hobitti Hobitit (yksikkö hobitti, , "hobbits") ovat fantasiakirjailija J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" ja "Taru sormusten herrasta" esiintyviä kuvitteellisia olentoja. "Hobitin" ensimmäisessä suomennoksessa ("Lohikäärmevuori", 1973) englannin "hobbit" on käännetty ”hoppeliksi”.
Romaani Fantasiaromaani kertoo arkitodellisuudelle vieraista, sadunomaisista tai myyttisistä tapahtumista. Fantasiaromaaneissa esiintyy usein kansanperinteestä tuttuja taruolentoja, kuten lohikäärmeitä tai kääpiöitä. Esimerkkejä fantasiaromaaneista ovat J. R. R. Tolkienin "Taru sormusten herrasta" ja Johanna Sinisalon "Ennen päivänlaskua ei voi".
Minas Morgul (yhtye) Minas Morgul on saksalainen black metalia ja melodista death metalia soittava yhtye. Se on saanut nimensä J. R. R. Tolkienin "Tarussa sormusten herrasta" esiintyvästä samannimisestä tornista, jonka nimi tarkoittaa suomeksi ”mustan velhouden tornia”.
Lothlórien Lothlórien tai lyhyemmin Lórien on J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanissa "Taru sormusten herrasta" esiintyvä kuvitteellinen metsämaa, jonka kautta Sormuksen Saattue kulkee matkallaan kohti Tuomiovuorta. Salaperäisen maan asukkaat ovat haltioita, ja heidän johtajiaan ovat valtias Celeborn ja valtiatar Galadriel.
Arda Arda on J. R. R. Tolkienin keksimä fantasiamaailma. Sen kuuluisin maanosa on Keski-Maa, jonne sijoittuvat kirjojen "Silmarillion", "Taru sormusten herrasta", "Keskeneräisten tarujen kirja" sekä "Hobitti eli sinne ja takaisin" tapahtumat. ”Maailmaa” tarkoittava haltiakielinen sana ”Arda” esiintyy Tolkienin kirjoissa vain satunnaisesti, mutta se on omaksuttu Tolkien-fanien keskuudessa hänen luomansa mielikuvitusmaailman vakiintuneeksi erisnimeksi. Arda on olevinaan Maa myyttisenä muinaisaikana, jolloin ”maat ja meret olivat vielä toisenlaiset”.
Orthanc Orthanc on kuvitteellinen musta torni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Nimi merkitsee sindariksi "torahammasvuorta" ja vanhalla Markin kielellä "viekasta mieltä". Torni sijaitsee keskellä Angrenostia, Rautapihaa, joka on Rohanin länsilaidalla velho Sarumanin hallinnassa.
Sagan om Ringen Albumi sai nimensä mukaisesti inspiraationsa J. R. R. Tolkienin fantasiatarinasta "Taru sormusten herrasta", jonka ruotsinkielinen versio on nimeltään "Sagan om ringen". Hansson joutui lukemaan sen useita kertoja, mutta teoksen avauduttua se teki häneen syvän vaikutuksen.
Minas Ithil Minas Ithil () on Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Se sijaitsee itään Minas Anorin kaupungista. Tornin nimeksi tuli Minas Morgul ("Mustan Velhouden Torni") sen jälkeen, kun Nazgûlit valloittivat sen Kolmannella Ajalla.
Elwing Elwing, joka tunnetaan myös nimellä Elwing valkoinen, on kuvitteellinen henkilö J. R. R. Tolkienin romaanissa "Taru sormusten herrasta". Tarinassa Elwing oli Diorin ja hänen vaimonsa Nimlothin tytär. Hän oli Elurédin ja Elurínin nuorempi sisar. Hänestä tuli Eärendilin vaimo ja Elrondin ja Elrosin äiti.
Tulkas Tulkas oli J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta -kirjan maailmaan pohjautuvissa teoksissa "valar"ista sotaisin ja viimeinen heistä joka lähti Ardasta, tullakseen avuksi kun kuuli muiden sodasta Melkoria vastaan. Melkor hävisi ennen hänen tuloaan ja Ardan Kevät alkoi.
Frodo Reppuli Frodo Reppuli on fiktiivinen hahmo ja yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta".
Frodo Reppuli oli hobitti eli puolituinen, joka syntyi Drogo Reppulille ja Esikko Rankkibukille syyskuun 22. päivä vuonna 2968 Kolmatta Aikaa.
Peter Jackson Sir Peter Jackson (s. 31. lokakuuta 1961 Pukerua Bay, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja, joka tunnetaan muun muassa J. R. R. Tolkienin kirjojen pohjalta tehdyistä "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiasta ja "Hobitti"-elokuvatrilogiasta.
Samvais Gamgi Samvais ”Sam” Gamgi () on yksi päähenkilöistä J. R. R. Tolkienin teoksessa "Taru sormusten herrasta". Hän on Frodo Reppulin puutarhuri sekä paras ystävä ja auttaa tätä yhtenä Sormuksen Saattueen jäsenistä matkalla Tuomiovuorelle tuhoamaan Valtasormusta.
Peter Jacksonin elokuvatrilogiassa (2001–2003) Samia näytteli Sean Astin. Vuoden 1978 animaatioelokuvassa "Taru sormusten herrasta" Samia ääninäytteli Michael Scholes ja vuoden 1980 animaatiossa "The Return of the King" Roddy McDowall. BBC:n radiokuunnelmassa (1981) hänen äänenään oli Bill Nighy. Suomalaisessa "Hobitit"-televisiosarjassa (1993) häntä esitti Pertti Sveholm.
Keski-Maa Keski-Maa on nimitys J. R. R. Tolkienin luomalle kuvitteelliselle todellisuudelle. Tässä maailmassa seikkaillaan mm. kirjoissa "Silmarillion", "Taru sormusten herrasta" ja "Hobitti eli sinne ja takaisin". Varsinaisesti Keski-Maa on vain maanosa tässä todellisuudessa. Mutta koska varsinkin varhaisimmissa kirjoissa tapahtumat sijoittuvat lähinnä Keski-Maahan, nimi tuli käyttöön myös yleisnimityksenä koko Tolkienin luomalle fantasiamaailmalle.
Belgarionin taru Omien sanojensa mukaan Eddings sai idean Belgarionin tarun kirjoittamiseen noin vuonna 1978 huomattuaan kerran kirjakaupassa, että J. R. R. Tolkienin "Tarusta sormusten herrasta" myytiin jo 78. painosta. Tätä ennen Eddings oli kirjoittanut yhden vähäiselle huomiolle jääneen seikkailuromaanin "High Hunt" (1973), mutta päätti siirtyä fantasian pariin. Belgarionin tarun maailman kartan hän oli piirtänyt sattumalta jo aiemmin, ja nyt hän alkoi kehittää maailmaa sen pohjalta. Kehittelytyössä kului suurin osa vuodesta 1978 ja vielä osa vuodesta 1979. Myöhemmin näiden vuosien tuotokset julkaistiin "Rivan aikakirjoina", fantasiamaailman kuvitteellista historiaa valottavana oheisteoksena.
Tuulen laakson Nausicaä (manga) Lumo-sivusto kuvaa teoksen päähenkilöiden ansaitsevan pelastuksensa kokemalla kärsimystä kreikkalaisen tragedian mittakaavassa. Kuvitteelliseen maailmaan sijoittuvana sotakertomuksena "Nausicaä" vertautuu J. R. R. Tolkienin "Taruun sormusten herrasta", mutta yhdistää ilmiasussaan ja sisällössään idän ja lännen kulttuureja.
Örkki J. R. R. Tolkienin fantasiamaailmassa örkit olivat haltioita, joita Melkor sieppasi ja turmeli, jolloin niistä tuli örkkejä. Tolkienin örkit olivat rumia ja saastaisia olentoja, jotka palvelivat pahuuden voimia. "Hobitissa" Tolkien puhuu örkeistä "hiisinä" (). Hän alkoi kirjoittaa örkeistä vasta kirjassa "Taru sormusten herrasta". Tolkienin maailmassa örkki ja "hiisi" merkitsevät siis samaa, mutta "hiisi" on vain hobittien nimitys örkeille, joskin Peter Jacksonin elokuvissa ja useissa "Taru sormusten herrasta" -peleissä annetaan kuitenkin ymmärtää, että örkit ja hiidet ovat kaksi eri rotua. "Tarussa sormusten herrasta" esiintyy myös kaksi uutta örkkirotua, "uruk-hai" ja puoliörkit. "Uruk-hai" (monikko) olivat Sauronin luomia örkkejä, jotka olivat vahvempia, älykkäämpiä ja isompia kuin tavalliset örkit. Puoliörkit olivat Sarumanin luoma kieroutunut yhdistelmä örkkiä ja ihmistä. Elokuvissa annetaan ymmärtää, että Saruman loi "uruk-hain", ja että puoliörkit ovat sama asia. Kuitenkin Cirith Ungolnin tornissa oli sekä tavallisia örkkejä että uruk-hain kaltaisia örkkejä. Joissakin peleissä asia on selitetty, että "uruk-hai" ovat Rautapihan ja "urukit" Mordorin väkeä, vaikka elokuvassakin "uruk-haita" kutsutaan urukeiksi.
Thranduil Thranduil, Synkmetsän haltioiden kuningas, on sivuhenkilö J. R. R. Tolkienin fantasiaromaanissa "Hobitti eli sinne ja takaisin", joskin siinä hahmoa kutsutaan vain haltiakuninkaaksi. Nimi Thranduil mainitaan vasta myöhemmin ilmestyneessä "Tarussa sormusten herrasta", jossa esiintyy hänen poikansa Legolas, yksi Sormuksen Saattueen jäsenistä.
Beren ja Lúthien Berenin ja Lúthienin tarina on yksi keskeisimmistä kertomuksista J. R. R. Tolkienin kehittämän Keski-Maan fantasiamaailman mytologiassa. Christopher Tolkienin toimittamassa "Silmarillionissa" Berenin ja Lúthienin tarina kerrotaan melko lyhyessä muodossa 19. luvussa ”Beren ja Lúthien” (”Of Beren and Lúthien”). Tarinaan viitataan myös Tolkienin tunnetuimmassa teoksessa "Taru sormusten herrasta". Tolkien kirjoitti ensimmäisen version tarinasta jo 1910-luvun lopulla. Tarinasta julkaistaan toukokuussa 2017 Christopher Tolkienin toimittama kirja.
The History of Middle-earth The History of Middle-earth on Christopher Tolkienin toimittama 12-osainen kirjasarja, johon hän on koonnut isänsä J. R. R. Tolkienin kirjoituksia. Vuosina 1983–1996 ilmestynyt sarja esittelee, kuinka Tolkienin fantasiamaailma kehittyi 1910–1920-lukujen ensimmäisistä tarinoista "Tarun sormusten herrasta" luonnoksiin ja aina viime vuosina ennen kuolemaa kirjoitettuihin esseisiin ja muistiinpanoihin. "The History of Middle-earthiä" ei ole julkaistu suomeksi.
Elävä kuollut Elävä kuollut eli epäkuollut tarkoittaa yleisesti erilaisia taruolentoja, jotka ovat heränneet kuolleista takaisin elävien maailmaan. Populaarikulttuurissa tunnetuimpia eläviä kuolleita ovat vampyyrit ja zombit. Sanan 'epäkuollut' kehitti kääntäjä Kersti Juva englannin sanan "undead" vastineeksi kääntäessään J. R. R. Tolkienin "Tarua sormusten herrasta".
Jouni Mömmö Jouni Heikki Mömmö (joskus myös Joni Mömmö, 15. joulukuuta 1955 – 26. lokakuuta 1991 Joensuu) oli suomalainen muusikko, joka tunnetaan Mana Mana -yhtyeen laulajana, kitaristina ja laulunkirjoittajana. Kuolemansa jälkeen Mömmöstä on muodostunut suomalaisen rockin kulttihahmo.
Jouni Mömmö Vaikka laulaja Ismo Alanko kuvaili Mömmöä arkitodellisuudesta irtaantuneeksi, Mömmöstä tuli joksikin aikaa Sielun Veljet -yhtyeen läheinen yhteistyökumppani. Hän ajoi keikkabussia ja soitti syntetisaattoria yhtyeen ensimmäisillä keikoilla ja ensimmäisellä levyllä. Myös yhtyeen nimi oli Mömmön keksimä. Sielun Veljistä Mömmön sanottiin etääntyneen, kun muut jäsenet eivät uskaltaneet istua hänen ajamansa bussin kyydissä. Tämän jälkeen Mömmö toimi yhtyeessä Silmienvaihtajat, mutta tämänkin projektin on sanottu kaatuneen Mömmön harhoihin.
Jouni Mömmö Mömmö perusti Mana Mana -yhtyeen yhdessä kitaristi Otra Romppasen kanssa. Tämän yhtyeen riveissä Mömmö sai vihdoin musiikkiaan julki. Yhtyeen ainut valmistunut levy oli vuonna 1990 julkaistu "Totuus palaa".
Jouni Mömmö Mana Mana oli tekemässä seuraavaa levyä, mutta kesken projektin Mömmö kuoli lääkkeiden yliannostuksen jälkeiseen hoitovirheeseen, jonka vuoksi hän tukehtui omaan oksennukseensa.
Mana Mana Jouni Mömmö ja Otra Romppanen perustivat Mana Manan vuonna 1986 Joensuussa. Aluksi miehet työstivät mm. kappaleita "Maria Magdalena" ja "Vaarallista", jotka Mömmö oli tehnyt entiselle yhtyeelleen Silmienvaihtajille.
Jouni Mömmö Mömmö kasvoi Joensuussa porvarilliseksi kuvaillussa perheessä ja kuului keskustanuoriin. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun Keskustan lukiosta 1976. Sen jälkeen hän muutti Tukholmaan. Yritettyään opiskella hän alkoi tehdä satunnaisia hanttitöitä ja kokeilla huumeita. Myöhemmin hän asui Turussa, jossa hän tutustui siellä tapaamansa okkultismin harjoittajan kanssa magiaa käsitelleisiin kirjoihin. On sanottu, että Tukholmasta ja Turusta palattuaan Mömmö oli tuttavien kertomusten mukaan syvästi muuttunut. Hänen mielenterveytensä oli järkkynyt, ja hän oli ensimmäistä kertaa mielisairaalassa keväällä 1982. Mömmöllä diagnosoitiin skitsofrenia, ja hän oli jatkossa useampiakin kertoja hoidettavana Koppolan ja Paiholan mielisairaaloissa Joensuussa.
Totuus palaa Kaikki albumin kappaleet sävelsi ja sanoitti Jouni Mömmö, ja sovitti Otra Romppanen. Sekä alkuperäisen "Totuus palaa" -kannen että aiotun englanninkielisen "The Truth is Burning" -albumin kannen piirsi Mana Manassa Mömmön kuoleman jälkeen laulanut Kimmo "Kaltsu" Kuosmanen.