mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Sinopin maakunta Sinopin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Sinopin maakunta sijaitsee Pohjois-Turkissa Mustanmeren rannalla.
Maakunnan pääkaupunki on Sinop. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 204 133.
Antalyan maakunta Antalyan maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannalla Taurusvuorilla. Maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 2 288 456 vuonna 2015, jolloin se oli Turkin viidenneksi väkirikkain maakunta.
Tuncelin maakunta Tuncelin maakunta (Zazaki: Dêrsîm) on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Itäisessä-Turkissa. Maakunnan nimi on "Dersim" Zazaki ja Persiaksi.
Poŭthĭsăt (maakunta) Poŭthĭsăt tai Pursat () on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan länsiosassa Tônlé Sab -järven rannalla. Lännessä sillä on rajaa Thaimaan kanssa. Maakunnan pääkaupunki on noin 26 000 asukkaan Poŭthĭsăt, joka sijaitsee 170 kilometriä maan pääkaupungista Phnom Penhistä luoteeseen. Maakunta on pinta-alaltaan Kambodžan neljänneksi suurin (12 692 km), ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 397 107. Poŭthĭsăt jakaantuu kuuteen piirikuntaan.
Meeri Torvinen Meeri Ellen Torvinen–Rouvinen (o.s. Torvinen, 5. kesäkuuta 1933 Varkaus – 30. maaliskuuta 2018 Varkaus) oli suomalainen, Varkaudessa työskennellyt taidemaalari ja -graafikko.
Zonguldakin maakunta Zonguldakin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Mustanmeren rannalla Pohjois-Turkissa. Pinta-alaa sillä on 3 481 km² . Maakunnan pääkaupunki on Zonguldak. Zonguldakin maakunta on jaettu 6 piirikuntaan.
Annaban maakunta Annaban maakunta on yksi Algerian 48 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannikolla Koillis-Algeriassa, ja sen pinta-ala on 1 439 km². Maakunnan väkiluku on 609 499 (2008). Maakunnan pääkaupunki on Annaba.
Idlibin maakunta Idlib () on yksi Syyrian neljästätoista maakunnasta. Se sijaitsee maan luoteisosassa. Maakunnan pinta-ala on 6 097 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunki on Idlib.
Rizen maakunta Rizen maakunta () on yksi Turkin maakunnista. Se sijaitsee Turkin koillisosassa Mustanmeren rannalla ja sen pääkaupunki on Rize. Maakunnan eteläosassa kohoavat Pontiset vuoret.
Burgos (maakunta) Maakunnan tärkeimmät joet ovat Ebro ja Duero. Duero virtaa maakunnan eteläosassa, ja sen ympärillä sijaitsee erinomaisia viininviljelysmaita. Maakunnan kaakkois- ja pohjoisosat ovat vuoristoisia.
Astin maakunta Astin maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Piemonten alueella Italian luoteisosissa. Maakunnan asukasluku oli 217 067 kesäkuun 2016 lopussa.
Varkaus (rikosoikeus) Varkausrikos edellyttää tahallisuutta ja siinä oleellista on omistusoikeuteen puuttuminen, joten esimerkiksi toiselta riistetyn omaisuuden, kuten henkilön kädestä napatun matkapuhelimen, heittäminen mereen ei ole varkaus vaan vahingonteko (RL 35:1). Varkausrikoksen "tunnusmerkistön" täyttyminen edellyttää, että rikoksentekijä haluaa pitää rikoksen kohteena olevan omaisuuden itsellään. Toisaalta mikäli joku ottaa käyttöönsä erehdyksessä vaikka toisen omistaman, lukitsemattoman polkupyörän luullen sitä omakseen, koska se on täsmälleen samannäköinen kuin oikea pyörä, kyseessä ei ole varkaus, sillä teko ei ole tahallinen. Tässä on vastuuvapausperusteena ns. tunnusmerkistöerehdys.
Qunduzin maakunta Qunduzin maakunta (myös: "Kunduzin maakunta") on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Qunduzin kaupungin ympärillä. Qunduzin maakunnan pinta-ala on 8 039 neliökilometriä ja asukasluku noin 863 474.
Riminin maakunta Riminin maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Emilia-Romagnan alueella, ja sen pääkaupunki on Rimini. Riminin maakunnan pinta-ala on 865 km² ja väkiluku runsaat 300 000. Riminin maakunnassa on 25 kuntaa.
Kayserin maakunta Kayserin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Turkin keskiosissa. Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1,2 miljoonaa asukasta. Maakunta koostuu 16 piirikunnasta, joista asukasluvultaan suurimmat ovat Melikgazi, Kocasinan ja Talas.
Muğlan maakunta Muğlan maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Länsi-Turkissa.
Firenzen maakunta Arnojoki virtaa Firenzen maakunnan halki. Maakunnan koillisosa sijaitsee Apenniineilla.
Karsin maakunta Karsin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee itäisessä-Turkissa ja sillä on rajaa Armenian kanssa. Pinta-alaa sillä on 9,587 km². Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 292 660. Ardahanin maakunta ja Iğdırin maakunta olisivat osa Karsin maakunta vuoteen 1990 saakka, kunnes ne erosivat. Maakunnan pääkaupunki on Kars. Karsin maakunta on jaettu 8 piirikuntaan.
Taizz (maakunta) Taizzin maakunta ( , Ta'izz) on Jemenin maakunta, joka sijaitsee maan länsiosassa Punaisenmeren rannalla. Maakunnan pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä ja sen asukasluku on 2 968 700, mikä tekee siitä niukasti väestöltään maan suurimman maakunnan.
Benguelan maakunta Benguelan maakunta on maakunta Angolassa. Sen pinta-ala on 39 250 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 kaksi miljoonaa. Maakunta sijaitsee läntisessä Angolassa, Atlantin valtameren rannikolla. Myös maakunnan pääkaupunki on nimeltään Benguela.
Casertan maakunta Casertan maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Campanian alueella Etelä-Italiassa, ja sen pääkaupunki on Caserta. Maakunta on pinta-alaltaan 2 651 neliökilometriä ja asukkaita siellä on runsaat 900 000. Maakunnassa on 104 kuntaa.
Potenzan maakunta Potenzan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Basilicatan alueella Italian eteläosissa. Potenzan maakunnan pinta-ala on 6 594 km² ja asukasluku noin 370 000. Maakunta muodostuu sadasta kunnasta, pääkaupunki on Potenza.
Şanlıurfan maakunta Şanlıurfan maakunta (; ) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa, Syyrian rajan pohjoispuolella. Maakunnan hallinnollinen keskus on Şanlıurfain kaupunki (561 465 as., 2014).
Kocaelin maakunta Kocaelin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Pohjois-Turkissa, Istanbulin itäpuolella, rajautuen pohjoisessa Mustaanmereen. Lännestä maakuntaan työntyy Marmaranmeren Izmitinlahti.
Taranton maakunta Taranton maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Apulian alueella Italian eteläosissa.
Foggian maakunta Foggian maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Apulian alueella Italian eteläosissa.
Pordenonen maakunta Pordenonen maakunta sijaitsee Italian koillisosassa. Se erotettiin Udinen maakunnasta vuonna 1968.
Pisan maakunta Pisan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Toscanan alueella Italian keskiosissa.
Vercellin maakunta Vercellin maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Piemonten alueella Italian luoteisosassa.
Vicenzan maakunta Vicenzan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueella maan koillisosassa.
Padovan maakunta Padovan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueella maan koillisosassa.
Konyan maakunta Konyan maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se on pinta-alaltaan - 40 838 neliökilometriä - Turkin suurin maakunta. Konya sijaitsee Keski-Anatoliassa. Maakunnan pääkaupunki on Konya (1 174 536 as., arvio 31.12.2014).
Gaziantepin maakunta Gaziantepin maakunta (; on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa, Syyrian rajan pohjoispuolella. Maakunnan hallinnollinen keskus on Gaziantepin kaupunki (1 510 270 as., 2014).
Oranin maakunta Oranin maakunta () on yksi Algerian 48 maakunnasta. Se sijaitsee Pohjois-Algeriassa, ja sen pinta-ala on 2 121 km². Maakunnan väkiluku on 1 454 078 (2008).
Latakian maakunta Latakian maakunta () on yksi Syyrian 14 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannalla, läntisessä Syyriassa Turkin rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Latakia. Toinen merkittävä kaupunki on Jabla.
Siirtin maakunta Siirtin maakunta (, ) on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa. Maakunnan pinta-ala on 5 406 neliökilometriä. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 320 351.
Afyonkarahisarin maakunta Afyonkarahisarin maakunta () on Turkin maakunta, joka sijaitsee maan länsiosassa. Maakunnan pinta-ala on 14 230 neliökilometriä. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 709 000.
Avellinon maakunta Avellinon maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Campanian alueella Etelä-Italiassa, ja sen pääkaupunki on Avellino. Maakunta on pinta-alaltaan 2 792 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli vuoden 2015 lopussa 427 936. Maakunnassa on 118 kuntaa.
Modenan maakunta Modenan maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Emilia-Romagnan alueella pääkaupunkinaan Modena.
Parman maakunta Parman maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Emilia-Romagnan alueella, ja sen pääkaupunki on Parma.
Ravennan maakunta Ravennan maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Emilia-Romagnan alueella ja sen pääkaupunki on Ravenna.
Teramon maakunta Teramon maakuntaa rajaa pohjoisessa Ascoli Picenon maakunta, lounaisessa L'Aquilan maakunta, lännessä Rietin maakunta ja etelässä Pescaran maakunta. Lisäksi sen itäpuolella sijaitsee Adrianmeri. Maakunnassa on myös Apenniinien poimuvuoriston korkein vuori, Gran Sasso, jonka huippu Corno Grande on 2 912 metriä korkea.
Ankaran maakunta Ankaran maakunta () on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Keski-Turkissa. Vuonna 2014 maakunnan pinta ala oli 25 632 neliökilometriä ja väkiluvuksi arvioitiin 5 270 575 (2015). Ankara on Turkin toiseksi väkirikkain (Istanbulin maakunnan jälkeen) ja pinta-alaltaan kolmanneksi suurin maakunta.
Kilisin maakunta Kilisin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee eteläisessä Turkissa lähellä Syyrian rajaa. Maakunnan pääkaupunki on Kilis. Sieltä on maantieyhteys Syyrian Aleppon maakuntaan; valtakunnanrajalle on kaupungista maanteitse kymmennen kilometriä. 
Maakunnan pointa-ala on 1 412 neliökilometriä. Vuonna 2014 maakunnan väkiluvuksi arvioitiin 128 781 asukasta. Maakunta on jaettu neljään piirikuntaan; Elbeyli, Kilis, Musabeyli ja Polateli.
Mersinin maakunta Mersinin maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee eteläisessä Turkissa Välimeren rannalla. Maakunnan pääkaupunki on Mersin. Vuoden 2015 lopussa arvioitu väkiluku oli 1,7 miljoonaa.
Leccen maakunta Leccen maakunta on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Apulian alueella Kaakkois-Italiassa, ja sen pääkaupunki on Lecce.
La Spezian maakunta La Spezian maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Ligurian alueella Italian pohjoisosassa.
Oristanon maakunta Oristanon maakunta (, ) on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Sardinian saaren ja Sardinian autonomisen hallintoalueen länsiosassa.
Varesen maakunta Varesen maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Lombardian alueella Italian pohjoisosissa rajoittuen Sveitsiin.
Rovigon maakunta Rovigon maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Veneton alueella Italian koillisosassa rajoittuen Adrianmereen.
Titicaca Titicaca (esp. "Lago Titicaca") on Etelä-Amerikan suurin järvi. Se sijaitsee 3 821 metriä merenpinnan yläpuolella ja on maailman korkeimmalla sijaitseva purjehduskelpoinen järvi.
Titicaca Titicacan pinta-ala on 8 300 neliökilometriä, ja se sijaitsee altiplanon ylängöllä Andien vuoristossa Perun ja Bolivian rajalla. Sen keskisyvyys on 140–180 metriä ja syvin kohta 280 metriä. Suurin pituus on 190 kilometriä ja leveys 80 kilometriä. Se on tilavuudeltaan suurin Etelä-Amerikan järvistä. Järven eteläosassa on lähes erillinen Huiñamarcan allas, joka yhdistyy pääjärveen vain 800 metriä leveän salmen kautta. Yli 25 jokea laskee Titicacaan ja tuo siihen viileää vettä jäätiköiltä. Desaguaderojoki on järven ainoa laskujoki, ja suuri osa vedestä poistuukin haihdunnan kautta.
Illampú Illampú on Bolivian neljänneksi korkein vuori. Se sijaitsee Andeilla Cordillera Real -vuorijonon pohjoisosassa, Titicaca-järven itäpuolella. Sen vieressä sijaitsee hieman pohjoisempana Ancohuma ja Soratan kaupunki. Laguna Glaciar, joka sijaitsee Illampún ja Ancohuman muodostamalla ylängöllä, on 17. suurin järvi maailmassa.
1801 Titicaca 1801 Titicaca on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi M. Itzigsohn vuonna 1952. Pikkuplaneetan nimi tuulee Andien vuoristossa Perun ja Bolivian rajalla sijaitsevan Titicaca-järven mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1952 SP1. Titicacan läpimitta on noin 23 kilometriä ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 3,21 tuntia.
Intiaanit Alueen kulttuureista erotetaan erilaisia ja toisiaan seuraavia intiaanikulttuureja. Näistä kolmella (Chavín, Tihuanaco ja Inka) on ollut suurempiluokkainen vaikutus. Chavín-kulttuuri sai nimensä Chavín de Huántarista, Urumbalaakson keskuksesta. Tihuanacon keskuspaikka sijaitsi Titicaca-järvellä. Inkat olivat aluksi pieni heimo Titicaca-järven tienoilla. 1400-luvulla heistä kehittyi suurin ja lyhytikäisin Andeilla vaikuttanut valtakunta. Inkojen pääkaupunki oli Cusco.
Pucarán kulttuuri Pucaran vaikutusta löytyy myös Perun rannikolta Moqueguan ja Azapan jokilaaksoista. Pucaran vaikutus ulottui Titicaca-järven pohjoispuolisen laakson keskuksiin ja kyliin, mutta jopa pohjoiseen Cuzcon laaksoon ja Etelä-Peruun, ja Morequan laaksoon Tyynenmeren rannikolla Etelä-Perussa, Chilen pohjoisosiin Azapaan ja myös Pohjois-Chilen Iquiquen alueelle ja Loa-joen seudulle.
Pucará romahti noin 380 jaa. Samoihin aikoihin eteläinen Titicaca-järven rannan Tiwanaku alkoi kasvaa. Tiwanaku alkoi laajeta joskus välillä 350-400 jaa. Joko Pucaran luhistuminen antoi Tiwanakulle mahdollisuuden, tai Tiwanaku kukisti Pucaran. Titicacan pohjoispuoliset elueet olivat tyhjillään väestöstä noin 380-1250 jaa.
Titicaca Titicaca on Ramsarin sopimuksella suojeltu vesialue vuodesta 1998 asti. Siellä elää yli kuusikymmentä lintulajia, muun muassa flamingoja ja uhanalainen endeeminen lentokyvytön titicacanuikku ("Rollandia microptera"). Luontaisia kalalajeja ovat killit, muun muassa "karachi" ("Orestias ispi") ja monnikalojen heimon "Trichomycterus"-sukuun kuuluva "boga"; 1930-luvun lopussa järveen istutettiin taimenia ja makrilleja. Noin 90 prosenttia järven kalalajeista on endeemisiä. Titicacajärven endeeminen sammakko ("Telmatobius culeus") voi kasvaa kilon painoiseksi ja jopa 50 senttimetriä pitkäksi.
Nicaragua (järvi) Nicaragua eli Cocicolba on järvi Nicaraguassa. Se on pinta-alaltaan Nicaraguan ja Keski-Amerikan suurin sekä Latinalaisen Amerikan toiseksi ja maailman 19. suurin järvi. Latinalaisessa Amerikassa vain Titicaca on suurempi.
Titicaca Järvessä on 41 saarta, joista monilla on asutusta.
Etelä-Amerikka Andien vuorijono kulkee pitkin mantereen länsireunaa. Vuoristo on syntynyt Tyynenmeren ja Etelä-Amerikan mannerlaattojen törmäyskohtaan. Vuoriston alueella on tulivuorenpurkauksia ja maanjäristyksiä. Vuoristoketju on kapea mantereen pohjoisosassa, ja keskeltä se laajentuu kohti keskellä Etelä-Amerikkaa sijaitsevaa noin 4 000 metriä korkeaa ylänköä. Ylängöllä sijaitsee muun muassa mantereen suurin järvi Titicaca. Andit kapenee jälleen eteläosassa.
Copacabana (Bolivia) Copacabana on pikkukaupunki Boliviassa, Titicaca-järven rannalla. Noin 6 000 asukkaan kaupunki sijaitsee 3 841 metrin korkeudella merenpinnasta La Pazin departementissa Perun rajan tuntumassa. Se on Bolivian suosituimpia matkailukohteita ja sieltä lähdetään järviretkille pyhille inkojen saarille, Isla del Soliin ja Isla de la Lunaan. Kaupungin suosiota lisää Etelä-Amerikan tärkein pyhimyshahmo Copacabanan neitsyt.
Urut (heimo) Inkojen aikoihin urut elivät 42 itsetehdyllä kelluvalla "saarella" Titicaca-järvessä, joka sijaitsee Etelä-Amerikan Andien ylätasangolla. Urujen saaret ovat viisi kilometriä lähteen Punon satamasta. Urujen saaret koostuvat enimmäksen kelluvasta tutora-kaislasta, joiden suuret juurakot pitävät "saaria" koossa. Saaret on ankkuroitu köysillä pohjassa oleviin seipäisiin. Totora-kaislaa syödään myös näläntunteen heikentämiseksi.
Puno Puno on kaupunki Titicaca-järven rannalla Perussa. Se on Punon alueen suurin kaupunki. Punossa on noin 91 900 asukasta.
La Pazin departementti (Bolivia) La Pazin departementti () on yksi Bolivian yhdeksästä departementista. Se sijaitsee maan länsiosassa rajautuen lounaassa Chileen, lännessä Peruun, pohjoisessa Pandon departementtiin, idässä Benin ja Cochabamban departementteihin ja etelässä Oruron departementtiin. Bolivian ja Perun rajalla sijaitseva Titicaca-järvi sijaitsee osittain departementin alueella, samoin matkailukohteena suosittu Copacabanan pikkukaupunki. La Pazin departementti on kooltaan 133 985 neliökilometriä ja se on väkiluvultaan maan suurin departementti. Sen asukasluku oli vuonna 2010 2 839 900. Departementin pääkaupunki on maan hallinnollinen kaupunki La Paz, jonka asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 835 000.
Peru Vuonna 2009 maassa oli 57 lentokenttää, joiden kiitotie oli päällystetty. Rautateitä oli 1 989 kilometriä. Vesiliikennettä voidaan harjoittaa Amazonin suurimmilla sivujoilla ja Titicaca-järvellä.
Tacnan alue Tacnan alue on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee Titicacan ylängöllä maan eteläkärjessä, Tyynen valtameren rannalla.
Titicaca Isla del Sol, auringon saari, sijaitsee Bolivian puolella. Siellä on jäänteitä inkojen rakennuksista, ja myytit ensimmäisestä inkasta liittyvät tähän saareen.
Aimarat Useimmat aimarat asuvat Titicaca-järven lähistöllä, varsinkin sen eteläpuolella. Aimara-alueen suurin väestökeskus on El Alto. Aimaroiden alueella maaperä on köyhää ja ilmasto ankara. He laiduntavat laamoja ja alpakoita ja viljelevät perunaa, kvinoaa, maissia ja papuja sekä paikallisia viljelykasveja.
Aimaran kieli Aimara (aym. "aymar aru") on Andeilla elävien aimarojen puhuma kieli. Sillä on eri lähteistä riippuen 1–2,7 miljoonaa puhujaa Titicaca- järven ympäristössä, ja se on yksi virallisista kielistä Boliviassa ja Perussa. Lisäksi sitä puhutaan jonkin verran Chilessä ja Argentiinassa.
Bolivia "Tinco" on perinteinen bolivialainen urheilulaji. Se alkaa rituaalisena tanssina, mutta kehittyy tappeluksi paljailla nyrkeillä. Titicaca-järvellä järjestetään vuosittain uintikilpailuita, joissa matka ei ole kovin pitkä, mutta vesi jäätävän kylmää. Myös La Pazin maratoni on raskasta urheilua, sillä se juostaan yli 3 600 metrin korkeudessa.
Chiripa Chiripa sijaitsee Taracon niemimaalla, joka pistää lounaisen Titicaca osajärven Wiñaymarkaan. Se sijoittuu niin sanottuun alkujaksoon tai muodostavaan aikaan noin 1500 eaa.-100 eaa., jolloin liikkuva asutus asettui täällä paikoilleen ja syntyi kasvavia temppelikeskuksia. 
Näihin aikoihin metallin käyttö ilmestyi näille seuduille. Chiripa oli asuttu noin 1500/1100 eaa. - 200 jaa./1000 jaa. Chiripan aikoihin kukoisti pohjoisessa Perun vuoristossa Chavinin kulttuuri. Chiripan varhaisen muodostavan kulttuurivaiheen on katsottu vaikuttaneen vuosisatoja myöhemmin syntyneiden suurempien asutuskeskusten Pucaran ja Tiwanakun syntyyn. Chiripan rauniot sijaitsevat Andien ylätasangolla Altiplanolla Titicacan alueella, 15 km itään nykyisestä Chiripan kaupungista. Sitä pidetään eräänä suuren Tiwanakun keskusten edeltäjistä.
Chiripa Chiripa oli varhainen intiaanien rakentama temppelikeskus Titicaca-järven rannalla Boliviassa Andeilla.
Täällä on suuri kolmessa vaiheessa rakennettu temppeli, ja monia hautoja. 
Ihmiset elivät täällä muun muassa perunan, papujen ja muiden kasvien viljelyllä. Chiripa oli pohjoisen Chavinin kulttuurin aikalainen
ja edelsi myöhempiä Pucaran ja Tiwanakun kulttuureita.
Pucarán kulttuuri Pucarán kulttuuri noin 250 eaa. - n 380 jaa. oli muinaisten intiaanien luoma perinne Etelä-Amerikan Andeilla nykyisten Perun ja Bolivian valtioiden rajaseudulla. Pucaran alueella intiaanit rakensivat suuren viljelyllä elävän asutuskseskuksen Perun Andien vuoriston ylätasangolle altiplanolle, Titicaca-järven altaan pohjoispuoliskolla Punon departementissa.
Titicaca Titicacan ja koko Perun suosituimpia nähtävyyksiä ovat Los Uros – kelluvista kaisloista tehdyt keinotekoiset saaret. Niiden asukkaat pakenivat kaislalautoilleen inkojen hyökkäyksiä. Saarilla asuu edelleen noin 300 henkeä. Kaislasaaret lahoavat pohjastaan, mutta niiden pintaan lisätään uusia kerroksia kaislaa.
Chiripa Chiripan ala 7,7 ha. Chiripan loppuvaiheen keramiikka, jota oli 800 eaa.- 100 jaa., oli kermanväristä ja punaisella kuviolla maalattua. . Wankaranissa, Poopó-järven lähellä Titicaca-järvestä etelään oli suuriakin 15-700 pyöreän talon kyliä, johon liittyi kotialttareita jumalien palvomista varten. Kauden alussa quinoan kerä'ilystä sen viljelyyn, 800-500 eaa varhainen peruna.
Noin 800 eaa syyntyi Lluscon upotetu aukio. Noin 600 eaa alettiin rakentaa suuren tasalakisen pyramidin, Monticulon tasanteen 2ylimpiä taloja". Noin 400 eaa ne hylättiin, ja tehtiin "alemmat talot", joissa
tehtiin muutoksia ja suttiin vuoteen 100 jaa asti.
Urut (heimo) Kun inkat valtasivat Titicaca-järven alueet, urut joutuivat maksamaan veroja ja monet joutuivat orjiksi. Urut joutuivat espanjalaisvalloituksessa ahtaammalle kuin aimarat, jotka pitivät heitä alempana kansana. Urujen määrä laski nopeammin kuin aimaroiden espanjalaisvalloituksen takia. Jotkut ovat väittäneet uruja muinaisen Tiwanakun suurvallan johtajiksi. Jossain historian vaiheessa urut muuttivat mantereelle ja sekoittuivat muihin intiaaniheimoihin. Saarille palanneet urut ovat sekoitus eri heimoista.
Viracocha Alun perin Viracochaa palvoivat Perussa asuneet inkojen edeltäjät. Sittemmin myös inkat omaksuivat Viracochan jumalakseen. Viracochan uskottiin luoneen auringon ja kuun Titicaca-järvellä. Legendojen mukaan Viracocha loi sen jälkeen maan ja taivaan ja vaelsi sitten halki maan opettaen ihmisille sivistystä. Mantassa jumala lähti ylittämään Tyyntämerta, mutta lupasi palaavansa takaisin jonakin päivänä. Joskus Viracocha kuvattiin vanhana parrakkaana miehenä, jolla oli pitkä viitta ja sauva. Partaa pidettiin merenjumalien tunnusmerkkinä.
Viracocha Viracochan palvonta on hyvin vanhaa perua, ja hän saattaa olla muinainen itkevä jumala, jota esittävä veistos on Titicaca-järven lähellä olevalla Tiwanakun raunioilla. Viracocha on luultavasti liitetty inkojen jumalten joukkoon melko myöhään, ilmeisesti vasta inkahallitsija Viracocha Incan ollessa vallassa. Tähän viittaa myös se, että hallitsija otti jumalan nimen. Inkat uskoivat, että Viracocha vetäytyi maailmasta ja jätti maailman valvomisen ja ylläpidon muille jumalille, jotka hän oli luonut. Ylimystö palvoi Viracochaa ahkerasti, etenkin vaikeina aikoina.
Titicaca Amantanisaari on pyöreä ja pinta-alaltaan noin 15 neliökilometriä. Sillä asuu noin 800 perhettä kuudessa kylässä.
Zázaris Zázaris ( eli Λίμνη Ζάζαρη, "Límni Zázari", "Zázariksen järvi") eli Mikrolímni (Μικρολίμνη) on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,7 neliökilometriä. Järvi on suurimmillaan noin 2,08 kilometriä pitkä ja noin 1,43 kilometriä leveä, ja sen ympärysmitta on noin kuusi kilometriä. Järvi sijaitsee 602 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 6,5 metriä.
Zázaris-järvi sijaitsee Flórinan alueyksikössä Amýntaion kunnan eteläosassa. Sen etelärannalla sijaitsee Limnochórin kylä, itäpuolella Valtónera, pohjoispuolella Agrapidiés ja länsipuolella Sklíthro. Zázaris-järvestä noin kaksi kilometriä etelään sijaitsee suurempi Cheimadítida-järvi. Järvet muodostavat yhdessä Natura 2000 -alueen, jonka koko on hehtaaria.
Tiwanaku Titicacajärvellä liikuttiin kaisla-aluksilla, joissa oli ainakin inkojen aikaan purje. Titicacalla kasvavaa kaislaa sanotaan totoraksi.
Ylíki Ylíki (, myös "Ilíki"), antiikin Hylike (, ), on järvi Boiotiassa Keski-Kreikassa. Se on Kreikan kymmenenneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on noin 19,1 neliökilometriä. Ylíki on suurimmillaan noin 10,8 kilometriä pitkä ja noin 5,6 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 80 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 24 metriä.
Ylíki sijaitsee noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen Thívan kaupungista. Antiikin aikana sen lähellä sijaitsi Hylen kaupunki, josta se sai nimensä. Nykyisin järven pohjoispuolella sijaitsee Ylíkin kylä. Kifisós-joki laskee järveen sen luoteisosassa. Ylíki-järven koillispuolella sijaitsee Paralímni-järvi ja länsipuolella entisen Kopais-järven tasanko eli Kopaḯda.
Keskinen Tuohisurma Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Se sijaitsee korkealla selänteellä, missä metsäalueet ja kalliopaljastumat vuorottelevat toisiaan. Järven itäpuolella sijaitsee laaja kallioalue, joka laskee jyrkkänä veteen. Järveen laskee neljä ojaa, joista merkittävin tuo Tuohisurmannevalta kuivatusvesiä. Suon lounaiskulmassa sijaitsee Ylinen Tuohisurma. Laskuoja lähteen järven koillispäästä ja se yhtyy 300 metrin jälkeen Alisen Tuohisurman kaakkoispuolelta siihen laskevaan ojaan. Keskellä järveä on 50 metriä pitkä kalliosaari. Etelässä sijaitsee Tuohisurmanneva, jonka ojia laskee järveen. Järven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja laskee 500 metrin päässä Aliseen Tuohisurmaan. Järvien vedenpintojen korkeusero on noin 10 metriä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 29 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat osin suota ja osin metsämaata. Järvi on autio, mutta sen luoteisrantaa sivuaa metsätie.
Syvänsi Järven rantaviivan pituus on 78 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 20 kilometriä. Järven länsiranta on paremmin viljeltyä ja siellä sijaitsee eniten maatiloja. Syrjänharjun länsipuolella sijaitsee Syvänsin kylä ja järven pohjoispäässä sijaitsee Jäppilän kirkonkylä. Jäppilän läpi kulkeva seututie 453 kiertää järven pohjoispuolelta ja valtatie 23 järven eteläpään.
Lemkülan, Võhmetun ja Porkunin karstijärvet Eteläisiä järviä ovat myös Piisupi järv (5,2 ha) ja sen vieressä sijaitsevat lammet Sahkjärv ja Ratasjärv (0,9 ha ). Noin 300 metriä pohjoisempana on Võhmetu järv (9,0 ha), jonka vieressä sijaitsee kolmetoista lampea. Niitä ovat esimerkiksi Laksi järv (0,8 ha ), Toomra järv , Kuke järv (0,4 ha ), Kadaka järv (0,4 ha ), Mardihansu järv (2,3 ha ), Kannukse järv ja Kannukse soonik . Suuremman Lemküla järven (6,0 ha) lähellä sijaitsee viisi lampea, joita ovat muun muassa Süsijärv (1,3 ha ), Väike Roogjärv ja Suur Roogjärv . Viimeksi mainittu on asuttu järvi. Lisäalueella sijaitsee vielä Assamallan karstiluhta (53 ha), joka on keväisin karstijärvenä ja kesällä luhtana.
Virojärvi (Ylöjärvi) Virojärvi sijaitsee Koivistonkylän kylässä. Järvi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Sillä on pieni valuma-alue, joka koostuu metsämaasta ja suosta, mutta järven rantoja reunustavat myös pellot. Järveen laskee kolme ojaa. Koska järvi on tilavuudeltaan pieni, viipyy vesi järvessä laskennallisesti vain 49 vuorokautta. Järven laskuoja lähtee eteläpäästä ja virtaa 2,5 kilometrin päässä Karhelammiin. Sen lähellä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoilla on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Yhdystiet 2763 ja 2771 kulkevat järven läheltä ja niiden risteys sijaitsee järven lounaispuolella.
Kirikumäe järv Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja.
Vitträsk Järven rantaviivan pituus on 13 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1,5 kilometriä. Vaikka Kirkkonummen keskustaajama sijaitsee muutaman kilometrin päässä järvestä, on järven lähellä vain Veklahden ja Luoman taajamat, joiden asutusta on myös järven rannoilla. Muualla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asuntusta. Niille johtaa tiet järven ympäriltä kiertäviltä yhdysteiltä 11273, 11271 ja 11311. Järven länsipäässä on Talluddenissa Svartvikin uimaranta ja toinen Luoman uimaranta sijaitsee Vitträskholmenin eteläpuolella Kvarnvikenissä. Etelärannan suuri Hvittorpin leirikeskus kuuluu Espoon seurakunnalle . Pohjoisrannalla toimiva Aavarannan kurssi- ja majoituskeskus on toiminut myös vastaanottokeskuksena . Järven itärannan kalliossa sijaitsee Suomen eteläisin kalliomaalaus Vitträskin kalliomaalaus. Maalauksen eteläpuolella sijaitsee Hvitträskin taitelijakoti, joka on avoin yleisölle.
Paralímni Paralímni () on järvi Boiotiassa Keski-Kreikassa. Järven pinta-ala on 10,9 neliökilometriä. Paralímni on suurimmillaan noin 8 kilometriä pitkä ja noin 2 kilometriä leveä, ja sen suurin syvyys on 38,5 metriä.
Järvi sijaitsee noin 60 metrin korkeudella merenpinnasta noin 21 kilometriä länteen Chalkídan kaupungista. Järvi on yhdistetty vesikanavalla Ylíki-järveen, joka sijaitsee noin kolme kilometriä lounaaseen. Saman verran koilliseen sijaitsee Pohjoinen Euboianlahti.
Kelujärvi (järvi) Järven rantaviivan pituus on 22 kilometriä. Järven rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata, jota rikkovat yksittäiset peltopalstat. Suurin peltoaukea sijaitsee järvialtaiden välisellä niemellä, jossa sijaitsee Kelujärven kylä. Kylän läpi ja samalla järvien välistä kulkee seututie 967, joka on Sodankylän ja Tanhuan välinen maantie. Järven rannoilla on jonkin verran haja-asutusta, mutta siellä sijaitsee yli 40 vapaa-ajan asuntoa.
Parannesjärvi Järvi sijaitsee Vehkajärven valuma-alueen latva-alueilla ja siksi se saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Parannesjärven lähialueella on vain kaksi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Särkänlampi (4 ha), joka sijaitsee järven pohjoispuolella. Lammella ei ole laskuojaa, mutta sen katsotaan kuuluvan Parannesjärven valuma-alueeseen. Toinen on Perälammi (1 ha), joka sijaitsee järven itäpuolella. Sen laskuoja laskee Kylmälahteen.
Arkiomaanjärvi Järvi saa pääosan vedestään sen omalta lähialueeltaan, joka on kovin pieni. Siksi järven vesi vaihtuu hitaasti. Valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä, jotka laskevat suoraan järveen. Pohjoisessa sijaitsee Kalkkunen (10 hehtaaria), jonka laskuoja laskee pohjoisrantaan Arkiomaan kylässä. Toinen on Mustalammi, jolla ei ole varsinaista laskuojaa ja se sijaitsee lounaispuolella. Vanhastaan järveen on laskenut myös Heinlammi, joka on nykyään kuivatettu kosteikoksi. Kosteikko on nykyään luonnonsuojelualuetta.
Vekarajärvi Järven pituus on 800 metriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Se sijaitsee Vekaran kylässä ja on neljästä samalla korkeudella olevan järvestä eteläisin ja suurin. Muut kolme järveä ovat Ala-Majavesi, Ylä-Majavesi ja Syväjärvi. Siihen laskee kuusi pientä metsäojaa sekä yksi Syväjärvestä alkava ja 60 metriä pitkä laskuoja, joka laskee järven pohjoisosaan. Järven oma laskuoja sijaitsee Vekaranniemen länsipuolella ja se laskee 70 metrin pituisena Ylä-Majaveteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 167 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Järvessä on kaksi pientä luotomaista saarta. Ranta on pääosin metsämaata lukuun ottamatta länsirantoja, jotka ovat peltomaata tai ojitettua suota. Järven ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Syväjärven ja Vekarajärven välisellä kannaksella sijaitsee Piilopirtti.
Kouvalanjärvi Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee Aitoon taajaman itäpuolella näkien välissä olevassa painaumassa. Järven pohjoispuolella sijaitsee Mustikkavuori ja länsipuolella pienialainen Tepulinna. Järven etelä- ja itäpuolet ovat alavampaa, mutta kuitenkin järveen viettävää metsä- tai peltoaluetta. Järven rantaviiva on melko selväpiirteinen, mutta pohjoispäässä sijaitsee 250 metriä pitkä Koskenlahti ja kaakkoispäässä 400 metriä pitkä Pitkonlahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta. Toisessa saaressa on rakennus. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja se on pääasiassa peltoon rajautuvaa pusikkoa tai itäpuolella metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa, mutta etelässä Kaukkalan kylän maatilat vaikuttavat järven tilaan Urkanojan kautta. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asuntokin. Niille tulee tiet kylän poikki kulkevilta yhdystieltä 3221 ja 13972. Tepulinnan lähellä on yleinen uimaranta.
Sylvöjärvi Sen tilavuus on 4,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0040 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Järven eteläpään rannat ovat matalia ja ruohottuneita, samoin ovat myös pohjoispään rannat. Järven pohjoisosassa sijaitsee laajempi syvänne, mutta järven syvin kohta sijaitsee keskikohdan kapeikossa, jossa sijaitsee pienempi syvänne.
Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä) Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee enimmäkseen metsämaastossa, mutta järven itäpäätä kiertää pellot. Länsipään rannat ovat soistunutta metsää. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo vettä Sahrikkaasta. Järven oma laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja virtaa 400 metriä Luhdikkaaseen. Järven lähistöllä sijaitsee viisi maatilaa ja järven 1,7 kilometriä pitkällä rannalla sijaitsee useita vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa metsätiet, jotka haarautuvat Helteenkylän kylätieltä.
Pamvótida Pamvótida (, ) eli Ioánninanjärvi (Λίμνη των Ιωαννίνων, "Límni ton Ioannínon") on järvi Epeiroksessa Luoteis-Kreikassa. Se on Kreikan yhdeksänneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 22,8 neliökilometriä. Pamvótida on suurimmillaan noin kahdeksan kilometriä pitkä ja noin viisi kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 470 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on lähteestä riippuen 5–13 metriä.
Pamvótida sijaitsee Ioánninan alueyksikön alueella. Ioánninan kaupunki sijaitsee järven länsirannalla. Järvessä sijaitsee Ioánnina-saari ("Nisí Ioannínon"). Pamvótida saa vetensä alueen lukuisista karsti- yms. lähteistä. Järvellä ei ole varsinaisia laskujokia, mutta sen vedet päätyvät maanalaisesti Árachthos-, Loúros- ja Kalamás-jokiin. Järven ympärysmitta on noin 33 kilometriä.
Valgejõgi Joki saa alkuunsa Porkuni järven yhteydessä olevasta Karujärvestä eli Alumine järvestä. Järvi sijaitsee Pandiveren ylängön karstialueella ja se saattaa vähävetisenä aikana laskea matavetiseksi altaaksi tai jopa kuivua kokonaan. Valgejõgi lähtee aluksi kohti luodetta, minne viime jääkaudella muodostunut laakso kulkee . Se virtaa aluksi Kõrvemaan läpi. Alempana, Saksin kylän kohdalla, jokiuoman niittymaat soistuvat laakson kavennuttua selvästi. Suolla sijaitsee rinnakkaisia uomia ja Kalle järv. Kaventuman alle onkin rakennettu pato, johon on syntynyt puoli kilometriä pitkä Vahakulmu järv, jonka yhteydessä on vanha voimalaitos. Noin 2,5 kilometrin päässä sijaitsee vielä toinen pato ja sen yläpuolella Moe paisjärv (). Järvien välissä sijaitsee Järvajõe soo (). Noin 2,5 kilometrin päässä Tapan taajama-alueen koillisreunalla sijaitsee toinen suoalue, jonka joki halkoo leveänä.
Vesijako (järvi) Järven pinta-ala on 1 650 hehtaaria eli 16,5 neliökilometriä. Se on 8,9 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Järvi on muodoltaan melko yhtenäinen, mutta sillä on neljä syvempää lahtea. Itärannalla sijaitsee Hiedankankaan niemi, jonka eteläpuolella on Salmentaustanjärven lahti. Se on suultaan yli 50 metriä leveä, mutta lahti aukeaa sen takana kaksi kilometriä leveänä ja puolitoista kilometriä syvänä. Niemen pohjoispuolella sijaitsee kilometrin syvyinen Suullisenlahti. Salmentaustanjärven eteläpuolella on Kuivaniemi, jonka eteläpuolella itään työntyy yli kaksi kilometriä pitkä haaroittuva nimetön lahti. Järven ilmeeseen vaikuttaa suuresti myös 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä Isosaari. Se sijaitsee länsirannan suuntaisena Palsan kulmakunnan edustalla suojaten Palsanlahtea, jossa sijaitsee järven toinen luusua. Toinen luusua sijaitsee Salmentaustanjärven lahdenpohjukassa. Järven keskikohdassa on kilometrin levyinen kapeikko.
Strátos (järvi) Strátoksen tekojärvi on muodostettu patoamalla Achelóos-joki vuonna 1991. Järvi on saanut nimensä Strátoksen kylästä, joka sijaitsee heti järven eteläpuolella sen voimalaitospadon kohdalla. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kastrákin tekojärvi. Lännempänä sijaitsevat Amvrakía- ja Ozerós-järvet.
Vääriä Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla.
Bruksträsket Bruksträsket on järvi Inkoossa läntisellä Uudellamaalla. Järven lonkeromainen pohjoisosa ulottuu naapurikunnan Raaseporin puolelle. Järven epävirallinen suomenkielinen nimi on "Ruukinjärvi". Valuma-alueen, jonka pinta-ala on 47 neliökilometriä, itäosassa sijaitsee pienempi järvi, Marsjön. Järvi laskee Suomenlahteen Fagervikin kautta. Fagervikin kirkko sijaitsee järven rannalla.
Parannesjärvi Järven pinta-ala on 193 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 4,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkien muodostamassa painanteessa. Järven kaakkoispäässä sen rannoille laskevat Valkeavuoren ja Kulonmäen rinteet ja järven länsirannassa järvelle erottuu selvästi Rajavuoren piirteet. Etelärannassa sijaitsee Valkeekivenlahti, joka on 600 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpää kapenee kuin lahti ja sen pohjukassa Kelmanninlahdessa sijaitsee harju, joka muodostaa Pitkäniemen. Pitkäniemi jakaa järven itäpään pohjukan omaksi järvenosakseen, jonka pohjukkaa kutsutaan Särkilahdeksi. Järvellä on vielä länsipäässä etelään työntyvä 650 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Kylmälahti.
Hauhusselkä Järvessä on kartan mukaan noin 20 saarta, joista osa on vettyneitä ruvikkosaaria. Ei ole varmuutta sitä, kummalle järvelle Sikosaari ja Naurissaari luetaan kuuluviksi. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0018 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee läpivirtausuoman järven halki kuluttamassa matalassa syvänteessä, jonka syvin kohta sijaitsee Sikosaaren luoteispuolella. Myös Marjosaaren niemen lounaispuolella sijaitsee yli viisimetrinen syvänne.
Vesijärvi (Pirkanmaa) Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, jonka välissä on satoja vapaa-ajan asuntoja. Järven rannoille levittäytyvät kuitenkin muutmat taajamat. Etelärannassa sijaitsee Kangasalan keskustaajama ja sen yhteydessä oleva Rikun taajama-alue. Saappaanpohjassa sijaitsee Ruutanan taajama ja Havisevanlahdella Suinulan taajama. Rannoilla sijaitsee myös useita kulmakuntia. Järven eteläisellä järvenselällä on esimerkiksi Suomatka, Keso, Soukkio, Mutikko, Päkinmäki ja Mustoo. Järven koillisosissa sijaitsevat Haviseva, Huhtala, Lihasula, Köyrä, Mäyrä, Tollionmaa, Ruokonen ja Siitama. Järven koillispää sijaitsee Oriveden kunnan puolella. Kantatie 58 seuraa Vesijärven etelärannan ja Längemäveden välisellä kannaksella ja kääntyy Vesijärven Mäntysenselän Mäyränlahdella kohti pohjoista. Naappilan ja Siitaman välinen yhdystie 14207 kulkee järven pohjoispään takana ja kääntyy Siitamasta pohjoisrantoja seuraten kohti Kangasalaa. Siitamasa sijaitsee myös Siitaman rautatieasema, joka sijaitsee Tampere–Haapamäki-rautatien varrella. Rautatie pysyttelee koko ajan Vesijärven luoteisrannasta etäällä.
Himoistenjärvi (Ikaalinen) Himoistenjärvi sijaitsee Ylöjärven ja Ikaalisten kaupunkien välisellä rajalla niin, että suurin osa siitä sijaitsee Ylöjärven puolella. Se on 1,2 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,3 hehtaaria. Järvessä on kaksi erilasta osaa. Pohjoinen osa on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä avovesialue. Eteläinen osa on enää vain 20-40 metriä leveä lähes umpeen soistunut lahti. Muuten järven rannat ovat kovaa maata. Järveen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa. Järven laskuoja Tavinoja lähtee eteläisen lahden perukasta länteen ja laskee Kyrösjärveen Viljakkalanselällä. Koska järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi hitaasti. Sen laskennallinen viipymä järvessä on 147 vuorokautta. Järven eteläosan ympäristössä sijaitsevat useimmat pellot. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Pohjoisosan rannoilla sijaitsee muutama vapaa-ajan asunto. Eteläosan eteläpuolella sijaitsee kaksi maatilaa. Näihin pääsee yhdystieltä 13285 haarautuvalta tieltä.
Iso Hanhijärvi Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee aivan kantatien 66 tuntumassa Jouttijoen eteläpuolella sijaitsevan ojitetun Hanhisuon laidalla. Alue sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäpuolella. Järvi jakaantuu keskellä sijaitsevan niemen takia kahdeksi osaksi, joita yhdistävät toisiinsa 50 metriä leveä salmi. Niemen eteläpuolella sijaitsee Lussinlahti, jonka suorannalla on kuntarajan pyykki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila, joka on nykyään vapaa-ajankäytössä. Rakennuksille tulee tie kantatieltä. Juupajoen kuntaraja ylittää järven siten, että suurin osa järven eteläosasta jää Oriveden puolelle.
Kiidjärv Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 km (kuutiokilometriä) eli 0,54 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.
Hammasjärvi (Ivalo) Järven rantaviivan pituus on 34 kilometriä. Rannat ovat veteen laskevia tunturien rinteitä lukuun ottamatta muutamaa alankoa. Eteläpäässä sijaitsee Aittajärven jänkä, jossa järveen laskee Aittavielmä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Heinäjärvenmaa ja länsirannalla Viljakuolpuna, joissa on myös alavaa maastoa. Järven ympärillä kohoavat tunturit sijaitsevat lähes vierekkäin. Etelässä sijaitsee matalan Vuorhavaaran takana Hammastunturi, jolla on alueen korkein huippu. Muita tuntureita ovat Aittamorosto, Lusmamorosto, Karppiskantama, Mellavaara, Tervaspää, Kivipää, Puskurovat, Auniorova ja Risupäät. Rannoilla on vain kolme merkittyä tupaa tai taloa, joista yhden ympärillä on nittyjä. Kirakkajoen luusuassa sijaitsee autiotupa . Järvelle ei johda tietä.
Hautojärvi Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Jotkin rannat ovat soistuneet ja ne onkin ojitettu. Tällainen suo on Haapaneva. Kauempana sijaitsee turvetuotantoalueita, joiden kuivatusvesiä johdetaan järveen. Näitä ovat Isosuon ja Sileänevan turvetuotantoalueet . Järven rannan tuntumassa ei sijaitse talouksia, mutta sen rannoille on rakennettu lähe 20 vapaa-ajan asuntoa. Järvi sijaitsee lähellä Keuruun vastaista rajaa.
Pohjoisjärvi Järven pinta-ala on 312 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee Keurusselän itärannan tuntumassa. Järven pohjoispäässä 1,3 kilometriä pitkä Kalliolahti ja saarten takana kilometrin pitkä ja 800 metriä leveä lahtimainen järvenosa. Sen perällä jää harjun taakse pieni Kassilahti. Järven eteläpäässä sijaitsee Lahdenperä, joka jää Koiraniemen ja Koirasalmen taakse. Eteläpäästä työntyy lounaaseen Mikkolanlahti ja Puustinlahti, jossa järven luusua sijaitsee.
Iso Suojärvi (Ylöjärvi) Järven pituus on 500 metriä, leveys 450 metriä ja pinta-ala 15 hehtaaria. Se sijaitsee soistuneessa metsämaastossa ja siihen on kaivettu kuusi ojaa. Pohjoispäässä olevasta lahdesta lähtee laskuoja, joka laskee Vähä Suojärveen. Pohjoisrannalla sijaitsee järven ainoa luoto. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 318 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Kaakkoisrannalla sijaitsee maatila, mutta muuten järvi on autio. Järvelle pääsee seututieltä 332 erkanevalta maatilalle johtavalta tieltä.
Sevettijärvi (järvi) Järven rantaviivan pituus on 85 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Rannat ovat paikoin jyrkkärinteisiä ja kivikkoisia. Erityisiä järvelle näkyviä mäkiä ovat Ukonselällä itärannan Ukonpää, joka kohoaa yli 80 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Länsirannalla sijaitsee Jänispää, joka kohoaa 130 metriä korkeammalle. Etelärannalla sijaitsee laaja Semekurtta, joka kohoaa yli 100 metriä korkeammalle. Järven länsipuolella sen kiertää kantatie 92. Järven etelärannalla sijaitsee Sevettijärven kylä ja pohjoisrannalla Kirakkajärven kylä.
Tuusulanjärvi Tuusulanjärvi (aiemmin myös "Pitkäjärvi" ja "Kaukajärvi") on noin kahdeksan kilometriä pitkä kapeahko ja matalahko järvi Keski-Uudellamaalla, Tuusulan ja Järvenpään alueella. Järven pinta-ala on noin 6,0 neliökilometriä ja sen keskisyvyys 3,2 metriä. Järven syvin kohta on 9,8 m ja sijaitsee lähellä Vanhankylänniemeä. Järven eteläpään läheisyydessä sijaitsee Tuusulan suurin taajama Hyrylä, pohjoispäässä Järvenpään keskusta. Tuusulan kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla Hyrylän pohjoispuolella.Tuusulanjärvi valittiin Uudenmaan maakuntajärveksi äänestyksessä vuonna 2011.
Kivijärvi (järvi Utajärvellä) Kivijärvi on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva järvi Kivijärven kylässä Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Järvi sijaitsee noin 40 kilometriä koilliseen kunnan keskustaajamasta. Kivijärven kylä sijaitsee järven länsirannalla.
Vähä Petääjärvi Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650 metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Hepolammi (Lohja) Järven rantaviiva on 670 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven eteläranta on soistunutta. Läheiseltä tilalta johtaa järvelle polku ja järven ylittää säjkölinja. Lähin rakennus sijaitsee Lohjan puolella mäessä noin 50 metrin päässä. Lohjan ja Karkkilan välinen raja ylittää järven ja tajan käännekohta sijaitsee keskellä järveä.
Gods Lake Gods Lake on järvi Manitoban provinssin pohjoisosassa Kanadassa. Sen pinta-ala on 1 151 neliökilometriä, ja se on provinssin seitsemänneksi suurin järvi. Järvi sijaitsee pohjoiseen Island Lake -järveltä, noin 280 kilometriä itään Thompsonista. Järven rannalla sijaitsee Gods Lake Narrowsin kylä. Järvi laskee Gods River -jokea pitkin Hayes-jokeen.
Sulunjärvi Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee maastossa Niinistönmäen ja Sulunvuoren välisessä laaksossa. Sulunvuoren huippu, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, sijaitsee järvestä kauempana. Sen sijaan Niinistönmäen rinteet laskevat lähes järven rantaan asti. Rinteiden ja rannan väliin on rakennettu valtatie 9. Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee vastarannalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Länkipohjan koillispuolella aivan taajama-alueen ulkopuolella. Järven luoteisrantaan on rakennettu kolme kiinteää asuntoa ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie taajamasta.