mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Johan Risingh Risingh syntyi vuonna 1617 Finspångin kunnassa Itä-Götanmaalla Ruotsissa. Lukion jälkeen hän opiskeli Uppsalan yliopistossa ja Leidenin yliopistossa. Vuodesta 1651 vuoteen 1653 hän oli Ruotsin kauppaopistossa sihteerin virassa ja kirjoitti tutkielman kaupankäynnistä ja taloustieteestä. Risingh oli kiinnostunut ennen kaikkea siirtokuntien toiminnasta ja teki matkan Britanniaan oppiakseen sikäläistä siirtomaapolitiikkaa. Vuonna 1653 Risingh sai ritarin arvonimen. Saman vuoden aikana hänet nimitettiin valtionkansleri Axel Oxenstiernan suosittelemana Uuden Ruotsin uudeksi kuvernööriksi Johan Printzin virkaa väliaikaisesti hoitaneen Johan Papegojan paikalle.
Emil Wikström Emil Wikström syntyi Turussa 13. huhtikuuta 1864 perheensä kolmantena poikana. Wikströmin isä Johan Erik Wikström (1834–1868 tai 1869) kuoli muutamaa vuotta myöhemmin ja perhe jäi äidin, Gustava Linnamäen (1832–1919), hoidettavaksi. Emil Wikströmillä oli kolme veljeä: Johan (1859–1893), Karl (1861–1908) ja Aksel (1869–1901).
Jan van Riebeeck Johan Anthoniszoon van Riebeeck syntyi Culemborgissa Alankomaissa lääkärin poikana ja varttui Schiedamissa, jossa nai Maria de la Quellerien 28. maaliskuuta 1649. Heille syntyi kahdeksan poikaa, joista yksi, Abraham van Riebeeck, yleni Hollannin Itä-Intian kenraalikuvernööriksi.
Ivar Lantto Lantto syntyi Torniossa työmies Johan Henrik Lanton ja Stiina Kaisa Herjajärven perheeseen.
Johan de Witt Ranskan Ludvig XIV:n hyökätessä Alankomaihin vuonna 1672 maassa syntyi laajoja levottomuuksia. Johan De Witt sai surmansa yhdessä veljensä Cornelis de Wittin kanssa väkijoukon lynkkauksessa Haagissa. Tämän jälkeen ylimmän vallan käyttäjäksi tasavallassa tuli käskynhaltija, Orania-Nassaun ruhtinas Vilhelm III, josta tuli vuonna 1689 myös Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas.
Henrik Ibsen Henrik Ibsen kastettiin kotonaan 28. maaliskuuta vuonna 1828, ja kaste vahvistettiin Skienin kirkossa Christianskirkenissä 19. kesäkuuta samana vuonna. Hänet ristittiin isoisoisiensä Henrich Ibsenin ja Johan Altenburgin ja kenties myös setänsä Henrik Johan Pausin mukaan. Ibsen oli vanhin viidestä sisaruksesta (vanhempi veli oli kuollut samana vuonna kuin syntyi). Erityisen läheinen Ibsen oli sisarensa Hedvigin kanssa.
Johan Gunder Adler Johan Gunder syntyi tynnyrimestari Adolf Adlerin ja Ingeborg Lundin perheeseen. Hän suoritti yliopiston sisäänpääsykokeen erinomaisin arvosanoin 1802, kuten kahta vuotta myöhemmin loppututkintonsakin. Kööpenhaminan piirityksen aikana 1807 hän palveli kuninkaan henkivartiokaartissa. Opiskeluaikanaan hän tutustui muun muassa norjalaisiin Georg Sverdrupiin ja Christian Magnus Falseniin. Hän oli naimisissa kööpenhaminalaisen Anna Maria Høyerin (s. 1786) kanssa.
Johan Junnelius Junnelius avioitui Brita Isakintytär Tornbergin (1707-1768) kanssa. Perheeseen syntyi 10 lasta. Viimeisen leposijan Junnelius sain Oulunsalossa: Oulunsalon kirkon kirkkosalin seinässä on hautausmaalta 1960-luvulla löydetty, 1800-luvulla kaiverrettu, hautaristin laatta, jonka latinankielinen teksti suomennettuna kuuluu: "Tähän hautauurnaan on kätketty Oulun entisen kirkkoherran, hyvin kunnianarvoisan ja kuuluisan Johan Junneliuksen tomumaja".
Kartanonkosken koulu Koulu aloitti toimintansa vuonna 2005 väliaikaistiloissa. Uusi koulurakennus saatiin käyttöön tammikuussa 2006. Saman vuoden syksyllä koulu muuttui yhtenäiskouluksi. Koulu osallistuu muun muassa KiVa-, Comenius- ja Liikkuva koulu -hankkeisiin.
Johan Santana Santana syntyi Tovarissa Méridan osavaltiossa ja teki Major League -debyyttinsä 3. huhtikuuta 2000.
Tšekki Böömin kruunu siirtyi vuonna 1526 vuosisatojen ajaksi Habsburg-suvulle ja alueesta tuli jälleen kiinteämmin osa Saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Böömin aateliston ja Habsburg-keisarien välinen kamppailu vallasta johti lopulta yhteenottoon 1618, josta käynnistyi koko Keski-Eurooppaa riepotellut kolmikymmenvuotinen sota. Tšekkien oikeuksien kannalta lopputulos oli katastrofi: Valkeavuoren taistelun jälkeen (1620) alakynteen jääneet protestanttiset aateliset menettivät pitkälti valtansa ja vastedes myös ”Böömin kruunun maiden” asioista päätettiin Wienissä. Tšekin kirjakielen käyttö tyrehdytettiin, ja uudelleen kieltä alettiin kehittää vasta 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, jolloin alkanut kansallinen herääminen johti 1800-luvun mittaan nykyaikaisen tšekkiläisen kansakunnan syntyyn. Kansallismielisen liikkeen keskeisiä hahmoja olivat František Palacký ja Johan Amos Comenius. Vuoden 1848 jälkeen Hapsburgien valtakunta jakaantui Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaksi, ja Tšekki ja Slovakia alkoivat erkaantua toisistaan. Slovakia oli osa Unkaria, kun taas Tšekkiä hallittiin Wienistä. Böömi oli Itävalta-Unkarin teollistuneimpia alueita, ja vähitellen tšekkiläinen enemmistö syrjäytti saksankielistä vähemmistöä taloudellisista valta-asemista.
Tšekin historia Böömin kruunu siirtyi vuonna 1526 vuosisatojen ajaksi Habsburg-suvulle ja alueesta tuli jälleen kiinteämmin osa Roomalaista keisarikuntaa. Böömin aateliston ja Habsburg-keisarien välinen kamppailu vallasta johti lopulta yhteenottoon 1618, josta käynnistyi koko Keski-Eurooppaa riepotellut kolmikymmenvuotinen sota. Tšekkien oikeuksien kannalta lopputulos oli katastrofi: Valkeavuoren taistelun jälkeen (1620) alakynteen jääneet protestanttiset aateliset menettivät pitkälti valtansa ja vastedes myös "Böömin kruunun maiden" asioista päätettiin Wienissä. Tšekin kirjakielen käyttö tyrehdytettiin, ja uudelleen kieltä alettiin kehittää vasta 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, jolloin alkanut kansallinen herääminen johti 1800-luvun mittaan nykyaikaisen tšekkiläisen kansakunnan syntyyn. Kansallismielisen liikkeen keskeisiä hahmoja olivat František Palacký ja Johan Amos Comenius. Vuoden 1848 jälkeen Habsburgien valtakunta jakaantui Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaksi, ja Tšekki ja Slovakia alkoivat erkaantua toisistaan. Slovakia oli osa Unkaria, kun taas Tšekkiä hallittiin Wienistä. Böömi oli Itävalta-Unkarin teollistuneimpia alueita, ja vähitellen tšekkiläinen enemmistö syrjäytti saksankielistä vähemmistöä taloudellisista valta-asemista.
Johanne Fritz-Petersen Johanne Fritz-Petersen syntyi räätälin perheeseen. Hän aloitti näyttelijänuransa Thistedissä vuonna 1899 ja siirtyi sitten Aarhusin kautta Kööpenhaminaan, jossa hän työskenteli Casino-teatterissa vuosina 1901–1910. Fritz-Petersenin elokuvaura alkoi Skandinavisk-Russiske Handelshusilla ja Kinografenilla vuonna 1912 ja jatkui Nordisk Filmin mykkäelokuvissa vuosina 1913–1919. 1930-luvulla näyttelijä teki vielä kaksi äänielokuvaa.
Johan Edvard Leppäkoski Johan Edvard Leppäkoski syntyi Kaukolassa, jossa hän kävi koulunsa. Käkisalmessa hän ehti toimia monissa luottamustehtävissä ja toimittajana lehdissä. Lehdissä hän käytti nimimerkkejä ”Joonas” ja ”Veisu-Ville”. Leppäkoski toimi Karjalan kirjapainon toimitusjohtajana vuodesta 1935. Käkisalmesta hän muutti jatkosodan jälkeen Kuopion ja Rauman kautta Jyväskylään. Sodan jälkeen Leppäkoski toimi sanomalehti Keskisuomalaisessa. Hän käänsi Kalevalan esperantoksi vuonna 1964.
Jakob Algot Gadolin Jakob Algot Gadolin syntyi Johan Gadolinin poikana Turussa. Pääsi ylioppilaaksi Turussa 1815.
Johan Grysselius Grysselius avioitui Torniossa 6. elokuuta 1773 neiti Fredrika Pippingin kanssa. Torniossa heille syntyi ainakin neljä lasta.
Johan Jacob Kijk Kijk syntyi Tukholmassa kultaseppä Johan Ulrik Kijkin ja Sofia Barbara Messmanin lapsena. Hän jäi jo nuorena orvoksi, mutta onnistui 12-vuotiaana pääsemään Kaarle XII:n kuolinpesäkonttorin kirjuriksi. Keväällä 1721 Kijk muutti Turkuun, jossa hän ryhtyi puotiapulaiseksi vaatekauppias Hans Scheelen liikkeeseen. Scheelen kuoltua leski jätti kauppaliikkeen Kijkin hoidettavaksi. 6. elokuuta 1730 Kijkille myönnettiin porvarisoikeudet.
Abraham Poppius Abraham Poppius syntyi Juvalla 1793. Vanhemmat olivat luutnantti Johan Poppius ja Katarina Elisabet o.s. Cygnaeus, sotatuomarin tytär.
Ragnhild Peitsalo Ragnhild Peitsalo (o.s. Linnanheimo, vuoteen 1924 saakka Leino) (k. 1931) oli suomalainen näyttelijä. Hän syntyi Aksa Johanna ja Johan Gustaf Leinon (vuodesta 1924 Linnanheimo) seitsenlapsisen perheen esikoiseksi. Peitsalo halusi jo varhain näyttelijäksi. Hän opiskeli lausuntaa Olga Salon ja Mimmi Lähteenojan johdolla, he myös kannustivat häntä eteenpäin näyttelijänuralla. Johan Leino oli jyrkästi aietta vastaan, sillä näyttelijöiden katsottiin edustavan turmelusta ja huonoa elämää.
Johan Albert Söderholm Söderholm syntyi Anna Kristina Falkin aviottomana lapsena. Hänen äitinsä meni 1835 naimisiin Turun puuseppäin vanhimman Anders Johan Söderholmin kanssa. Söderholm kävi Turun triviaalikoulua ja lukiota päästen ylioppilaaksi 1847. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1850 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1853. Söderholm toimi vuodesta 1852 Helsingin yliopiston roomalaisen kirjallisuuden dosenttina ja vuodesta 1863 samalla Helsingfors Lyceumin kreikan kielen opettajana.
Oskar Mandelin Oskar Mandelin syntyi 3. joulukuuta 1898 Helsingissä virkamiesperheeseen. Hänen isänsä oli ylikonstaapeli Johan Oskar Mandelin ja äitinsä Erika Matilda Dahlström. Hän suoritti seitsemän luokkaa lyseota ennen vapaussodan alkamista. Oskar avioitui 1922 Martta Matilda Laapaksen kanssa. Avioliitossa syntyi kaksi lasta Mauri (s. 1923) ja Rea (s. 1925).
Bratislava Bratislavan eläintarha sijaitsee Mlynská dolinassa Slovakian television pääkonttorin lähellä. Vuonna 1960 perustetussa eläintarhassa on 152 eläinlajia, joihin kuuluu harvinainen valkoinen leijona. Tonavan rannalla on Comenius-yliopistoon kuuluvat kaupungin kasvitieteelliset puutarhat. Niissä on näytteillä yli 120 kotimaista, ulkomaista ja eksoottista kasvilajia.
Sofia Streng Streng syntyi Helsingissä, missä hänen isänsä Johan Herman Matinpoika Streng työskenteli raatimiehenä, neljännesmiehenä Tie- ja vesirakennushallituksessa ja myöhemmin kruunun rakennusmestarina. Sofia Strengin äiti Kristina Elisabet Torkel (Lolax, Ahlskog) (s. 1817) oli mennyt naimisiin Johan Strengin kanssa 7. maaliskuuta 1848 Helsingissä. Perheeseen oli syntynyt myös toinen tytär Johanna Elisabeth 17. syyskuuta 1849, mutta tämä oli kuollut isorokkoon jo 8. helmikuuta 1851 ennen Sofian syntymää.
Pauli Kaijanen Kaijanen syntyi Oulussa virkamieskotiin. Isä oli Oulun postissa palveluksessa ollut Johan Vilhelm Kaijanen ja äiti Elisabet (Liisa), omaa sukuaan Perttunen.
Urho Somersalmi Urho Somersalmen vanhemmat olivat puuseppä Johan Adolf Somersalmi ja Amanda Fransiska Kourlaa. Perheeseen kuului myös Urhon vanhempi veli, Yrjö Somersalmi. Vuonna 1902 perheeseen syntyi iltatähti, Aune Somersalmi. Kaikki kolme lasta tekivät uran esiintyvinä taiteilijoina. Urho Somersalmelle ja hänen puolisolleen Aili Somersalmelle syntyi tytär Armi vuonna 1913.
Salomon von Rajalin Von Rajalin syntyi Karlskronassa Ruotsissa. Hänen vanhempansa olivat Blekingen läänin maaherra Johan von Rajalin ja tämän vaimo Barbara Eleonora von Gertten.
Ivar Thomé Thomé kuului poikkeuksellisen lahjakkaaseen veljessarjaan, jossa Verner Thomé oli taidemaalari, William Thomé Thomén metsäkonttorin, myöhemmin Thomesto, perustaja, ja Valter Thomé jo näyttöä antanut arkkitehti. Veljesten isä oli aluemetsänhoitaja Johan Henrik Thomé, joka oli valmistunut Evon metsäopiston ensimmäiseltä kurssilta. Isän virkatyön vuoksi perhe asui isän virkatalossa Mustakorven torpassa Alajärvellä, jossa pojat varttuivat. Sukutarinan mukaan isänpuoleisen suvun esi-isä oli päätynyt Skotlannista merimiehenä Ruotsiin, ja hänen jälkeläisistään monet hakeutuivat virkamiehiksi, yksi Suomeen. Veljessarjan isä Johan Henrik syntyi 1839 ja valmistui metsänhoitajaksi. Hän avioitui 1871 serkkunsa Agnes Wallinin kanssa 1864. Perheeseen syntyi neljä poikaa ja neljä tyttöä. Perheen lapset saivat alkuun opetusta kotona, jossa heitä opetti pääasiassa äidin naimaton sisar Helena Wallin ja hänen ohellaan isä.
Felix Rodriguez (muusikko) Felix Rodriguez on ruotsalaisen The Sounds -yhtyeen kitaristi. The Sounds syntyi, kun Rodriguez ja hänen lapsuudenystävänsä Johan Bengtsson päättivät perustaa yhtyeen lukiokavereidensa kanssa.
Pellonpuiston peruskoulu Comenius on EU:n rahoittama hanke, joka on suunnattu nuorille poistamaan ennakkoluuloja. Se opettaa nuorille myös kansainvälisyyttä. Hanke käynnistyi Pellonpuiston koulussa syksyllä 2010 ja ryhmässä työskenteli 20 oppilasta. Pellonpuiston koulun yhteistyömaat ovat Niegowa (Puola), Budapest (Unkari), Ceuta (Espanja), Trnava (Slovakia) ja Aydin (Turkki).
Todd Rundgren Rundgren syntyi Philadelphian esikaupungissa Upper Darbyssa itävaltalais-ruotsalaisen isän pojaksi. Todd Rundgrenin isoisä oli Norrtäljessä syntynyt Johan Sigfrid Rundgren (1882–1951).
Hilda Österholm Österholmin puoliso vuodesta 1879 oli pankinjohtaja Carl Johan Österholm (1848-1933). Perheeseen syntyi kaksi tytärtä, Elsa (1880-1908) ja Greta (1890-1934).
Johan Verstappen Kauden 2007-2008 finaalisarjan aikana Verstappenin perheeseen syntyi perheen esikoisvauva. Hänen vaimonsa synnytti lapsen Hollannissa. Verstappen on myös itse pelannut urallaan korkealla tasolla.
Astrid (Norjan prinsessa) Prinsessa Astrid meni 12. tammikuuta 1961 naimisiin puolisonsa Johan Fernerin kanssa. Parille syntyi viisi lasta. Ferner kuoli 24. tammikuuta 2015.
Otto Elfving Elfving syntyi vaunumestari Johan Elfvingin ja Elisabeth Elfvingin lapsena Turussa vuonna 1874. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sen jälkeen levyseppänä eri puolilla Suomea ja Ruotsissa.
Israel Acrelius Israel Acrelius (4. joulukuuta 1714 – 25. huhtikuuta 1800) oli ruotsalainen luterilainen lähetyspappi. Hän syntyi Österåkerissa Ruotsissa vuonna 1714 Johan ja Sara Acreliuksen pojaksi.
Per Niklas Mathesius Mathesius syntyi Pyhäjoen kirkkoherra Nils Mathesiuksen ja Anna Portinan perheeseen, Mathesiuksen pappissukuun. Hänen veljiään olivat poliitikko Johan Mathesius sekä pappi ja kirjailija Georg Mathesius.
Skitsofrenia Skitsofrenia-diagnoosi edellyttää tiettyjen kriteerien täyttymistä, jotka on selvitetty ICD-10-tautiluokituksessa. Olennaista on, että oireet ovat ympäristöstä riippumattomia ja pitkäkestoisia. Skitsofrenia voidaan diagnosoida ihmisille hyvinkin erilaisin oirein. Skitsofrenia voidaankin hahmottaa pikemmin oireyhtymänä kuin yhtenäisenä sairautena.
Erilaistumaton skitsofrenia Erilaistumattoman tai erityispiirteettömän tai aiemmin "skitsofrenia simplex" diagnoosi tehdään tilanteissa, joissa potilaalla on skitsofreniadiagnoosin kriteerit täyttävät oireet (lähinnä negatiiviset oireet) ilman että hänellä on diagnoosia ajatellen riittävästi esimerkiksi vainoharhaisuutta (paranoidinen skitsofrenia) tai äänten kuulemista muun tyyppisen skitsofrenian diagnoosia ajatellen.
Skitsofrenia Skitsofrenia luokitellaan seuraaviin päätyyppeihin F20.0–F20.3:
Erilaistumaton skitsofrenia Erilaistumaton skitsofrenia on monimuotoisen psykoosisairauden eräs muoto.
Katatoninen skitsofrenia Katatoninen skitsofrenia on skitsofrenian muoto, jossa potilas on ajoittain katatonisessa tilassa.
Skitsofrenia Skitsofrenia alkaa usein nuorena, miehillä 3–4 vuotta ennen naisia. Miehillä skitsofrenian alkamishuippu on 15–24-vuotiaana ja naisilla 25–34-vuotiaana. Sairaus voi kuitenkin puhjeta jo ennen 10 ikävuotta tai 50 ikävuoden jälkeen. Skitsofrenia on kuitenkin äärimmäisen harvinainen hyvin nuorella iällä ja oireet voidaan helposti sekoittaa autismiin tai Aspergerin oireyhtymään.
Skitsofrenia Skitsofrenia yleistyi merkittävästi vuosina 1924–1929 samanaikaisesti Saksassa, Englannissa, Yhdysvalloissa ja muissa maissa.
Skitsofrenia Skitsofrenia on yhä tabu. Suomessa ei ole esimerkiksi ainuttakaan elossaolevaa julkisuuden henkilöä, joka olisi tullut ulos kaapista skitsofrenian kanssa.
Skitsofrenia Skitsofrenia liitetään joskus väkivaltaisuuteen. Tosiasiassa skitsofreenikot ovat ennemminkin sulkeutuneita ja arkoja. Skitsofreniaa ja muita psykoosisairauksia sairastavat naiset ovat tosin kahdeksan kertaa muita naisia todennäköisemmin väkivallantekijöitä, ja skitsofreniaa tai psykoosia sairastavat miehet vastaavasti viisi kertaa muita miehiä todennäköisemmin. Skitsofrenia ja muut psykoottiset sairaudet eivät kuitenkaan aiheuta väkivaltaisuutta, vaan ero selittyy täysin skitsofreenikkojen suuremmalla todennäköisyydellä käyttää päihteitä, jotka taas ovat yhteydessä väkivaltaisuuteen.
Skitsofrenia Skitsofrenia diagnosoidaan ihmisille hyvinkin erilaisin oirein. Keskeisiä oireita ovat todellisuudentajun heikkeneminen eli psykoottisuus, joka johtuu aistiharhoista, harhaluuloista, ajattelutoimintojen häiriintyneisyydestä ja tunteiden latistumisesta. Psykiatri Yrjö Alasen määritelmän mukaan skitsofrenia on ""tavallisesti nuoruudessa tai nuorella aikuisiällä alkava mielisairaus, jolle on tunnusomaista persoonallisuuden toimintojen eheän kokonaisuuden osittainen hajautuminen, kehityksellinen taantuminen, ja taipumus vetäytyä pois suhteista toisiin ihmisiin, subjektiiviseen sisäiseen miellemaailmaan, jota aistinharhat tai harhaluulot enemmän tai vähemmän sävyttävät.""
Skitsofrenia D-vitamiinin puutos saattaa altistaa skitsofrenialle. Skitsofrenia on kaksi kertaa yleisempää D-vitamiinin puutteesta kärsivillä, kuin niillä, jotka saavat sitä tarpeeksi. 65% skitsofreenikoista kärsii D-vitamiinin puutteesta. Skitsofrenia on pitkään tiedetty yleisemmäksi talvella ja keväällä syntyneillä ihmisillä, sekä kylmissä ja vähäaurinkoisissa maissa verrattuna etelään. Toisaalta on myös mahdollista, että sairastuminen vähentää ulkoilua ja siten D-vitamiinin saantia. Myös psykoosilääkkeet saattavat häiritä D-vitamiinin muodostumista iholla.
Hebefreeninen skitsofrenia Hebefreeninen skitsofrenia on yksi skitsofrenian muodoista. Se on ennusteeltaan niistä huonoin ja puhkeaa tavallisesti noin 15–25-vuotiaana. Keskimäärin siihen sairastuvat potilaat ovat noin 20-vuotiaita.
Katatoninen skitsofrenia Katatoninen skitsofrenia on nykyään harvinainen teollistuneissa maissa, vaikka se on säilynyt yleisenä muualla. On mahdollista, että uudet hoitomuodot (neuroleptit, yhteisöhoito ym.) ovat vaikuttaneet asiaan.
Skitsofrenia Pysyvinä pidetyt sairaudet kuten skitsofrenia ovat Valviran mukaan usein adoption este. Suomessa adoptiolautakunta kuitenkin arvioi hakijan soveltuvuuden ensin tapauskohtaisesti arvioiden lapsen etua. Hakijoilta edellytetään psyykkistä vakautta. Jos adoptiohakijan sairaus on krooninen, rajoittaa hänen mahdollisuuksiaan hoitaa lasta tai sen ennuste on huono, tulee hänen toimittaa lautakunnalle erikoislääkärin lausunto terveydentilastaan. Jos hakijan sairaudenkuva siis olisi hyvin lievä tai hän olisi parantunut skitsofreniasta jo vuosikymmeniä aiemmin, korostuu erikoislääkärin arvion tarpeellisuuden kannalta se, että skitsofrenia on kuitenkin tapana nähdä pysyvänä sairautena.
Paranoidinen skitsofrenia Paranoidinen skitsofrenia on yksi skitsofrenian muodoista. Nykyisin se on urbaanin kulttuurin yleisin skitsofreniatyyppi; ajalta ennen rajua kaupungistumiskulttuuria (1700–1800-lukua) on kuvailtu enimmäkseen katatonista skitsofreniaa.
Skitsofrenia Skitsofrenia on yksi psykoosisairauksista. Se on psykoosisairauksista yleisin. Väestötasolla skitsofrenian esiintyvyys on maailmassa noin 0,4 %, mutta Suomessa ja useissa muissa länsimaissa noin 1 %. Suomessa on siten noin 50 000 skitsofreniaa sairastavaa henkilöä eli "skitsofreenikkoa".
Skitsofrenia Lääketieteellisesti skitsofrenian syitä, mekanismia ja sairaudenkulkua ymmärretään pitkästä tutkimuksesta huolimatta huonosti. On joskus esitetty, että skitsofrenia pitäisi jakaa useisiin eri sairauksiin erilaisten ilmentymien perusteella, koska ne eroavat niin paljon toisistaan.
Skitsofrenia Skitsofreenikoiden saatetaan kuvitella olevan jatkuvasti joko psykoosissa tai vaarassa luisua siihen, mikä ei useimpien skitsofreenikoiden kohdalla pidä paikkaansa. Ihminen voi toipua skitsofreniasta hyvään kuntoon, ja silti hän on yhä skitsofreenikko. Skitsofrenia ei ole synonyymi epärationaalisuudelle.
Skitsofrenia Yhdysvalloissa on käytetty skitsofrenia-käsitettä vasta vuodesta 1952, jolloin julkaistiin ensimmäinen versio valtakunnallisesta mielenterveyden häiriöiden diagnoosioppaasta "Diagnostic and Statistical Manual: Mental Disorders", jota kutsutaan myös nimellä DSM-I.
Skitsofrenia Skitsofrenia on pienellä osalla potilaista hoitoresistentti eli kokeillut hoidot eivät ole toimineet. Hoitoresistentin skitsofrenian hoito on haastavaa. Hoitoresistentin skitsofrenian hoitoon käytetään vanhaa ja voimakasta klotsapiinia, jolla on kuitenkin vielä enemmän haittavaikutuksia kuin uudemmilla antipsykooteilla.
Paranoidinen skitsofrenia Paranoidinen skitsofrenia tulisi todeta ja hoitaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Paranoidisen skitsofrenian ennuste on huomattavasti parempi kuin nuoruusiällä puhkeavan hebefreenisen skitsofrenian. Tavallisesti sopiva antipsykoottinen lääkehoito auttaa potilasta merkittävissä määrin.
Skitsofrenia Vuoden 2015 mielenterveysbarometrin mukaan 32% suomalaisista ei haluaisi skitsofreenikkoa naapurikseen. Skitsofrenia voi vaikuttaa ihmisten mielissä todellisuutta pelottavammalta tietämättömyyden ja väärien uskomusten takia. S"kitsofreenistä" käytetään yhä esimerkiksi lehdistössä hyväksyttynä haukkumasanana kun tarkoitetaan ristiriitaisia ihmisiä tai epärealistista politiikkaa.
Skitsofrenia Skitsofreniaan sairastuminen ei tarkoita, että henkilö olisi loppuikänsä psykoottisessa tilassa kuten sairauden puhkeamishetkellä, sillä skitsofrenialla on useita sairaudenkulkuja. Joillain on vain yksi psykoosijakso, joka on johtanut sairauden diagnoosiin, joillain on oireettomien ja psykoottisten jaksojen vuorottelua ja osalla jatkuvaa psykoottisuutta. Skitsofrenia on merkittävä työkyvyttömyyden aiheuttaja.
Skitsofrenia Uutisointi, jossa varoitellaan päihteidenkäytön johtavan skitsofreniaan, on monesti tarkoitushakuisen yksinkertaistavaa, vaikka yhteys eri päihteiden ja skitsofrenian välillä voi olla monensuuntainen ja johtua useasta tekijästä. Skitsofrenian leiman on tarkoitus rajoittaa päihteidenkäyttöä, mutta skitsofrenialla pelotteleva uutisointi osaltaan vahvistaa skitsofrenian leimaavuutta vieraannuttaen sairautta arkielämästä, vaikka skitsofrenia on sairaus muiden joukossa.
Skitsofrenia Skitsofrenia eriteltiin omaksi sairaudekseen vuonna 1898, kun saksalainen psykiatri Emil Kraepelin luokitteli mielisairaudet kahteen ryhmään; varhaisdementiaan (skitsofrenia), ja maanis-depressiiviseen psykoosiin (kaksisuuntainen mielialahäiriö). Varhaisdementialla ("dementia praecox") Kraepelin viittasi ennenaikaiseen dementiaan, jollaiseksi Kraepelin hahmotti havaitsemansa sairauden. Vaikka sairautta kutsuttiin varhaisdementiaksi, Kraepelin havaitsi myös monien potilaiden parantuvan sairaudestaan. Tätä hän piti merkkinä siitä, että he ovat saaneet väärän diagnoosin. Kraepelinin mukaan dementia praecox ilmeni toisaalta 36 eri psyykkisen oireen ja 19 eri fyysisen oireen yhdistelminä, ja tämän diagnoosin potilailla ei välttämättä ollut yhtään samaa oiretta. Myöskään näiden potilaiden aivojen post mortem -tutkimuksissa ei löydetty mitään poikkeavaa, minkä vuoksi Kraepelin joutui lopulta myöntämään, että kyseisen sairauden syyt ovat jääneet arvoitukseksi.
Skitsofrenia Skitsofreniaa kutsuttiin varhaisdementiaksi, kunnes sveitsiläinen lääkäri Eugen Bleuler esitti vuonna 1908, että sairaudesta alettaisiin käyttää nimitystä skitsofrenia. Bleuler perusteli ehdotustaan sillä, ettei kyseiseen sairauteen liittynyt dementiaa. Eugen Bleulerin mukaan skitsofrenian kulkua ei pystynyt ennustamaan siihen liittyvien oireiden vakavuuden perusteella. Skitsofrenian ennuste olikin hänen mukaansa yksilöllinen, eikä siihen näin ollen liittynyt Kraepelinin kuvaamaa asteittaista taantumista. Skitsofrenia-termin etymologia on kreikan kielessä: skhizein, σχίζειν 'jakaa' + phrēn, phren- φρήν, φρεν- 'mieli'. Termi suomennettiin jakomielitaudiksi, mutta suomenkielisestä nimestä luovuttiin sen harhaanjohtavuuden vuoksi. Nimen tarkoitus oli kertoa, kuinka mieli oli jakaantunut todellisuuden ja mielikuvitusmaailman välille, mutta ihmiset käsittivät virheellisesti sillä tarkoitettavan persoonan jakaantumista. Persoonan tai sen osien eriytyminen toisistaan kuuluu dissosiatiiviseen identiteettihäiriöön eikä skitsofreniaan.
Skitsofrenia Vuonna 2004 on löydetty että sikiöaikainen lyijyaltistus ja skitsofrenia myöhemmin elämässä saattavat liittyä toisiinsa. Vuonna 2009 teoriaa on kehitetty pidemmälle. Vuonna 2013 on julkaistu tutkimus jonka mukaan sikiöaikainen lyijyaltistus altistaa skitsofrenialle myöhemmin elämässä. Lyijyaltistus ei ole itsessään riittävä, vaan lyijyn on estettävä N-metyyli-D-aspartaattireseptori (NMDAR), joka vaikuttaa aivojen kehitykseen, oppimiseen ja muistiin.
Hiipivä skitsofrenia Hiipivä skitsofrenia () oli sairausluokitus, jonka avulla Neuvostoliitto ja eräät sosialistiset maat sulkivat toisinajattelijoita ja muita yhteiskuntaan kriittisesti suhtautuvia mielisairaalahoitoon. Lännessä tämä nähtiin totalitaariseen yhteiskuntaan liittyvänä karkeana ihmisoikeuksien polkemisena ja lääketieteen hyväksikäyttönä sorron välineenä. Neuvostoliiton psykiatriyhdistys erotettiin Maailman psykiatriliitosta vuonna 1983, kylmän sodan viimeisen huippukauden aikana. Jäsenyys palautui vuoden 1989 lopulla.
Hiipivä skitsofrenia Hiipivä skitsofrenia oli Neuvostoliittolaisen psykiatri Andrei Snežnevskin kehittämän kolmiportaisen skitsofrenialuokituksen yksi muoto. Sen hoitomuotoina käytettiin muun muassa sähköshokkihoitoa sekä vuorottelevia kuumia ja kylmiä kylpyjä sekä insuliinipistoksia, jotka olivat kautta maailman käytettyjä terapiakeinoja mutta olivat myös kidutusluonteisia. Länsimaissa luokitusta ei hyväksytty, eikä hiipivän skitsofrenian kaltaista sairautta tunnettu lainkaan. Niinpä Neuvostoliiton sisäministeriön alaisten mielisairaaloiden toimintaa pidettiin yksinomaan kidutuksena.
Skitsofrenia Skitsofrenialla diagnoosina on myös poliittinen ulottuvuutensa. Esimerkiksi psykiatri Thomas Szasz on kutsunut skitsofreniaa psykiatrian "pyhäksi symboliksi", jonka avulla se perustelee psykiatrian statusta lääketieteen haarana ja hoidon kohteiden perusoikeuksia rajoittavien ja vahingoittavien pakkohoitotoimenpiteiden oikeutusta. Hänen mukaansa skitsofrenia terminä on niin tyhjä ja epämääräinen, että sillä voidaan viitata ihmisessä lähes mihin tahansa häiritsevään ja epämiellyttävään käyttäytymis- ja reagointitapaan. Skitsofreniadiagnoosia on käytetty myös esimerkiksi Neuvostoliitossa poliittisten vastustajien nujertamiseen.
Skitsofrenia Leima vaikuttaa esimerkiksi skitsofreniaa sairastaviin poliitikkoihin ja työnhakijoihin. Japanilaisen vuonna 2012 julkaistun kirjan mukaan 58-74% japanilaisista ei äänestäisi poliitikkoa, jolla he tietävät olevan skitsofrenia. 54-58% ei tosin äänestäisi masentunuttakaan. 48-61% japanilaisista ei palkkaisi ihmistä töihin, jos tietäisi tämän skitsofreenikoksi. Henkilökohtaisen mielipiteensä lisäksi vastaajat arvelivat muiden olevan kanssaan samaa mieltä. 75% kuvitteli, että ihmiset, joilla on aistiharhoja tai harhaluuloja asuvat pääosin sairaalassa, mikä ei pidä paikkaansa.
Skitsofrenia Suomessa käytetään terveydentilan arvioinnin apuna myös tanskalaista adoptio-ohjeistusta. Ohjeen mukaan skitsofrenia ja sen kaltaiset tilat luetaan pysyväksi sairaudeksi, jonka nojalla adoptio pitäisi automaattisesti kieltää, jos sairaus on jommallakummalla hakijoista. Harkintaa suositellaan vain aiemmin sairastettujen "tilapäisinä pidettyjen" psyykkisten sairauksien kohdalla. Sosiaali- ja terveysalan eettinen neuvottelukunta Etene suosittelee ohjeeseen kantaa ottaen, että kelpoisuusarvio perustuu tapauskohtaiseen toimintakyvyn arvioon vanhemmuuden suhteen, eikä yksittäisiin lääketieteellisiin diagnooseihin.
Skitsofrenia Joidenkin tutkimusten mukaan potilaan sosioekonominen tausta on yhteydessä siihen, diagnosoidaanko hänellä skitsofrenia vai jokin muu psykoottinen häiriö samalla oirekuvalla. Sosioekonomisen taustan vaikutus diagnoosiin on tiedostamaton, sillä psykiatrit eivät tutkitusti tiedosta tekevänsä diagnooseja perustuen osaltaan muihin tekijöihin kuin henkilön oireisiin. Myös etnisellä taustalla on arveltu olevan yhteys siihen, kuinka herkästi potilaalle annetaan skitsofreniadiagnoosi. On arveltu, että tämän vuoksi joillakin skitsofreniaa sairastavilla etnisillä vähemmistöillä on huomattavan paljon parempi ennuste kuin skitsofreniapotilailla keskimäärin.
Gilles Deleuze Deleuzen teokset jakaantuvat kahteen ryhmään: ensimmäiseen kuuluvat uuden ajan filosofeja (Spinoza, Leibniz, Hume, Kant, Nietzsche, Bergson, Foucault), taiteilijoita (Francis Bacon) ja kirjailijoita (Marcel Proust, Franz Kafka) uudelleen lukevat analyysit, toiseen taas käsitteiden (esimerkiksi ero, merkitys/mieli, tapahtuma, skitsofrenia, elokuva, filosofia) ympärille sommitellut eklektis-filosofiset suurteokset, joista kuuluisa "Kapitalismi ja skitsofrenia" -sarja (1972–1980) on kirjoitettu Félix Guattarin kanssa. Tietyt teemat kuitenkin toistuvat ja muuntautuvat läpi Deleuzen tuotannon.
Skitsofrenia Tyypiltään ne voidaan jakaa
Ted Gärdestad Gärdestad työskenteli sairastumisen aikoihin Billy Buttsin studiolla. Vuonna 1988 tuolloin 32-vuotias Gärdestad rikkoi tavaroita veljensä Kennethin asunnolla, minkä jälkeen hän viskoi kadulla tiiliä ihmisiä päin. Hänet pidätettiin, ja diagnosoitiin sittemmin skitsofrenia. Tapauksen jälkeen läheiset olivat huolissaan Gärdestadin ollessa kaupungilla. Skitsofrenia salattiin muilta, koska sitä hävettiin ja siitä vaiettiin jopa perheen sisällä, kutsuen sairautta korkeintaan psykoosiksi tai psyykkisiksi ongelmiksi. Veli on myöhemmin katunut turhaa häpeää. Hän uskoo ensimmäisten oireiden ilmaantuneen 1985, jolloin hän havaitsi Tedin muuttuneen neuroottisen bakteerikammoiseksi.
Skitsofrenia Huonoon ennusteeseen liitetään usein
Skitsofrenia Hyvään ennusteeseen liitetään usein
Skitsofrenia Skitsofrenian tavanomaisia piirteitä kootusti:
Skitsofrenia ja niiden diagnoosi edellyttää seuraavat yleiset kriteerit:
Paranoidinen skitsofrenia Amfetamiinipsykoosi muistuttaa paranoidista skitsofreniaa.
Skitsofrenia Skitsofrenian luokka ICD-10-tautiluokituksessa on F20.
Skitsofrenia Skitsofrenian oireet ovat monimuotoisia ja yksilöllisiä, ei ole vain yhdenlaista skitsofreniaa.
Kaksisuuntainen mielialahäiriö Kaksisuuntainen mielialahäiriö on biologisesti lähempänä skitsofrenia kuin masennusta.
Skitsofrenia Skitsofreniaa sairastava henkilö eli "skitsofreenikko" voi kärsiä harhaluuloista (usein eriskummallisia tai vainoavia) ja aistiharhoista (erityisesti kuuloharhoista). Skitsofrenia aiheuttaa toimintakyvyn alenemista aikaisemmalta toimintakyvyn tasolta, vaikeuksia menestyä työnteossa ja sosiaalisissa suhteissa, ja sairaudelle on tyypillistä sosiaalisista suhteista vetäytyminen ja haluttomuus pitää yhteyttä muihin ihmisiin. Skitsofreenikko voi puhua vähän ja olla juurikaan ilmaisematta tunteitaan. Sosiaalisissa tilanteissa vastavuoroiset tunteet voivat puuttua. Skitsofreenikot ovat usein passiivisia ja istuvat pitkiä aikoja hiljaa itsekseen omiin ajatuksiinsa vaipuneina. Sairauteen voi sisältyä sekavaa puhetta tai toiminnanohjauksen häiriöitä, joilla tarkoitetaan suunnitelmallisuuden ja alitajuisten rutiinien vaikeutumista.
Avoimuus (psykologia) Avoimet ihmiset ovat kiinnostuneempia laajemmin eri aktiviteeteista, kun taas ekstrovertit ovat kiinnostuneita aktiviteeteista useammin. Avoimet ihmiset kokeilevat muiden asioiden ohella useammin kannabista, mutta varsinainen päihderiippuvuus liittyy enemmän epämiellyttäviä tunteita aiheuttavaan neuroottisuteen ja hallintamekanismeja heikentävään alhaiseen tunnollisuuteen. Psykiatrisista sairauksista avoimuus liittyykin enemmän skitsotyyppiseen persoonallisuushäiriöön ja skitsofreniaan. Sen sijaan kun avoimuus korreloi selkeästi positiivisesti ÄO:n kanssa, korreloi skitsofrenia negatiivisesti ÄO:n kanssa. Skitsofrenia liittyykin osin liian alhaiseen älykkyyteen suhteessa latentin inhibition osa-alueeseen avoimuudessa, kun taas korkea ÄO ja korkea avoimuus (alhainen latentti inhibitio) liittyy tieteellisiin ja taiteellisiin saavutuksiin.
Henkinen lamaantuminen Skitsofrenia sekä psykoosit voivat nekin olla henkisen lamautumisen aiheuttajina.
Skitsofrenia Yksi suurimmista vaikeuksista skitsofrenian hoidossa on komorbidi päihdehäiriö. Tällä tarkoitetaan kaksoisdiagnoosia.
Skitsofrenia Skitsofreniaa sairastaville on vuonna 2010 perustettu Mielenterveyden keskusliiton alainen Suomen skitsofreniayhdistys ry.
Skitsofrenia Oireet voidaan jakaa sairauden kulun mukaan ennakko-oireisiin, psykoosin akuuttivaiheen oireisiin ja jälkioireisiin.
Skitsofrenia Skitsofrenian arvioituun sairaudenkulkuun ja sen aiheuttamaan toimintakyvyn laskuun katsotaan yleisesti vaikuttavan mm. seuraavia tekijöitä.
Skitsofrenia Magneettikuvauksissa on havaittu, että skitsofreniaan sairastuneilla 1-tyypin herpesvirus aiheuttaa aivojen pihtipoimussa harmaan aineen surkastumista.
Skitsofrenia Aistihavainnot ovat yleensä muuttuneet myös muilla tavoin: värit tai äänet saattavat tuntua esimerkiksi epätavallisen voimakkailta.
Skitsofrenia Skitsofreniaa sairastavilla on 50 % suurempi todennäköisyys sairastua autoimmuunisairauksiin. Tutkijat epäilevät infektioiden olevan havaitun yhteyden taustalla.
Skitsofrenia Lapsena kiusatuiksi joutuneilla on keskimäärin kaksinkertainen (2 %:n) todennäköisyys sairastua skitsofreniaan. Vaikutusta on kiusaamisen vakavuudella ja kestolla.
Skitsofrenia Skitsofreniaan sairastuneelta voi puuttua sairaudentunto kokonaan, jolloin vastuu potilaan hoitoon saamisesta jää usein omaiselle.
Alan Sillitoe Sillitoen tuotannossa olivat alkuun aineksina anarkismi, sosialismi, luokkavastakohtaisuudet ja seksi, mutta myöhemmin korostuivat skitsofrenia ja yleensä hulluus.
Ivan Blatný Blatný kärsi elämänsä varrella mielenterveysongelmista, ja hänellä todettiin paranoidinen skitsofrenia. Hän asui Britanniassa ollessaan eri laitoksissa.
Skitsofrenia Neuvostoliitossa hyödynnettiin ja samalla ylläpidettiin skitsofrenian leimaavuutta, kun valtio vangitsi toisinajattelijoita mielisairaalaan. Vangittujen väitettiin kärsivän hiipivästä skitsofreniasta.
Skitsofrenia "Positiivinen" oire tarkoittaa oiretta, joka on terveeseen mieleen nähden ylimääräinen, ja "negatiivinen" oire taas ilmenee puutteena suhteessa terveyteen.
Hebefreeninen skitsofrenia Hebefreenisen skitsofrenian esiintyvyys vaihtelee maittain. Se on teollistuneissa maissa yleisempi kuin kehitysmaissa, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa esiintyvyys on verrattain vähäinen.
Hiipivä skitsofrenia Snežnevski ei hyväksynyt ihmissuhteiden osuutta mielenterveyden horjumisessa eikä myöskään psykoanalyysiä. Psykoanalyysiin on diktatuureissa aina suhtauduttu torjuvasti.
Skitsofrenia Vuonna 2005 laaditun katsauksen mukaan jopa kaksi kolmasosaa skitsofrenian esiintymisestä saattaa johtua stressi- ja psykoosiherkkyyttä synnyttävistä lapsuuden traumaattisista kaltoinkohtelukokemuksista. 80 prosentilla skitsofreenikoista onkin todettu traumataustaa. Skitsofreniapotilaiden traumat ovat liittyneet lapsena koettuun kaltoinkohteluun kuten väkivaltaan, hyväksikäyttöön tai laiminlyöntien kohteeksi joutumiseen, onnettomuuksiin tai rikoksen uhriksi joutumiseen. Trauman kokeneet lapset sairastuvat skitsofreniaan keskimäärin kolme kertaa muita todennäköisemmin (3 %:n todennäköisyys). Myös trauman vaikeusaste lisää todennäköisyyttä. Lapsena vakavista ja useista eri traumoista kärsineillä todennäköisyys sairastua psykoosisairauksiin, joista skitsofrenia on yleisin, on 50-kertainen. Traumaattiset kokemukset vaikuttavat psykoottisten oireiden sisältöön. Psykoosioireet, kuten aistiharhat ovat tällöin usein traumakokemusten ja trauman aikaisten aistimusten takaumia, eivätkä mielen merkityksettömiä tuotteita.
Skitsofrenian historia Skitsofrenia eriteltiin omaksi sairaudekseen vuonna 1898, kun saksalainen psykiatri Emil Kraepelin luokitteli mielisairaudet kahteen ryhmään; varhaisdementiaan (skitsofrenia), ja maanis-depressiiviseen psykoosiin (kaksisuuntainen mielialahäiriö). Varhaisdementialla (dementia praecox) Kraepelin viittasi ennenaikaiseen dementiaan, jollaiseksi Kraepelin hahmotti havaitsemansa sairauden. Vaikka sairautta kutsuttiin varhaisdementiaksi, Kraepelin havaitsi myös monien potilaiden parantuvan sairaudestaan. Tätä hän piti merkkinä siitä, että he ovat saaneet väärän diagnoosin. Kraepelinin mukaan dementia praecox ilmeni toisaalta 36 eri psyykkisen oireen ja 19 eri fyysisen oireen yhdistelminä, ja tämän diagnoosin potilailla ei välttämättä ollut yhtään samaa oiretta. Myöskään näiden potilaiden aivojen post mortem -tutkimuksissa ei löydetty mitään poikkeavaa, minkä vuoksi Kraepelin joutui lopulta myöntämään, että kyseisen sairauden syyt ovat jääneet arvoitukseksi.
Skitsofrenian historia Skitsofreniaa kutsuttiin varhaisdementiaksi, kunnes sveitsiläinen lääkäri Eugen Bleuler esitti vuonna 1908, että sairaudesta alettaisiin käyttää nimitystä skitsofrenia. Bleuler perusteli ehdotustaan sillä, ettei kyseiseen sairauteen liittynyt dementiaa. Eugen Bleulerin mukaan skitsofrenian kulkua ei pystynyt ennustamaan siihen liittyvien oireiden vakavuuden perusteella. Skitsofrenian ennuste olikin hänen mukaansa yksilöllinen, eikä siihen näin ollen liittynyt Kraepelinin kuvaamaa asteittaista taantumista. Skitsofrenia-termin etymologia on kreikan kielessä: skhizein, σχίζειν 'jakaa' + phrēn, phren- φρήν, φρεν- 'mieli'. Termi suomennettiin jakomielitaudiksi, mutta suomenkielisestä nimestä luovuttiin sen harhaanjohtavuuden vuoksi. Nimen tarkoitus oli kertoa, kuinka mieli oli jakaantunut todellisuuden ja mielikuvitusmaailman välille, mutta ihmiset käsittivät virheellisesti sillä tarkoitettavan persoonan jakaantumista. Persoonan tai sen osien eriytyminen toisistaan kuuluu dissosiatiiviseen identiteettihäiriöön eikä skitsofreniaan.
Skitsofrenia Mahdollisimman varhainen oireiden tunnistaminen ja hoitoon pääsy ovat tärkeitä tavoitteita, sillä ne voivat auttaa välttämään psykoosin puhkeamisen ja siten parantaa ennustetta.
Hebefreeninen skitsofrenia Tästä skitsofrenian sairausmuodosta käytetty nimi "hebefreeninen" tulee nuoruuden jumalattaren Heben nimestä. Tämä taas viittaa sairauden varhaiseen alkamisikään.
Skitsofrenia Muita riskitekijöitä ovat perheen antaman tuen puute, yksinäisyys, elämän turvattomuus, , hylätyksi tulemisen kokemus, muut rankat lapsuuskokemukset ja ankara stressi.
Luettelo tunnetuista skitsofreenikoista Tämä on luettelo tunnetuista henkilöistä, joilla tiedetään olleen skitsofrenian kirjoon kuuluva häiriö eli skitsofrenia, skitsoaffektiivinen häiriö tai skitsotyyppinen persoonallisuus.
Skitsofrenia Kaikki vanhukset eivät välttämättä saa skitsofreniadiagnoosin takia paikkaa vanhuspalveluista, vaan vanhus saattaa joutua asumaan mielenterveysyksikössä, vaikka sairauden oireet olisivat olleet hallinnassa kymmeniä vuosia.
Skitsofrenia Vuonna 2005 tehdyn tutkimuksen mukaan koko maailmassa skitsofrenian elämänaikainen esiintyvyys on keskimäärin 0,4 %. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan maailmassa on yli 21 miljoonaa skitsofreenikkoa.
Skitsofrenia Toisaalta on huomattu, että myös stigmatisointi ja siihen liittyvä syrjintä nostaa kroonisesti stressihormonitasoja, mikä voi lisätä psykoosin uusiutumisriskiä moninkertaisesti verrattuna esimerkiksi ajoittain tapahtuvaan verenluovutukseen.
Skitsofrenia Toxoplasma gondii -loisen vasta-aineiden on todettu lisäävän riskiä sairastua skitsofreniaan. Loisen voi saada kissan ulosteiden tai huonosti kypsennetyn lihan kautta.
Juan Corona Corona saapui Kaliforniaan 1950-luvulla. Hänellä todettiin vuonna 1956 skitsofrenia. Corona oli naimisissa, mutta homo, ja kaikkien uhrien surmille oli taustalla seksuaaliset motiivit.
Skitsofrenia Kannabiksen ja skitsofrenian yhteydestä on ristiriitaista tutkimustietoa. Sekä skitsofreniaan sairastuvat että sitä ennestään sairastavat ihmiset käyttävät muuta väestöä useammin kannabista ja amfetamiinia. Kannabiksen käyttäjät sairastuvat skitsofreniaan noin kaksi kertaa todennäköisemmin kuin muut eli heillä on sama 2% todennäköisyys sairastua kuin tupakoitsijoilla. Toisaalta kannabiksenpolttajat voivat olla tupakoitsijoita, eli lisätä kannabista tupakkaan, tai tupakoida muita tyypillisemmin. Ruotsalaisessa varusmiestutkimuksessa vuodelta 2002 kannabiksen käyttö lisäsi 27 vuoden aikavälillä miesten sairastumisriskiä, joka oli yhteydessä myös käytetyn päihteen määrään. Tutkimuksessa arveltiin, että kannabiksen käyttö skitsofreniaoireiden lievittäjänä ei selitä yhteyttä. Skitsofrenia ei kuitenkaan ole yleistynyt maissa, joissa kannabiksen käyttö on vuosikymmenessä kasvanut. Brittitutkimus vuodelta 2014 tukee olettamusta, että samat geenit lisäävät sekä sairastumisalttiutta että todennäköisyyttä käyttää kannabista. On saatu myös tuloksia, että kannabis itsessään ei aiheuta, vaan ainoastaan aikaistaa skitsofrenian puhkeamista.
Skitsofrenian hoito Skitsofrenia on pienellä osalla potilaista hoitoresistentti, eli kokeillut hoidot eivät ole toimineet. Hoitoresistentin skitsofrenian hoitoon käytetään klotsapiinia, jolla on kuitenkin enemmän haittavaikutuksia kuin uudemmilla antipsykooteilla.
Hiipivä skitsofrenia Vuosina 1965–1967 nuoria moskovalaisia sosiologeja erotettiin viroistaan, sillä he olivat ""liian nuoria ja liian kokemattomia"" ja he olivat saaneet ""kauheita tuloksia"" tutkiessaan huumeiden käyttöä ja itsemurhia.
Skitsofrenia Lääkeyhtiö Lundbeck Ab:n mukaan noin 3 % toipuu täydellisesti ja kokonaisvaltainen toimintakyky säilyy 15−22 % sairastuneista. Iän myötä oireet usein helpottuvat ja joskus henkilö parantuu skitsofreniasta.
Skitsofrenia Yhdysvalloissa on arvioitu, että parhaalla mahdollisella tuella 30−80 % sairastuneista saataisiin työllistymään. Syrjäytyminen työelämästä johtuu oireiden lisäksi syrjinnästä ja hoitojärjestelmän vähäisestä kiinnostuksesta ammatilliseen kuntoutukseen.
Skitsofrenia Skitsofreniassa ilmenee etenkin nukahtamisen vaikeutta ja yöllistä heräilyä. Myös syvä uni on vähentynyt. Unen heikentyminen vähentää vireyttä ja keskittymiskykyä ja siten merkittävästi vaikeuttaa muita oireita.
Skitsofrenia Vähintään yksi seuraavista oireyhtymistä tai oireista ilmenee suurimman osan aikaa (tai jonkin aikaa useimpien päivien aikana) vähintään yhden kuukauden kestäneen psykoottisen sairausjakson aikana:
Skitsofrenia Toisin kuin monia muita ihmisillä esiintyviä psyykkisiä sairauksia, eläimillä ei ole havaittu skitsofreniaa vastaavaa tilaa. Siksi skitsofrenian arvellaan liittyvän ihmiskunnan kielelliseen kehitykseen ja eri aivoalueiden erikoistumiseen.
Skitsofrenia Vaihtoehtoisesti vähintään kaksi seuraavista oireyhtymistä tai oireista ilmenee suurimman osan aikaa (tai jonkin aikaa useimpien päivien aikana) vähintään yhden kuukauden kestäneen psykoottisen sairausjakson aikana:
Rankaiseva psykiatrinen sairaalahoito Neuvostoliitossa Rankaiseva psykiatrinen sairaalahoito Neuvostoliitossa oli poliittisesti toisin­ajattelijoiksi leimattuihin kohdistuvaa sortoa ja mielivaltaa, jossa heitä suljettiin psykiatrisiin hoitolaitoksiin. Neuvostoliitossa kehitettiin toisinajattelijoille diagnoosi hiipivä skitsofrenia.
Skitsofrenia Suomessa ei ole erillistä ohjeistusta, joka koskisi hedelmöityshoidon antamista skitsofreenikolle, mutta laki kieltää hedelmöityshoidon antamisen, jos on ilmeistä ettei lapselle voida turvata tasapainoista kehitystä. Tällöin lääkäri voi evätä hoidon.
Legion (televisiosarja) David Hallerilla diagnosoitiin skitsofrenia jo nuorella iällä ja hän on siitä asti ollut potilaana useissa psykiatrisissa sairaaloissa. Tavattuaan erään toisen potilaan, David huomaa mahdollisuuden siihen, että hän on enemmän kuin vain mielisairas.
Paranoidinen skitsofrenia Paranoidiselle skitsofrenialle ominaisia ovat monesti paranoidiset harhaluulot eli vainoamisharhat ja kuuloharhat. Esimerkiksi katatonisia oireita ei yleensä esiinny. Negatiiviset oireet eivät ole taudinkuvassa hallitsevia. Noin 80 % potilaista kokee kuuloharhoja.
Roky Erickson Ericksonin levyt eivät ole koskaan nauttineet listamenestystä, mutta hänellä on sitä vannoutuneempi kulttisuosio ja hänen ihailijoihinsa kuuluvat monet merkittävät rockmuusikot. Ericksonin uraa ovat varjostaneet huumeiden käyttö ja skitsofrenia, joiden vuoksi hän on ollut useaan otteeseen laitoshoidossa.
Skitsofrenia Tutkijat ovat pitkään tienneet, että skitsofreniaa esiintyy tietyissä suvuissa. Kuitenkin 60 % skitsofreniaa sairastavista on suvuista, joissa ei tunneta muita skitsofreniaa sairastavia. Sairastuminen ei johdu pelkästä geeniperimästä. Kaksostutkimusten perusteella laskettu skitsofreniaa sairastavan henkilön identtisen kaksosen sairastumisriski onkin vain 50 %. Perinnöllinen alttius vaikuttaa siten, että skitsofreniaa sairastavan henkilön lapsella on 10 prosentin todennäköisyys sairastua skitsofreniaan ja sisarella 9 prosentin todennäköisyys. Kun molemmat vanhemmat sairastavat skitsofreniaa, lapsen todennäköisyys sairastua on 46 %. Jos toisen asteen sukulaisella (sedällä, enolla, tädillä tai isovanhemmalla) on skitsofrenia, on henkilön sairastumisriski 3 %.. Eri kaksostutkimusten tuottamat arviot perinnöllisyydestä vaihtelevat jonkin verran. Perintötekijöiden arvellaan muodostavan kaksostutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia sairastumisalttiudesta. Suomalaisessa väestöpohjaisessa kaksostutkimuksessa sairastumisalttiudesta 83 % (95 %:n luottamusväli 76–90 %) johtui perinnöllisistä tekijöistä ja 17 % henkilöiden välisistä tekijöistä, jotka eivät olleet perheenjäsenille yhteisiä.
Skitsofrenia Äidin raskauden keskikolmanneksen aikana sairastettu tartuntatauti lisää jonkin verran riskiä lapsen skitsofreniaan, samoin puolustusjärjestelmän sairaudet. Skitsofrenia saattaa johtua niiden aiheuttamasta tulehduksesta. Jos tulehduksesta kertova CRP-pitoisuus oli yli 10 mg/l, todennäköisyys sairastua skitsofreniaan oli lähes 60 prosenttia muita suurempi (1,6 % todennäköisyys). Synnytyksen aikaiset komplikaatiot on myös yhdistetty esiintyvyyteen. Synnytyksessä hapenpuutteesta kärsineillä on 4,4-kertainen riski sairastua skitsofreniaan. Tulehdus voi liittyä osin myös elimistön stressireaktioon, joka on yhteydessä moniin muihinkin häiriöihin kuin skitsofreniaan.
Osa skitsofreniaa ennakoivista tekijöistä vaikuttaa mahdollisesti sekä perimän ja varhaiskehityksen että ympäristötekijöiden kautta. Tällaisia tekijöitä ovat syntyminen ei-toivotusta raskaudesta, vanhempien psykoosisairaudet, lapsuudenaikaisten motoristen taitojen hidas kehitys, ja persoonallisuuden piirteet kuten ahdistusherkkyys, taipumus vetäytyä ihmissuhteista, oppimisvaikeudet ja luovuus.
Altistavien ympäristötekijöiden vastakohdat kuten hyvät elinolot ja turvallinen lapsuus suojaavat skitsofreniaan sairastumiselta.
Skitsofrenia Jälkioireistoa hallitsevat negatiiviset oireet. Toisaalta skitsofrenian hoidossa käytetyt neuroleptit aiheuttavat myös itsessään muistin ja ajatustoimintojen häiriöitä, tunteiden latistumista, mielenkiinnon ja tahdonvoiman katoamista ja passiivisuutta sekä kyvyttömyyttä tuntea mielihyvää.
Skitsofrenia Tornion alueella on kuitenkin käytössä niin sanottu avoimen dialogin hoitomalli, jonka kulmakivenä on lääkityksen sijaan potilaan kuunteleminen ja tasa-arvoinen keskustelu, joka on osoittautunut tutkimuksissa skitsofrenian ja muiden psykoosisairauksien tehokkaimmaksi ja halvimmaksi hoitomuodoksi.
Nathan Gale Galella oli mielenterveydellisiä ongelmia, joihin hän sai myös lääkitystä. Hänellä oli aiemmin todettu paranoidinen skitsofrenia. Monet Galen tunteneet kertoivat teon jälkeen, että Gale oli usein väittänyt Panteran varastavan hänen kirjoittamiaan lauluja.
Skitsofrenia Kaikille kuuloharhoja kuuleville henkilöille on myös oma yhdistys, vuonna 1996 perustettu Suomen moniääniset ry, joka jakaa tietoa, ylläpitää viikoittain päivystävää tukipuhelinta ja järjestää keskustelu- ja vertaistukitapaamisia eri paikkakunnilla ja netissä.
Skitsofrenia Erään tutkimuksen mukaan viiden kahvikupillisen juonti yhdistettynä stressiin lisää todennäköisyyttä kuvitella olemattomia ääniä. Kofeiinilla ei kuitenkaan ole koskaan epäilty olevan yhteyttä skitsofreniaan, koska se koetaan turvalliseksi päihteeksi, joten asiaa ei ole tutkittu.
Skitsofrenia Skitsofreenikko voi myös kohtaamiensa arkielämän vaikeuksien vuoksi ajautua kodittomaksi, jolloin hoito-ohjelman noudattaminen voi olla vaikeaa. Aiemmin kodittomaksi ajoi myös tapa kotiuttaa sairaalasta skitsofreenikkoja vailla asuntoa.
Bettie Page Page sairastui myöhemmin mieleltään. Hän puukotti vuokraisäntää ja piti miestään ja lapsiaan veitsellä uhaten panttivankeina käskien heitä tuijottamaan seinällä olevaa Jeesus-kuvaa. Page vietiin hoitoon, ja hänellä diagnosoitiin paranoidinen skitsofrenia.
Väinö Vuori Väinö Aleksanteri Vuori () oli suomalainen jääkärieversti ja Suomen ilmavoimien komentaja.
Pekka Vuori Pekka Väinö Johannes Vuori (s. 12. marraskuuta 1935 Kiikka) on suomalainen graafikko, kuvittaja ja lehtipiirtäjä. Vuori on opiskellut Taideteollisessa oppilaitoksessa vuosina 1953–1956. Vuori on kuvittanut useita lastenkirjoja ja hän on uudistanut suomalaista kirjankuvitusta monin tavoin. Lastenkirjojen lisäksi Vuori on muun muassa kuvittanut Helsingin Sanomien artikkeleja ja tehnyt Arto Paasilinnan teosten kansikuvia.
Väinö Vuori Hänen vanhempansa olivat räätälimestari Jooseppi Vuori ja Maria Lundström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anna Toini Charlotta Palojärven kanssa.