mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Von Wrightin taiteilijaveljekset Ensimmäisenä uransa aloitti veljeksistä vanhin, Magnus. Hän muutti Tukholmaan opiskelemaan taidetta vuonna 1826 ja ryhtyi sen jälkeen kuvittajaksi. Häntä samalle uralle ja avuksi Ruotsiin seurasivat myöhemmin muutkin veljekset. Ruotsissa työskentelyn jälkeen veljekset palasivat Suomeen, paitsi Wilhelm, joka asui Ruotsissa suurimman osan elämästään. Veljekset kävivät hakemassa maalausoppia myös Saksasta. Pisimmän taiteilijanuran veljeksistä teki Ferdinand. Häntä arvostettiin Suomessa vielä 1800-luvun lopulla vanhana mestarina, vaikka hänen tyyliään pidettiinkin jo vanhanaikaisena.
Seitsemän veljestä (televisionäytelmä) Taula-Matti turinoi metsästyksestä. Veljekset saavat innoituksen lähteä metsästämään riistaa. He yrittävät kaataa karhun ja kohtaavat härkälauman, jota he joutuvat pakenemaan hiidenkivelle. Veljekset huutavat apua, mutta heidän huutoaan luullaan metsänelävien mylvinnäksi. Härät eivät poistu, joten veljekset joutuvat viettämään pitkän ajan kivellä. He käyvät suukopua keskenään ja tunnelma alkaa kiristyä. Viimeisenä keinonaan veljekset päättävät ampua härät, vaikka he eivät kykene maksamaan neljääkymmentä härkää. Härkien omistaja, Viertolan isäntä, tulee paikalle ja on raivoissaan. Aapo ehdottaa Viertolalle, että veljekset korvaavat vahingonteon muuttamalla Jukolan maita pelloiksi ja maksamalla peltojen tuotoilla. "Ellei riitä hinnaksi ensimmäinen huhta, tekee sen toinen", Aapo vakuuttaa. Viertola suostuu. Veljekset alkavat kasketa Jukolan laajoja saloja.
Seitsemän veljestä Seitsemäs luku alkaa varhaisesta keväästä. Veljekset muuttavat takaisin Impivaaran aholle ja rakentavat uuden pirtin. Tarinaan tulee Taula¹-Matti, vanha eränkävijä, jonka turinoita veljekset kuuntelevat mielellään. Taula-Matin tarinoiden innoittamana veljekset lähtevät metsälle, mutta monikymmenpäinen härkälauma yllättää heidät. Seuraa romaanin draamallinen huipentuma, kun veljekset pakenevat härkiä Hiidenkivelle. Aapo kertoo ajankuluksi tarinoitaan. Härät eivät näytä kaikkoavan. Kahdeksannen luvun alussa veljekset ovat olleet Hiidenkivellä neljättä päivää. Normaalisti siivo ja vähäpuheinen Lauri alkaa humaltua ja räyhätä. Tuomas ehdottaa että Lauri heitetään alas härkien armoille, mutta Juhani estää aikeen. Lauri nukahtaa. Viimeisenä keinonaan veljekset päättävät ampua kaikki härät. Viertolan isäntä tulee paikalle ja härkien omistajana vaatii korvausta. Yhdeksäs luku alkaa eräästä syyskuun aamusta. Veljekset istuvat aholla ja nauttivat häränlihasta. Lauri ei välitä osallistua kiekonlyöntiin, vaan lähtee astelemaan salojen helmoihin. Eero laulaa laulun Rajamäen rykmentistä. Mäkelä tulee keskustelemaan Viertolan kärsimien vahinkojen korvaamisesta. Aapo ehdottaa, että veljekset alkavat viljellä maata ja vievät jyvät härkien hintana Viertolaan; samalla he jättävät osan jyvistä omiksi tarpeikseen. Alkaa kaskenpoltto.
Grimmin veljekset Terry Gilliamin "Grimmin veljekset" -elokuvassa (2005) veljekset "Will" ja "Jake" esiintyvät kiertelevinä huijareina, joita näyttelivät Heath Ledger ja Matt Damon.
Toukola (Seitsemän veljestä) "Seitsemän veljeksen" pohjalta laaditussa kartassa Toukola on sijoitettu seitsemän veljeksen omistaman Jukolan maatilan länsipuolelle. Jukolan päätalo sijaitsee aivan Toukolan tuntumassa, Jukolan takamaa Impivaara, jonne veljekset pakenevat yhteiskuntaa, puolestaan sijaitsee kauempana pohjoisessa. "Seitsemässä veljeksessä" Jukolan veljessarja joutuu useaan kertaan konfliktiin toukolaisten kanssa. Kivi kutsuu Toukolan asukkaita toukolaisiksi.
Veljekset Salmela Vuonna 1984 Veljekset Salmela osti torniolaisen liikennöitsijän P. Nurminen Ky:n. Näin Veljekset Salmela Oy:n linjaliikenne laajentui Kemin pohjoispuolelle Tornion ja Tervolan alueille. Kaupassa Salmela sai Nurmiselta 28 linja-autoa, joista monet olivat konkurssiin asti liikenteessä. Samaan aikaan Salmela teki yhtiökaupat kemiläisen Veljekset Hietala Ky:n kanssa, joka liikennöi Kemin paikallisliikennettä.
Lumikki Aiheena sadussa esiintyvään puhuvaan "taika­peiliin" on mahdollisesti ollut mainzilaisen peilitehtaan,
"Kurmainzische Spiegel­manufaktur"in valmistama koristeltu peili, jonka kehyksiin on kaiverrettu monen­laisia
aforismeja. Tällainen 1700-luvulla valmistettu, "aina toden kertova", 160 cm:n korkuinen peili on Lohrin linnassa edelleenkin, ja yksi siihen kaiverretuista ranskan­kielisistä lauseista kuuluu: "Elle brille à la lumière" ("Hän loistaa valossa").
Tahar Ben Jelloun Hän luennoi sosiaalipsykologiasta ja toimii psykoterapeuttina. Hän kirjoittaa ranskaksi, vaikka hänen äidinkielensä on arabia. Hän kirjoittaa useisiin lehtiin, erityisesti Le Mondeen. Hänen romaaninsa "La Nuit Sacrée" sai Goncourt-palkinnon vuonna 1987. Vuonna 2004 Tahar Ben Jelloun sai International IMPAC Dublin Literary Award -nimisen palkinnon teoksestaan "Cette aveuglante absence de lumière".
Juna saapuu asemalle Juna saapuu asemalle ("L'arrivée d'un train en gare de La Ciotat") on Auguste ja Louis Lumièren vuonna 1895 ohjaama ja tuottama mustavalkoinen mykkäelokuva. Se esitettiin ensimmäisen kerran tammikuussa 1896. Elokuva muistetaan parhaiten tarinasta, jonka mukaan ensiesityksessä yleisö meni paniikkiin luullessaan oikean junan tulevan heitä kohti. Tarina ei tiettävästi kuitenkaan pidä paikkaansa.
Punainen vaara (vuoden 1984 elokuva) Jäljelle jääneet Ahmat joutuvat yllätetyiksi ja Mi-24 tulittaa heitä, minkä takia Robert ja Toni kuolevat. Eckertin veljekset hyökkäävät Calumetin kaupungin keskustaan. Hyökkäyksessä veljekset haavoittuvat vakavasti. Eversti Bella kohtaa haavoittuneet veljekset, muttei kykene ampumaan heitä. Veljekset pääsevät puistoon, jossa he olivat leikkineet lapsena, mutta he kuolevat saamiinsa vammoihin. Danny ja Erica selviävät hengissä taisteluista ja sodasta.
Veljekset Kontkanen Veljekset Kontkanen Oy oli vuosina 1945-1996 Joensuussa toiminut yritys, jonka Juho Kontkanen ja veljekset Reino, Heino ja Jussi Kontkanen perustivat. Sen valikoimaan tulivat Citroën-, Studebaker- ja Borgward-merkkiset autot.
Koskilinjat Vuonna 1985 kaksi oululaista paikallisliikenneyhtiötä, Koskilinjat Oy ja Veljekset Pohjola Oy, fuusioituivat, kun Koskilinjat osti koko Veljekset Pohjola Oy:n osakekannan. Veljekset Pohjola ajoi tuolloin noin 75 % Oulun paikallisliikenteestä.
Seitsemän veljestä (televisionäytelmä) Lukkari määrää veljekset arestiin, mutta he pakenevat. Mäkelä tulee kertomaan saaneensa rovastilta käskyn, että veljekset tulee istuttaa rangaistukseksi jalkapuuhun. Paon lisäksi he ovat solvanneet rovastia. Aapo pyytää rovastin osoittamaan veljeksiä kohtaan kuitenkin ymmärrystä. Juhani taasen raivostuu yhteiskunnan koneistoon. Veljekset keksivät pakopaikan, Ilvesjärven Impivaaran kupeilla, jonne he "purjehtivat myrskyistä pois". Juhani toteaa epäröivälle Aapolle, että metsä suojelee heitä esivallan kouralta.
Veljekset Rönkä Veljekset Rönkä Oy:n toimitusjohtajana on vuodesta 2010 alkaen toiminut Veikko Oljakka.
Veljekset Rönkä Oy:n varasto ja pakastinrakennus paloivat 29. kesäkuuta 2011 puukuitueristeitä valmistavan Sepa Oy:n palon yhteydessä.
Martti Hanhela Veljekset Martti ja Heino Hanhela perustivat yhteisen yrityksen Velj. Hanhela Ky vuonna 1978. Yrityksen kautta veljekset hyödynsivät tallentamansa luonnonkuvat ja -äänitteet. Vuonna 1988 suuri kustantaja osti veljeksien yhtiön.
Veljekset Åström Veljekset Åström Oy () oli nahkateollisuusyritys Oulussa. Tehdas oli aikoinaan Pohjois-Euroopan suurin nahkatehdas, ja se työllisti enimmillään noin 1 600 henkilöä. Åströmin veljekset toimivat Oulun kauppaseurassa ja vaikuttivat tätä kautta Oulun talouselämään kehittämiseen.
Herpmanin veljekset Veljesten isä oli Keuruun kirkkoherra Georg Herpman ja hänen 1. puolisonsa Katarina Reuter tämän 2. avioliitossa. Kansanperinteen mukaan veljekset olivat rohkeudestaan tunnettuja kookkaita voimamiehiä, jotka pystyivät muun muassa vääntämään hevosenkengän suoraksi paljain käsin. Veljekset kävivät Turun katedraalikoulun ja opiskelivat sitten Turun akatemiassa. Gabriel aloitti opintonsa 1707, Johan 1710 ja Gustaf 1711. Turun Akatemia suljettiin 1713 Etelä-Suomen jouduttua venäläisten joukkojen haltuun, ja veljekset palasivat kotiseudulleen.
Marxin veljekset Marxin veljekset olivat yhdysvaltalainen koomikkoveljesryhmä, jotka nousivat kuuluisuuteen monissa klassikoiksi nousseissa elokuvissa. He aloittivat uransa vaudevillenäyttelijöinä.Gummo jätti ryhmän ennen kuin veljekset siirtyivät näyttämöltä elokuvaan, Zeppo puolestaan veljesten vaihtaessa elokuvatuottajaa Paramountilta MGM:lle.
Wrightin veljekset Vaikka kone ei ollut vieläkään lentänyt toivotulla tavalla, veljekset olivat tyytyväisiä kokeen lopputulokseen. Wright Flyer oli edennyt neljän sekunnin pyrähdyksen aikana noin 30 metriä. Veljekset olivat niin varmoja onnistumisestaan, että lähettivät kotiin sähkeen, jossa kertoivat kokeensa lupaavasta tuloksesta.
Luettelo Kummelin sketseistä Hämäläisiä Puukon veljeksiä on kolme. Sketsi alkaa kun Pekka (Heikki Hela) kertoo toimittajalle tarinaa, jossa veljekset keksivät mielestään hyvän idean johonkin arjen työntekoon liittyvään asiaan. Ideaan liittyy yleensä räjähteiden käyttö. Nuorin veljeksistä, eli Arttu (Timo Kahilainen), joka on luonteeltaan levoton ja ylivilkas, saattaa veljekset ongelmiin (yleensä tässä kohtaa Pekka ja Henri (Heikki Silvennoinen) sanovat ""Arttu, perkule"!"). Kaikissa sketseissä Arttua rangaistaan jollain tavalla, milloin naulaamalla kiinni ladon seinään tai hautaamalla maahan viikoksi.
Culoz Kaksi paikallista puuseppää, veljekset Henri ja Léon Serpollet, olivat autoalan edelläkävijöitä. He ryhtyivät rakentamaan ensimmäisiä höyrykäyttöisiä autoja Culoz'sa 1800-luvun lopulla. Veljeksien valmistama Serpolletin höyrykolmipyörä oli ensimmäisiä teollisesti valmistettuja autoja. Veljeksistä Léon tuli kuuluisammaksi, ja hän oli myös ensimmäinen ranskalainen joka sai ajokortin.
Otar Ioseliani Ioseliani opiskeli musiikkia ja taidetta Tbilisin konservatoriossa, minkä jälkeen hän muutti Venäjälle ja opiskeli Moskovan yliopistossa ja VGIK-elokuvakoulussa. Hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa "Sapovnela" valmistui vuonna 1959. Vuonna 1975 valmistunut "Pastorali" vertaili Neuvostoliiton maaseudun ja kaupunkien elämäntyyliä toisiinsa ja voitti palkintoja Cannesissa ja Berliinissä. Muutettuaan Eurooppaan hänen elokuvansa "Les favoris de la Lune" (1985) ja "Et la lumière fut" (1989) on palkittu Venetsian elokuvajuhlilla.
Laukolan majurien juttu Laukolan veljekset Kaino Valdemar Laukola (1890–1968) ja Toivo Ilmari Laukola (s. 1894) palvelivat tykistössä majureina kun he lähtivät opiskelemaan Italiaan Torinon tykistöakatemiaan. Kun veljekset anoivat lisäaikaa voidakseen jatkaa opintojaan tykistöakatemiassa anomukseen ei suostuttu ja vastalauseena veljekset erosivat armeijan palveluksesta.
Impivaara Impivaaran sijaintia kuvaillaan Seitsemän veljeksen viidennen luvun kuvauksessa veljesten muuttomatkasta. Matka etenee huonoa metsätietä alavassa suomaastossa ”halki synkeän salon”, sitten maasto kohoaa tultaessa ”korkealle metsäiselle maalle, jota Teerimäeksi kutsuttiin”. Korkealta mäeltä veljekset katselevat entistä elämänpiiriään. Pohjoisessa näkyy Impivaara. Veljekset ylittävät Viertolan kartanon kirkkotien ja nummen, jolla Aapon kertoman mukaan ”ennen muinoin oli kärmeitten keräjäsali”. Matka jatkuu Seunalan Matin omistaman ahon yli kohti Sompiosuota. Suon jälkeen seuraa 500 askelta pitkä korpitie, jonka päättyessä veljekset ovat määränpäässä, ”komeroisen vuoren alla”.
Daltonin veljekset (täsmennyssivu) Daltonin veljekset voi tarkoittaa
Shermanin veljekset Shermanin veljekset tarkoittaa kahta yhdysvaltalaista lauluntekijää:
Jesse James Jesse James osallistui Yhdysvaltain sisällissotaan, minkä jälkeen paluu arkeen ei enää onnistunut. Sen sijaan Jesse, hänen veljensä Frank, heidän serkkunsa Youngerin veljekset ja muutama muu vanha Quantrillin sissi muodostivat James-Younger-jengin nimellä tunnetun rikollisjoukkion. Youngerin veljeksille olivat äitinsä kautta sukua myöhemmin vaikuttaneet Daltonin veljekset.
Provence-Alpes-Côte d’Azur Ensimmäisten elokuvien joukossa tehty Lumièren veljesten "Juna saapuu asemalle" kuvattiin La Ciotat’ssa Provence-Alpes-Côte d’Azurissa. Alueella toimi myös varhainen ranskalaisen elokuvan vaikuttaja Marcel Pagnol, jolla oli studioita Marseillessa. Cannesin elokuvajuhlat pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1946. Tapahtuma on elokuvamaailman arvostetuimpia. Elokuvia esitetään tapahtuman aikana myös päätapahtumapaikka Palais des Festivalsin ulkopuolella useissa eri cannesilaisissa elokuvateattereissa.
Seitsemän veljestä Neljäs luku alkaa seuraavasta päivästä. Veljekset ovat palanneet Jukolaan ja saavat riemukkaan vastaanoton Killiltä ja Kiiskiltä. Juopotellaan ja saunotaan. Yöllä sauna palaa. "Tosin oli se vanha ja sen hirret haudotut aina ytimeen asti, mutta olishan tuo vielä ritkunut tuossa vuoden tai kaksi", Juhani analysoi vahinkoa. Lautamies Mäkelä tulee ojentamaan veljeksiä ja vaatii heitä palaamaan opintielle. Veljekset päättävät paeta yhteiskuntaa Impivaaraan - oman maatilansa pohjoiselle takamaalle. Jukolan päätalo vuokrataan kymmeneksi vuodeksi nahkapeitturille. Viides luku alkaa keväästä, veljekset muuttavat Impivaaraan. He majoittuvat sysikoijuun ja aterioivat. Käydään keskustelua kurinpitomenetelmistä. Aapo kertoo jälleen tarinan, tällä kertaa aiheena on kalvea impi. Peikko säikäyttää veljekset, kunnes osoittautuu, että se onkin vain heidän hevosensa Valko. Kuudennen luvun alussa veljesten pirtti on vihdoin valmis. Jouluiltana he painivat ja sytyttävät vahingossa pirttinsä tuleen. Veljesten on juostava avojaloin Jukolaan.
Daltonin veljekset Daltonien veljekset olivat nyt lainsuojattomia. He ryöstelivät pääasiassa junia ja hevosia.
Wrightin veljekset Veljekset perustivat lentokentän Huffman Prairieen Daytonin lähellä ja jatkoivat työtään vuonna 1904 käyttäen hyväkseen katapulttia lähdössä, jolla he kompensoivat paikan heikkoja tuulia. Vuoden loppuun mennessä Wrightin veljekset pystyivät tekemään toistuvasti 5 minuutin lentoja, kierrellen ympäri preeriaa, aluetta, joka on nykyään osa Wright-Pattersonin ilmavoimien tukikohtaa.
Barbaarit (elokuva) Kadarin ennustaja China (Bryant) kertoo kuninkaalle että jos hän ei tapa veljeksiä, he voivat aiheuttaa tälle suurta harmia. Kadar on kuitenkin luvannut olla vahingoittamatta poikia joten hän päättä kouluttaa näistä gladiaattoreita jotka tappavat toinen toisensa. Vankeuden myötä pojat erotetaan ja heille kerrotaan että toinen veljeksistä on kuollut. Koko vankeuden ajan heitä ruoskii kypäräpäinen mies joka näin opettaa pojat vihaamaan kaikkia kypäräpäisiä. Aikanaan veljekset kasvavat aikuisiksi miehiksi ja heidän on määrä kohdata toisensa miekkataistelussa. Kutchekille ja Gorelle puetaan kypärät päähän ja he aloittavat taistelun jonka tuoksinassa heidän kypäränsä kuitenkin lentävät pois päästä. He tajuavat olevansa veljeksiä ja pakenevat yhdessä. Canary kuitenkin jää vangiksi.
Kesyttömät veljekset Kesyttömät veljekset on Erkko Kivikosken ohjaama mustavalkoinen elokuva vuodelta 1969.
Hacklin Hacklinin perustivat vuonna 1908 porilaiset veljekset Emil ja Werner Hacklin nimellä "Stufverifirma Bröder Hacklin (Laivantäyttämisliike Veljekset Hacklin)". Yritys toimi aluksi Reposaaren satamassa. Vuonna 1913 Werner Hackilin perusti lisäksi oman laivanselvitysliikkeen "Skeppsagentur O.W. Hacklin & Co.". Emilin kuoltua vuonna 1918 siirtyi myös Veljekset Hacklin kokonaan Wernerin omistukseen.
David Koch Kochin veljekset ovat rahoittaneet näkyvästi vapaata markkinataloutta edistäviä ajatushautomoita. Vuonna 2009 selvisi, että heidän säätiönsä on rahoittanut Teekutsuliikkeen kampanjoita. Vuonna 2011 TIME-lehti nimesi Kochin veljekset maailman sadan vaikutusvaltaisimman ihmisen joukkoon. Vuonna 2012 veljekset käyttivät kymmeniä miljoonia dollareita republikaaniehdokkaiden tukemiseen, ja Mitt Romneyn häviö Barack Obamalle oli heille paha takaisku.
Laakkonen-yhtiöt Veljekset Laakkonen Ky syntyi vuonna 1966 isän ja pojan Tauno ja Reino Laakkosen (1932–2005) perustaman Joensuun Autokalusto Ay:n seuraajaksi vuonna 1960. Omistajiksi tulivat veljekset Reino, Erkki ja Yrjö Laakkonen. Vuonna 1986 yhtiöstä tuli osakeyhtiö, ja veljekset Reino Laakkonen ja Yrjö Laakkonen jakoivat omistusosuudet tasan 50/50.
Seitsemän veljeksen morsiamet Seitsemän veljeksen morsiamet ("Seven Brides for Seven Brothers") on Stanley Donenin ohjaama yhdysvaltalainen elokuvamusikaali vuodelta 1954. Se pohjautuu löyhästi Stephen Vincent Benét'n kertomukseen "Sobbin' Women". Elokuva oli Oscar-ehdokkaana viidessä eri kategoriassa. Palkinnon se sai parhaasta alkuperäisestä musikaalisävellyksestä. "Seitsemän veljeksen morsiamet" on valittu National Film Registryyn.
Pangin veljekset Pangin veljekset eli Danny Pang Fat () ja Oxide Pang Chun () ovat hongkongilaiset käsikirjoittaja- ja elokuvaohjaajaveljekset. He ovat ohjanneet muun muassa kauhuelokuvat "Pahan sanansaattajat" ja "The Eye" – jälkimmäisestä on tehty kaksi uudelleenfilmatisointia, Hollywood-versio sekä hindinkielinen versio. Pangin veljekset ovat Hongkongin lisäksi tehneet yksin ja yhdessä elokuvia Thaimaan elokuva-alalla, jossa heidän yhteinen esikoiselokuvansa oli "Bangkok Dangerous".
Näkeminen René Descartes uskoi, että valonsäteet muodostavat kuvat silmissä. Sieltä kuvat kulkevat käpyrauhaseen, jossa molempien silmien kuvat yhdistyvät. Tämä on osoitus käpyrauhasen ja silmien vuorovaikutuksesta. Käpyrauhanen toimii mielen ja ruumiin yhdistäjänä. Tässä Descartesin kuoleman jälkeen vuonna 1664 julkaistun teoksen Le monde, ou traité de la lumière kuvassa ulkoinen ärsyke muuttuu toiminnaksi. Hänen käsityksensä näkemisestä ei perustu pelkästään silmän toimintaan, vaan myös aivoilla ja tuntoaistilla sekä kokemuksella on näkemisessä tärkeä osa.
Albert Kahn Albert Kahn (3. maaliskuuta 1860 – 14. marraskuuta 1940) oli ranskalainen pankkiiri ja filantrooppi, joka kokosi vuosina 1909–1931 ainutlaatuisen, yli 72 tuhatta otosta sisältävän värivalokuvakokoelman käyttäen Lumièren kehittämää menetelmää, autochromea. Osakesijoituksilla valtavan omaisuuden kerännyt Kahn menetti varallisuutensa vuoden 1929 pörssiromahduksessa, ja hänen oli lopetettava maailman kaukaisiin kolkkiin yltänyt arkielämän tallennusprojektinsa "Les Archives de la Planète". Nykyään Kahnin kokoelma on esillä hänen kotimuseossaan Pariisin Boulogne-Billancourtissa.
Suomen jalkapallon vedonlyöntiskandaali Veljekset itse kiistivät pelanneensa ottelussa vilpillisesti. Donewell Yoben kertoman mukaan hänet oli määrätty aiheuttamaan ottelussa itselleen ulosajo ja Dominic Yoben piti puolestaan rikkoa vastustajan pelaajaa rangaistuspotkun arvoisesti. Veljekset eivät kuitenkaan tehneet halutulla tavalla, mutta heille maksettiin silti sovittu rahasumma. Suomen Palloliitto sekä FIFA antoivat Yoben veljeksille kahden vuoden pelikiellon, joka päättyi huhtikuussa 2013.
Veljekset (vuoden 2004 elokuva) Veljekset ("Brødre") on Susanne Bierin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 2004.
Kanelia kainaloon, Tatu ja Patu! Tatu ja Patu matkustavat junalla Outolasta jouluiseen Helsinkiin tapaamaan 9-vuotiasta ystäväänsä Veeraa. Kaupungissa heitä odottaa Veeran järjestämä yllätys, mutta Veera on jouluruuhkien vuoksi myöhässä rautatieasemalta ja veljekset suuntaavat omin neuvoin Helsinkiin. Innokkaat veljekset haluavat kiihkeästi kuulua joukkoon ja toimia kuten paikalliset joulunvalmistelijat, ja "onnistuvatkin" siinä melkein. Veljekset esimerkiksi sekoittavat Joulupukin ja -kuusen.
Veljekset Åström Tehtaan viimeinen toimitusjohtaja Runar Sandelin jatkoi nahan ja kenkien valmistamista perustamassaan uudessa yhtiössä, joka sai En-Ko:lta luvan käyttää vanhaa Veljekset Åström -nimeä. Kenkien lisäksi yhtiö alkoi valmistaa uusia tuotteita kuten asekoteloita, panosvöitä, pesäpalloräpylöitä ja puukontuppia. Tehdas siirrettiin Oulaisiin 1970, mutta toimintaa ei saatu kannattavaksi sielläkään. Veljekset Åström teki konkurssin ja lopetti toimintansa 1974.
Supernatural Koska Dean ja Sam eivät saa palkkaa työstään, veljekset ansaitsevat elantonsa ja maksavat välineensä luottokorttipetoksilla, pelivoitoilla sekä huijaamalla. Lisäksi yliluonnollisten tapausten tutkinnat pistävät heidät usein lain väärälle puolelle heidän häpäistessä hautoja, tekeytyessään viranomaisiksi ja murtautuessaan asuntoihin sekä rikospaikoille. Muodonmuutajan lavastaessa Deanin syylliseksi murhaan ja pankkiryöstöön Deanista tulee etsintäkuulutettu ja veljeksille koituukin haittaa useista lain voimista, eniten FBI-agentti Victor Henricksenista. Etsintäkuulutusten vuoksi veljekset käyttävät salanimiä, jotka usein pohjaavat muusikoihin, elokuviin tai molempiin. Kolmannen kauden puolivälissä Samin ja Deanin oletetaan kuolleen Coloradossa piirikunnan vankilan räjähdettyä ja FBI:n veljeksiin kohdistuvat etsinnät lopetetaan. Seitsemännellä kaudella Dean ja Sam lavastetaan syyllisiksi useaan ryöstöön ja murhaan.
Lucky Luke – Lähde länteen! Lucky Luke on viemässä Daltonin veljeksiä oikeuteen New Yorkiin, mutta veljekset onnistuvat pakenemaan ja ryöstävät pankin. Ryöstön aikana Averell Dalton kuitenkin soheltaa dynamiitin kanssa ja räjäyttää koko pankin kappaleiksi. Tästä huolimatta Daltonin veljekset saavat ryöstösaalinsa ja pakenevat poliiseilta. He kätkevät ryöstösaaliinsa yksinäisiin vankkureihin. Tilanteen rauhoituttua veljekset palaavat vankkureiden luo, mutta huomaavat paikalla olevan nyt useita satoja samanlaisia vankkureita, jotka ovat matkalla Kaliforniaan. Daltonit lähtevät matkaamaan kohti Kaliforniaa vankkureiden perässä Lucky Luken valvovan silmän alla.
"Atari" kehitti ja julkaisi elokuvasta videopelin, "Go West! A Lucky Luke Adventure", vuonna 2007. Peli julkaistiin tietokoneelle, Nintendo DS:lle sekä Wiille.
Veljekset Keskinen Veljekset Keskinen Oy ilmoitti vuonna 2006 Matkailun edistämiskeskukselle kävijämäärän olevan 6 031 000.
Lukkari Suomalaisen kirjallisuuden tunnettu lukkarihahmo on Aleksis Kiven Seitsemässä veljeksessä. Hänen luokseen veljekset hakeutuivat saadakseen seurakuntalaisen tarvitseman vähimmäissivistyksen: lukutaidon, sitä kautta rippikoulun ja tärkeimmän – akanottoluvan. Tässä kohdin Kivi kuvaa lukkarin ankarana opettajana, joka kohtelee veljeksiä jopa sadistisesti. Lopulta nämä pakenevatkin hänen luotaan. Romaanin lopulla lukkari on arvostettu sovittelija ja puhemies veljesten ja Toukolan poikien välillä; hän toimii myös auktoriteettina Juhanin ja Venlan kihlautumista pohdittaessa.
Villin Pohjolan kulta Vornan veljekset (Åke Lindman, Helge Herala ja Vili Auvinen) ovat saapuneet pankinjohtajan ja saluunanpitäjän vallassa olevaan kaupunkiin, jossa on käynnissä monenlaista vehkeilyä. Veljekset joutuvat hankaluuksiin, sillä heitä epäillään vuosia aiemmin tapahtuneesta ryöstömurhasta. Elokuvassa on nuorimman veljen (Vili Auvinen) ja Karin Jäärän (Tamara Lund) romanssi, jonka vaikeutena on, että Karin on jo luvattu toiselle miehelle. Veljekset selvittelevät elokuvassa välejään niin virkavallan kuin Pohjolan väenkin kanssa.
Joutsenen veljekset Joutsenen veljekset eli Karl Fredrik Joutsen (vuoteen 1883 Johnson, 19. heinäkuuta 1865 Kaarina – 1948) ja Anton Fabian Johnsson (1868 – 3. helmikuuta 1942 Helsinki) olivat suomalaisia Klondikessa menestyneitä kullankaivajia. Veljekset kuuluivat Johnsson-sukuun, joka oli lähtöisin Inkerinmaalta. Useimmat sukuun kuuluvat elivät 1700-luvun puolivälistä lähtien Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa. Moni heistä vaikutti pappina, kanttorina, opettajana ja hallintomiehenä.
Feliks Kulov Helmi–maaliskuun 2005 parlamenttivaalien ja tulppaanivallankumouksen jälkeen Kulov vapautettiin vankilasta ja presidentiksi noussut Kurmanbek Bakijev nimitti hänet turvallisuusvastaavaksi. Huhtikuussa kaikki syytteet Kulovia vastaan kumottiin. Kulov ilmoitti asettuvansa ehdolla presidentinvaaleissa, mutta vetäytyi ehdokkuudesta, mahdollisesti venäjänkielisyytensä vuoksi, ja tuki Bakijevia, joka voitti vaalin. Bakijev nimitti hänet pääministeriksi. Kulov ilmoitti hallituksensa erosta 19. joulukuuta 2006, ilmoituksen mukaan valmistellakseen perustuslain muutosta. Presidentti Bakijev nimitti hänet kahdesti uudelleen pääministeriksi, mutta parlamentti ei hyväksynyt enää hänen nimitystään. Tämän jälkeen pääministeriksi tuli entinen maatalousministeri Azim Isabekov.
Yrjö Kulovesi Kuloveden vanhemmat olivat räätälimestari Oskari Sakarias Kulovesi (sukunimi vuoteen 1906 Ringbom) ja Ida Matilda Vilenius (aik. Iso-Ranta). Hänen nuorempi veljensä oli taidemaalari Erkki Kulovesi. Yrjö Kulovesi kävi Tampereen Reaalilyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1907. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1911 sekä lisensiaatiksi 1916. Opiskeluaikanaan hän teki opintomatkan 1909 Göttingeniin Saksaan.
Erkki Kulovesi Kuloveden vanhemmat olivat räätälimestari Oskari Sakarias Kulovesi ja Ida Matilda Wilenius, ent. Iso-Ranta. Hänen vanhempi veljensä oli psykoanalyysin pioneerina Suomessa toiminut lääkäri Yrjö Kulovesi. Erkki Kulovesi pääsi ylioppilaaksi 1915 ja opiskeli aluksi lakia Helsingin yliopistossa. Hän siirtyi kuitenkin pian taiteen pariin, ja hän opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa 1915–1917 Eero Järnefeltin johdolla sekä 1917 Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa Albert Gebhardin johdolla. Vuosina 1919–1927 Kulovesi oleskeli useaan otteeseen Ranskassa, missä hän opiskeli Pariisissa Académie Colarossissa, Académie Modernessa, Académie Ransonissa ja Académie André Lhotessa. Erityisesti André Lhoten uusasiallinen vaikutus näkyi Kuloveden tuotannossa.
Yrjö Kulovesi Kulovesi kiinnostui psykoanalyysista 1920-luvun alkupuolella, vaikka hänellä ei ollutkaan psykiatrian alan koulutusta. Hän teki kaksi opintomatkaa Wieniin vuosina 1924–1926 ja tapasi vuonna 1924 Sigmund Freudin. Hän kävi koulutusanalyysissa Eduard Hitschmannin ja Paul Federnin luona. Kulovesi kirjoitti vuodesta 1925 alkaen useita artikkeleita psykoanalyysistä suomalaiseen Duodecim-aikakauskirjaan sekä useisiin ulkomaisiin julkaisuihin. Hän julkaisi myös aiheesta teoksen nimeltä "Psykoanalyysi" (Otava, 1933). Kulovesi oli vuodesta 1931 "Kansainvälisen psykoanalyyttisen yhdistyksen" eli "Wienin seuran" jäsen ja hän osallistui kansainvälisiin kongresseihin Innsbruckissa 1927, Oxfordissa 1929, Norjassa 1933 ja Luzernissa 1934. Kulovesi sovelsi myös psykoanalyysia hoitomenetelmänä omassa lääkärintyössään.
Erkki Kulovesi Kulovesi oli opettajana Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1927–1929 ja toimi Helsingin yliopiston piirustussalin piirustusmestarina 1935–1962. Hän oli myös vakinaisena opettajana Vapaassa taidekoulussa vuodesta 1937. Kulovesi oli Suomen Taiteilijaseuran johtokunnan jäsenenä, sihteerinä ja puheenjohtajana, Suomen Taidegraafikkojen johtokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana, Suomen Taideakatemian hallituksen jäsenenä sekä Nordisk Grafik Unionin presidenttinä 1965–1966. Ensimmäisen näyttelynsä Kulovesi piti Tampereella 1919 mutta hän muutti pysyvästi Helsinkiin 1927.
Feliks Kulov Helmikuussa 2007 Kulov liittyi oppositioryhmään, joka vaati presidentin eroa ja ennenaikaisia vaaleja. Hän on myös tukenut ideaa valtioliitosta Venäjän kanssa. Kulovia syytettiin myös huhtikuun 2007 presidentinvastaisten mellakoiden yhteydessä julkisen epäjärjestyksen tuottamisesta.
Kulovesi Kulovesi on Pirkanmaalla Sastamalassa ja Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueella olevaan Kuloveden alueeseen. Kuloveden alueeseen kuuluu myös alajuoksulla oleva Rautavesi, jotka yhtyvät toisiinsa Salonsaaren ja Isosaaren salmissa. Molempien järvien yhteisaluetta kutsutaan myös nimellä Iso-Kulovesi.
Kulovesi (täsmennyssivu) Kulovesi tarkoittaa seuraavia asioita:
Psykoanalyysi Kulovesi osallistui 1920–30-luvun suureen kirjallisuussotaan, jossa mm. teologit ja oikeistolaiset kulttuurikriitikot arvostelivat muun vasemmistolaisuuden ohessa psykoanalyysia melko asiantuntemattomasti. Erik Ahlmanin kannustamana hän julkaisi ensimmäisen kirjamuotoisen teoksen psykoanalyysista. Kulovesi ei ehtinyt kouluttaa itselleen seuraajia, vaikka ainakin Stig Björk oli häneltä koulutusta tiedustellut. Kulovesi kuoli v. 1943.
Feliks Kulov Feliks Šaršenbajevitš Kulov (Феликс Шаршенбаевич Кулов, s. 29. lokakuuta 1948) oli Kirgisian pääministeri 1. syyskuuta 2005 – 19. joulukuuta 2006 ns. tulppaanivallankumouksen jälkeen, jossa maata sen itsenäistymisestä 15 vuoden ajan hallinnut presidentti Askar Akajev ajettiin maasta. Kulov johtaa Ar-Namys-puoluetta ja sen vaaliliittoumaa Kirgisian kansankongressia.
Erkki Kulovesi Kulovesi sai Pro Finlandia -mitalin 1959 ja professorin arvonimen 1964.
Sastamala Sastamala sijaitsee Kokemäenjoen vesistön molemmin puolin Pirkanmaan lounaiskulmassa. Kuntaa jakavat Kokemäenjoki, Liekovesi, Rautavesi ja Kulovesi. Muita merkittäviä vakavesiä kunnan alueella ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi, Kiikoisjärvi ja Mouhijärvi.
Kulovesi Kulovesi oli myös Tampereen ja Porin välisen rautatien liikennepaikan nimi. Seisake sijaitsi Kuljun kartanon kohdalla muutaman kilometrin päässä Siurosta Porin suuntaan. Seisake nimettiin järven mukaan, koska Kulju-niminen rautatieliikennepaikka sijaitsi jo ennestään Riihimäki–Tampere-radalla Lempäälässä. Kuloveden seisake avattiin liikenteelle Porin radan valmistuessa vuonna 1895 ja lakkautettiin vähäisen käytön vuoksi vuonna 1972. Kulovesi on lisäksi ollut alueen postitoimipaikan nimenä.
Erkki Kulovesi Erkki Ferdinand Kulovesi (ent. Ringbom; 2. huhtikuuta 1895 Tampere – 9. helmikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko.
Yrjö Kulovesi Yrjö Sakarias Kulovesi (vuoteen 1906 Ringbom; ) oli suomalainen lääkäri, joka teki varhain tunnetuksi psykoanalyysin menetelmiä Suomessa. Hän tapasi Sigmund Freudin vuonna 1924.
Karkku Karkku sijaitsee Kokemäenjoen yläjuoksun varrella siten, että sen järvet Rautavesi ja Kulovesi jakavat entisen kunnan alueen luoteiseen ja kaakkoiseen osaan. Rautavedessä ja Kulovedessä on useita saaria, joista suurimmat ovat Salonsaari, Kutalansaari ja Isosaari. Vesistön itäpuolelle jäävää aluetta yhdessä Karkun saarten kanssa kutsutaan Salokunnaksi.
Yrjö Kulovesi Kulovesi toimi vuodesta 1916 yksityislääkärinä Tampereella ja hän oli myös vuodesta 1917 Lokomo Oy:n työpaikkalääkärinä sekä vuodesta 1919 Tampereen Pellavatehtaan lääkärinä. Tämän lisäksi Kulovedellä oli useita lyhytaikaisia viransijaisuuksia, ja hän toimi muun muassa Tampereen kaupungin vähävaraisten lääkärinä vuosina 1919–1920, Tampereen teknillisen opiston tehdashygienian tuntiopettajana 1920–1922 sekä Tampereen kaupungin kansakoulujen lääkärinä vuodesta 1936. Suomen sisällissodassa Kulovesi toimi Tampereen taistelun aikana lääkärinä sidonta-asemalla Näsilinnassa sekä tilapäisissä kenttäsairaaloissa. Talvisodan aikana hän oli sotasairaala 30:n lääkärinä 1939–1940.
Kulovesi Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta.
Erkki Kulovesi Kulovesi tunnettiin erityisesti muoto- ja henkilökuvamaalarina. Hän teki 1930-luvulla myös metalligrafiikkaa, mutta suurin osa Kuloveden grafiikkalevyistä tuhoutui, kun hänen ateljeensa vaurioitui Helsingin pommituksissa helmikuussa 1944. Kuloveden maalausten värimaailma oli vielä 1920-luvulla tummasävyinen ja voimakas, mutta myöhemmin värit muuttuivat keveämpään suuntaan pastellimaisiksi ja harsomaisiksi.
Saikkalanjoen valuma-alue Saikkalanjoen valuma-alue (35.16) sijaitsee Sastamalassa, Nokialla ja Hämeenkyrössä Pirkanmaalla. Sen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Piikkilänjärven lahdessa Salmin kylässä. Kulovesi kuuluu Kokemäenjoen alueeseen, joka virtaa Rautaveden kautta Kokemäenjokeen, joka on Kokemäenjoen vesistön (35) laskujoki. Se purkaa vetensä Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdessa. Saikkalanjoen valuma-alueen pinta-ala on 259 km².
Rautavesi (Sastamala) Rautavesi kuuluu lähes yhtenäiseen järvikokonaisuuteen, jossa Liekovesi, Rautavesi, Kulovesi ja kahden viimeksi mainittujen välinen saaristo muodostavat Iso-Kuloveden kokonaisuuden. Rautaveden alapuolella oleva Liekovesi luetaan Rautaveteen kuuluvaksi ja Rautaveden yläpuolella on erillinen Kulovesi. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat lähes samalla tasolla, koska Liekoveden luusuassa oleva Hartolankosken Tyrvään voimalaitos säännöstelee niitä. Säännöstelty pinnankorkeus saa Rautavedellä vaihdella välillä 56,5−57,5 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kulovesi Kulovesi yhdessä Rautaveden kanssa muodostaa yhden maan parhaista kuhanpyyntialueista. Kuhan lisäksi Kuloveden huomattavimpia saaliskaloja ovat sulkava, hauki, ahven, särki ja toutain, joista sulkava on runsain saalislaji. Näiden lisäksi järvellä voi tavata ainakin siikaa, lahnaa, järviruutanaa ja kuoretta. Järveen on tehty säännöllisesti kala- ja rapuistutuksia. Vuosien 2008−2012 aikana ovat olleet istutettuja lajeina kuha, harjus, kirjolohi, järvilohi ja järvitaimen. Aikaisempina vuosina istutettiin myös tavallisempia lajeja: hauki, siika, ankerias, karppi, toutain, suutari ja täplärapu.
Kulovesi Aikaisemmin Kuloveden laatu on ollut huono, mutta vedensuojelusäännökset ovat vaikuttaneet veden laatuun parantavasti. Syynä ovat pääasiassa vesistön yläjuoksulla tapahtunut kuormituksen väheneminen ja Kuloveden alueella tapahtuneet muutokset. Muun muassa Nokia Oy:n lopetettua selluloosan valmistuksen, laski happea kuluttava kuormitus tuntuvasti. Nykyään Kuloveden vesi on sameahkoa ja lievästi ruskeaa. Sen happamuustaso on normaali. Vaikka tulevien vesien fosforipitoisuudet ovat Nokianvirtaa lukuun ottamatta alhaisia, ovat Kulovesi ja Rautavesi säilyneet lievästi rehevinä. Tämän seurauksena levät lisääntyvät kesäisin hyvin ja leväkukintaa esiintyy säännöllisesti.
Psykoanalyysi Ensimmäinen suomalainen psykoanalyytikko oli tamperelainen Yrjö Kulovesi. 1920-luvun alkupuolelta lähtien hän oli alkanut perehtyä psykoanalyyttisiin kirjoituksiin, erityisesti Freudin teksteihin, ja hän matkusti v. 1924 Wieniin koulutusanalyysia varten. Hän olisi halunnut Freudin oppiin, mutta tämä ohjasi hänet Eduard Hitsch­mannin luo. Analyysi jäi kesken, ja seuraavana vuonna Freud ohjasi hänet Paul Fe­der­nin vastaanotolle. Palattuaan Suomeen vuoden 1926 alussa Kulovesi keskittyi entistä enemmän neu­roo­sien psykoanalyyttiseen hoitamiseen ja julkaisi huomattavan määrän kirjoituksia sekä koti- että ulkomaisissa julkaisuissa. Hän osallistui Skandinavian Psykoanalyyttisen Yhdistyksen perustamiseen vuonna 1931.
Feliks Kulov Kulov syntyi Frunzessa (nyk. Biškek) ja opiskeli poliisiksi. Hän oli 1970-luvulta Kirgisian hallituksessa eri tehtävissä mm. sisäministerinä, kansallisen turvallisuuden ministerinä ja Tšyin kuvernöörinä. Vuosina 1992–1993 hän oli Akajevin varapresidentti ja oli mm. ottamassa käyttöön maan omaa valuuttaa, mutta joutui eroamaan korruptioskandaalin vuoksi. Hän oli 1998–1999 Biškekin pormestari ja oli perustamassa Ar-Namysia 1999. Hän ilmoitti helmikuussa 2000 aikeestaan pyrkiä parlamenttiin eli "Žoghorku Keňgešiin", mutta hänet pidätettiin kuukautta myöhemmin korruptiosta epäiltynä ja tuomittiin kymmeniksi vuosiksi vankeuteen eri syytösten perusteella.
Vammala Vammalan halki virtaa Kokemäenjoen vesireitti. Siihen kuuluvat Liekovesi, Rautavesi ja osittain Nokian puolella oleva Kulovesi. Kaupungin keskusta sijaitsee Vammaskosken partaalla, Rauta- ja Liekoveden väliin etelästä työntyvällä niemekkeellä. Huomattavimmat vesistöön laskevat joet ja purot ovat pohjoispuolelta Kotajärvestä alkava Vaunujoki, Pääjärvestä alkava Rautajoki ja Riippilänjärvestä laskeva Koskenoja sekä eteläpuolelta Ylistenjärvestä lähtevä Pesurinoja, Ekojärvestä laskeva Ekojoki ja Masojärvestä laskeva Kärppälänjoki. Huomattavimpia järviä ovat vesistön pohjoispuolella Pääjärvi ja Riippilänjärvi sekä eteläpuolella Ylistenjärvi, Ekojärvi ja Ylinen Piimäsjärvi. Lisäksi on kymmeniä pienempiä järviä ja lampia. Ekojärvi, jonka pintaa on laskettu 1800-luvun lopulla, on Etelä-Suomen arvokkaimpia lintujärviä ja sen rannalla on lintutorni. Toinen lintutorni sijaitsee Keskistenjärvellä kymmenkunta kilometriä Vammalan keskustasta etelään.
Kulovesi Kuloveden vedenlaatua seurataan säännöllisesti Tampereen seudun yhteistarkkailun puitteissa. Näytteitä otetaan kahden syvänteen pohjalta Kesäniemen edustalla ja Kalmesaaren vieressä.
Kirgisia Bakijev nimitti Feliks Kulovin uudelleen pääministeriksi, mutta parlamentti ei hyväksynyt häntä ja häntä seurasi lyhytaikainen virkaatekevä pääministeri Azim Isabekov ja maaliskuussa 2007 opposition edustaja Almazbek Atambajev.
Itsenäisen Kirgisian historia Bakijev nimitti Feliks Kulovin uudelleen pääministeriksi, mutta parlamentti ei hyväksynyt häntä ja häntä seurasi lyhytaikainen virkaatekevä pääministeri Azim Isabekov ja maaliskuussa 2007 opposition edustaja Almazbek Atambajev.
Kulovesi Suomessa uhanalainen Toutain lisääntyy Rautavedessä, Kulovedessä ja Kokoemäenjoessa. Sen tärkeimmät kutualueet Kulovedellä sijaitsevat Siuronkoskessa ja Lukkisalmessa. Kuha lisääntyy saarten rantavedessä, mutta erityisesti Siuronkoskessa, Majansaaren pohjoispuolella ja Kalmetsaaren itäpuolella.
Abazašta Nelisivuinen lehti ilmestyy kaksi kertaa viikossa 3 000–4 000 kappaleen painoksena. Julkaisijoina toimivat Venäjään kuuluvan Karatšai-Tšerkessian tasavallan hallitus ja parlamentti. Päätoimittaja on Fardaus Kulova.
Mommilan veriteot Kansan Lehti selitti tapahtuneen siten, että ”Lahtarit olivat saaneet vihiä Kordelinin testamentista ja päättivät sen vuoksi toimittaa hänet päiviltä ennen kuin Kordelin ehtisi sen ehkä muuttaa”. Tarkalleen ottaen Kansan Lehdessä (numerossa 262, 11.11.1917, s. 3.) kirjoitetaan Kordelinin testamentista kertovassa jutussa tarkoituksellisen provosoivasti, että Kordelin oli ensimmäinen merkittävä lahtarikaartin uhri. Syyksi kirjoittaja arvioi, että ”Porvareilla on nähtävästi ollut tiedossa millainen Kordelinin testamentti pääasiassa on. Eiköhän siinä ole myös jonkinlainen selitys siihen, miksi he hänet toimittivat hengiltä”. Lääkäri Yrjö Kulovesi oli provosoitunut kirjoituksesta, ja oli sen johdosta ärähtänyt Tampereen Sanomissa vastalauseen. Tähän ärähdykseen Kansan Lehti vielä jatkoi (nro 264, 13.11.1917, s. 3): ”Kenenkään muun kuin lahtarikaartin syyksi ei Kordelinin kuolemaa voida panna, sillä parhaimmallakaan lääkärintaidoillaan ei Kulovesi voi todistaa, että hän olisi kuollut, jos lahtarit pysyivät sivussa. Kuolema tuli vain senvuoksi, että lahtarit asiaan sekaantuivat. Ja täällä ei taasen tiedetä, mitä varten he koko juttuun sekaantuivat, senvuoksi siitä voi lausua vain arveluja”.
Kulovesi Sarkolanlahti, johon Lanajoki laskee, on jonkin verran rehevöitynyt. Vahalahti, ja siinä sijaitseva Pumpulinlahti, on kasvanut jo lähes umpeen. Sen syynä pidetään valuma-alueella olevien soiden ojituksia. Kärppälänlahteen laskevan Kärppälänjoen tuoma hajakuormitus nostaa lahden ravinnepitoisuuksia.
Liekovesi Järveen on istutettu järvitaimenta, kirjolohta, kuhaa ja joskus myös järvisiikaa. Järvi onkin, kuten sen yläpuolella olevat Rautavesi ja Kulovesikin, hyvää aluetta erityisesti kuhan kalastukseen. Lisäksi järvessä voi tavata ainakin madetta, ahventa ja haukea.
Kulovesi Kulovedessä on 54 saarta, joiden pinta-alat ovat yhteensä 362 hehtaaria ja joiden rantaviivan yhteispituus on 39 kilometriä. Alle hehtaarin kokoisia saaria on 41, joista alle aarin kokoisia on viisi. Yli hehtaarin kokoisia saaria 13, joista Salonsaari on suurimpana yli neliökilometrin laajuinen.
Kulovesi Kesäniemen edustan syvänteessä ei ole todettu talvisin happikatoa, mutta Kalmesaaren viereisessä syvänteessä niitä on ollut melko säännöllisesti ja siellä pohjan läheinen vesikerros on ollut jopa täysin hapeton. Kesäisin ongelmaa ei esiinny yhtä vakavana. Päällysveden happiongelmat ovat lähes hävinneet metsäteollisuuden jätevesien vähennyttyä.
Kulovesi Kuljun Isosaari on järven pohjoisosan suurin saari. Sen rinnalla sijaitsevat pienet Lehti-, Risti- ja Halkosaaret. Keskellä selkää sijaitsevat pienet Selkäsaari ja Karhusaari ja lähellä Urmiaa sijaitsee yksinäinen Hanhisaari. Sadanleukaluut, eli Elssansaari, erottaa Kulojärven selän Piikkilänjärvestä, mutta rautatien takia se vaikuttaa niemeltä. Tyrisevän ja Suoniemen välissä ovat suuren selän ensimmäiset eteläiset saaret. Niitä ovat Kalmesaari (myös Kalmetsaari), Maijansaari, Sarasaari, Latosaari, Muurassaari ja Jänessaari. Suurin saari Salonsaari, joka on 4,3 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä, erottaa Kuloveden Rautavedestä. Saman tekee pienempi 1,2 kilometriä pitkä Kiuralan Isosaari. Toiseksi suurin saari on Kutalansaari. Se on 1,8 kilometrä leveä ja jonka 1,7 kilometriä pitkä niemi Salonnokka kasvattaa saaren pituudeksi 3,2 kilometriä. Muita edellisten lähettyvillä olevia suurempia saaria ovat Vatulansaari, Karhunsaari, Kaukue, Haapasaari, Peltosaari ja Mäntysaari.
Kulovesi Siuron kanjoniksi kutsutaan entistä Nokianvirran uomaa, joka erottuu selvästi maisemassa. Sen kautta purkautuivat hetken aikaa Nokianvirran vedet Kuloveteen, mutta noin 5000 vuotta sitten kallio antoi sivusta periksi ja virta haki itselleen uuden uoman ja laskee nykyään Lukkilansalmen kautta Kuloveteen.
Salokunta Salokunta on maantieteellinen alue entisessä Karkussa, nykyisessä Sastamalassa. Rautavesi ja Kulovesi jakoivat Karkun kahtia, ja vesistön itäpuolta kutsutaan Salokunnaksi. Salokunnan puolella sijaitsevat Karkun kylistä Karkunkylä, Koivukylä, Kojola, Kutala, Kärppälä, Lielahti, Hieta, Maso, Piimäsjärvenmaa, Rainio, Vataja, Varppee ja Vihtiälä.
Kulovesi Kuloveden vedenlaatu vaihtelee hyvän ja välttävän välillä. Parhaimmillaan vedenlaatu on talvisin, jolloin vesi on lievästi sameaa ja ravinnetaso on alhainen. Kesäisin vedenlaatu on selvästi heikompi, sillä ravinnetaso nousee lähelle rehevien vesien rajaa ja levää esiintyy silmin nähtävänä määränä. Kokonaisuudessaan vedenlaatu on tyydyttävä ja järven vedet ovat uimakelpoisia.
Azim Isabekov Isabekov oli aiemmin Kurmanbek Bakijevin hallintopäällikkönä hänen toimiessaan kuvernöörinä, pääministerinä ja presidenttinä. Kun pääministeri Feliks Kulov erosi, presidentti Bakijev nimitti maatalousministerinä toimineen Isabekovin virkaa tekeväksi pääministeriksi. Isabekov erotti suuren määrän ministereitä uudistaakseen hallitusta, jota presidentti ei hyväksynyt, joten Isabekovin ura jäi lyhyeksi.
Helsingin yliopiston piirustussali Ensimmäisen varsinaisen piirustusmestarinsa silloinen Turun akatemia sai vuonna 1708, kun tukholmalainen maalari Johan Oppenort palkattiin tehtävään. Piirustusmestarin toimi vakiintui Helsinkiin muuton jälkeen 1830-luvulla. Helsingin yliopiston piirustussali oli 1840-luvulle asti ainoa taideopetusta antanut oppilaitos Suomessa. Pääopettajina ovat toimineet monet kuuluisat taiteilijat, kuten Magnus von Wright, Adolf von Becker, Fredrik Ahlstedt, Eero Järnefelt, Väinö Blomstedt, Erkki Kulovesi ja Åke Hellman.
Reidar Särestöniemi Särestöniemi opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa Helsingissä vuosina 1947–1952. Hänen opettajinaan olivat Aarre Heinonen, Erkki Koponen ja Olli Miettinen. Samaan aikaan hän kävi myös Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella, missä opettajina olivat Erkki Kulovesi ja Gösta Diehl. Särestöniemi seurasi myös yliopiston psykologian, filosofian ja taidehistorian luentoja. Hänen tuttavapiiriinsä kuului myös kirjailijoita ja hän kävi marxilaisten kokouksissa. Marxilaisuuden hän oli omaksunut jo lapsuuskodissaan. Vuosina 1954–1955 hän suoritti Sirola-opiston kurssin.
Kulovesi Järven rantaviiva on 153 kilometriä pitkä, josta 39 kilometriä kuuluu saarille. Rannat ovat pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Paikoitellen muun muassa lahdenpohjukoissa ja loivissa rinteissä on savipohjaisia peltomaita. Monet järveen laskevista joista ja ojista alkavat metsämaista, mutta tuovat sitten vedet peltomaiden läpi. Merkittävimpiä taajamia Kuloveden rannoilla ovat Nokian Siuro ja Suoniemi. Viimeksi mainittu on samalla entinen kunta, joka liittyi Nokian kauppalaan vuonna 1973. Sastamalan kylistä muun muassa Karkunkylä, Kutala ja Tyrisevä sijaitsevat Kuloveden rannoilla.
Itsenäisen Kirgisian historia Opposition Feliks Kulov tuomittiin toukokuussa 2002 kymmeneksi vuodeksi vankeuteen virka-aseman väärinkäytöksistä. Pääministeri Kurmanbek Bakijev joutui eroamaan mellakoiden kuolonuhrien vuoksi, jonka jälkeen pääministerinä toimi Nikolai Tanajev. Marraskuussa 2002 oppositio ilmoitti marssivansa pääkaupunkiin ja vaativansa presidentin eroa, jolloin poliisi pidätti suuren joukon mielenosoittajia. Presidentti Akajev aloitti perustuslain uudistuksen, joka sisälsi laajan avoimen osallistumisen yhteiskunnan toimiin. Uudistettu perustuslaki hyväksyttiin helmikuussa 2003 kansanäänestyksessä.
Kulovesi Nokianvirta laskee aluksi Korvelan kohdalla olevaan kolme kilometriä pitkään lahteen, joka yhtyy Kuloveden pääaltaaseen Lukkilansalmen ja Haapaniemen salmen kautta. Siellä järveen yhtyy pohjoisesta laskeva Jokisjärvi, joka ohittaa Siuron voimalaitoksen vapasti virraten. Järven pohjoisrantoja seuraa Tampere–Pori-rata, joka seuraa järven pohjoisrantoja 9 kilometrin matkalla. Erityisen näkyvillä se kulkee Kuljun ja Urmian välillä, kun se seuraa rantoja Kesäniemen ja Sadanleukaluiden kohdalla. Radan taakse jää Piikkilänjärvi, jota on Kuloveden 5,5 kilometriä pitkä lahti. Tänne laskevat Saikkalanjoen valuma-alueen vedet. Suoniemen kirkon ja Kalmesaaren taakse työntyy etelän suuntaisena 4,5 kilometriä pitkä Sarkolanlahti. Lahteen laskee Lanajoki, joka on Sarkolanjoen valuma-alueen laskujoki. Tyrisevän, Kutalan ja Kiuralan kohdalla Kutalansaari ahtauttaa Kuloveden pienimuotoiseen saaristoon, jonka virtaukset viivyttävät järven jäätymistä alkutalvella. Kutalanvuolle ja Hulttistenvuolle ovat virtaukseltaan jokimaisia kapeikkoja. Osa vesistä poistuu Kulovedestä kiertäen Kiuralan Isosaaren pohjoispuolen reittiä pitkin joko Myllyvuolteen tai Hiedanvuolteen läpi. Eteläinen reitti kiertää Salonsaaren Kojolanselän ja Rikastenselän kautta ja purkautuu siellä kapeikon kautta Rautaveteen. Rikastenselän eteläpuolella sijaitsee Kärppälänlahti, johon laskee Kärppälänjoki.
Nokia (kaupunki) Nokian maisemakuvaa hallitsevat Pyhäjärvi, Nokianvirta ja Kulovesi. Pyhäjärvi on Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi, jossa yhtyvät etelästä Vanajaveden reitin ja pohjoisesta Näsijärven reitin vedet. Pyhäjärvi laskee syvässä rotkolaaksossa virtaavaa Nokianvirtaa myöten Kuloveteen, johon laskevat pohjoisluoteesta Ikaalisten reitin vedet Siuronkoskea myöten. Länsirajalla Kuloveteen laskee vielä Mouhijärven suunnasta tuleva vesistö Leukaluiden salmessa sekä etelärannalla Sarkolanlahden pohjukkaan Vesilahden länsiosan järvistä alkunsa saava Lanajoki. Pienempiä järviä Nokian alueella ovat Vihnusjärvi, Kalliojärvi, Ylinenjärvi ja Alinenjärvi Nokianvirran pohjoispuolella sekä Teernijärvi sen eteläpuolella.
Mauno Markkula Markkula, joka oli papin poika, tuli ylioppilaaksi 1928 ja ryhtyi ensin opiskelemaan Helsingin yliopistossa humanistisia aineita sekä matematiikkaa ja fysiikkaa. Nämä opintonsa keskeytettyään hän siirtyi opiskelemaan laulua konservatorioon, mutta hylkäsi myös musiikillisen uran. Taideopintonsa Markkula aloitti Helsingin yliopiston piirustuslaitoksella, opettajanaan Erkki Kulovesi, mutta opiskeli myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1936–1942 William Lönnbergin oppilaana. Ensimmäiseen näyttelyyn Markkula osallistui 1939 ja ensimmäisen oman näyttelynsä hän piti 1945. Yhteisnäyttelyistä hän osallistui myös Suomen Taiteilijain näyttelyyn 1943, 1945, 1948, 1953, 1957, Suomen Taideakatemian kolmevuotisnäyttelyyn 1950 ja Nuorten näyttelyyn 1940, 1942 ja 1943. Lisäksi hänen teoksiaan oli esillä Tukholmassa 1944 ja Oslossa 1946.
Itsenäisen Kirgisian historia Helmi–maaliskuun 2005 parlamenttivaalien jälkeen Kirgisia oli poliittisesti sekasorron vallassa. Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden moittimat vaalit aiheuttivat suurta eripuraa. Maaliskuun lopulla oppositio järjesti suuren protestin, joka päättyi lopulta 24. maaliskuuta presidentin palatsin valtaamiseen. Maan korkein oikeus mitätöi vaalitulokset palauttaen vanhan parlamentin väliaikaisesti valtaan. Presidentti Akajev pakeni maasta, ja parlamentti nimitti väliaikaiseksi presidentiksi Kurmanbek Bakijevin. Heinäkuussa järjestettiin uudet vaalit, jotka Bakijev voitti ylivoimaisella (88,9 %) äänten enemmistöllä. Vankilasta vapautettu Feliks Kulov palasi pääministeriksi ja Akajevin vastaisen opposition johtohahmo Azimbek Beknazarov nimitettiin oikeusministeriksi. Beknazarovin ura jäi lyhytaikaiseksi kun hänet erotettiin syyskuussa 2005.