mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu VirtuaaliAMK tekee tiivistä yhteistyötä Suomen virtuaaliyliopiston kanssa. Yhdessä on toteutettu mm. laatuun liittyviä hankkeita. Vuonna 2008 organisaatiot siirtyivät käyttämään samaa portaalijulkaisujärjestelmää. Myös esimerkiksi Stakes, Tilastokeskus ja Kansanterveyslaitos ovat olleet yhteistyökumppaneina mukana VirtuaaliAMK:n hankkeissa.
Ateneumin taidemuseo Ateneum-rakennuksessa toimivat Ateneumin taidemuseo ja Kuvataiteen keskusarkisto sekä Taidemuseoalan kehittämisyksikkö Kehys, jotka ovat Kansallisgallerian toimintayksiköitä. Talossa on myös Ateneum-sali, joka on esittävän taiteen tärkeä esiintymisfoorumi Helsingissä.
Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu Vuosina 2001–2006 VirtuaaliAMK:ssa tuotettiin noin 1 500 opintopisteen verran verkko-oppimateriaalia ammattikorkeakoulujen koulutusaloittain muodostetuissa tuotantorenkaissa. Renkaissa oli mukana niin amk-opettajia, -opiskelijoita kuin amk:jen muita asiantuntijoita ja yritysten edustajia. Tuotantoon on osallistunut kaiken kaikkiaan noin 880 henkilöä.
Sanna Järvelä Valmistuttuaan Turun yliopistosta kasvatustieteiden maisteriksi Järvelä siirtyi jatko-opiskelijaksi Joensuun yliopistoon. Joensuussa hän opiskeli prof. Erno Lehtisen johtamassa Tietotekniikan opetuskäytön tutkimus- ja kehittämisyksikkö TOTY:ssä, joka oli alallaan edelläkävijä.
Omnia Omnian kehittämisyksikkö InnoOmnia on pedagogisen ja digitaalisen osaamisen kehittämisen asiantuntijayhteisö. Sen tehtävänä on toimia proaktiivisena kumppanina Omnian henkilöstölle, opiskelijoille ja muille sidosryhmille ideoimalla, suunnittelemalla ja toteuttamalla erityisesti digiosaamiseen, yrittäjyysosaamiseen ja kansainväliseen toimintaan painottuvia projekteja ja koulutuksia.
Empiirinen oikeustutkimus Suomessa empiiristä oikeustutkimusta on opetettu vuodesta 2004 lähtien Joensuun yliopistossa, joka liittyy osaksi Itä-Suomen yliopistoa vuoden 2010 alussa. Oikeustieteiden oppiaineryhmään kuuluvaa tutkimus- ja kehittämisyksikköä johtavat professorit Tarmo Miettinen ja Anssi Keinänen.
Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu (VirtuaaliAMK-verkosto) on 17 suomalaisen ammattikorkeakoulun (AMK:n) verkosto, joka tarjoaa vuosittain keskitetysti lähes 800 AMK:jen järjestämää verkko-opintojaksoa. Yli 400 verkoston tuottamaa avointa oppimateriaalia on avoimesti kenen tahansa käytettävissä. Verkostoon kuuluvien AMK:jen opiskelijat voivat sisällyttää tutkintoonsa opintoja VirtuaaliAMK:n Opintopalveluiden tarjonnasta.
Petri Jääskeläinen Vuodesta 1997 Jääskeläinen on ollut valtionsyyttäjä ja toimi vuosina 1997–2002 valtakunnansyyttäjänviraston kehittämisyksikön päällikkönä. Vuosina 2002–2009 Jääskeläinen oli kaksi kautta eduskunnan apulaisoikeusasiamies. Eduskunta valitsi hänet oikeusasiamieheksi nelivuotiskaudelle joulukuussa 2009 ja toiselle kaudelle joulukuussa 2013.
Digi- ja väestötietovirasto Digi- ja väestötietovirasto on 1. tammikuuta 2020 toimintansa aloittava Suomen valtion virasto. Virasto syntyy, kun Väestörekisterikeskus, maistraatit ja Itä-Suomen aluehallintovirastossa toimiva maistraattien ohjaus- ja kehittämisyksikkö yhdistyvät yhdeksi virastoksi. Hallinnollisesti virasto rakentuu nykyisen Väestörekisterikeskuksen pohjalle.
Suomen sisäministeriö Sisäministeriö vastaa maahanmuuttoa koskevan lainsäädännön valmistelusta, ohjaa ja kehittää maahanmuuttohallintoa sekä tulosohjaa Maahanmuuttovirastoa. Tavoitteena on maahanmuuton parempi ennakointi ja hallinta sekä turvallisesti avoin Suomi, jossa jokainen löytää paikkansa. Maahanmuutto-osasto jakautuu oikeudelliseen yksikköön, politiikkayksikköön ja ohjaus- ja kehittämisyksikköön.
Suomen Virtuaaliammattikorkeakoulu Ammattikorkeakoulut tarjoavat opintojaan www.amk.fi-portaalin Opintopalvelut-osiossa, jossa AMK-opiskelijat voivat etsiä mieleistään opintotarjontaa, hakea sähköisesti muiden VirtuaaliAMK-verkoston AMK:jenjen tarjoamiin opintoihin ja seurata hakuprosessin etenemistä. Opiskelu VirtuaaliAMKissa on tutkinto- ja vaihto-opiskelijoille maksutonta. Opiskelijat lähettävät vuosittain tuhansia hakemuksia opintoihin VirtuaaliAMK:n Opintopalvelut-järjestelmän kautta.
Verohallinto Verohallinto muodostuu 12 yksiköstä, joista keskeisimmät ovat verotustehtäviä hoitavat Henkilöverotus-, Yritysverotus- ja Veronkantoyksiköt. Kullakin niistä on Helsingissä sijaitseva ohjaus- ja kehittämisyksikkö, joka vastaa toiminnan suunnittelusta, ohjaamisesta ja seurannasta, tietojärjestelmistä, kotimaisesta ja kansainvälisestä sidosryhmäyhteistyöstä sekä hankkeista. Varsinaiset verotustehtävät hoidetaan eri puolella Suomea sijaitsevissa toimipisteissä.
Ikaalinen Tampereen ammattikorkeakoulun Ikaalisten yksikkö, joka kouluttaa matkailualan, liiketalouden ja tietojenkäsittelyn tradenomeja. Nuorisoasteen koulutus päättyi keväällä 2014, mutta tutkintoon johtava aikuiskoulutus jatkuu, samoin kehittämisyksikön toiminta.
Samoissa tiloissa toimii myös ammatillista peruskoulutusta tarjoava oppilaitos Ikaalisten kauppaoppilaitos, jossa voi opiskella liiketaloutta (merkonomi) ja tietojenkäsittelyä (datanomi).
Pelastusopisto Pelastusopiston tutkimus- ja kehittämisyksikkö vastaa pelastustoimen tutkimuksen koordinoinnista Suomessa. Tehtäviin kuuluu analysoida tutkimustarpeita, koota tietoa tutkimuksista seuraamalla ja tekemällä tarvittaessa yhteenvetoja koti- ja ulkomaisista tutkimus- ja kehittämishankkeista sekä tehdä tutkimusta itsenäisesti ja yhteistyössä muiden tutkimuslaitosten kanssa. Erityisenä painopisteenä on edesauttaa tutkimustulosten hyödynnettävyyttä pelastustoimessa mm. integroimalla tutkimustulokset Pelastusopiston opetussisältöihin.
Susanna Pettersson Pettersson toimi vuosina 1991–1992 Helsingin Taidehallin näyttelysihteerinä. Vuodesta 1992 hän työskenteli Valtion taidemuseossa, missä hän toimi museopedagogisen yksikön amanuenssina 1992–1996 ja intendenttinä 1996–2001 sekä taidemuseoalan kehittämisyksikön erikoissuunnittelijana 2001–2007 ja kehitysjohtajana 2007–2010. Vuosina 2010–2013 Pettersson oli Alvar Aalto -säätiön ja Alvar Aalto -museon johtaja. Vuonna 2011 hän oli vieraileva luennoitsija Reinwardt Academyssä Amsterdamissa. Pettersson nimitettiin Jyväskylän yliopiston museologian dosentiksi vuonna 2012.
Erno Lehtinen Suomeen palattuaan Lehtinen työskenteli jonkin aikaa apulaisprofessorina Turun yliopistossa, josta hän siirtyi Joensuun yliopistoon hoitamaan määräaikaista viisivuotista kasvatustieteen professuuria vuonna 1988. Kasvatustieteiden tiedekunta oli määritellyt professuurin alaksi ""kasvatustiede, erityisesti tietotekniikan opetuskäytön ja oppimisteorian tutkimus""", "jota tehtävää hoitamaan siis valittiin Erno Lehtinen. Määräaikaisen professuurin lisäksi Joensuun yliopistoon päätettiin perustaa määräaikainen tutkimuslaitos, joka sai nimekseen ”Tietotekniikan opetuskäytön tutkimus- ja kehittämisyksikkö”. Tämä laitos tultiin myöhemmin tuntemaan nimellä TOTY.
Kaarina Davis Vuonna 2012 Omnian kehittämisyksikkö InnoOmnia valitsi Davisin Vuoden 2012 Toisinnäkijäksi. Tuomariston perustelut: "Kaarina Davis kyseenalaistaa terävästi tämän päivän kulutusyhteiskunnan ja siihen liittyvät trendit. Kirjassaan ’Irti oravanpyörästä’ hän kertoo, kuinka jätti hoitoalan ja vanhan elämän taakseen, hyppäsi pois oravanpyörästä ja muutti maalle. Kirjojen, blogin ja kolumnien kirjoittamisen lisäksi hän kasvattaa ruokansa luonnonmukaisesti ja kerää ruokaa ja polttopuita luonnosta. Hän on suojellut osan metsästään metsien monimuotoisuutta turvaavan METSO-ohjelman kautta. Kilpailutuomariston mielestä Kaarina edustaa ajattelullaan todellista arkipäivän rohkeutta ja kykyä nähdä toisin.
Kansalliskirjasto (Suomi) Kirjastosektorin palvelu- ja kehittämisyksikkönä Kansalliskirjasto vastaa mm. yliopistojen, ammattikorkeakoulujen sekä yleisten kirjastojen kirjastotietokantojen teknisestä ylläpidosta. Lisäksi kirjasto ylläpitää itse useita kansallisia tietokantoja, joista tärkeimmät ovat Suomen kansallisbibliografia Fennica, kansallisdiskografia Viola, yliopistokirjastojen yhteistietokanta Linda ja kansallinen artikkelitietokanta Arto. Kansalliskirjasto ylläpitää myös kansallisia Finna-palvelua ja Nelli-tiedonhakuportaalia ja mm. korkeakoulujen julkaisuja sisältävää Doria-julkaisuarkistopalvelua. Kirjastossa toimiva Kansallinen elektroninen kirjasto FinELib huolehtii keskitetysti elektronisten aineistojen hankinnasta yliopistoille, ammattikorkeakouluille, tutkimuslaitoksille ja yleisille kirjastoille. Lisäksi kirjaston Mikkelissä sijaitseva Digitointi- ja konservointikeskus toimii kansallisena digitointikeskuksena, jonka tuottamista palveluista käytetyin on vuosien 1771–1910 suomalaisia sanomalehtiä sisältävä Historiallinen sanomalehtikirjasto.
Seppo Laaksonen Laaksonen oli opettajan sijaisena vuosina 1966–72 Järvenpään, Herttoniemen, ja Roihuvuoren yhteiskoulussa ja Helsingin tyttölukiossa. Myös Tietokoneyhdistyksen tutkijana 1970 hän toimi tehden tutkimuksen Suomen tietokoneista ja atk-henkilökunnasta. Laaksonen on työskennellyt 1972–1979 Helsingin yliopistossa assistenttina ja lehtorina, Helsingin yliopiston rakentamisen neuvottelukunnassa 1973-74 tutkijana (tällöin tehtiin mitoitussunnitelmat Kumpulan Kampuksen rakentamiseksi). Osa-aikaisesti hän opetti kahteen otteeseen Helsingin Sihteeriopistossa, lopettaen 1980, jolloin hän siirtyi tilastokeskuksen aktuaariksi palkkatilastoon, toimien myös yliaktuaarina ja suunnittelijana. Erikoistutkijana Työväen taloudellisessa tutkimuslaitoksessa hän toimi 1982–83 selvittäen maanviljelijöiden ja teollisuustyöntekijöiden tuloja. Tilastokeskuksessa hän on myöhemmin vuoteen 2012 asti toiminut myös erikoistutkijana sosiaalitilastossa ja menetelmäyksikössä, sekä tutkimuspäällikkönä tutkimus- ja kehittämisyksikössä. Johtokunnan henkilöstöä edustanut jäsen hän oli 2000–2002 jolloin johtokunta lopetettiin.
Vanajan reitin valuma-alue Pääjärvi, joka on myös valuma-alueensa pääjärvi, kokoaa valuma-alueen yläosan vedet. Siihen laskee Haarajoen, Mustajoen ja Luhdanjoen valuma-alueet. Haarajoen valuma-alueella, joka sijaitsee Pääjärvestä pohjoiseen, sijaitsee runsaasti soita ja Tevänti, joka on alueen järviryppään keskuksena. Mustajoen valuma-alue sijaitsee koilliseen Pääjärvestä ja se tuo soistuneen metsäalueen soiden kuivatusvedet. Luhdanjoen valuma-alue laskee Pääjärveen kaakonpuoleiselta Salpausselältä. Siellä sijaitsee Sairakkalanjärvi.
Lapinlahti Miltei koko kunnan läpi etelästä pohjoiseen ulottuu Iisalmen reittiin kuuluva Onkivesi. Kuntakeskus sijaitsee järven itärannalla rautatien ja valtatie 5:n varrella. Järven länsirannalla sijaitsee korkea Väisälänmäki, Pohjois-Savon kansallismaisema. Myös kunnan itäosat ovat selvästi keskiosia korkeampaa mäkimaastoa. Lapinlahti sijaitsee 58 kilometrin päässä Kuopiosta ja 24 kilometrin päässä Iisalmesta. Lapinlahdella on oma karting-rata, joka sijaitsee Humpilla.
Asíni Asíni on perinyt nimensä antiikin Asinen kaupungista, jonka arkeologinen kohde sijaitsee sen alueella. Homeros mainitsee "Ilias"-teoksessaan Asinen, jonka laivasto otti osaa Troijan sotaan. Nykyinen Asínin kylä sijaitsee pari kilometriä sisämaassa. Sen rantakylä Paralía Asínis sijaitsee Argoliinlahden rannalla. Asínin alueella sijaitsee myös muun muassa Tolón rantalomakohde. Luoteessa Asínin kunnallisyksikkö rajautuu Náfplioon, pohjoisessa Asklipieíoon, koillisessa Epídavrokseen ja kaakossa Kranídiin.
Unikkolinna Muinaislinna sijaitsee metsämaastossa mäellä, joka on 100 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja noin 20 metriä ympäristöään korkeammalla. Mäki on soikean muotoinen, ja se on asettunut luode-kaakko-suuntaisesti. Rinteillä sijaitsee kaksi geologien mukaan ihmisten rakentamaa vallien jäännöstä. Luoteisrinteessä sijaitsee noin 20 metriä pitkä, 1,0–1,5 metriä leveä ja 0,5–0,7 m korkea vallin jäännös. Toinen valli sijaitsee mäen kaakkoispäässä, ja se on 21 metriä pitkä.
Grise Fiord Grise Fiord sijaitsee Ellesmerensaaren eteläkärjessä ja on Pohjois-Amerikan pohjoisin siviiliasutuskeskus. Maailman pohjoisin asuttu paikka on Alert, joka sijaitsee Ellesmerensaaren pohjoiskärjessä. Asutuskeskus sijaitsee 1160 km pohjoiseen pohjoisesta napapiiristä.
Gansu Suurin osa Gansusta sijaitsee yli kilometrin korkeudella meren pinnasta. Se sijaitsee Sisä-Mongolian Qingzang- ja Huangtu-tasankojen välissä. Keltainenjoki kulkee maakunnan eteläosan halki. Osa Gobin autiomaasta sijaitsee Gansussa.
Peili Jos esine sijaitsee pallon keskipisteen ja polttopisteen välissä, kuva muodostuu suurennettuna kauemmas peilistä kuin missä kohde sijaitsee, ja tällöin se on itse asiassa havaittavissa vain, jos kohde on läpikuultava, siinä on reikiä tai jos se sijaitsee hieman syrjässä peilin pääakselilta.
Heiligenhafen Heiligenhafen sijaitsee moottoritie A 1:n koillisessa päätepisteessä (liittymä Heiligenhafen-Mitte). Lähin rautatieasema sijaitsee läheisessä Großenbroden kunnassa. Oldenburg in Holsteinissa sijaitsee puolestaan lähin kaukoliikenteen asema.
Karlsborgin kunta Karlsborgin kunta sijaitsee Vättern-järven länsirannalla lähellä järven pohjoispäätä. Tivedenin kansallispuisto sijaitsee osittain Karlsborgin kunnassa ja osittain Laxån kunnassa Örebron läänissä. Kunnassa sijaitsee Karlsborgin linnoitus.
Näsijärvi Koljonselkän ja Vankaveden välissä sijaitsee saaristo, jonka eteläpuolelta järven ylittää Sisä-Suomen reunamuodostuma. Sokkeloisen järvenosan pohjoispuolella sijaitsee Vuolteenniemen ja Honkaniemen puolei kilometriä leveässä välissä Kirvessaari ja Unnekivensalmi, jonka pohjoispuolella aukeaa järvenselkä. Selkä jatkuu koilliseen 9 kilometriä, missä sijaitsee Vankaselän toinen järvenselkä. Vankaselkä on kapeampi kuin Koljonselkä, mutta sen luoteispuolelle työntyvät Kukkulanselän lahti ja Kurunlahti. Kukkulanselkä jää suurien saarten Muuraisen ja Taninsaaren taakse suojaan. Kurunlahti on kapenevan lahden lahdenpää. Vankaveden itäpäässä työntyy Uniniemen vierestä pohjoiseen huomaamaton lahti, joka päässä sijaitseekin Muroleen koski. Kosken yläpuolella sijaitsee Palovesi, joka on oma järvensä. Sen vedenpinnan korkeus on 60 senttimetriä korkeammalla kuin Näsijärvellä.
Ahrensburg Ahrensburgin keskeinen nähtävyys on linna, Schloss Ahrensburg, ympäristöineen. Linnan alueella sijaitsee muun muassa kirkko, Schlosskirche Ahrensburg. Linnan viereisellä kukkulalla sijaitsee Schimmelmannin kreivisuvun talo, die Bagatelle, joka on Ahrensburgin vanhimpia rakennuksia. Rondeel-aukiolla sijaitsee kieliläistaiteilija Martin Wolken teos "der Muschelläufer" (2005).Ahrensburgissa sijaitsevia yrityksiä:Ahrensburgin läpi kulkee valtatie Bundesstraße 75. Kaupunki sijaitsee moottoritie A 1:n varrella (Vogelfluglinie).
Tukholman lääni Kunnista Södermanlandissa sijaitsevat kokonaan Nykvarn, Södertälje, Salem, Botkyrka, Huddinge, Haninge ja Nynäshamn. Uplannissa sijaitsevat kokonaan Ekerö, Järfälla, Sollentuna, Solna, Sundbyberg, Lidingö, Danderyd, Täby, Vallentuna, Österåker, Norrtälje, Upplands Väsby, Sigtuna ja Upplands-Bro. Nackan kunta sijaitsee muutoin Södermanlandissa, mutta entinen Boon pitäjän alue sijaitsee Uplannissa. Värmdön kunta taas sijaitsee muutoin Uplannissa, mutta Nämdön pitäjän alue sijaitsee Södermanlandissa.
Rauma Rauman Merimuseo sijaitsee merenkulkuoppilaitoksen vanhassa rakennuksessa. Laivanvarustajan kotimuseo Marela, sijaitsee Vanhassa Raumassa. Merimiehen kotimuseo Kirsti, sijaitsee Vanhassa Raumassa.
Rauman edustalla oleva saaristo on myös tunnettu turistialue ja kesäinen pienveneiden matkailukohde. Saaristoon on vesibussiyhteys mantereelta, Otanlahden rantapuistosta . Entinen rannikkotykistön linnakesaari Kuuskajaskari toimii nykyään matkailusaarena. Rauman vanhin matkailusaari Reksaari tarjoaa mahdollisuuden luontolomailuun. Saariston uloimmalla luodolla sijaitsee Kylmäpihlajan majakka.
Juolasvesi Järven rannalla sijaitsee kolme kalliomaalausta. Sarkaveden Kannonaluksessa on kalliopintaa itärannalla, jossa sijaitsee Kannonaluksen kalliomaalaus. Vain 600 metriä kaakkoon päin Sarkaveden itärannalla sijaitsee Haukkavuoren kalliomaalaukset ja Voikosken partaalla Voikosken kalliomaalaus.
Alasenjärvi (Lahti) Järven etelärannassa Herrasmannin leirintäalueen yhteydessä sijaitsee Herrasmannin uimaranta ja sen vastarannalla Sipurassa on Kaustinniityn uimaranta. Kolmas ranta sijaitsee kartan mukaan Anjanlehdon siirtolapuutarhan lähellä Joenpohjanlahdella ja neljäs uimaranta sijaitsee Takkulanpohjan perällä.
Vaarala (Rovaniemi) Vaarala on kylä ja rautatieliikennepaikka Rovaniemellä. Vaarala sijaitsee Kemijoen varrella noin 7 kilometrin päässä kaupungista Kuusamon suuntaan. Toisella puolella Kemijokea sijaitsee Koskenkylä ja Vaaralasta noin 10 kilometriä eteenpäin sijaitsee Oikarainen.
Ylipää (Lumijoki) Kylä sijaitsee noin 9 kilometriä kunnan keskustaajamasta lounaaseen. Kylällä sijaitsee muun muassa vuonna 2001 avattu Eerikin Puttiikki-niminen liike, joka sijaitsee Ukuranperäntien ja valtatielle 8 johtavan Lurutien risteyksessä.
Kastoriá Kastorián kunta sijaitsee pohjoisessa Kreikassa ja pieni osa siitä rajoittuu Albaniaan. Kastorián kaupunki sijaitsee niemessä Orestiáda- eli Kastoriá-järven länsirannalla. Kastorián lentoasema sijaitsee Árgos Orestikóssa noin 12 kilometriä Kastoriásta etelään.
Jouppilanranta Jouppilanranta sijaitsee Jouppilan kaupunginosassa Seinäjoella. Puisto sijaitsee Seinäjoen länsirannalla muodostaen puistokokonaisuuden. Puistokokonaisuus rajautuu Kirkkokatuun ja Suupohjantien väliselle alueelle. Puisto sijaitsee ammattikorkeakoulun rannassa ja alueella on käytetty runsaasti kiveyksiä, puita ja pensaita.
Rheinfelden (Sveitsi) Rheinfelden on kaupunki Sveitsissä. Se sijaitsee Aargaun kantonissa, Reinin rannalla, joka on samalla Saksan ja Sveitsin raja. Rheinfelden sijaitsee noin 15 kilometriä Baselista itään. Vastapäätä Reinin toisella rannalla sijaitsee samanniminen kaupunki Saksassa.
Rutumi Rutumi () on kylä Lapinjärven kunnassa ja sijaitsee valtatie 6:n varrella. Rutumi sijaitsee Lapinjärven läntisessä osassa rajoittuen lännessä Liljendaliin ja koillisessa Ingermaninkylään. Rutumin läpi virtaa Rutuminjoki. Alueella sijaitsee myös Tenalampi.
Akko Akko sijaitsee Haifanlahden pohjoisosassa pienellä niemimaalla Belusjoen suulla. Haifan kaupunki sijaitsee kymmenisen kilometriä Akkosta etelään ja Tyros Libanonissa noin 30 kilometriä pohjoiseen. Lähialueen rannikkotasanko on viljeltyä ja kaakossa sijaitsee Jisreelin laakso.
Fry (kylä) Fry (; myös "Fri") eli Kásos (Κάσος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kásoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 357 (vuonna 2011). Fry on Kásoksen saaren pääkylä ja Kásoksen kunnan kuntakeskus.
Fry sijaitsee Kásoksen saaren pohjoisrannikolla. Se on saaren pääsatama. Kásoksen lentoasema sijaitsee rannikolla kylän länsipuolella. Aivan Fryn kaakkoispuolella sijaitsee Panagían kylä, lounaispuolella Agía Marínan kylä.
Gongwanglingin löytöpaikka Löytöpaikka sijaitsee Gongwangin kylässä itään Lantianista pienen mäen päällä. Seutu sijaitsee Pohjois-Kiinan lössialueen eteläreunalla. Lössiä on kertynyt noin 5 metriä viime jääkauden aikana ja 2,5 metriä jääkautta edeltävältä interglasiaalikaudella. Löytökerrostuma sijaitsee vieläkin syvemmällä 40–44 metrin syvyydessä. Muinainen kohde on ollut avoimen maaston leiripaikka, jossa toimeliaisuuden tuotteet on heitetty maahan löydettäväksi. Toinen "Homo erectuksen" kohde Chenjiawon löytöpaikka sijaitsee alle 30 kilometrin päässä.
Kondensaattori Kondensaattoreita voidaan tämän kapasitanssin vuoksi käyttää elektronisissa piireissä jännitevaihteluiden tasaamisessa. Kondensaattorin kyky tasata jännitevaihtelua on suoraan verrannollinen sen kapasitanssiin.
Ensimmäisen kondensaattorin keksi Ewald Georg von Kleist Camminissa Pommerissa 11. lokakuuta 1745, yrittäessään varastoida sähköä elohopeaa täynnä olevaan pulloon. Maailmalle tieto uudesta keksinnöstä levisi kuitenkin Pieter van Musschenbroekin kautta. Hän teki kokeen vedellä täytetyllä astialla Leydenin (Leidenin) yliopistossa Hollannissa tammikuussa 1746. Tästä sai nimensä "Leydenin pullo".
Ewald Jürgen Georg von Kleist Työnsä ohella Von Kleist harrasti luonnontieteellisiä kokeita ja keksi vuonna 1745 Kleistin pullon, ensimmäisen sähköä varastoivan laitteen, huomatessaan laitteen tehoalisäävän toiminnan. Leidenissä kokeellisen fysiikan professori Pieter van Musschenbroek keksi vähän myöhemmin saman ilmiön omin neuvoin, ja hänen julkistettuaan sen tämä ensimmäinen kondensaattori tuli tunnetuksi nimellä Leidenin pullo. Vaikka von Kleist olikin varhainen keksijä, hän ei ollut julkistanut laitettaan ajoissa eikä sitten enää kehittänyt sitä eteenpäin, niin että nykyajan tutkijat antavat suurimman kunnian kondensaattorin alkuvuosien kehitystyöstä Musschenbroekille.
Ampèren laki James Clerk Maxwell havaitsi loogisen ristiriitaisuuden soveltaessaan Ampèren lakia varautuvaan kondensaattoriin ja siten päätteli tämän lain olevan puutteellinen. Ratkaistakseen ongelman hän keksi kenttämuutosvirran (siirtymävirran) käsitteen ja loi näin yleistetyn version Ampèren laista, joka sisällytettiin Maxwellin yhtälöihin. Yleistetty yhtälö tyhjiössä on:
Elektroniikan passiivikomponenttien epäideaalisuudet Kondensaattorit jaetaan yleisesti dielektrisen materiaalin perusteella eri luokkiin. Eri tyyppiset kondensaattorit soveltuvat eri käyttötarkoituksiin. Kondensaattoreiden epäideaalisuudet tulevat esiin suurilla taajuksilla kuten vastuksillakin. Kondensaatorin vuotovirta, eli sijaiskytkennässä rinnakkaisvastus, tulee jo esille tasavirroilla. Kondensaattoreissa käytetään myös häviökertoimia ja Q-arvoa. ESR eli ekvivalenttinen sarjavastus aiheutuu monista kondensaattorin sisäisistä häviöistä, kuten vuotovirrasta, dielektrisistä häviöistä eristeessä tai resistansseista. ESR kondensaattoreissa tapahtuu tehonhäviötä, jotka muuttuvat lämmöksi. Monissa sovelluksissa kondensaattori joudutaan jäähdyttämään. ESR voidaan laskea kaavalla formula_1. Kondensaattorin kapasitanssi ja induktanssi muodostavat resonanssipiirin, jonka resonanssitaajuuden yläpuolella kondensaattori käyttätyy lähinnä induktanssin tavoin ja impedanssin itseisarvo alkaa kasvaa.
Häiriönpoistokondensaattori Häiriönpoistokondensaattorit ovat sähkölaitteiden verkkosyöttöön kytkettäviä kondensaattoreita, joiden tarkoitus on joko oikosulkea tulonapojen välillä esiintyviä häiriöitä tai johdattaa tulonapojen häiriöitä runkoon. Tulonapojen (vaiheen ja nollan) välillä olevia kondensaattoreita kutsutaan X-kondensaattoreiksi ja tulonavoista runkoon kytkettyjä kondensaattoreita Y-kondensaattoreiksi. Erityisen tärkeää on, että Y-kondensaattorit eivät pääse vikaantumaan ja johtamaan vaarallista virtaa mahdollisesti maadoittamattomaksi jääneeseen runkoon. X- ja Y-kondensaattorien turvallisuutta säätelevät standardit IEC 60384-14 (kansainvälinen standardi) ja EN 132400 (eurooppalainen standardi, vastaava tekninen sisältö).
Kondensaattori Kun sarjaan kytketyt kondensaattorit kytketään jännitteeseen "V", saavat kaikki kondensaattorit samansuuruisen varauksen "Q". Kokonaisjännite "V" on kondensaattoreiden jännitteiden summa.
Tasavirta ei kulje kondensaattorin läpi, koska sen levyjen välissä on eriste. Mutta jos se kytketään muuttuvaan jännitteeseen, myös levyjen varaus muuttuu, ja kondensaattorin latautuessa tai purkautuessa jännitelähteestä levyihin tai päinvastoin kulkee virta, jonka suuruus on 
\scriptstyle i=C\frac
Kondensaattori Tämän estämiseksi valmistaja määrittelee kondensaattorin suurimman sallitun käyttöjännitteen.
Kondensaattorin levyjen välille muodostunut sähkökenttä säilyy, vaikka jännitelähde irrotetaan, koska sähkökenttä pitää varaukset paikoillaan. Levyjen välissä olevalla eristeellä on kuitenkin johtavuutta, joka riippuu eristemateriaalista. Tämä johtavuus aiheuttaa pienen vuotovirran "R" kondensaattorin napojen välillä, joten kondensaattori purkautuu ajan kuluessa itsekseen.
Häiriönpoistokondensaattori X1-luokan kondensaattorit testataan 4 kV transienteilla ja X2-kondensaattorit 2,5 kV transienteilla. Y1-luokan kondensaattorit testataan 8 kV transienteilla ja Y2-kondensaattorit 5 kV transienteilla.
Kondensaattori Kun rinnakkain kytketyt kondensaattorit kytketään jännitteeseen "V", on kaikkien kondensaattoreiden jännite sama.
Superkondensaattori Superkondensaattori on kondensaattori, johon voidaan varastoida poikkeuksellisen suuri määrä energiaa, eli saavutetaan korkea energiatiheys verrattuna tavallisiin kondensaattoreihin. Yksinkertaistettuna superkondensaattori on kondensaattori, jonka elektrodien pinta-alaa on kasvatettu suuren varauskyvyn saamiseksi. Superkondensaattori eroaa käyttöominaisuuksiltaan muista kondensaattoreista erityisesti epätyypillisen korkean sisäisen resistanssin vuoksi.
Kondensaattori Kondensaattori on kaksinapainen sähkötekniikassa käytettävä passiivikomponentti. Sen keskeisin ominaisuus on kapasitanssi, joka on kykyä tallentaa sähkövarausta. Kondensaattori varastoi energiaa sähkökenttään.
Kondensaattori Kun varausta siirretään kondensaattorin napoihin, muodostuu niiden välille jännite, joka on suoraan verrannollinen siirretyn varauksen suuruuteen ja kääntäen verrannollinen kondensaattorin kapasitanssiin.
Operaatiovahvistimen kytkennät Kytkentä toimii siten, että kondensaattori formula_55 latautuu tulojännitteen formula_56 korkeimman arvon mukaan. Diodi formula_57 ja toinen operaatiovahvistin estävät kondensaattoria purkautumasta, jolloin tulojännitteen laskiessa kondensaattorin varaus pysyy edelleen huippujännitteen määrittämässä arvossa. Jos tulojännite kasvaa aiemmasta maksimiarvostaan, kasvaa myös kondensaattorin varaus. Varattu huippuarvo on luettavissa toisen operaatiovahvistimen lähdöstä formula_51.
Oskillaattori Oskillaattori voidaan rakentaa myös takaisinkytkemällä komparaattori RC-aikavakion kautta. Kun kondensaattori latautuu vastuksen kautta tiettyyn jännitteeseen, komparaattori vaihtaa tilaansa ja kondensaattori alkaa purkautua. Kun kondensaattorin jännite alittaa komparaattorin vertailuarvon, lähtö vaihtaa jälleen tilaansa. Kytkennästä saadaan ulos kanttiaaltoa tai kondensaattorin lataus- ja purkauskäyrän mukaista säröytynyttä kolmioaaltoa, joten kytkentä kuuluu epälineaarisiin oskillaattoreihin.
Sähkökenttä Yksinkertaisin tapaus on levykondensaattori, jonka kenttä on nolla muualla paitsi levyjen välissä, jossa se on vakio
eli kondensaattorin jännite jaettuna sen levyjen välisellä etäisyydellä. Kun tämä kerrotaan levyjen välisen alueen tilavuudella, saadaan kentän kokonais­energiaksi:
Kondensaattorin kapasitanssi on sen levyjen varauksen suhde niiden väliseen jännitteeseen:
Koska levykondensaattorin kapasitanssi on
missä "A" on sen levyjen pinta-ala ja "d" niiden välinen etäisyys, saadaan kondensaattorin energiaksi
mikä onkin yhtä suuri kuin kondensaattorin varaamiseen tarvittava energia.
Diac Diacin yleisin käyttötarkoitus on jännite- ja virtapulssin tuottaminen triacin liipaisemiseen esimerkiksi hehkulamppujen himmentimissä tai lämmitysvastusten ja sähkömoottorien säätökytkennöissä. Siksi joissakin triaceissa diac on sisäänrakennettuna. Pulssin tuottavassa kytkennässä diacin yli vaikuttaa likimain sama jännite kuin kondensaattoriin, jota ladataan vastuksen kautta. Kun kondensaattorin varaus on riittävän suuri ja jännite ylittää diacin kynnysjännitteen, diac muuttuu johtavaksi ja purkaa kondensaattorin varauksen triacin hilalle. Kun varaus on purkautunut, diac lakkaa johtamasta ja kondensaattorin varaus alkaa uudelleen kasvamaan.
Kondensaattori Tyypillinen kondensaattori koostuu kahdesta elektrodista, joista kumpikin varastoi samansuuruisen mutta erimerkkisen sähkövarauksen. Elektrodit voivat olla esimerkiksi tasomaisia levyjä ("levykondensaattori") tai sisäkkäisiä pallokuoria ("pallokondensaattori"). Elektrodit on eristetty toisistaan, ja kun kondensaattori kytketään jännitelähteeseen, ne saavat sähköisen varauksen ja niiden välille muodostuu sähkökenttä.
Kondensaattori Kondensaattorin jalat aiheuttavat ekvivalenttisen sarjaresistanssin "R" ja ekvivalenttisen sarjainduktanssin" L". Ekvivalenttinen sarjainduktanssi ja -resistanssi on otettava huomioon suuritaajuisia kytkentöjä suunniteltaessa, sillä taajuuden kasvaessa kapasitiivinen impedanssi pienenee ja induktiivinen impedanssi kasvaa, jolloin sarjainduktanssi ja -resistanssi määräävät kondensaattorin impedanssin.
DRAM DRAM () on luku- ja kirjoitusmuistin tyyppi, jossa jokainen bitti tallennetaan erilliseen kondensaattoriin. Koska kondensaattorin varaus ajan myötä häviää, muisti vaatii säännöllistä virkistämistä (toisin kuin staattisessa RAM-muistissa). Lisäksi muistisolun lukeminen purkaa kondensaattorin, joten jokaisen lukuoperaation jälkeen data pitää tallentaa takaisin muistisoluun.
Sähkömoottori Yksivaiheisesta vaihtosähköstä puhutaan silloin, kun vaihe on vasten nollajännitettä kuten tyypillisessä sähköpistokkeessa kodeissa tai toimistoissa. Kolmivaiheinen sähkömoottori jatkaa pyörimistään, jos yksi vaihe katkaistaan. Tämä kaksivaiheinen (jännite kahden vaiheen välistä) tila vastaa yksivaiheista (jännite vaiheen ja nollan välistä). Kaksivaiheisena tai yksivaiheisena kolmivaiheista sähkömoottoria ei kuitenkaan saada käynnistymään, vaan käynnistymistä avustetaan yksivaiheisessa sähkömoottorissa kondensaattoreilla siten, että magneettikenttä saadaan pyörimään kondensaattorin apukäämiin antaman virran avulla. Jos kondensaattoria käytetään vain käynnistämiseen, on kyseessä "käynnistyskondensaattorimoottori" ja jos kondensaattori jää käyttöön puhutaan "käyntikondensaattorimoottorista", joka teknisesti on oikeastaan kaksivaiheinen sähkömoottori.
Kondensaattori Sarjaan kytkettyjen kondensaattorien "C1, C2... Cn"
kapasitanssi on
Faradi Faradi (tunnus F) on SI-järjestelmän kapasitanssin yksikkö. Jos faradin kokoiseen kondensaattoriin siirretään coulombin (= 1 A·s) kokoinen varaus, sen jännite muuttuu voltilla (C = Q/U). Toisin päin ajatellen: jos faradin kondensaattorin jännite muuttuu voltin sekunnissa, kondensaattorista kulkee läpi ampeerin virta (I = C·ΔU/Δt).
Energiatiheys missä formula_8 kondensaattorin levyjen välinen jännite. Tällöin kondensaattorin energiatiheys on:
Kondensaattori Rinnakkain kytkettyjen kondensaattorien "C1, C2... Cn" kapasitanssi on kapasitanssien summa
Beyond: Two Souls CIA:n tukikohdassa Jodielle annetaan uusi henkilöllisyys ja hänet lasketaan vapaaksi. Ennen Jodien lähtöä, Nathan pyytää vielä yhtä palvelusta. Hän on rakentanut oman mini-kondensaattorin toiveenaan puhua jälleen kuolleen perheensä kanssa. Jodie suostuu, mutta huomaa, että kondensaattori satuttaa Nathanin perhettä ja he toivovat pääsevänsä vapaaksi. Nathan raivostuu eikä usko Jodieta. Jodie lähtee toimistosta, mutta hänet otetaan jälleen vangiksi. CIA:n johtaja kenraali McGrath aikoo tehdä Jodielle samoin kuin he tekivät hänen äidilleen. Nathan ilmoittaa yrittävänsä poistavansa kondensaattorin suojakentän ja yhdistää inframaailman elävien kanssa. Aiden hakee apua Ryanilta ja Colelta, jotka vapauttavat Jodien ja kolmikko suuntaa kondensaattorin luo.
Kaskadi (elektroniikka) Alimpana kuvassa on muuntaja (Tr) ja tässä tapauksessa kaskadin ensimmäisen diodin ollessa positiivinen napa muuntajaan päin, vaihtovirran positiivinen jännitepiikki läpäisee diodin ja potentiaaliero vaiheen ja nollan välillä lataa ensimmäisen kondensaattorin C1 tässä tapauksessa muuntajan toisiojännitteen 100 V -suuruiseksi. Syötettäessä kaskadia vaihtovirralla, ensimmäinen kondensaattori lataa kondensaattorin C2 diodin läpi.
Sarjaan- ja rinnankytkentä Rinnan kytkettyjen kondensaattorien yhteinen kapasitanssi saadaan laskemalla yhteen kondensaattorien kapasitanssit:
Elektroniikan passiivikomponenttien epäideaalisuudet Tämän tyyppistä kondensaattoria tulee käsitellä varoen, sillä se saattaa murtua, jolloin sen sisäosat altistuvat kosteudelle, vaurioittaen komponenttia. Keraamiset kondensaattorit jaetaan kolmeen ryhmään näiden suhteellisen permittiivisyyden mukaan. Suurempi permittiivisyys tarkoittaa suurempaa häviökerrointa, mutta mahdollistaa pienemmän koon. Ryhmän 1 kondensaattorit ovat laadukkaimpia, sillä niiden kapasitanssi ei muutu taajuuden tai jännitetason kasvaessa. Lämpötilan aiheuttamat kapasitanssin muutokset voidaan korkean laadun takia helposti ennustaa.
Alipäästösuodatin Yksinkertainen analoginen RC-alipäästösuodatin voidaan toteuttaa vastuksen ja kondensaattorin jännitteenjakokytkennän avulla (kuvassa). Matalilla taajuuksilla kondensaattorin läpi kulkee vähän virtaa, jolloin vastuksen yli muodostuu vain pieni jännitehäviö ja signaali ei juurikaan vaimene. Korkeilla taajuuksilla kondensaattori näyttää lähes oikosululta, jolloin ulostulojännite on lähellä nollaa. Kuvan RC-piirin lähtö- ja tulojännitteen välillä vallitsee riippuvuus
formula_1.
Taajuus formula_2 on alipäästösuodattimen "ominaistaajuus".
Leidenin pullo Leidenin pullo (tai "Leydenin pullo") on vanhin kondensaattorin muoto, joka on nimetty Leidenin kaupungin mukaan. Leidenin pullossa on kaksi metallilevyä asetettuna eroon toisistaan lasiastian (esimerkiksi pullon) sisä- ja ulkopinnalle. Lasi toimii eristeenä. Leidenin pulloilla on suuri jännitteenkestokyky, ja ne ovat siten etenkin korkeajännitteille tarkoitettuja kondensaattoreita. Ensimmäisenä kondensaattorina Leidenin pullo mahdollisti energian varastoinnin sähkön muodossa, ja merkitsi varsinaista alkua sähkön tutkimukselle 1700-luvun puolivälissä.
Vaihekulma Esimerkiksi, jos kondensaattoriin syötetään virtaa, jonka yhtälö on formula_6, kondensaattorin yli muodostuu jännite, jonka aikariippuvuus on
eli jännite on 90 astetta virtaa jäljessä.
Miller-ilmiö Miller-ilmiö tarkoittaa vahvistimen tulosta lähtöön kytketyn kondensaattorin kapasitanssin muuttumista kertoimella (1-A), jossa A on vahvistimen jännitevahvistus. Tällöin myös kondensaattorin latausvirta kasvaa samalla kertoimella. Myös taajuuden nostaminen kasvattaa kondensaattorin latausvirtaa, jolloin vahvistettava signaali lopulta oikosulkeutuu lähtöön. Koska vahvistuksen suuruus vaikuttaa Miller-ilmiön voimakkuuteen, se vaikuttaa myös vahvistimen ylärajataajuuteen. Siispä vahvistuksen ja kaistanleveyden tulo onkin useimmissa tapauksissa vakio.
Kondensaattori Kondensaattori varautuu myös, jos sen jompaakumpaa elektrodia kosketetaan varauksellisella kappaleella. Tällöin myös toinen elektrodi saa influenssi-ilmiön vaikutuksesta yhtä suuren, mutta vastakkaismerkkisen varauksen.
Säätökondensaattori Säätökondensaattori, aiemmin säätökapasitori on elektroniikan komponentti jota käytetään oskillaattoreiden ja resonanssipiirien värähtelytaajuuden säätämiseen. Säädettävät kondensaattorit jaetaan kahteen ryhmään: jatkuvasäätöisiin säätökondensaattoreihin ja työkalusäätöisiin trimmerikondensaattoreihin. Rakenteeltaan kaikki säädettävät kondensaattorit ova lähes samanlaisia, eli koostuvat kahdesta levypakasta, joista kiinteä on nimeltään staattori ja liikkuva on roottori. Kapasitanssi määräytyy sen mukaan, kuinka paljon levyt ovat toistensa kanssa limittäin. Eristeenä säädettävissä kondensaattoreissa käytetään ilmaa, kiillettä tai muovia. Niitä käytetään yleensä suurtaajuuspiireissä. Säädettävät kapasitanssiarvot ovat yleensä kovin pieniä mutta siitä ei välttämättä ole haittaa sovelluksesta riippuen.
Elektrolyyttineste Elektrolyyttinestettä käytetään elektrolyyttikondensaattoreissa eristekerroksen muodostamiseen. Kun kondensaattoriin kytketään tasajännite, positiivisen eletrodin eli anodin pintaan muodostuu eristävä oksidikerros. Elektrolyyttineste on edelleen sähköisesti yhteydessä kondensaattorin katodiin, jolloin anodin ja katodin välillä ei ole periaatteessa muuta kuin hyvin ohut ja suurta jännitettä kestävä oksidikerros, jolloin kondensaattorin kapasitanssi on suuri. Tarvittaessa kapasitanssia voidaan valmistusvaiheessa suurentaa karhentamalla anodin pintaa, jolloin myös syntyvän oksidikerroksen pinta-ala kasvaa. Elektrolyyttikondensaattoreista käytetään lyhennettä "elko". Esim. mehu on elektrolyyttinestettä.
Kaskadi (elektroniikka) Muuntajan toisiokäämin navoissa ilmenevä jatkuva vaihtelu positiivisen ja negatiivisen jännitteen välillä lataa kondensaattorit diodien läpi.
Suurin potentiaaliero muodostuu muuntajan nollajohtimen ja viimeisimmän kondensaattorin väliin.
Influenssi Influenssilla on suuri merkitys myös kondensaattoreissa. Jos kondensaattorin toiseen levyyn tuodaan varaus, esimerkiksi kytkemällä se jännitelähteen toiseen napaan ja toinen levy maadoitetaan, tähän levyyn muodostuu yhtä suuri, mutta vastakkaismerkkinen sähkövaraus.
Galvaaninen erotus Elektroniikassa kondensaattoria käytetään usein katkaisemaan tasavirta signaalitiellä, mutta yksi kondensaattori ei erota virtapiirin osia toisistaan galvaanisesti, vaan virtapiirin osien välille jää galvaaninen yhteys yhteisen nollapotentiaalin tai käyttöjännitteen kautta.
Kondensaattori Kondensaattorin sähkökenttä on käytännöllisesti katsoen kokonaan elektrodien välissä, sillä muualla elektrodien vastakkaismerkkisten varausten aiheuttamat sähkökentät kumoavat toisensa. Levykondensaattorissa tämä sähkökenttä on käytännössä homogeeninen eli kaikkialla levyjen välissä yhtä voimakas. Sähkökentän voimakkuus on:
Jakosuodin Passiivinen jakosuodin muodostuu reaktiivisista komponenteista, keloista ja kondensaattoreista, sekä resistiivisistä vastuksista. Aktiivinen jakosuodin koostuu vahvistinkomponentista ja siihen liitetyistä vastuksista ja kondensaattoreista. Digitaalinen jakosuodin taas koostuu signaalinkäsittelyprosessorista (DSP), sen ohjelmasta ja mahdollisista analogi/digitaali/analogi-muuntimista.
Beyond: Two Souls Cole haavoittuu matkalla ja Ryan antaa oman suojakenttänsä Jodien käyttöön, vaarantaen oman turvallisuutensa. Kondensaattorin sydämessä Jodie kohtaa Nathanin. Pelaajan valintojen seurauksena Jodie yrittää puhua järkeä Nathanille joko onnistuen tai epäonnistuen siinä. Valintojen myötä Nathan joko ampuu itsensä tai kuolee Aidenin tai Ryanin käsittelyssä. Nathan on jälleen perheensä luona ja näyttää Jodielle tietä. Matkalla kondensaattorin keskelle Jodie näkee näkyjä ja tajuaa, että Aiden on hänen kuolleena syntynyt kaksoisveljensä. Tuhottuaan kondensaattorin, Jodie päätyy elämän ja kuoleman rajamaille ja pelaaja saa päättää kumman Jodie valitsee.
Tähti-kolmiomuunnos Kuvassa yksivaiheinen tähtikytkentä, jossa vaihe (L) on kytkettynä pisteeseen U1, toista vaihetta vastaa piirin nollajohto ja kolmas vaihe on korvattu nollan ja pisteen V1 välisellä kondensaattorilla. Kolmannen vaiheen tarvitsema jännite saadaan kondensaattorin vaihesiirrolla.
Sähkövaraus Metallit eivät tule hankaamalla sähköisiksi. Mutta niihinkin voidaan saada sähkövaraus esimerkiksi kytkemällä ne jännitelähteen napoihin. Kun kondensaattori kytketään jännitelähteeseen, sen toiseen levyyn tulee positiivinen, toiseen yhtä suuri negatiivinen varaus. Tämän varauksen suuruus saadaan kertomalla jännite kondensaattorin kapasitanssilla.
Ylösvetovastus Avokollektorilähtöinen kytkentä ei ykköstilassa ollessaan anna ollenkaan jännitettä, mutta ylösvetovastuksella seuraavan komponentin tuloon saadaan oikea ykköstilaa merkitsevä jännite. Kun avokollektorilähtö siirtyy nollatilaan, transistori alkaa johtaa, jolloin ylösvetovastuksen kautta tuleva sähkövirta ei riitä pitämään lähtöä ykköstilassa ja jännite putoaa nollatilaa vastaavaksi. Transistorin tilalla voi olla myös vaikkapa kytkin, jolla tulon tila saadaan tarvittaessa pakotettua nollaksi. Mikäli transistorin tilalle kytketään kondensaattori, asettuu jännite virran kytkemishetkellä nollatasolle, mutta kondensaattorin varauduttua jännite nousee ykköstasoa vastaavaksi. Tällaista vastuksen ja kondensaattorin muodostamaa RC-piiriä käytetään, kun halutaan esimerkiksi nollata mikropiiri virran kytkemishetkellä.
Diodi Estosuunnassa olevassa diodissa kaikki varauksenkuljettajat on imetty pois rajapinnan läheltä. Tämä alue toimii eristeenä ja diodi on siis kondensaattori. Eristävän alueen (tyhjennysalueen) leveys riippuu jännitteestä ja diodi toimii siis jännitteellä säädettävänä kondensaattorina. Tähän käyttöön valmistettuja diodeja kutsutaan varaktoreiksi.
Elektroniikan passiivikomponenttien epäideaalisuudet Keraamiset kondensaattorit ovat käytetyimpiä kondesaattorityyppejä. Ne ovat tyypillisesti kapasitanssiltaan muutamista pikofaradeista noin 0.1 F asti. Niiden hyviin puoliin sisältyy halpa hinta, luotettavuus ja pienet häviöt. Sen lisäksi sillä on hyvä varauskyky kokoonsa nähden. Keraamisessa kondensaattorissa on useita kerroksia, jotta kapasitanssi saadaan halutun suuruiseksi.
Näytteenotto- ja pitopiiri Näytteenotto- ja pitopiiriä (engl. "Sample and Hold") käytetään elektroniikassa tallentamaan muuttuvan jännitteen tai signaalin hetkellisarvo. Tämä toteutetaan yleensä varaamalla kondensaattori tahdistussignaalin määräämällä hetkellä näytteistettävän signaalin hetkelliseen jännitearvoon. Kondensaattori toimii tämän jälkeen pitopiirinä, jossa mittausarvo pysyy vakiona seuraavaan näytteenottoon saakka.
Dielektrinen aine Materiaalin eristevakio eli dielektrisyysvakio eli suhteellinen permittiivisyys ε ilmoittaa, kuinka moninkertaiseksi kondensaattorin kapasitanssi kasvaa ilmaeristeiseen kondensaattoriin verrattuna, jos sen levyjen väli täytetään kyseisellä aineella. Paperin eristysvakio on 2–2,8, kiilteen 8, lasin 3–7, paloöljyn 2, veden 80.
Reaktanssi Reaktanssia aiheuttavia komponentteja ovat kela, jonka reaktiivisuutta kuvaa sen induktanssi, ja kondensaattori, jonka reaktanssia aiheuttava ominaisuus on sen kapasitanssi. Puhutaankin erikseen "induktiivisesta reaktanssista" (tunnus "X"), joka on positiivinen suure, ja "kapasitiivisesta reaktanssista" (tunnus "X"), joka on negatiivinen. Näihin komponentteihin varastoituu sisäistä energiaa: kelassa virran synnyttämään magneettikenttään ja kondensaattorissa jännitteen aiheuttamaan sähkökenttään.
Sytytysjärjestelmä Katkojan kärkien rinnalla on kondensaattori, jonka tarkoitus on vähentää ensiöpuolen kipinöintiä. Kun katkojan kärjet avautuvat, virta pääsee pienen hetken kulkemaan kondensaattorin kautta, mikä antaa kärjille aikaa avautua kunnolla ennen kuin virta katkeaa. Tämä estää valokaaren syntymisen kärkien välille ja pakottaa jännitteen purkautumaan toisiokäämin ja tulpan kautta.
Superkondensaattori Elektrolyytin tulee olla kemiallisesti inertti eikä se saa reagoida muiden kondensaattorin materiaalien kanssa, jotta voidaan varmistaa kondensaattorien sähköisten parametrien pitkäaikainen ja vakaa käytös. Elektrolyytin viskositeetin tulee olla tarpeeksi alhainen kastellakseen elektrodien huokoisen, sienimäisen rakenteen. Ideaalia elektrolyyttiä ei ole olemassa, mikä pakottaa tekemään kompromisseja suorituskyvyn ja muiden vaatimusten välillä.
Sähkömagneettinen yhteensopivuus Eri häiriötyyppien sietoa testataan eri tavoilla. ESD-testauksessa voidaan käyttää kahta eri testaustapaa, purkautumista ilman tai kosketuksen välityksellä. Molemmissa tavoissa kondensaattori ladataan aluksi generaattorilla. Kosketustestauksessa generaattorin anturi erotetaan kondensaattorista tyhjiöreleellä. Tämän jälkeen anturi asetetaan haluttuun kohtaan testattavaa laitetta ja generaattori laukaistaan, jolloin kondensaattorin varaus pääsee purkautumaan anturin kautta testattavaan laitteeseen. Testattaessa purkautumista ilman välityksellä annetaan varauksen kulkeutua koko ajan anturiin, mutta anturi pidetään erillään testattavasta laitteesta. Tämän jälkeen anturi viedään haluttuun laitteen kohtaan ja sillä kosketetaan laitetta. Ennen kuin anturi koskee laitetta, varaus purkautuu ilmavälin välityksellä laitteeseen. ESD suojan testauksen standardina käytetään IEC 61000-4-2:ta.
Kondensaattori Vesianalogiassa johdossa kulkevia latauksen kuljettajia kuvataan veden virtauksena putkessa. Kondensaattori on kuin putkessa oleva muovikalvo. Vesimolekyylit eivät voi kulkea kalvon lävitse mutta vesi voi venyttää kalvoa. Analogia selvittää muutamaa näkökulmaa kondensaattoreista:Kondensaattorin kapasitanssi (symboli "C") on suure, joka kuvaa varauksen ("Q") suuruutta suhteessa elektrodien väliseen potentiaalieroon ("U"). Näin ollen
Loisteho Kapasitiivinen kuorma aiheuttaa kapasitiivista loistehoa, ja induktiivinen kuorma induktiivista loistehoa. Samassa virtapiirissä syntyessään nämä kumoavat toisensa ollessaan yhtä suuria (rinnakkaisresonanssi). Tällöin loisteho sykkii kelan ja kondensaattorin välillä, eikä siirtoverkosta tarvitse ottaa loistehoa. Koska esimerkiksi sähkömoottorin toiminnan kannalta välttämätön magneettikenttä aiheuttaa induktiivista kuormaa, sen aiheuttamaa loistehoa voidaan kompensoida kondensaattorilla.
Elektroniikan passiivikomponenttien epäideaalisuudet Myös yksi yleisimmistä kulutuselektroniikan kondensaattoreista. Niiden eristeenä käytetään monia eri polymeeriseoksia, ja nämä ovat helposti muotoiltavissa ja lämpömuokattavissa. Näihin kuuluvat esimerkiksi polykarbonaatti, polypropeeni ja polyesteri. Niiden suosio johtuu halvasta hinnasta käyttötarkoitukseen nähden, pienistä häviöistä, suuresta pulssinsietokyvystä ja kohtalaisesta lämpötilavakaudesta. Sisäisen rakenteen takia niiden virtatiet ovat lyhyet ja ne käyttäytyvät rinnankytkettyjen kondensaattorien tavoin vähentäen näin sisäisiä ohmihäviöitä ja haitallisia induktansseja.
Kapasitanssi Kapasitanssi "C" on sähköstaattiseen systeemiin liittyvä suure, joka kertoo systeemiin varastoituneen sähkövarauksen "Q" systeemin osien välisen sähköisen potentiaalieron "U" suhteen, eli "C" on "Q"/"U". Kapasitanssi voidaan määrittää mille tahansa systeemille, jonka osat voidaan varata sähköllä, mutta käytännössä se on lähinnä sähköä varastoiviin kondensaattoreihin liittyvä suure ja tarkasteltava systeemi on yleensä siksi kondensaattori. Kapasitanssin käänteisarvo 1/"C" on elastanssi.
Oskillaattori UJT-oskillaattori lukeutuu myös epälineaarisiin oskillaattoreihin. Siinä RC-aikavakion määräämällä nopeudella kasvava kondensaattorin jännite liipaisee tiettyyn arvoon noustuaan unistorin eli UJT-transistorin johtavaksi, jolloin kondensaattorin varaus purkautuu, transistori lakkaa johtamasta ja varautuminen alkaa uudelleen. UJT-oskillaattorin toisesta lähdöstä saadaan negatiivinen ja toisesta positiivinen jännitepulssi tietyn ajan välein. Tällä pulssilla voidaan ohjata esimerkiksi tyristoria.
Oskillaattori Perinteisessä, radiolaitteissa käytettävässä värähtelypiirissä energian edestakainen siirtyminen kelan magneetti­kentän ja kondensaattorin sähkö­kentän välillä aiheuttaa värähtelyn. Tämän sinimuotoisen värähtelyn taajuus riippuu kelan induktanssista "L" ja kondensaattorin kapasitanssista "C". Koska värähtelypiiristä poistuu energiaa lämpöhäviöinä sekä sähkö­magneettisina aaltoina, oskillaattori tarvitsee ulkoisen energianlähteen, joka syöttää piiriin lisää energiaa värähtelyn tahdissa. LC-oskillaattorin kulmataajuus formula_1 on sama kuin LC-piirin resonantti kulmataajuus.
Tantaalipentoksidi Tantaalipentoksidin dielektrinen vakio on 26, mikä on kohtalaisen suuri. Tämän vuoksi sitä käytetäänkin kondensaattorimateriaalina. Tantaalikondensaattoreiden teho kondensaattorin tilavuutta kohden on noin kolminkertainen verrattuna alumiinioksidia sisältäviin kondensaattoreihin. Yhdistettä voidaan lisätä myös lasin joukkoon parantamaan taitekerrointa, jolloin voidaan valmistaa esimerkiksi laadukkaampia linssejä kameroihin. Yhdistettä käytetään myös happokatalyyttinä muun muassa esteröinti-, alkylointi- ja aldolikondensaatioreaktioissa. Tantaalipentoksidista pelkistetään tantaalimetallia hiilen tai vedyn avulla.
Kylmäkuivaus Primaarisessa kuivumisvaiheessa kuivattavasta materiaalista sublimoituu jäätynyt vesi eli ”liikkuvat vesimolekyylit”. Primaarisen kuivumisvaiheen aikana ilmanpainetta alennetaan osittaisen tyhjiön aikaan saamiseksi kylmäkuivausjärjestelmässä ja lämpötilaa nostetaan riittävästi veden sublimaation käynnistämiseksi. Tässä vaiheessa n. 98 % materiaalin vedestä sublimoituu. Tämä vaihe voi olla hidas, koska kuivumista nopeuttavia korkeampia lämpötiloja ei voida käyttää, koska materiaalin rakenne voisi muuttua. Kylmäkuivauslaitteistossa on kylmäkondensaattori, joka sitoo kuivattavasta materiaalista vapautuvaa vesihöyryä jäädyttämällä sen uudelleen, jolloin höyry ei pääse heikentämään tyhjiöpumpun toimintaa. Sublimaation ajava voima on kondensaattorin ja kuivattavan materiaalin välinen lämpötilaero. Mitä alhaisempaa kondensaattorin lämpötilaa käytetään, sitä tehokkaampaa kuivuminen on. Kondensaattorin lämpötila on tyypillisesti alle −50 °C. Kun kylmäkuivauslaitteiston lämpötila on muuttumaton, kuivumisen eli sublimaation nopeuteen vaikuttavat kuivattavan tuotteen pinta-ala, tuotteen sublimaatiorintaman höyrynpaineen ja tuotteen astiassa vallitsevan osittaisen höyrynpaineen välinen erotus ja kuivatun tuotekerroksen aiheuttama resistenssi höyryn virtaukselle.