mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kalliotemppeli Egyptin Abu Simbelissä on Amon-Ralle omistettu kalliotemppeli, jonka edessä on neljä 20 metriä korkeaa kuningasta esittävää veistosta. Siellä on myös rakkaudenjumalatar Hathorille omistettu kalliotemppeli ja sen edustalla kuusi 10 metristä kuninkaan ja hänen puolisonsa muotokuvaa. Vähässä-Aasiassa luolatemppeleitä on Hidžasissa, Petrassa ja Jerusalemin lähistöllä.
Luang Prabang Luang Prabang otettiin mukaan UNESCO:n maailmanperintöluetteloon vuonna 1995. Kriteereissään Unesco kehui sen laosilaisen perinteisen arkkitehtuurin ja siirtomaa-ajan eurooppalaistyylisten rakennusten fuusiota, joka on muotoutunut vuosisatojen aikana.
MediEvil 2 "Prinsessa Kiya" - Prinsessa Kiya oli 19-vuotias, kun farao Ramesses valitsi hänet yhdeksi 200:sta vaimostaan. Kiyan onneksi farao oli iäkäs ja kuoli ennen avioliiton täydellistämistä. Valitettavasti hänet valittiin seuraamaan miestään tuonpuoleiseen faraon ikuisena morsiammena. Vuonna 1817 suuri osa Ramessesin omaisuudesta Kiyan haudan sisältö mukaan luettuna löydettiin Abu Simbellissä sijainneesta haudasta ja tuotiin Eurooppaan Suuren museon suojiin. Herätessään Kiya on hiukan hämmentynyt, kun hän havaitsee olevansa kuollut. Hän piristyy kuitenkin huomatessaan, että muumioinnin yhteydessä suoritettu sisäelinten poisto on sivuseurauksena antanut hänelle hämmästyttävän kapean vyötärön.
Muinaisen Kioton historialliset monumentit Muinaisen Kioton historialliset monumentit on Unescon maailmanperintöluettelon kohde, johon kuuluu 13 buddhalaista temppeliä, 3 šintolaista pyhäkköä ja linna. Kohteet sijaitsevat Kioton, Ujin ja Ōtsun kaupungeissa.
Gough Gough on kuulunut UNESCO:n maailmanperintöluetteloon vuodesta 1995. Saari on nimetty saaren löytäjän, Charles Goughin mukaan, joka väitetysti löysi saaren 1731. Goughilla on yksi vähiten häiriintyneistä ekosysteemeistä, ja tarjoaa hyvät pesimismahdollisuudet merilinnuille.
Nikkō Nikkō on historiallisten nähtävyyksiensä johdosta suosittu matkailukohde. Kaupungissa sijaitsevat muun muassa shōgun Tokugawa Ieyasun mausoleumi Nikkō Tōshō-gū ja vuodelta 767 peräisin oleva Futarasanin pyhäkkö. Nämä rakennukset yhdessä Rinnō-jin temppelin kanssa on otettu Unescon maailmanperintöluetteloon nimellä ”Nikkōn pyhäköt ja temppelit”. Kaupungissa on myös useita tunnettuja kuumia lähteitä. Nikkōn kaupungin länsipuolella sijaitsee Nikkōn kansallispuisto.
Thüringeninmetsä Vuoriston luoteisessa päässää sijaitsee Wartburgin linna Eisenachin äärellä. Tässä linnassa Martti Luther asui maanpakonsa aikana vuodesta 1521 vuoteen 1522 kääntämässä uutta testamenttia saksaksi. Linna kuuluu UNESCO:n maailmanperintöluetteloon.
Heraion (Sámos) Vuonna 1992 temppelin arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta nimeltä "Sámoksen Pythagoreion ja Heraion".
Getxo Getxo sijaitsee Bilboko itsasadarra -nimisen jokisuualueen varrella. Getxon kunnan ja Portugaleten kaupungin yhdistää UNESCO:n maailmanperintöluetteloon otettu Vizcayan silta (bask. "Vizcaya Zubia", esp. "puente de Vizcaya"), joka otettiin käyttöön vuonna 1893.
Mälaren Järven saarissa olevat viikinkiasutukset Birka ja Hovgården kuuluvat UNESCO:n maailmanperintöluetteloon vuodesta 1993. Vielä viikinkiaikana, 1200-luvulle asti, Mälaren oli merenlahti. Sen jälkeen järven pinta on noussut noin 0,7 metriä meren tasoa ylemmäs maankohoamisen takia
James Burton Vuonna 1825 Burton matkusti Niiliä pitkin Kairosta Abu Simbeliin. Matkansa varrella Burton vietti useita kuukausia muinaisen Theban alueella. Hän oli mukana Medinet Habun, Kom Ombon, Assuanin, Philaen sekä Karnakin arkeologisissa tutkimuksissa. Lisäksi hän tutki useita Kuninkaiden laakson hautoja. Tuolloin hän löysi KV5:n sisäänkäynnin ja laati alustavan piirustuksen haudan ensimmäisistä huoneista.
Mosambikin saari Saarella on käytetty 1500-luvulta alkaen samoja rakennusmateriaaleja, tekniikoita ja koristelutapoja, joten sen arkkitehtuuri on tyyliltään yhtenäistä. Siinä yhdistyvät paikalliset perinteet ja portugailialiset vaikutteet, sekä jossain määrin myös intialaisten ja arabien vaikutus. Se otettiin vuonna 1991 UNESCO:n maailmanperintöluetteloon
Byōdō-in Byōdō-in hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon osana Kioton kulttuuriaarteiden muodostamaa kokonaisuutta vuonna 1994. Temppelistä on rakennettu kopio O'ahun saarelle Havaijille.
Gràcia Gràcian alueen ylivoimaisesti tunnetuin maamerkki on El Carmel -kukkulalle rakennettu Antoni Gaudín suunnittelema Güellin puisto. Myös Gaudín ensimmäinen merkittävä työ, Casa Vicens, sijaitsee Gràcian alueella. Sekä Güellin puisto että Casa Vicens kuuluvat UNESCO:n maailmanperintöluetteloon.
Alcobaçan luostari Alcobaçan munkkiluostari otettiin vuonna 1989 UNESCO:n maailmanperintöluetteloon. Siitä tuli kuudes Portugalissa sijaitseva maailmanperintökohde. Luostari on huolellisesti rakennettu, tyyliltään goottilainen rakennus. Tämän tyylin edustajana se on maan vanhin ja merkitykseltään sen rinnalle nousee vain Coimbran Pyhän ristin luostari. Rakennuksen poikkilaivassa on noin 30 metrin päässä toisistaan kuningas Pietari I ja hänen rakastajattarensa Inês de Castron enkelipatsaiden ympäröimät haudat. Rakastavaisten tarina päättyi Inêksen murhaamiseen Pietarin isän Alfonso IV:n käskystä vuonna 1355. Kuninkaaksi noustuaan Pedro määräsi rakennettavaksi hautamuistomerkin Inêkselle ja itselleen. Napoleonin sotien aikaan 1811 ranskalaissotilaat tärvelivät muistomerkkiä etsiessään luostarin aarteita.
Nasserjärvi Nasserjärvi () on suuri tekojärvi eteläisen Egyptin ja pohjoisen Sudanin alueella. Se on muodostunut Assuanin padon rakentamisen seurauksena. Järvi on nimetty Egyptin presidentin Gamal Abdel Nasserin mukaan. Tarkkaan ottaen, vain järven Egyptin puoleinen osa (83% järven pinta-alasta) on nimeltään Nasserjärvi, sudanilaiset kutsuvat oman valtionsa alueella olevaa järven eteläosaa nimellä "Nuubianjärvi". Nasserjärvi on noin 550 kilometriä pitkä ja sen leveys on noin 35 kilometriä leveimmältä kohdalta. Järven pinta-ala on noin 5250 km².Järven tieltä jouduttiin siirtämään satoja tuhansia ihmisiä uusille asuinpaikoille. Myös useita arkeologisesti tärkeitä kohteita, kuten Abu Simbel, purettiin ja siirrettiin kivi kiveltä uuteen paikkaan.
Mahabodhi-temppeli Temppeli on yksi buddhalaisten pyhimmistä paikoista ja tärkeimpiä pyhiinvaelluskohteita. Unesco lisäsi temppelin maailmanperintöluetteloon vuonna 2002.
Portugalin kulttuuri Portugalin kulttuuri juontaa juurensa antiikin roomalaiseen kulttuuriin, ja siihen ovat jättäneet jälkensä lukuisat nykyisen Portugalin alueella aikojen saatossa asuneet kansat. UNESCO:n maailmanperintöluetteloon kuuluu kolmetoista portugalilaista kohdetta. Euroopan kulttuuripääkaupunki on sijoittunut kahdesti Portugaliin (Lissabon 1994, Porto 2001).
Apollon Epikurioksen temppeli Vuonna 1986 temppeli liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon ensimmäisenä kreikkalaisena kohteena. Temppeli on yksi Kreikan parhaiten säilyneitä antiikin aikaisia temppeleitä Ateenan Hefaistoksen temppelin jälkeen. Syrjäisestä sijainnista huolimatta temppeli on yksi Kreikan tutkituimmista monien omalaatuisten arkkitehtoonisten piirteidensä vuoksi.
Taivaan temppeli Taivaan temppeli valittiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1998.
Abu Mena Abu Mena on UNESCOn maailmanperintökohde Egyptissä hieman länteen Niilin suistosta. Se valittiin maailmanperintöluetteloon merkityksensä varhaiskristillisenä keskuksena, joka rakennettiin pyhän Menaksen haudan päälle. Kohde luokiteltiin vuonna 2001 vaarantuneeksi pohjaveden pinnan nousun takia, mikä on jo aiheuttanut monien rakennusten romahtamisen ja tulemisen epävakaiksi.
Gaeseong Kaupungissa sijaitsee useita Goryeo-dynastian aikaisia temppeleitä, hautoja ja palatseja, vaikkakin osa niistä tuhoutui Korean sodan aikana. Kaesongin historialliset monumentit lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2013 ja kohde käsittää 12 erillistä osaa, joihin lukeutuu palatsien ja hautojen ohessa observatorio, kaupunginmuuri, kaksi koulua ja steeloja.
Ōtsu Ōtsussa sijaitsee useita merkittäviä historiallisia kohteita, kuten Enryaku-jin, Mii-deran ja Ishiyama-deran temppelit ja Hiyoshi-taishan pyhäkkö. Enryaku-ji kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”muinaisen Kioton historialliset monumentit”.
Tukholma Museoiden lisäksi suosittuja kohteita Tukholmassa ovat Kulturhuset (3 081 000 kävijää vuonna 2004), Globen (1 350 000 kävijää) ja huvipuisto Gröna Lund (1 010 000 kävijää). Tukholmassa sijaitsee UNESCO:n maailmanperintöluettelon kuuluva Skogskyrkogården. Kaupungin lähialueella, Ekerön kunnassa, sijaitsee myös luetteloon kuuluva Drottningholmin linna, joka toimii kuningasperheen yksityisasuntona.
Kungfutsen temppeli Kungfutsen temppeli () on kiinalaisen filosofin, Kungfutsen (551–479 eaa.), kunniaksi rakennettu temppeli Qufun kaupungissa Shandongin maakunnassa Kiinassa. Temppelin ydin on Suurten saavutusten sali, jossa keisarit toimittivat uhrimenoja. Salin takana on 189 kivitaulua, joihin on kaiverrettu Kungfutsen 13 kirjoitusta, yhteensä noin 630 000 kirjoitusmerkkiä. Unesco lisäsi temppelin maailmanperintöluetteloon vuonna 1994.
Egyptiläisten jumalten temppeli (Delos) Egyptiläisten jumalten temppeli oli antiikin aikainen Egyptistä tuoduille kulteille omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Kýnthos-vuoren länsirinteessä sijaitsevaa laajaa Serapeion C:nä tunnettua egyptiläisten kulttien pyhäkköä.
Maltan megaliittiset temppelit Maltan megaliittisista temppeleistä seitsemän kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Ġgantijan temppelit liitettiin luetteloon jo 1982 ja loput viisi kohdetta 1992. Ġgantija sijaitsee Gozon saarella Xagħran kunnassa. Loput kohteet ovat Maltan saarella, Qrendin, Mġarrin ja Tarxienin kunnissa.
Demeterin temppeli (Akragas) Demeterin temppeli, roomalaisittain Cereen temppeli, oli antiikin aikainen Demeterille omistettu kreikkalainen temppeli Akragaan kaupungissa Sisiliassa Italiassa. Temppelin rauniot ovat nykyisin osa Agrigenton kaupungin San Biagion kirkkoa, ja sijaitsevat lähellä Valle dei Templi (”Temppelien laakso”) -nimellä tunnettua arkeologista aluetta nykyisen kaupungin kaakkoispuolella.
Temppeli oli rakennettu klassisen kauden alussa noin vuonna 480–460 eaa. Temppeli sijaitsi Akragaan kaupunkialueen itälaidalla Athenen kukkulan eli kaupungin korkeamman akropoliin alarinteessä. Se edusti doorilaista tyyliä ja sen koko oli noin 13,3 x 30,2 metriä. Sisiliaa keskiajalla hallinneet normannit muuttivat temppelin ydinosan, naoksen eli cellan, San Biagion kirkoksi. Temppelin muut osat, kuten sitä ympäröinyt peristyyli eli pylväikkö, eivät ole säilyneet nykyaikaan.
Isiksen temppeli (Delos) Isiksen temppeli oli antiikin aikainen Isikselle omistettu temppeli Delokselle saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Kýnthos-vuoren länsirinteessä sijaitsevaa laajaa Serapeion C:nä tunnettua egyptiläisten kulttien pyhäkköaluetta.
Isiksen temppeli rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 166–88 eaa. Tuohon aikaan Delokselle alettiin rakentaa ulkomailta, kuten Egyptistä, tuotujen kulttien pyhäkköjä. Temppeli sijaitsi Deloksen teatterin itäpuolella Serapeion C:n alueen itälaidalla. Heti sen pohjoispuolella sijaitsi samoihin aikoihin valmistunut Egyptiläisten jumalten temppeli.
Qufu Qufu () on kaupunki Kiinan Shandongin maakunnan Jiningin prefektuuritason kaupungissa. Kaupunki sijaitsee 130 kilometriä etelään maakunnan pääkaupungista Jinanista. Qufun piirikuntatason kaupungin alueella on yhteensä noin 640 000 asukasta, kun otetaan huomioon myös maaseutuasutus.
Qufu on Kungfutsen legendaarin syntymäpaikka. Kaupunki toimi Lu-valtion pääkaupunkina Kevättä ja syksyä -kaudella. Qufussa sijaitsevat UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1994 listatut Kungfutsen temppeli ja hautausmaa sekä Kongin sukukartano.
Abu Dhabin kansalliskirjasto Kansalliskirjastolla on kuusi yleisölle avointa, Abu Dhabin emiraatissa sijaitsevaa toimipistettä. Tämän ohella Abu Dhabissa toimii useita muita yleisiä kirjastoja, joista mainittakoon esimerkiksi Abu Dhabin kansallisarkiston Emiraattien kirjasto.
Apollon Aigleteen temppeli Apollon Aigleteen temppeli (myös "Apollon Asgelataksen temppeli") oli antiikin aikainen Apollon-jumalalle omistettu kreikkalainen temppeli Anafen eli nykyisen Anáfin saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat saaren itäosissa osana nykyistä Eläväksitekevän lähteen luostaria, linnuntietä vajaa kuusi kilometriä itään Anáfin kylästä.
Conques-en-Rouergue Conquesissa sijaitseva St Foyn kirkko on nimitetty pyhiinvaelluskirkoksi. Se on osa Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreittiä ja kuuluu siksi Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kuolema Niilillä (elokuva) Vastikään avioitunut amerikkalaisperijätär Linnet Ridgeway Doyle (Lois Chiles) löydetään kuolleena Niilillä seilaavalta luksusristeilijältä S.S. "Karnakilta". Murhasta epäiltynä on varsin sekalainen joukko aluksen matkustajia. Mutta aluksella on myös kuuluisa yksityisetsivä Hercule Poirot (Peter Ustinov), jonka pienet harmaat aivosolut joutuvat todelliselle koetukselle hänen kamppaillessaan murhamysteerion kanssa.
"Kuolema Niilillä" kuvattiin Technicolor-menetelmällä seitsemässä viikossa Egyptissä. Elokuvaa kuvattiin neljä viikkoa höyrylaiva "Karnakilla" (SS Sudan) ja kolme viikkoa Assuanissa, Abu Simbelissä, Luxorissa, Gizassa ja Kairossa. Elokuvan kohtauksia kuvattiin myös Pinewood Studiosilla Buckinghamshiren Iver Heathissa.
Tràng An Tràng An on Koillis-Vietnamissa sijaitseva kansallismaisema. Tràng An sijaitsee lähellä Punaisenjoen laskupaikkaa lähellä Tonkininlahtea. Unesco valitsi sen maailmanperintöluetteloon vuonna 2014. Valintaa perusteltiin, sillä että Tràng Anissa on alueelle tyypillisiä laaksoja, joita ympäröivät lähes pystysuorat jyrkänteet. Alueelta on löytynyt arkeologisia löytöjä, jotka osoittavat ihmisten asuttaneen aluetta yli 30 tuhannen vuoden ajan. Tràng Anin aluuella on myös pagodeja, riisiviljelmiä, pieniä kyliä ja temppeleitä. Alueen koko on hieman yli kuusituhatta hehtaaria.
Naran prefektuuri UNESCO:n Maailmanperintökohteita Naran prefektuurissa:Totsukawan kylässä sijaitseva Tanisen riippusilta on Japanin pisin kaltaisensa silta.
Lamu (kaupunki) Lamu on kaupunki Lamun saarella Keniassa. Lamun vanha kaupunki kuuluu UNESCO:n maailmanperintöluetteloon. Lamun kaupungissa asuu 12 000 asukasta. Lisäksi siellä on yli 2000 aasia. Aaseilla kuljetetaan kaikki tarpeellinen kaupungin kapeilla kujilla. Koko saarella ei ole kuin viisi autoa: vedenkuljetusauto, jäteauto, paloauto ja kaksi ambulanssia, joista toinen on ihmisille ja toinen aaseille. Lamun kaupunki on kuuluisa talojen taidokkaasti kaiverretuista ovista. Kaupungin keskusaukiolla on vanha portugalilaisten rakentama linnoitus, joka on nykyään pahasti rapistunut.
Esihistoriallinen arkkitehtuuri Neoliittisia asuinpaikkoja ovat muun muassa:Suurin osa Välimeren ja Länsi-Euroopan megaliiteistä pystytettiin neoliittisellä kaudella. Englannissa sijaitseva Stonehenge on yksi tuon ajan tunnetuimpia megaliittisia rakennelmia. Muita vastaavanlaisia monumenttejä ovat muun muassa megaliittiset haudat, temppelit ja useat rakennukset, joiden käyttötarkoitus on jäänyt epäselväksi. Vanhin tunnettu megaliittinen temppeli on Gozon saarella sijaitseva Ġgantija.
Kinkaku-ji Vuonna 1950 munkki tuhopoltti paviljongin; fiktiivinen kertomus tapahtumista on Yukio Mishiman vuoden 1956 kirjan "Kultainen temppeli" keskiössä. Nykyinen rakennus on vuodelta 1955. Temppeli liitettiin muinaisen Kioton muiden kulttuuriaarteiden kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994.
Kidō senshi Gundam 0083 – Stardust Memory OVA:n julkaisun jälkeen vuonna 1992 kootiin sen jaksoista leikkaamalla elokuva ”Kidō senshi Gundam 0083 – Zeon no zankō”, joka julkaistiin teatterilevitykseen. Elokuva ilmestyi ennen OVAn viimeistä osaa, joten tarinan päätös nähtiin elokuvassa ensimmäisenä. OVAn päättävää Pohjois-Amerikassa sijaitsevaan Oakleyn tukikohtaan siirretyn Koun ja Ninan jälleennäkemiskohtausta ei kuitenkaan ole elokuvassa.
Texelin dyynien kansallispuisto Texelin dyynien kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaissa. Se kattaa Vattimeressä sijaitsevan Texelin saaren länsiosan. Alue on tuhansien muuttolintujen talvehtimispaikka. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta Vattimeren kansallispuistot.
Campello sul Clitunno Campello sul Clitunno on kunta Keski-Italiassa Umbrian hallintoalueella olevassa Perugian maakunnassa.
Campello Alton keskiaikainen linna on rakennettu 514 metriä merenpinnan yläpuolelle ulottuvan vuoren laelle. Linnaa kiertää noin 500 metriä pitkä muuri. Linnan sisällä on vuonna 1332 valmistunut fransiskaaniluostari. Clitunnon temppeli, ("Tempietto del Clitunno"), kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon osana langobardien rakennuksien kokonaisuutta.
Paavo Väyrynen EU-vastainen Väyrynen vastusti ministerinä euroa. Hänen mielestään Suomen ei olisi pitänyt liittyä euroon. EU-asiantuntija, valtiotieteen tohtori Esko Antola kommentoi vuonna 2009, ettei Väyrysen EU-vastaisia kommentteja ministerinä voi sivuuttaa ja Väyrysen olevan Suomelle poliittinen riski.
Turvapaikanhaku Suomessa Suomi pitää kaikkia EU-maita turvallisina ja EU-kansalaisten turvapaikkahakemuksia ilmeisen perusteettomina. EU-lainsäädäntö turvaa kuitenkin EU-kansalaisten oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen EU:n alueella ja rajoittaa mahdollisuutta EU-kansalaisten maasta poistamiseen. Ulkomaalaislain mukaan EU-kansalaiselle pitää antaa 30 päivää aikaa poistua maasta kielteisen päätöksen jälkeen.
Eurooppalainen Suomi Eurooppalainen Suomi ry toimii poliittisesti sitoutumattomana, mutta yhteistyössä kaikkien puolueiden kanssa EU-politiikan keskustelufoorumina Suomessa ja tiedottaa kansalaisille ajankohtaisista EU-kysymyksistä. Useimmat puolueet kansanedustajineen ovat edustettuina järjestön hallituksessa. Järjestöön kuuluu tuhansia henkilöjäseniä sekä suuri joukko yhteisöjäseniä, kuten Elinkeinoelämän Keskusliitto, SAK, STTK, AKAVA, MTK, Suomen ylioppilaskuntien liitto, SAMOK, Suomen Lukiolaisten Liitto ja Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI. Toiminta ulottuu seminaareista toritapahtumiin ja kulttuuritapahtumista kansainväliseen ohjelmaan. Järjestö osallistuu EU-keskusteluun omalla julkaisutoiminnalla ja erilaisilla kannanotoilla.
Suomen EU-kansanäänestys Äänestystä ennen mielipidetiedusteluissa kysyttiin, pitäisikö Suomen liittyä EU:n jäseneksi. Lähes kaikissa jäsenyyden kannattajia oli enemmän kuin vastustajia. Myös epävarmoja oli suuri joukko.
Luettelo Suomen avaruustoiminnasta Suomi ei osallistu ESAn kautta ISS-avaruusaseman rakentamiseen tai hyödyntämiseen. Tämä tilanne voi muuttua: EU voi 2010-luvulla avata mahdollisesti rahoituksellaan ISS:n ESA-osuuden käytön kaikille EU-maille.
Joustoturva Suomen joustoturvavalmistelu on saanut positiivista huomiota EU-tasolla. Suomi oli yksi viidestä EU-maasta joissa komission yhdessä Slovenian ja Ranskan kanssa asettama joustoturvadelegaatio vieraili kesällä 2008. Vierailun aikana käydyissä keskusteluissa huomiota herättivät erityisesti muutosturva sekä työelämän laadun kehittäminen.
Suomi-kuva Suomi-kuvan kirkastaminen on ollut suomalaisille tärkeää. Kansallinen retoriikka on pesiytynyt etenkin urheiluun, joka on nähty Suomi-kuvan kannalta myönteiseksi. Monien urheilijoiden sanotaan urheilleen Suomea maailmankartalle. Viime aikoina Suomi-kuvaan ovat eri tavoin vaikuttaneet myös esimerkiksi EU, Nokia, tietoyhteiskunta, koulutus, musiikki ja terveydenhuolto, doping-skandaali, ydinvoimalahankkeet, metsien hakkuut ja paperitehtaiden perustamiset maailmalle.
Julkinen sektori Yleinen tapa mitata julkisen sektorin kokoa on verrata julkisen sektorin kokonaismenoja bruttokansantuotteeseen. Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde BKT:seen oli vuonna 2014 korkein EU-maista: Suomi 58,7 %, Ranska 57,2 %, Tanska 57,0 %, Belgia 54,3 % ja Ruotsi 53,0 %. EU-maista julkisyhteisöjen osuus oli pienin Irlannissa 39,0 %, Virossa 38,8 %, Latviassa 36,9 %, Liettuassa 34,9 % ja Romaniassa 34,9 %. EU-maiden keskiarvo oli 48,1 %.
Euroopan unionin ruoka-apu Muun muassa Suomi vastaanottaa EU:n ruoka-apujakelua. EU:n ruoka-apua Suomessa koordinoi Kirkkopalvelut ja EU-ruokakasseja on jakanut mm. seurakunnat. Suomen EU-ruokajakelussa tuli tauko, kun jakelu loppui vuonna 2013, mutta se jatkui taas vuonna 2015.
TERN-tieverkko Suomi ei kuulu EU:n infrastruktuurirahastoon ainoana EU-maana, koska ei laittanut alkupääomaa rahastoon. Sen sijaan Suomi voi saada rahaa moottoritieprojekteihin kiinalaisvetoisen AIIB:n kautta. Tämä rahoitus on tosin pienempi ja osin lainapainoitteinen.
Suomen talous Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde bruttokansantuotteeseen (BKT) oli vuonna 2014 korkein EU-maista 58,7 %, kun EU-maiden keskiarvo oli 48,1 %. -- tämä ei tarkoita että yksityiset menot olisivat 40% bruttokansantuotteesta. Verojen osuus BKT:sta on 43 %, joten siinä Suomi sijoittui Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan maiden väliin vuonna 2013.
Suomen EU-kansanäänestys Äänestyksessä kysyttiin, "tulisiko Suomen liittyä Euroopan unionin jäseneksi neuvotellun sopimuksen (liittymissopimuksen) mukaisesti". Sopimuksen mukaista jäsenyyttä kannatti 56,9 % ja vastusti 43,1 %. Äänestysaktiivisuus oli 74,0 %. Kuudessa pohjoisimmassa vaalipiirissä yli puolet vastusti ja muissa vaalipiireissä yli puolet kannatti jäsenyyttä.
Suomen urheilu Suomi oli 1920-luvun lopulta 1980-luvulle eräs Euroopan heikoimmista jalkapallomaista. 1990-luvulta alkaen Suomi on noussut maanosan alempaan keskikastiin, toisaalta koska ulkomaiden tasokkaissa sarjoissa pelaavien suomalaisammattilaisten määrä on kasvanut muun muassa vapaampien EU-säännösten vuoksi, toisaalta koska Euroopan jalkapalloon on tullut lukuisia uusia pienmaita. Suomi ei ole koskaan selviytynyt miesten puolella MM- tai EM-turnaukseen.
Jarrutuskeskustelu Jarrutuskeskustelua käytettiin Suomessa viimeksi vuonna 1994, kun joukko EU-skeptisiä kansanedustajia Paavo Väyrysen johdolla pyrki viivästyttämään päätöstä Suomen liittymisestä Euroopan Unioniin ratkaisevasti siten, että Ruotsin kansanäänestys EU-jäsenyydestä ehdittäisiin pitää ennen Suomen päätöstä. Hallituksen tarkoituksena oli, että Suomi päättäisi asiasta ennen Ruotsin kansanäänestystä. Kun jarrutus oli jatkunut neljä ja puoli vuorokautta yhtä soittoa, päätti puhemiesneuvosto 6. marraskuuta siirtää äänestystä viikkoa myöhemmin järjestettävän Ruotsin kansanäänestyksen yli. Jarruttajat saavuttivat näin periaatteessa tavoitteensa, mutta koska Ruotsin äänestystulos oli EU-jäsenyydelle myönteinen, sillä ei ollut heidän toivomaansa vaikutusta lopputulokseen.
Eutanasia Eutanasia tarkoittaa ihmisen tarkoituksellista surmaamista hänen vapaaehtoisesta, toistuvasta ja oikeustoimikelpoisesta omasta pyynnöstään. Eutanasian määritelmiä ja jaotteluja on erilaisia, ja käsitteistö on osin ristiriitaista. Alun perin eutanasialla (kreikan sanasta , suom. "hyvä kuolema", εὖ, "eu" (hyvä) + θάνατος, "thanatos" (kuolema)) on tarkoitettu kuolemaa, johon ei liity kärsimyksiä.
Suomen EU-kansanäänestys Eduskunnan käsitellessä lopullista päätöstä jäseneksi liittymisestä jäsenyyden vastustajat Paavo Väyrysen johdolla jarruttivat päätöksen Ruotsin kansanäänestyksen jälkeiseen aikaan. Jos Ruotsi olisi äänestänyt vastaan, jarruttajien mielestä Suomen ei olisi pitänyt liittyä. Jäsenyys kuitenkin hyväksyttiin myös Ruotsissa, joskin täpärämmin kuin Suomessa. Norjassa se sen sijaan hylättiin.
Tupakointi Eri maiden keskinäisessä vertailussa Suomi on menestynyt tupakoinnin torjuntapolitiikassa vain keskinkertaisesti savuttomien tilojen toteuttamisessa. Keskeistä oli epäonnistuminen ravintoloiden savuttomuuden toteuttamisessa ennen vuotta 2007. Tiedotuskampanjoiden toteuttamisessa ja vieroitustyössä Suomi on puolestaan jäänyt alaluokkaan. Suomen tarjoamat tukipalvelut tupakasta vieroitukseen on arvioitu keskimääräistä heikommiksi muihin EU-maihin verrattuna.
Suomen talous Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen. Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema. Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin.
Suomen tupakkalaki Eri maiden keskinäisessä vertailussa Suomi on menestynyt tupakoinnin torjuntapolitiikassa vain keskinkertaisesti savuttomien tilojen toteuttamisessa. Keskeistä oli epäonnistuminen ravintoloiden savuttomuuden toteuttamisessa ennen vuotta 2007. Tiedotuskampanjoiden toteuttamisessa ja vieroitustyössä Suomi on puolestaan jäänyt alaluokkaan. Suomen tarjoamat tukipalvelut tupakasta vieroitukseen on arvioitu keskimääräistä heikommiksi muihin EU-maihin verrattuna.
Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Päätökset NATO:n ministerikokouksessa Berliinissä olivat, että WEU valvoo ESDI:n luomista NATO-rakenteiden sisällä. Idea oli, että EU maat voivat toimia silloin, kun NATO ei halua osallistua Euroopan puolustamiseen (taustalla myös USA:n rahahuolet Euroopan tukikohtien kanssa). Berliinin-sopimus antoi EU-maiden käyttää NATO:n joukkoja WEU:n kautta. WEUn kehittämä kriisinhallinta tuotiin unioniin (ei sen puolustusvelvoitetta, Suomi tarvitsee yhä YK:n tai ETYJ:n mandaatin).
Liisa Väisänen Liisa Väisänen on toiminut konsulttina ja luennoitsijana seuraavissa EU hankkeissa: Järvi-Suomi 2006, Kainuun Etu ja Alberghi Diffusi in Italia.
Suomi Ulkomailta Suomeen muuttaneiden osuus väestöstä on EU-maiden pienimpiä, vaikka se onkin noussut merkittävästi vuoden 1990 jälkeen. Nelisen prosenttia maan väestöstä on muiden maiden kansalaisia, heistä suuri osa on Viron tai Venäjän kansalaisia. Pääosa muiden maiden kansalaisista asuu pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa. Suomesta muutetaan eniten muihin EU-maihin. Ruotsi on ollut perinteisesti suomalaisen maastamuuton suosituin yksittäinen kohdemaa; 1960- ja 1970-lukujen taitteessa massiivinen Ruotsiin muutto pienensi Suomen väkilukua.
Viro Viro on yliomavarainen sähkön tuotannon suhteen, ja sähköä on viety 2000-luvulla lähinnä Latviaan, satunnaisesti myös Liettuaan ja Suomeen. Viron sähkö oli 2000-luvun alkuvuosina euroalueen halvinta. Hinta on kuitenkin noussut niin, että vuonna 2014 pienkuluttajan (2,5–5 MWh/vuosi) maksama hinta oli vuonna 2014 noussut lähelle EU-maiden keskitasoa (Viro 13 snt/kWh, Suomi 15 snt/kWh, EU-maiden mediaani 17 snt/kWh).
Pohjoinen ulottuvuus Pohjoinen ulottuvuus oli ensimmäisen kerran EU-laajuisesti esillä joulukuussa 1997 Luxemburgin Eurooppa-neuvostossa, jossa Suomi teki asiaa koskevan aloitteen. Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000 hyväksyttiin pohjoisen ulottuvuuden ensimmäinen toimintasuunnitelma. Pohjoisen ulottuvuuden politiikka uudistettiin Suomen EU-puheenjohtajuuskaudella 2006. EU:n, Venäjän, Norjan ja Islannin kesken neuvotellut uudet PU-asiakirjat astuivat voimaan vuoden 2007 alussa ja toimivat nykyisen pohjoisen ulottuvuuden yhteistyön perustana.
Suomi-areena Vuoden 2006 Suomi-areena järjestettiin 19.–20. heinäkuuta. Tapahtumia järjestettiin yhteensä 28. Yhteistyökumppanina oli 100-vuotisjuhliaan viettänyt eduskunta. Lähes 500 kuulijaa osallistui eduskunnan EU:n tulevaisuutta koskeneeseen tapahtumaan, jossa olivat mukana muun muassa Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso ja Viron parlamentin EU-komitean puheenjohtaja Kristiina Ojuland. Puolueiden puheenjohtajien vaalitentti televisioitiin MTV3-kanavalle. Tilaisuuksien järjestäjinä olivat muun muassa eduskunnan tulevaisuusvaliokunta ja Euroopan parlamentin Suomen tiedotustoimisto, joka toi europarlamentaarikot Suomi-areenalle.
Suomen EU-kansanäänestys Suomi haki EY-jäsenyyttä 18. maaliskuuta 1992. Jäsenyysneuvottelut alkoivat 1. helmikuuta 1993. Samaan aikaan alkoivat neuvottelut Itävallan, Norjan ja Ruotsin kanssa.
Suomen hallituksen ilmasto- ja energiastrategia 2008 Euroopan unionin energiapolitiikan velvoite Suomelle on 38 % uusiutuvaa energiaa vuonna 2020 energiankulutuksesta. Useimpien EU-maiden velvoite on vaativampi: Britannian, Tanskan, Irlannin, Ranskan ja Saksan velvoite on 12-13 % uusiutuvan energian lisäys ja Suomen 9,5 % lisäys. Direktiiviehdotuksen mukaan Suomi käytti vuonna 2005 energiankulutuksesta 28,2 % uusiutuvaa energiaa, tilastokeskuksen mukaan 24,5 % energiankulutuksesta ja EU-tilastojen mukaan bruttokulutuksesta 23,1 %. Hallituksen strategian mukaan uusiutuva energian määrä lasketaan energianloppukulutuksesta, joka on tilastoitu EU:tilastoissa.
Euroopan unioni Euroopan unioni (EU) on 28 eurooppalaisen jäsenvaltion muodostama taloudellinen ja poliittinen liitto. Unioniin voivat liittyä kaikki sellaiset Euroopan maat, jotka täyttävät jäsenvaltiolle asetetut demokraattiset ja taloudelliset kriteerit. Nimitys Euroopan unioni tuli käyttöön vuonna 1993 Maastrichtin sopimuksen myötä. Euroopan unionin merkittävimpään toimivaltaan kuuluvat muun muassa sisämarkkina-alue, euroalue, yhteinen maatalouspolitiikka ja kauppapolitiikka.
Maltan liira Maltan liityttyä Euroopan unioniin vappuna 2004 Maltalla oli velvoite pyrkiä taloutensa saattamiseen eurokuntoon eli lähentymiskriteerien täyttämiseen niin, että liira voidaan korvata eurolla. EU hyväksyi heinäkuussa 2007  Maltan hakemuksen liittyä euroalueeseen. Malta otti eurot käyttöön 1. tammikuuta 2008, mutta liira oli laillinen maksuväline 31. tammikuuhun 2008. Maltan liiran eurokurssi on 1 € = 0,429300 MTL.
Eurooppalainen Suomi Eurooppalainen Suomi ry on kaikille Eurooppa-asioista kiinnostuneille avoin kansalaisjärjestö, joka suhtautuu myönteisesti Euroopan yhdentymiseen, mutta tahtoo samalla kehittää Euroopan unionia nykyistä tehokkaampaan, avoimempaan ja demokraattisempaan suuntaan tunnuslauseenaan "parempaa Eurooppaa rakentamassa". Järjestö toimii EU- ja Eurooppa-järjestöjen kansallisena kattojärjestönä Suomessa ja sen sisarjärjestöjä ovat Eurooppanuoret ry, Eurooppanaiset ry, Eurooppafederalistit ry, Euroopan kulttuuriyhdistys (EKSO) ry ja Euroklubi ry.
Valuutansiirtovero Suomi päätti syksyllä 2012 jäädä pois rahoitusmarkkinaveron valmistelusta. Syyskuussa 2013 Helsingin Sanomien haastattelemat EU- ja vero-oikeustieteen professorit vahvistivat väitteet siitä, että vero olisi juridisesti hyvin ongelmallinen. Joko sitä voisi kiertää helposti tekemällä kaupat toisessa EU-maassa tai vero pitäisi ulottaa tällaiseen, mikä saattaisi loukata EU:n perussopimusten periaatteita verotuksen alueellisuudesta ja pääomien vapaasta liikkuvuudesta. Professori Marjaana Helminen korosti veron tosiasiallisesti rikkovan jälkimmäistä ja menevän liian pitkälle toisten valtioiden verovallan alueelle. Lisäksi vero voisi olla syrjivä.
Suomen ympäristöpolitiikka Suomi on Euroopan Unionin jäsen. EU-lainsäädäntö sitoo Suomea. Euroopan yhteisön ja unionin sitoumuksiin sisältyvät:
Suomi ei välttämättä kykene täyttämään EU:n monimuotoisuustavoitteita vuonna 2010. Korvausrahoitusvajeella metsien, avosoiden ja niittyjen suojelu voi viivästyä tai estyä. Suomen luonnon monimuotoisuuden laskun piti loppua Metso-ohjelman avulla vuonna 2010. Korvauksia maksavat pääasiassa elyt, mutta rahoitusvaje koskee myös Metso-ohjelmaa, metsähallitusta ja metsäkeskuksia.
Arto Aniluoto Arto Juhani Aniluoto (s. 7. heinäkuuta 1976) on suomalainen kaupunkitutkimukseen erikoistunut sosiologi ja Suomen EU- ja Eurooppa-järjestöjen kansallisen kattojärjestön Eurooppalainen Suomi ry:n toiminnanjohtaja vuodesta 2008 lähtien.
Euroopan avaruusjärjestö Suomen rahoitusosuus ESAssa on 0,6 % eli noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. EU:n avaruustoimintaan Suomi maksaa EU-veron kautta BKT-osuutensa mukaisesti noin prosentin. Suomen avaruusteollisuudessa työskentelee noin 150–180 ihmistä.
Yrittäjyyskoulutus Suomessa Suomalaiseen yrittäjäkasvatus- ja koulutuskeskusteluun ovat vaikuttaneet myös Euroopan unionin toimenpiteet ja lausunnot. Euroopan komissio on esimerkiksi määritellyt aloitteellisuuden ja yrittäjyyden yhdeksi kahdeksasta elinikäiseen oppimiseen liittyvästä avaintaidosta, joka kaikilla EU-kansalaisilla tulisi olla. Vuonna 2003 komissio julkaisi "Yrittäjyyden vihreän kirjan", jossa todetaan että koulutuksen tulisi osaltaan edistää yrittäjyyttä muokkaamalla ajatustapoja, vahvistamalla yrittäjätaitoja ja lisäämällä tietoisuutta yrittäjän uravaihtoehdoista. Euroopan komission vuonna 1992 julkaiseman tutkimuksen mukaan Suomi oli jo ennen EU-jäsenyyttään Euroopan ainoa maa, joka oli sitoutunut kaikessa toisen asteen koulutuksessaan yrittäjyyskasvatukseen.
Biodiesel Ensimmäisen sukupolven biodiesel vähentää kasvihuonekaasuja 35–50 % ja toisen sukupolven biodiesel 90 %. Siksi EU:n ympäristötavoitteissa biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista oli 2 % vuonna 2005 ja on 5,75 % vuonna 2010, 10 % 2020 ja 25 % 2030 Taulukossa on vuonna 2005 saavutetut tavoitteet ja kansalliset uudet vuoden 2010 tavoitteet. EU-maista vain Saksa ja Ruotsi saavuttivat vuoden 2005 tavoitteen. Ruotsissa uusiutuville polttoaineille on myönnetty täydellinen verohelpotus vuosille 2003–2008. Saksassa biodiesel ja etanoli on vapautettu polttoaineveroista. Miltei kaikki EU-maat pyrkivät vuoden 2010 tavoitteeseen 5,75 % biopolttoaineita. Ranska pyrkii siihen jo vuonna 2008. Toistaiseksi vain Tšekki ja Iso-Britannia vastustavat tavoitetta. Suomi on yksi kuudesta maasta, joka ei ole vielä ilmoittanut kantaansa. Vuonna 2006 Suomessa KTM:n työryhmä myönsi, että Suomi kykenee EU:n tavoitteeseen, mutta suositteli toteuttamaan siitä vain puolet eli 3 % (2010). Työryhmän mukaan uudet teknologiat tosin avaisivat merkittäviä vientimarkkinoita.
Rautatieliikenne Suomi avasi EU-vaatimusten mukaisesti rautateiden kansallisen tavaraliikenteen kilpailulle vuoden 2007 alussa. Myös EU:n sisäinen kansainvälinen matkustajaliikenne on avattu kilpailulle vuonna 2010. Muutoksilla ei ole välittömiä vaikutuksia Suomessa, koska Suomesta ei ole suoraa henkilöliikenneyhteyttä muihin EU-maihin rautateitse. Yleiseurooppalaisella normaalileveydellä toteutettu rataverkko ulottuu Ruotsin puolelta Tornion rautatieasemalle, mutta sen jatkamisesta eteenpäin ei ole tehty poliittista päätöstä.
Rautateiden rakentaminen alkoi Suomessa 1860-luvulla. VR:n kaukoliikenteessä kulkee päivittäin noin 260 junavuoroa edestakaisin. Nykyään suurin osa Suomen henkilöjunakalustosta on sähkövetoista. Monilla vähemmän liikennöidyillä rataosuuksilla hoidetaan henkilöliikennettä yhä dieselkalustolla.
Maataloustuki Vuonna 2007 EU-komissio, julkisuuden paineen alaisena, käynnisti hankkeen, jossa luotaisiin unioninlaajuinen nettirekisteri tuen saajista. Maatalouskomissaari Mariann Fischer Boel perusteli hanketta sanomalla, että veronmaksajilla täytyy tuen maksajina olla oikeus tietää, ketkä tukia saavat. Suomi jarrutteli Brysselin pyrkimystä, mutta EU:n avoimuuslinjaus hyväksyttiin, ja Suomen oli uudistettava sääntöjään. Maa- ja metsätalousministeriö kuitenkin valmisteli esityksen, jonka mukaan verkkorekisteriin listataan vain EU-tukea saavat maatilat. Tämä esitys hyväksyttiin, ja kansallisen tuen saajat siis pysyvät edelleenkin verkkorekisterin ulkopuolella. Maaseutuviraston mukaan kansallisten tukien julkaiseminen Internetissä ei ole mahdollista, koska se olisi vastoin Suomen perustuslain mukaista yksityisyyden suojaa ja henkilötietolakia.
Euroopan unionin energiapolitiikka EU-komissio syytti E.ON:ia määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä vuonna 2008. Yhtiötä uhkasi useiden miljardien eurojen suuruiset rangaistukset, kun komissio suunnitteli kartellioikeudenkäyntiä helmikuussa 2008. Eon ilmoitti 28.2.2008 olevansa valmis luopumaan sähköverkon pääosasta Saksassa. Näin se oli taipumassa EU-komission vaatimukseen, jonka mukaan sähköntuottajat eivät saa omistaa jakeluverkkoja. Komissio haluaa näin lisätä kilpailua ja rajoittaa sähkön hinnan nousua. RWE ja EnBW eivät ole ilmoittaneet sähköverkkonsa myynnistä, mutta Vattenfall ilmoitti harkitsevansa sitä. Helsingin Sanomien mukaan Saksa ja Ranska vastustavat kilpailun vapauttamista, Britannia tukee komissiota ja Suomi on näiden kahden kannan välimaastossa.
Jalkapallo Suomi oli 1920-luvun lopulta 1980-luvulle eräs Euroopan heikoimmista jalkapallomaista. 1990-luvulta alkaen Suomi on noussut maanosan alempaan keskikastiin, toisaalta koska ulkomaiden tasokkaissa sarjoissa pelaavien suomalaisammattilaisten määrä on kasvanut muun muassa vapaampien EU-säännösten vuoksi, toisaalta koska Euroopan jalkapalloon on tullut lukuisia uusia pienmaita. Suomi ei ole koskaan selviytynyt miesten puolella MM- tai EM-turnaukseen, mutta olympiaturnaukseen kuitenkin muutaman kerran. Suomalaisista jalkapalloilijoista menestyneimpiin kuuluvat Jari Litmanen ja Sami Hyypiä, jotka ovat pelanneet eurooppalaisissa huippuseuroissa ja voittaneet Mestarien liigan. Suomen naiset selvisivät vuoden 2005 EM-turnaukseen ja etenivät välieriin saakka. Suomen jalkapallomaajoukkue toimii Suomen Palloliiton alaisuudessa.
Suomi-areena Suomi-areena uudistui monella muullakin tavalla vuoden 2016 aikana. Viikon aikana tarjottiin tapahtumia nuorille uudella Laiv@lavalla, jossa esiintyi viikon aikana muun muassa tubettajia, koodaajia ja start-upeja. Estradilla nähtiin viikon aikana pääministeri Juha Sipilä ja lähes koko hallitus, Maltan pääministeri Joseph Muscat, entinen EU-komissaari Poul Nielson, Risto Siilasmaa, Matti Alahuhta, presidentti Tarja Halonen, Maija Vilkkumaa ja Anssi Kela. Viikon kohutuin vieras oli Anneli Auer.
Matti Viialainen Vuosina 1990–1995 Viialainen toimi vasemmistoliiton puoluesihteerinä. 1990-luvun alussa hän oli yhtenä harvoista vasemmistoliittolaisista Suomen EU-jäsenyyden kannalla. Viialainen oli Eurooppalainen Suomi ry:n toiminnanjohtaja vuosina 1996–1999. Vuosina 2000–2007 hän oli SAK:n apulaisjohtaja.
Pankki Suomessa 60 % luotoista ja talletuksista oli ulkomaisten pankkien hallussa vuonna 2008. EU-ministerit haluavat yhtenäistää pankkien raportointijärjestelmän 2012 mennessä. Iso-Britannia, Ranska ja Saksa haluavat valvoa pankkeja kotimaasta. Suomi haluaa antaa valvontatehtävän ulkomaiselle omistajamaalle.
Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus Juha Sipilän (kesk.) hallituksen hallitusohjelmassa ei mainita sopimusta eikä muita asioita saamelaisten oikeuksista, kulttuurista tai kielten säilymisestä. Heinäkuussa 2018 EU-kansanedustajat vaativat päätöslauselmassa jäsenvaltioita, Suomi mukaan lukien, saattamaan sopimuksen voimaan.
Kovan markan politiikka 90-luvun laman alkaessa Suomi oli mukana EU-maiden yhteisessä valuuttakokeilussa, joka ennakoi yhteisvaluutta euroa. Kaikilla kokeeseen osallistuneilla mailla oli omat kansalliset valuuttansa, mutta sidottuina toisiinsa ecun (european currency unit) avulla. Ecu oli laskennallisen valuuttayksikkö.
Veli Karhu Karhu aloitti poliittisen uransa Suomen Keskustan riveissä. Hän erosi puolueesta sen jälkeen, kun keskustajohtoinen hallitus päätti hakea EU-jäsenyyttä. Karhu oli Itsenäisyyspuolueen puoluesihteeri vuosina 2004–2008. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa hän oli Muutosvoimat Suomi -puolueen listalla Pirkanmaan vaalipiirissä.
Kabotaasi Suomen ja EU:n kabotaasimääräyksissä on eroja. Suomessa kabotaasia saa harjoittaa vain väliaikaisesti, mikä tarkoittaa enintään kymmentä kuljetusta kolmen kuukauden aikana samalla autolla. Lisäksi kabotaasikuljetuksena pidetään kansallisten määritelmien mukaan jokaista kuorman purkua. Toukokuussa 2010 säädettyjen EU-käytänteiden mukaan tällaisia osakuormia ei erotella, vaan kuljetus lasketaan yhdeksi kuormaksi, vaikka sitä vietäisiin eri paikkoihin. Euroopan komissio katsoi Suomen kabotaasimääritelmän ja väliaikaisuuden vaatimuksen olevan EU:n säännösten vastaisia. EU uhkasi haastavansa Suomen EU:n tuomioistuimeen, jos Suomi ei muuta säännöksiään. Niinpä Suomen hallitus esitti joulukuussa 2015, että Suomen lainsäädännöstä kumottaisiin kabotaasia koskevat kansalliset määritelmät.
Uusliberalismi Kansainvälisen politiikan professorina toimivan Heikki Patomäen (vas.) mukaan uusliberalismia ovat levittäneet OECD, IMF ja EU ja Suomi on uudistanut taloutta sen mukaisesti 1980-luvun lopulta alkaen. Harri Holkerin hallitus (1987-1991) alkoi liikelaitostaa valtion hallintoa. Patomäen mukaan kilpailukyky esitettiin kansallisena elonjäämisoppina.
Euroopan unionin energiapolitiikka UITP:n mukaan julkinen liikenne on neljä kertaa tehokkaampaa kuin yksityisautot. UITP:n jäsenten, kuten Suomi, tavoite on 40 % päästövähennys julkisella liikenteellä vuoteen 2025 mennessä. UITP:n tavoite on kaksinkertaistaa julkisen liikenteen matkojen määrä. UITP:n mukaan julkinen liikenne maksaa yhteiskunnalle yksityisautoja vähemmän, vaatii vähemmän tilaa ja energiaa, saastuttaa vähemmän ja on turvallisempaa. Komission mukaan yksityisautoilu kilpailee suoraan julkisen liikenteen kanssa. Siksi mikä tahansa julkinen rahoitus autoteollisuudelle antaisi hintaetua yksityisautoilulle julkisen liikenteen kustannuksella. EU suhtautuu kriittisesti kaikenlaiseen autojen julkiseen rahoitukseen ja vaatii varmistamaan ettei yksityisautojen julkiset tuet heikennä joukkoliikennettä. Euroopan Unionin UITP-EU komissio kannustaa julkisen liikenteen tukemiseen. EU:n komissio uskoo, että sisäistämällä auton käyttäjien ulkoiset kustannukset (saasteet, ruuhkat, parkkipaikat jne) voidaan kannustaa puhtaampiin liikkumismuotoihin. Hinnoittelun tulisi perustua saastuttaja maksaa periaatteelle. 
EU-25 tasolla tieliikenteen päästöt ovat viidesosa CO-päästöistä ja henkilöautojen osuus on 12 %. EU-maiden kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt vähenivät 1990-2004 5 % ja tieliikenteen päästöt kasvoivat 25 % (1990-2004). Suomessa liikenteen hiilidioksidipäästöt olivat (2005) 14 milj. tn ja kasvoivat lähes 10 % (1990-2005). Asetettu tavoite oli liikenteen hiilidioksidipäästöjen pitäminen vakiona 1990-2010.
Maastapoistamispäätös Suomi voi tietyin edellytyksin tukea vapaaehtoista paluuta kotimaahan. Tukea voi saada henkilö, joka on saanut turvapaikan tai oleskeluluvan toissijaisen tai humanitaarisen suojelun perusteella. Tukea voi saada myös turvapaikkahakemuksensa perunut tai kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut henkilö. Suomen kansalainen tai toisen EU-maan kansalainen ei voi saada tätä tukea. Tukea ei myöskään voi saada sellainen turvapaikanhakija, jonka turvapaikkahakemuksen käsittelystä on vastuussa joko jokin toinen EU-valtio tai Islanti, Norja tai Sveitsi, ja jos hakija palaa kyseiseen valtioon. Vapaaehtoisen paluun tuki voi kattaa paluumatkan kustannukset ja taloudellisen tuen uudelleenkotoutumista varten. Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM voi tehdä palaajan matkajärjestelyt ja avustaa palaajaa lentokentällä hänen paluumatkansa aikana.
Sari Essayah Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Essayah valittiin Euroopan parlamenttiin 53 803 äänellä. Hänen seuraajakseen puoluesihteeriksi valittiin puolueen varapuheenjohtaja Peter Östman. Essayahin luottamustehtäviä Euroopan parlamentissa olivat jäsenyydet työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa sekä Israelin ja Välimeren unionin valtuuskunnissa. Vuoden 2014 EU-vaaleissa Essayah oli ehdolla toiselle kaudelle, muttei suuresta äänimäärästään huolimatta tullut valituksi ja kristillisdemokraatit menettivät samalla ainoan edustajansa Euroopan parlamentissa. Ollessaan EU-parlamentissa 2009-2014 hän teki muutosesityksiä yhteensä 333 raporttiin, millä oli merkittävä vaikutus siihen, että Suomi oli kyseisellä vaalikaudella aktiivisin muutosesitysten tekijä meppimäärään suhteutettuna. Samalla Essayah oli muutosesitysten lukumäärällä mitattuna toiseksi aktiivisin meppi.
TERN-tieverkko Kaikkiin TERN-liikenneverkon projekteihin on saatavilla EU-rahoitusta 20 % osuudella kaikissa jäsenmaissa. Kuitenkin Suomi joutuu rahoittamaan laajan moottoritieverkon rahoittamisen pääosin itse. Itä-Euroopan maat, etenkin Puola, ovat uusien linjausten voimaantulon jälkeen alkaneet voimakkaasti laajentaa moottoritieverkkoaan. Puolaan rakennetaan kattava moottoritieverkko (yli 8 000 km) nopeutetusti noin vuoteen 2025 mennessä, josta vuosina 2013-2025 noin 6 000 km. Maat, jotka liittyivät EU:n infrastruktuurirahastoon, saavat moottoritieverkkojen ja nopeiden rautatieverkkojen rakentamiseen EU-rahaa aina 85 % koko projektista. Liittovaltiotason rahoitus mahdollistaa myös hiljaisempien seutujen yhdistämisen moottoritieverkkoon Euroopassa, kuten on aiemmin tehty Yhdysvalloissa ja Kiinassa.
Plan Plan International Suomi on Suomen suurin kummijärjestö. Työssä on mukana yli 18 000 suomalaista kummia. Suomen ulkoministeriö rahoittaa Plan International Suomen toimintaa, ja se on yksi ulkoministeriön kumppanuusjärjestöstä. Myös EU tukee Planin toimintaa. Plan teki vuonna 2015 kumppanuusohjelman hanketyötä 15 maassa.
Finanssikriisi (2007–2009) Suomessa 60 % luotoista ja talletuksista on ulkomaisten pankkien hallussa. Syyskuussa 2008 EU-ministerit halusivat yhtenäistää pankkien raportointijärjestelmän 2012 mennessä. Britannia, Ranska ja Saksa halusivat valvoa pankkeja kotimaasta. Suomi halusi antaa valvontatehtävän pankkien isäntämaalle eli ulkomaisille omistajille.
Israel Vuonna 2010 tapahtunut Gazaan matkalla olleen kansainvälisen avustussaattueen siviiliuhreja tuottanut valtaus 31. toukokuuta 2010 sai osakseen jyrkkää arvostelua. Monet valtiot tuomitsivat Israelin puolustusvoimien toimet, mukaan lukien Israelin naapurimaat, EU, Espanja, Iso-Britannia, Kiina, Kreikka, Ranska, Saksa ja Suomi.
ECMWF Keskus perustettiin vuonna 1975 Englantiin Readingin kaupunkiin ja sen jäseninä oli aluksi 17 maata, muun muassa Suomi. Nykyisin keskuksen toimintaan osallistuu 25 maata, ja vuonna 2005 tehdyn päätöksen mukaan sen toimintaan voivat osallistua kaikki EU-maat. Ensimmäisen ennusteensa keskus tuotti kesäkuussa 1979.
Kolmen meren aloite Kolmen meren aloitte liittyy läheisesti kahteen EU-hankkeeseen.Entinen suurlähettiläs Alpo Rusi ihmettelee miksei Suomi ole hakeutunut TSI:hin vaan pysyttelee sen ulkopuolella. Matti Vanhanen taas näkee, että Rusi on väärässä liittouman turvallisuuspoliittisesta aspektista ja näkee liittouman lähinnä olevan EU:n sisäisiä rahoituskehysneuvotteluja varten.
Max Jakobson Jakobson ajoi 1990-luvulla näkyvästi Suomen EU-jäsenyyttä. Hänet tunnettiin myös Nato-jäsenyyden kannattajana. Vuonna 2005 julkaistussa kirjassaan "Tulevaisuus" Jakobson perusteli asiaa sillä, että Suomi ei tulisi saamaan turvatakuita EU:n kautta ja Natoon liittyminen saattaa olla mahdollista vain silloin, kun ei ole näköpiirissä sodan uhkaa.
Suomi Suomen liiketoiminta pohjautuu vahvasti kansainvälisiin markkinoihin. Viennin osuus on yli kolmasosa koko kansantuotteesta. Noin 60 prosenttia Suomen kansainvälisestä kaupasta on Euroopan unionin sisäistä kauppaa. Suomen osuus on EU-maiden pienimpiä. Suomen tärkeimmät kauppakumppanit 2014 olivat Saksa, Venäjä, Ruotsi, Alankomaat, Kiina, Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Ranska.
Suomen Nato-keskustelu Halosen jälkeen presidentin virkaan noussut Sauli Niinistö on kannattanut Nato-jäsenyyden pitämistä avoimena mahdollisuutena, ja on esittänyt, että mahdollisesta jäsenyydestä järjestettäisiin EU-jäsenyyden tapaan kansanäänestys ennen jäsenyyden hakemista. Niinistön mukaan Suomi olisi päässyt myös nykyistä helpommin Naton jäseneksi 1990-luvulla, kun Venäjä oli heikko.
Itsenäisyyspuolue VSL:n puheenjohtaja Ilkka Hakalehto osallistui presidentinvaaliin vuonna 2000 saaden noin prosentin äänistä. Hakalehto oli virallisesti Perussuomalaisten ehdokkaana, koska VSL:llä ei ollut ehdokasasetteluun oikeuttavaa edustusta eduskunnassa. Ehdokkaan tukena toimi "Itsenäisen Suomen Puolesta 2000" -kansalaisliike. PS:n ja VSL:n lisäksi Hakalehdolle antoi tukensa mm. Suomi Ei-EU -yhdistys.