mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Unkari Unkarin pisin joki on Tonavan sivujoki Tisza, jonka altaaseen myös Suuri Unkarin tasanko on muodostunut. Tonava on maan toiseksi pisin joki, ja seuraavaksi pisimmät joet ovat Rába ja Dráva. Unkarin alueella Tonava tekee mutkan, ja joki jatkaa virtaustaan etelään. Pääosa Unkarin järvistä on melko pieniä, mutta Balaton on koko Keski-Euroopan suurin järvi. Toiseksi suurin järvi on Itävallan rajalla sijaitseva Neusiedlerjärvi.
Pyhäjärvi (Säkylä) Pyhäjärvi (tunnettu myös nimellä Säkylän Pyhäjärvi) on Suomen 29. suurin järvi, joka sijaitsee Säkylän, Euran ja Pöytyän kunnissa. Se on kokonaan yhtä suurta järvenselkää, koska siinä on hyvin vähän saaria ja ne ovat pieniä ja sijaitsevat enimmäkseen lähellä rantaa Säkylän ja Kauttuan edustalla. Tämä antaa järvelle suuremman järven tai jopa hiukan merimäisen luonteen. Järven ekologia on herkkä häiriöille ja siksi sen tilaa seurataan tarkasti. Pyhäjärvi onkin Euroopan tutkituimpia järviä. Pyhäjärvi on merkittävä virkistyskohde ja toisaalta myös tärkeä raakavesilähde lähialueen teollisuudelle ja kunnille. Vuonna 2011 se valittiin sekä Varsinais-Suomen että Sata­kunnan maa­kunta­järveksi.
Unkarin maantiede Unkarin joet tulvivat usein, ja esimerkiksi Tonava tulvii kahdesti vuodessa, varhaiskeväällä ja -kesällä. Tulva-aikana Tonavan virtaama voi olla jopa kymmenkertaisesti suurempi kuin syksyllä tai talvella. Tiszaa ympäröi tulvatasangot, joki on muodostanut meandereita ja juoluita.
Unkarissa on yli tuhat järveä, mutta pääosa niistä on melko pieniä. Balaton on maan ja koko Keski-Euroopan suurin järvi. Sen pinta-ala on 598 neliökilometriä. Balaton on matala järvi, sillä sen keskisyvyys on vain kolme metriä ja suurin syvyys noin yksitoista metriä.
Baltian maat Baltian maat ovat pinnanmuodoltaan kumpuilevaa alankoa. Korkein kohta on Virossa sijaitseva, 328 metriä korkea Iso Munamäki. Baltian maissa on runsaasti havumetsiä, mutta lehtipuita enemmän kuin Suomessa. Kasvillisuus on muutenkin rehevämpää kuin Suomessa. Baltiassa on myös paljon soita ja järviä. Suurin järvi on Viron ja Venäjän rajalla sijaitseva Peipsijärvi, joka on Euroopan viidenneksi suurin luonnonjärvi.
Inkeri Suomenlahden pohjukka on matalaa ja vesi vähäsuolaista. Suurimmat lahdet ovat Narvan, Laukaan, Kaprion ja Pietarin lahdet. Jokia ja järviä on paljon, mutta ne ovat pääasiassa pieniä. Suuri poikkeus on Nevajoki, joka on 74 kilometriä pitkä ja keskimäärin 500 metriä leveä. Putous on Laatokasta Suomenlahteen vain 4 metriä. Lännempänä Suomenlahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Narvanjoki ja Laukaanjoki. Narvanjoen tekoallas Narvan kaupungin yläpuolella on pinta-alaltaan yli 190 km². Laukaanjoki on 300 kilometriä pitkä. Järviä on eniten Pohjois-Inkerissä, muun muassa Siestarjoenjärvi, Hepojärvi ja Lempaalan järvet. Länsi-Inkerissä on myös runsaasti pieni järviä, mm. Koppano, Baabina ja Valkeajärvi. Suurin järvi on Euroopan suurin järvi Laatokka, josta tosin vain lounaiskulma rajoittuu Inkeriin.
Lac d’Annecy Lac d’Annecy on järvi Haute-Savoiessa Ranskassa. 
Se on Ranskan toiseksi suurin järvi Lac du Bourget’n jälkeen, ellei Genevenjärveä oteta lukuun. Järveä pidetään Euroopan puhtaimpana, sillä siellä otettiin käyttöön hyvin tiukan ympäristösäännökset jo 1960-luvulla. Se on suosittu matkailukohde, jossa voi harrastaa uimista ja vesiurheilua.
Neusiedlerjärvi Neusiedlerjärvi (, ) on Keski-Euroopan toiseksi suurin laskujoeton järvi. Se sijaitsee Itävallan ja Unkarin rajalla.
Posoaapa Posoaapa on Sodankylän Sompiossa sijaitseva suo. Se oli aikoinaan Suomen suurin aapasuo, joka oli pinta-alaltaan noin 70 km². 1960-luvun lopulla suurin osa Posoaavasta jäi Lokan tekojärven alle ja nykyään siitä on jäljellä enää muutaman neliökilometrin laajuinen alue järven pohjoisrannalla. Posoaapa oli myös Euroopan suurin aapasuo.
Suur-Teuravuoma Suur-Teuravuoma on Kolarissa sijaitseva hydrologisesti yhtenäinen 35 000 hehtaarin aapasuoalue, josta 5788 hehtaaria kuuluu Natura 2000 -verkoston soidensuojelualueeseen. Suur-Teuravuoma on Suomen suurin suoalue ja se sisältää kymmenkunta yli 1000 ha:n suota sekä lukuisia pienempiä soita. Joukossa on 7080 ha:n kokoinen Teuravuoman suo, joka on Euroopan suurin suo. Alueella on 13 järveä, yhteensä 80 km:n pituinen Naamijoki sivuhaaroineen sekä yli 150 lähdettä.
Ruotsi Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi.
Jättisukeltaja Jättisukeltaja ("Dytiscus latissimus") on vedessä elävä kovakuoriainen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on unionin alueella hyvin harvinainen. Sitä tavataan Pohjois- ja Itä-Euroopassa ja Siperian länsiosissa. Suomessa jättisukeltajaa tavataan suurissa järvissä Etelä- ja Keski-Suomessa. Jättisukeltaja on Suomessa rauhoitettu.
Ääninen Äänisen pinta-ala on 9 800 km² ja sen syvin kohta 120 metriä. Keskisyvyys on 30 metriä. Järven pituus on 248 km ja leveys 90 km. Ääninen on maailman 17. suurin järvi. Altaan pohjoisosa on syvempi kuin eteläosa. Länsiosan keskipaikkeilla Sokšun ja Soutjärven pohjoispuolella on yli 30 km pitkä ja yli 100 metriä syvä hauta. Syvin kohta on Tšorganlahdella. Ääninen laskee Syvärin kautta Euroopan suurimpaan järveen Laatokkaan.
Peipsijärvi Peipsijärvi (; tai Пско́вско-Чу́дское о́зеро, "Pskovsko-Tšudskoje ozero"; ) on Narvanjoen vesistöön kuuluva järvi Viron ja Venäjän rajalla. Sen pinta-ala on 3 555 neliökilometriä. Peipsijärvi on Viron suurin ja pinta-alaltaan Euroopan neljänneksi tai viidenneksi suurin luonnonjärvi Laatokan, Äänisen, Vänernin ja Saimaan jälkeen.
Manitoulin Island Manitoulin Island on maailman suurin makeavetisessä järvessä sijaitseva saari. Saari sijaitsee Huronjärvessä Kanadan Ontarion provinssissa. Sen pinta-ala on 2 765 km² ja se on 176:nneksi suurin saari maailmassa. Saaressa itsessään on 108 järveä, ja niistä muutamassa on jopa omia saariaan. Suurin Manitoulin Islandin järvistä, Lake Manitou, on myös maailman suurin järvi järvessä sijaitsevalla saarella. Manitoulin saaressa sijaitsevassa Mindemoyajärvessä sijaitseva Treasure Island taas on maailman suurin saari järvessä, joka sijaitsee järvessä sijaitsevalla saarella.
Hornindalsvatnet Hornindalsvatnet on Norjan ja koko Euroopan syvin järvi. Virallisesti mitattu syvyys on 514 metriä. Sen pinta on 53 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä tarkoittaa, että sen pohja on 461 metriä merenpinnan alapuolella. Hornindalsvatnetin tilavuus on noin 12 km³, pinta-ala 51 km² ja se on Norjan 19:nneksi suurin järvi. Se sijaitsee Sognin ja Fjordanen läänissä, Eidin ja Hornindalin kunnissa.
Viime jääkauden huippukohta Patagonian jääkenttä ulottui 41. leveysasteelle. Suuria jääkenttiä oli Tiibetissä, muttei olla varmoja siitä oliko koko Tiibet jään peitossa. Jäätä oli Baltistanissa, Ladakhissa ja Andien Altiplanossa. Monia pieniä vuoristojäätiköitä syntyi Afrikkaan, Lähi-itään ja Kaakkois-Aasiaan, nimenomaan Atlasvuorille, Balevuorille ja Uuteen Guineaan. Ob- ja Jenisei-joet olivat pysähtyneet jääkenttien takia, ja siten Siperiaan oli syntynyt valtavia jään patoamia järviä. Euroopassa, esimerkiksi Varsovan tienoilla, oli jään patoama järvi, joka syntyi kohtaan missä jää painoi mannerta alaspäin. Laajat kylmät alueet Itä-Aasiassa, Alaskassa, Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa olivat jäättömiä, koska näillä alueilla jäätiköiden luoma korkeapaine loi kuivaa ilmaa talvella. Siperian länsituuli oli talvella kuiva ja lumisateeton. Toisaalta Tyynimeri lämmitti Itä-Siperiaa. Mutta Kamtsatkassa, missä mereltä tuli talvella kosteutta, syntyi lumen pakkautuessa suuria jäätiköitä.
Hudson (joki) Erien kanava, joka avattiin 1825, loi Hudsonjoelta kulkuyhteyden Suurille järville. Kanava teki New Yorkista tärkeimmän sataman Euroopan viennille ja tuonnille sekä siirtolaisuudelle.
Burtnieki (järvi) Burtnieki ( , ) on Liivinmaan suurin järvi ja Latvian neljänneksi suurin järvi. Se sijaitsee Latvian pohjoisosissa. Järvi on asuttu kivikaudelta asti ja väestö aloitti alueella maanviljelyn ensimmäisten joukossa. Suurin kylä järven läheisyydessä on Burtniekin kylä järven etelärannalla.
Kultainen kierros Alue on kiinnostava myös geologisesti, sillä Þingvellir sijaitsee Euroopan ja Amerikan mannerlaattojen törmäyspisteessä. Sen vieressä sijaitsee Öxara-joki, joka juoksee Almannagján rotkoon. Kansallispuiston alueella sijaitsee myös Peningagjá, syvä rotko täynnä kristallinkirkasta vettä. Þingvellirin vieressä on myös kirkasvetinen järvi, Thingvallavatn, joka Islannin suurin järvi. Se on kooltaan 83 neliökilometriä ja syvyydeltään yli 100 metriä.
Yläjärvi Yläjärvi on 563 kilometrin pituinen ja 257 kilometrin levyinen. Järven keskisyvyys on 147 metriä ja suurin syvyys 406 metriä. Sen tilavuus on 12 100 kuutiokilometriä, ja sillä on rantaviivaa 4 393 kilometriä. Järven koosta saa jonkinlaisen käsityksen, kun ajattelee, että sen tilavuudella voisi peittää Suomen pinta-alan noin 35 metrin vesikerrokseen tai koko Euroopan reilun yhden metrin kerrokseen.
Vaeltajasimpukka Vaeltajasimpukka on alkujaan kotoisin Kaakkois-Euroopasta Mustanmeren ja Kaspianmeren alueen järvistä. Itämeren alueelle se levisi jo 1800-luvulla laivojen mukana. 1900-luvun lopulla se on edelleen levinnyt toisten laivojen mukana Pohjois-Amerikan Suurille järville. Nykyisin sitä tavataan 40 %:ssa Yhdysvaltojen sisävesireiteistä. Suomen vesialueilla Suomenlahden itäosissa sen havaittiin lisääntyvän 1990-luvun lopussa.
Ruotsin maantiede Ruotsi rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Ruotsin korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit (vanhalta nimeltään "Kölivuoristo") ulottuvat paikoin myös Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Ruotsin kolme suurinta jokea ovat Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, jotka laskevat Pohjanlahteen. Ruotsin suurin järvi Vänern on koko Pohjois-Euroopan suurin järvi.
Mustapiikkimonni Mustapiikkimonni on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta, jossa sen levinneisyys ulottuu Meksikosta Suurille järville mutta ihminen levittänyt sitä myös Eurooppaan. Se elää mutapohjaisissa lammikoissa ja muissa lähes seisovissa vesissä.
Stymfalía (järvi) Stymfalía () on järvi Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 3,65 neliökilometriä, suurin pituus noin 3,5 kilometriä, suurin leveys noin 1,3 kilometriä ja suurin syvyys noin viisi metriä. Järvi sijaitsee samannimisellä tasangolla Sikyónan kunnassa noin 626 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi on Peloponnesoksen suurin luonnonjärvi.
Stymfalía-järvi on saanut nimensä antiikin ajan Stymfaloksen kaupungista ja sitä ympäröineestä Stymfalian alueesta. Kreikkalaisessa mytologiassa järvellä elivät Stymfaloksen linnut. Järven pohjoisrannalla sijaitsee nykyinen Stymfalían kylä. Stymfalía-järveä ympäröivät Kyllíni- ja Olígyrtos-vuoret. Järvi ympäristöineen on Natura 2000 -aluetta.
Novgorodin alue Novgorodin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangon luoteisosassa. Sen pinta-ala on 54 501 neliökilometriä. Alueen suurin järvi on Ilmajärvi ja merkittävimmät joet Olhava, Msta, Lovat ja Šelon.
Athabascajärvi Järven sen pituus on 283 km ja suurin leveys 50 km. Järven suurin syvyys on 243 metriä, ja sen tilavuus on noin 204 km³. Järvi on sekä Albertan että Saskatchewanin suurin ja syvin järvi. Järvi laskee Pohjoiseen jäämereen Riviere Des Rochersin, Slave Riverin ja Mackenziejoen kautta. Albertan provinssin vanhin eurooppalaisasutus, Fort Chipewyan, sijaitsee järven länsipäässä sen laskujoen luusuassa.
Piparjuuri Piparjuuri on luultavasti kotoisin Itä-Euroopasta, lähinnä Etelä-Venäjän ja Pohjois-Ukrainan seuduilta. Nykyään se on paljon viljelty kasvi ympäri maailman ja kotiutunut luonnonvaraiseksikin monille seuduille. Se on yleinen Keski- ja Länsi-Euroopassa sekä Skandinavian eteläosassa. Pohjoisempana ja toisaalta Välimeren piirissä se on harvinainen. Pohjois-Amerikassa se on yleinen Yhdysvaltain koillisosasta suurille järville ulottuvalla vyöhykkeellä. Pienempiä esiintymiä on eri puolilla maapalloa.
Dýstos (järvi) Dýstos-järvi sijaitsee Euboian keskiosissa Kými-Alivérin kunnan alueella kaakkoon Alivérin kaupungista. Se on saaren suurin järvi ja koko Kreikan saariston suurin luonnonjärvi. Saariston kaikista järvistä se on toiseksi suurin Kreetan Potamoín tekojärven jälkeen. Viime vuosina Dýstos on kärsinyt kuivumisesta sekä umpeenkasvamisesta ja pienentynyt. Järvi on paikallisesti merkittävä lintualue. Järven itäpuoli on hedelmällistä tasankoa.
Camargue 930 km² laajuinen Camargue on läntisen Euroopan suurin suisto. Se muodostuu pääasiassa soista, järvistä ja lammikoista. Camargue on merkittävä lintualue, ja siellä esiintyy runsaasti flamingoja. Lintujen lisäksi kosteikot ovat suosiollisia runsaslukuisille hyttysille.
Kuovi Kuovi eli vanhalta nimeltään isokuovi ("Numenius arquata") on Euroopan suurin kahlaajalaji. Tämä varhain palaava muuttolintu esiintyy myös Suomessa. Siihen liittyy sananlasku: "Kun sä kuulet kuovin äänen, älä mene järven jäälle."
Ukraina Ukrainan merkittävin joki on maan itäiseen ja läntiseen osaan jakava Dnepr. Se on Euroopan kolmanneksi pisin joki Volgan ja Tonavan jälkeen. Muita suuria jokia ovat Donets, Dnestr ja Etelä-Bug. Nämä joet virtaavat Mustaanmereen tai Asovanmereen. Tonavan suisto muodostaa rajan Romanian kanssa. Maan luoteiskulmalla, Puolan rajajokena virtaa Itämereen laskevan Veikselin vesistöön kuuluva Läntinen Bug. Järviä on 3 000, mutta ne ovat pieniä. Järvien keskimääräinen pinta-ala on 0,67 neliökilometriä. Yhdessä erityisesti Dneprin varrelle rakennettujen useiden tekojärvien kanssa maan järvet kattoivat vuonna 1986 yhteensä 11 730 neliökilometrin pinta-alan. Meren läheisyydessä sijaitsevat maan suurimmat järvet. Niistä monet ovat matalia ja niiden vesi sisältää suolaa; osa rannikon järvistä on laskujoettomia suolajärviä.
Montenegro Montenegro ulottuu Adrianmeren rannikolta Serbian ja Albanian rajoilla kohoaviin vuoristoihin. Dinaariset alpit kulkevat Serbian ja Montenegron välillä ja ulottuvat Lounais-Montenegroon, jossa kalkkikiviset huiput ovat paikoin paljaita. Maan pohjoisosassa sijaitseva Durmitorin kansallispuisto on Unescon maailmanperintökohde, ja siellä sijaitseva Tara-joen kanjoni on Euroopan suurin. Montenegron suurin järvi Skadar sijaitsee maan eteläosassa, Albanian rajalla.
Brasilian maantiede Brasiliassa ei ole monia järviä. Muutamia järviä maassa kuitenkin on, kuten Guarapirangan ja Paranoán tekojärvet. Brasilian suurin järvi on Sobradinhon tekojärvi, joka on myös maailman kahdenneksitoista suurin tekojärvi, mutta maan suurin ei-keinotekoinen järvi on Lagoa dos Patos.
Täpläsilli Täpläsillä tavattiin aina 1950-luvulle asti myös Itämerestä. Nykyisin sitä esiintyy Atlantissa Etelä-Norjasta Marokkoon, Välimeressä, Mustassameressä ja muutamissa Keski- ja Etelä-Euroopan järvissä. Lisäksi se on levinnyt laivojen mukana Pohjois-Amerikan Suuriin järviin. Täpläsilli eroaakin useimmista muista sillikaloista siinä, että se sietää makeaa vettä. Täpläsilli vaeltaa jokiin kutemaan ja jokisuistojen likaantuminen on heikentänyt täpläsillikantoja sen nykyisillä esiintymisalueilla. Suomessa täpläsilli on nykyään harvinainen satunnaisvieras.
Ullensaker Ullensaker oli alue, jossa oli varhain sivistynyttä yhteiskuntaa. Goottihistorioitsija Jordanes kirjoitti, että Raumariciae-heimo asui Mjøsa- ja Øyeren-järvien välisellä alueella. Pohjois-Euroopan suurin hautausmaa Raknehaugen vihjaa, että Ullensaker oli keskeinen alue sivistyksen kehityspaikkana.
Neuvostoliitto Neuvostoliiton korkein kohta oli Pamir-vuoristossa sijainnut Pik Kommunizma, jonka korkeus oli 7 495 m. Neuvostoliiton suurin joki oli Jenisei, joka on suurin Pohjoiseen jäämereen laskeva joki. Sen pituus on 5 539 km. Euroopan puolella Neuvostoliiton suurin joki oli Volga, joka on Euroopan pisin ja runsasvetisin joki. Volgan pituus on 3 685 kilometriä. Muita merkittäviä jokia olivat Ob, Lena, Ural ja Amur. Nykyisin Pik Kommunizma on nimeltään Ismail Samani, ja sijaitsee Tadžikistanissa; edellä mainitut joet sijaitsevat pääosin Venäjän alueella. Korkeussuhteet Neuvostoliitossa vaihtelivat vuoristoista tasaisiin alankoihin. Eniten vuoristoja oli Neuvostoliiton pohjois- ja itäosissa, kun etelä- ja länsiosissa oli enemmän tasankoja. Suurimpia Neuvostoliiton alueella olevia järviä olivat muun muassa Araljärvi, Laatokka, Kaspianmeri ja Baikaljärvi.
Koljonselkä Koljonselkä on Pirkanmaalla Orivedellä ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Koljonselkää käsitetään osaksi Längelmävettä, sillä järvillä on sama vedenpinnan korkeus 84,2 metriä mpy ja järvien väliset salmet ovat leveitä. Toisaalta sekä Längelmävettä että Koljonselkää käsitellään myös osana laajaa Suur-Längelmävettä, jonka kaikki järvet ovat samalla korkeudella. Yksinään se on Suomen 93. suurin järvi ja Längelmäveden yhteydessä se on 25. suurin järvi.
Victorianjärvi Victorianjärvi on Afrikan suurin järvi, laajin trooppinen järvi maailmassa ja pinta-alaltaan toiseksi suurin makean veden järvi maailmassa. Laajuisekseen järveksi Victorianjärvi on melko matala, minkä johdosta vesimäärältään se on vasta seitsemänneksi suurin makean veden järvi. Victoriajärven pinta-ala on 68 800 km² ja vesimäärä 2 750 km³. Suurin mitattu syvyys on 84 metriä. Se on Niilin pisimmän haaran alkulähde ja sijaitsee Tansanian, Ugandan ja Kenian alueella. Järvessä on yli 3 000 saarta. Monet niistä ovat asuttuja. Saariin kuuluvat muun muassa Ugandan puolella sijaitsevat Ssese-saaret.
Suur-Apja järv Suur-Apja järv (myös "Koobassaare järv") on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Jongunjärvi Jongunjärvi eli Jonku on Iijoen vesistöön kuuluva järvi Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 25,26 km. Se laskee Iijoen kautta Perämereen, ja sen korkeustaso on 118,9 merenpinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee noin 15 kilometriä kuntakeskuksesta Kurenalta kaakkoon. Rantaviivaa järvellä on 73,1 kilometriä. Suuria järveä halkovia niemiä ovat Karvosenniemi ja Liikasenniemi. Saaria järvessä on 39. Niistä suurimmat ovat Pirkonsaari, Isosaari, Vattusaari, Telkkäsaari ja Riuskasensaaret. Järvi on hyvin matala, sillä keskisyvyys on vain 1,3 m ja suurin syvyys 3,8 m. Suurin syvyys on mitattu aivan järven pohjoisosasta läheltä Jongunsuvantoa, jossa järvi laskee Iijokeen.
Ruotsalainen (järvi) Järven pinta-ala vaihtelee säännöstelystä riippuen, mutta keskimäärin se on 74 neliökilometriä, keskisyvyys on 9,87 metriä ja tilavuus 0,73 kuutiokilometriä. Järven syvin kohta on 56,43 metriä. Suurin pituus on 20,5 kilometriä. Ruotsalainen on Suomen 58. suurin järvi. Sen suurin saari on Hevossaari.
Winnipegosisjärvi Se on toiseksi suurin kolmesta Manitoban eteläosan suurista järvistä. Järvistä suurin on Winnipegjärvi, ja pienin on Manitobajärvi. Kaikki kolme järveä ovat alkujaan syntyneet esihistoriallisen jääjärven Agassizjärven vetäytyessä.
Island Lake (järvi) Island Lake on järvi koillisessa Manitobassa Kanadassa lähellä Ontarion rajaa. Järven pinta-ala on noin 1 223 neliökilometriä, ja se on provinssin kuudenneksi suurin järvi. Järven tilavuus on 21,8 km³ ja sen suurin syvyys on 59 metriä. Järvi laskee vetensä pohjoiseen Gods Lake -järveen.
Lestijärvi (järvi) Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella.
Megáli Préspa Megáli Préspa () eli "Suuri Préspa(järvi)" tai vain Préspa (, , ) on Préspajärviin kuuluva järvi Albanian, Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla. Sen pinta-ala on noin 273 neliökilometriä.
Suurin osa järvestä on Makedonian tasavallan alueella ja toiseksi suurin osa Albanian alueella. Makedonian tasavallassa se on maan toiseksi suurin järvi Ohridjärven jälkeen. Kreikan alueella järvestä on noin 39,4 neliökilometriä, mikä tekee siitä maan seitsemänneksi suurimman luonnonjärven. Järvi sijaitsee noin 855 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 55 metriä. Megáli Préspa on vuorten ympäröimä. Sen itäpuolella sijaitsee Baba- eli Varnoúntas-vuori. Järvessä sijaitsevat pienet saaret Golem Grad (”Suuri kaupunki”, Makedonian tasavallassa) ja Maligrad (”Pieni kaupunki”, Albaniassa).
Nahkiaiset Suomessa tavataan satunnaisesti merinahkiaista ("Petromyzon marinus"), joka on selvästi nahkiaista suurempi ja väriltään kirjava. Merinahkiaisen varsinaista esiintymisaluetta on Pohjois-Atlantti, josta se on levinnyt myös Pohjois-Amerikan suuriin järviin. Euroopassa tavataan lisäksi kolmea tonavannahkiaislajia, jotka luetaan sukuun "Eudontomyzon".
Merilokki Merilokki pesii Luoteisen Euroopan ja Pohjois-Amerikan rannikoilla, saarissa ja paikoin myös sisämaassa. Linnaeus kuvaili lajin holotyypin Gotlannista. Lajin elinympäristön ala on noin miljoona neliökilometriä ja maailman populaation kooksi arvioidaan 540 000–750 000 yksilöä. Euroopassa pesii noin 96 000–120 000 paria. Suomessa pesii noin (harmaalokkipareja on noin ), pääosa Saaristomerellä ja Suomenlahdella. Sisämaassa pesii noin merilokkeja, pääasiassa Lapin suurilla järvillä sekä muutamilla eteläsuomalaisilla järvillä. Valtaosa merilokeistamme muuttaa talveksi joko Ruotsin itärannikkoa tai Baltian rannikkoa seuraten Tanskan, Puolan ja Pohjois-Saksan vesille, osa pysyttelee merialueellamme läpi vuoden. Silloin harvoin, kun Itämeri jäätyy lähes kokonaan, muuttavat kaikki merilokit Tanskaan ja Pohjanmeren rannikoille.
Suur-Längelmävesi Suur-Längelmävesi tai Iso-Längelmävesi tai myös Kangasalan vedet tarkoittaa Längelmäveden ympäristössä usean järven muodostamaa aluetta, missä järvien vedenpinnat ovat lähes samalla korkudella. Suur-Längelmäveteen katsotaan kuuluvan Längelmävesi, Mallasvesi, Roine, Pälkänevesi, Koljonselkä, Iso Roinevesi, Hauhonselkä, Ilmoilanselkä, Pyhäjärvi ja Pintele. Järvien yhteispinta-alana se olisi Suomen 9. suurin järvi. Nykyinen tilanne on syntynyt vuonna 1830, kun Kaivannon kanavan rakenteet tuhoutuivat.
Nettillingjärvi Nettillingjärvi () on Kanadan Nunavutissa arktisella Baffininsaarella sijaitseva suuri järvi. Järven pinta-ala on noin 5 542 neliökilometriä, ja se on Nunavutin suurin järvi ja noin 30. suurin järvi maailmassa. Järvi on 123 kilometriä pitkä. Sen nimi on peräisin inuittikieli inuktitutista.
Tyynenmerenlohet Monia lajeja on siirretty alkuperäisen elinalueensa ulkopuolelle. Kirjolohi on tärkeä monissa Euroopan osissa ja useita muita lajeja on kotiutettu tai yritetty kotiuttaa Luoteis-Venäjälle. Niitä on myös siirretty muun muassa Pohjois-Amerikan Suuriin järviin, Etelä-Amerikkaan ja Uuteen-Seelantiin.
Peurajärvi (Kanada) Peurajärvi () on suuri järvi Kanadan keskiosissa Saskatchewanin ja Manitoban provinssien rajalla. Järven pinta-ala on noin 6 650 km², joten se on Kanadan yhdeksänneksi suurin järvi, kun Suuret järvet lasketaan mukaan, ja kuuluu maailman 30 suurimman järven joukkoon. Saskatchewanin järvistä se on Athabascajärven jälkeen toiseksi suurin.
Näsijärvi Näsijärvi on Pirkanmaalla Tampereella ja Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka on Suomen 16. suurin järvi ja Pirkanmaan suurin järvi. Järven eteläpäässä sijaitsee Tampereen kaupungin keskusta ja pohjoisessa Virtain maaseutu.
Söderfjärden Ajatus marskimaan kaltaisen alueen kuivauksesta esitettiin jo 1700-luvulla. Hanke toteutettiin 1900-luvun alun kuivaushankkeessa, joka valmistui 1927 kraatterin saadessa nykyisen ulkoasunsa. Kuivatushanke oli siihen asti suurin Pohjois-Euroopassa. Suomen tunnetuista törmäyskraattereista Söderfjärden on ainoa, joka ei ole järvi tai merenlahti. Söderfjärden on nykyään viljava salaojitettu peltoaukea, jossa on suuria yhtenäisiä peltolohkoja yhteensä 2 300 hehtaaria. Ympäristöystävällinen säännöstelty salaojitus valmistui 1990-luvun lopulla.
Tverin alue Tverin alueen itäosa kuuluu Itä-Euroopan tasankoon ja länsiosa Valdain ylänköön. Tverin alueelta saavat alkunsa Kaspianmereen laskeva Volga ja Itämereen laskeva Väinäjoki. Alueella on kaikkiaan 500 järveä, joista suurin on Seliger. Alueen pinta-alasta noin 35 % on metsää.
Lappajärvi (järvi) Järven pinta-ala on 145 km² ja korkeus on 69,5 metriä meren pinnan yläpuolella, järven suurin syvyys on 38 metriä Aholan syvänteellä. Järven suurin saari on Kärnänsaari, josta järven rantamilta löydetty ainutlaatuinen tuliperäinen kivilaji, kärnäiitti, on saanut nimensä.
Njassajärvi Njassajärvi eli Malawijärvi on itäisessä Afrikan sijaitsevan Ison hautavajoaman eteläisin järvi, joka luetaan yhdeksi Afrikan suurista järvistä. Se on maailman yhdeksänneksi suurin järvi ja siinä on enemmän kalalajeja kuin missään muussa maailman järvessä. Järven eteläpäässä sijaitseva Malawijärven kansallispuisto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin.
Baikaljärvi Baikaljärvi tai Baikal () on Venäjällä, Itä-Siperian eteläosassa, lähellä Mongolian rajaa sijaitseva maailman syvin järvi. Hallinnollisesti järvi sijoittuu Burjatian tasavaltaan ja Irkutskin alueelle. Järven pinta on 456 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Baikaljärven suurin syvyys on noin 1 642 metriä. Baikal on Aasian toiseksi suurin järvi ja se on tilavuudeltaan maailman suurin makean veden järvi, ja se sisältää yli viidenneksen maailman sulan makean veden yhteismäärästä. Baikaljärvi liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1996.
Längelmävesi Längelmävesi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Orivedellä Kangasalan ja Oriveden keskustaajamien lähellä sijaitseva järvi. Koillisessa oleva Koljonselkä on yhteydessä Längelmäveteen Rönnin salmien kautta, joten niitä voidaan pitää saman järven eri järvialtaina, vaikka vesi virtaakin Koljonselältä Längelmäveteen. Yksinään Längelmävesi on Suomen 36. suurin järvi. Längelmäveden ympäristössä on muitakin järviä, joiden vedenpinnan korkeus on sama 84,2 metriä mpy. Nämä muodostavat yhdessä vesistön, jota kutsutaan Suur-Längelmävedeksi. Se olisi puolestaan Suomen 9. suurin järvi.
Unkarin maantiede Unkarin on maantieteellisesti jaettu kolmeen topografiseen alueeseen, laajaan Suuren Unkarin tasankoon eli Alföldiin, Alppien esivuoristoista muodostuvaan Transdanubiaan ja pohjoisen vuoristoalueeseen. Alföld on laaja Tiszajoen valuma-alueeseen muodostunut tasanko, joka tunnetaan myös pustana. Pääosa Unkarista on alankoa, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat pohjoisen vuoristoalueella. Tisza ja Tonava ovat Unkarin tärkeimmät joet. Maan järvet ovat pääasiassa pieniä, mutta Balaton on Keski-Euroopan suurin järvi. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä, ja sillä on rajaa seitsemän valtion kanssa.
Pääjärvi (Karjalan tasavalta) Pääjärvi (karjalaksi "Piäjärvi"; ) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi, joka sijaitsee Venäjällä Karjalan tasavallan pohjoisosassa Louhen piirin Kiestingin kunnassa. Järveltä on Suomen rajalle linnuntietä alle 30 kilometrin matka. Pääjärven pinta-ala on 659 km² ja järven pinta on tyypillisesti 100–101 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven vesitilavuus on 9,95 km, keskisyvyys 15,4 metriä ja suurin syvyys 49 metriä. Pääjärven suurin pituus on 77 kilometriä ja suurin leveys noin 30 kilometriä. Järvessä on yli 30 saarta joista useat suurehkoja. Järven pintaveden lämpötila kohoaa heinäkuussa 18–19 °C:een. Järvi on jäässä marraskuusta toukokuulle.
Kuivasjärvi (Suomussalmi) C-kirjaimen muotoisen järven suurin pituus on noin kolme kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Syvin kohta, 19,5 metriä, on järven eteläisimmässä osassa, Kuivalahdessa. Pohjoisosan eli Haukilanlahden suurin syvyys on 14 metriä. Järvessä on yksi saari, Tuliniemi.
Mjøsa Järven suurin saari on Helgøya, joka samalla on suurin Norjan järvien saarista. Hamarin, Mjøsan ja Lillehammerin kaupungit sijaitsevat järven rannalla.
Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä) Järvessä on kartan mukaan 32 saarta, joista suurin osa on pieniä luotoja. Suurin saari on Salmensaari, joka lähes katkaisee järven kahteen järvialtaaseen. Se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaren pinta-ala on kartasta mitattuna yli 16 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat Kangonsaari, Lokainensaari, Marjasaari, Korkeasaari, Ruissaari, Lammassaari, Sammalsaari, Yrkönsaari, Pajasaari ja Kuivasaari. Junninsaari sijaitsee etelärannan tuntumassa ja sinne menee nykyään tie. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0046 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 5,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Salmensaaren rannassa Oravasaaren edessä.
Inarijärvi Inarijärvi, käytetään myös nimiä "Inari" ja "Inarinjärvi" (, ja ), on vajoamajärvi Inarissa Taka-Lapissa. Sen pinta-ala on 1 084 neliökilometriä, ja se on Suomen järvistä kolmanneksi suurin ja koko Lapin suurin. Inarijärvi on Suomen suurin vain yhden kunnan alueella sijaitseva järvi. Järvi laskee Paatsjokea pitkin Barentsinmeren Varanginvuonoon. Järven pinta on 117–119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä säännöstellään Paatsjoessa Venäjän puolella sijaitsevalla Kaitakosken voimalaitoksella. Inarijärvi on Päijänteen jälkeen Suomen järvistä syvin. Syvin kohta sijaitsee Vasikkaselällä pohjoisessa painaumassa. Suurin osa Inarijärvestä on kuitenkin matalaa. Inari­järvi ympäristöineen on lähialueen Lappia hieman lämpimämpi. Rantaviivan pituus on noin .
Oulujärvi Oulujärvi on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa ja Kainuun Kajaanissa ja Paltamossa sijaitseva järvi. Oulujärvi on Suomen viidenneksi suurin järvi Saimaan, Päijänteen, Inarijärven ja Pielisen jälkeen. Koska järvi on alueensa suurin järvi, on sitä kutsuttu myös "Kainuun mereksi".
Merisinikorento Suomessa laji elää etupäässä merenlahdilla ja maan itäosissa myös suurilla järvillä. Korennot vaeltavat usein sisämaahan, ja eteläisemmässä Euroopassa sitä esiintyy sisämaassa yleisenäkin. Suomen alueella merisinikorentoa tavataan jokseenkin yleisenä rannikkoalueilla ja 2000-luvulta lähtien yleistyvänä sisämaassa, varsinkin Itä-Suomessa.
Viisipiikki Laji on lähtöisin Pohjois-Amerikasta, missä se asustaa Suurista järvistä pohjoiseen. Euroopassa kalaa ei tavata missään muualla paitsi Suomessa. Lajin kasvusta täällä ei ole tarkkaa tietoa. Sitä on kuitenkin varmuudella Porlan kalanviljelylaitoksen lammikoissa, Lohjanjärvessä sekä eräässä vihtiläisessä purossa, jonne se kulkeutui karppi-istutuksien mukana.
Uudenmaan maakunta Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä.
SS Edmund Fitzgerald Vaikka "Fitzgerald" on viimeinen Suurilla järvillä uponnut laiva, sen hylky ei lepää yksin suurien vesimassojen keskellä. Suurilla järvillä on vaiheikas merenkulkuhistoria, ja niiden pohjassa lepää tuhansia laivanhylkyjä. Yksinään vuosina 1878–1898 Suurilla järvillä haaksirikkoutui lähes 6 000 alusta, joista neljännes kirjattiin kokonaan menetetyiksi. Useat alukset yksinkertaisesti katosivat jäljettömiin myrskyssä matkustajineen ja miehistöineen.
Edistys (historia) Suomessa ympäristön tila on paljon parempi kuin vuonna 1983. Tuolloin vesistöjä kuormitettiin suurilla fosfori- ja typpikuormilla, moni järvi ja joki oli uimakelvoton, niissä oli kuolleita kaloja ja leväpuuroa. Nyt useimmat vesistöt ovat luokaltaan hyviä tai erinomaisia. Vuonna 1983 Euroopan metsät kärsivät happosateista, nyt koko sanakin on vieras.
Lokan tekojärvi Lokan tekojärvi on Euroopan unionin suurin tekojärvi, mikäli ei lasketa mukaan padottuja merenlahtia. Se sijaitsee Luiron yläjuoksulla Sodankylässä Lapissa. Allas on saanut nimensä sen kaakkoisrannalla sijaitsevasta Lokan kylästä, ja järvestä käytetään puhekielessä myös nimitystä Lokka. Sen avulla säädellään Kemijoen voimalaitoksille tarvittavaa vesimäärää.
Võrtsjärvi Võrtsjärvi (, ) on Viron ja koko Baltian toiseksi suurin järvi. Se on suurin kokonaan Virossa oleva järvi ja suurin kokonaan Baltiassa oleva järvi. Se sijaitsee Etelä-Virossa Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalla, ja sen eteläosa ulottuu myös Valgamaan puolelle. Võrtsjärven pinta-ala on 270 neliökilometriä, sen pituus on 34,8 km ja leveys 14,8 km. Järvi on kuitenkin hyvin matala, keskisyvyys on 2,8 metriä, ja luonteeltaan se on rehevä.
Balkašjärvi Balkašjärvi (, Балқаш Көлі) on laaja mutta matala laskujoeton järvi Kazakstanin kaakkoisosassa. Balkaš on Keski-Aasian toiseksi suurin järvi Kaspianmeren jälkeen. Järven pinta-ala on nykyään noin 17 000 km², mutta Araljärven lailla se kutistuu, koska useat järveen aikaisemmin laskeneet joet on ohjattu maatalouden ja teollisuuden käyttöön. Suurin järveen laskevista joista on Ili.
Järven keskisyvyys on 5,8 m ja syvin kohta 25,6 m. Järven länsiosa on makeaa vettä ja itäosa suolavettä.
Reisjärvi (järvi) Reisjärvi on järvi Pohjois-Pohjanmaalla Reisjärven kunnassa. Kunnan keskustaajama sijaitsee järven etelärannalla. Järven pituus on noin 3,5 kilometriä ja suurin leveys noin kilometrin. Järvi on säännöstelty, sen suurin syvyys on 8,3 metriä ja keskimääräinen pinnan korkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Suomenselän vedenjakajalla. Kunnan keskustaajaman ympärillä sijaitsevat myös Vuohtojärvi ja Kiljanjärvi. Pohjanlahteen laskeva Kalajoki alkaa Reisjärvestä.
Kournás Kournás () eli "Kournásjärvi" (Λίμνη Κουρνά, myös "Kurnasjärvi") on järvi Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Apokóronaksen kunnassa noin kolme kilometriä etelään Georgioúpolista, noin 20 kilometriä länteen Réthymnosta ja noin 43 kilometriä kaakkoon Chaniásta.
Kournás on Kreetan ja koko Kreikan saariston toiseksi suurin järvi. Se oli saaren suurin järvi vuoteen 2009, jolloin Amáriin luotiin Potamoín tekojärvi. Järven pinta-ala vaihtelee 0,16 neliökilometrin ja 0,58 neliökilometrin välillä. Järvi on noin 1 087 metriä pitkä ja noin 880 metriä leveä. Sen suurin syvyys on noin 22,5 metriä.
Vuohijärvi Vuohijärvi on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva keskikokoinen järvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakunnissa, Kouvolan ja Mäntyharjun kuntien alueella. Vuohijärven pinta-ala on 86 km² ja se on Suomen järvistä 52. suurin . Järven pituus noin 21 km ja suurin leveys noin 8 km. Syvin kohta on 75,5 metriä, joka sijaitsee Lautaniemestä kaakkoon Selkäluodon itäpuolella. Sen keskisyvyys on 16,3 metriä. Vuohijärvi on Kymenlaakson syvin järvi, ja koko Suomen järvien syvyystilastoissa sijoilla 8. (keskisyvyys) ja 7. (suurin syvyys). Vuohijärvi on kirkasvetinen ja ekologiselta tilaltaan erinomainen.
Juopulinjärvi Juopulinjärvi on järvi Juopulin kylässä Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa. Se kuuluu osana Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järven pituus on noin 3,4 kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Järven pinnan korkeus on 75,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Juopulinjärven rantaviivan pituus on suurin Oulun järvistä.
Ikkeläjärvi (järvi) Ikkeläjärvi on Kauhajoen itäosassa, Ikkeläjärven kylässä sijaitseva matala järvi. Suurin syvyys on 1,5 metriä. Pinta-alaa järvellä on 354 hehtaaria ja valuma-alue on kooltaan 5 500 hehtaaria. Järvi on Kyrönjoen valuma-alueen kolmanneksi suurin järvi. Ikkeläjärven tilavuus on 3,5 miljoonaa m³. Ikkeläjärvi kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen, ja sen laskujoki on Ikkelänjoki.
Kreikan maantiede Kreikan suurimpiin järviin lukeutuu sekä luonnonjärviä että jokia patoamalla luotuja tekojärviä. Suurin kokonaan Kreikan alueella oleva järvi on Trichonída ja suurin tekojärvi Kremastá. Suurin järvi, joka sijaitsee osittain Kreikan alueella, on Albanian, Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla sijaitseva Megáli Préspa eli Suuri Préspajärvi.
Länsi-Götanmaa Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi.
Tuoppajärvi Tuoppajärvi laskee Sohjananjokea myöten luoteeseen, Pääjärveen. Järvessä on 144 saarta, joista suurin on länsiosan Pyhäsaari (myös Eläjiensaari). Pyhäsaaressa sijaitsi aikoinaan vanhauskoisten luostari, joka hävitettiin 1800-luvulla. Lisäksi järven länsirannalla on sijainnut Skiitan nunnaluostari. Järven rannoilla oli aikoinaan monia suuria kyliä, mutta monet niistä ovat nykyisin autioina. Vienan Karjalasta kansanrunoja kerännyt Elias Lönnrot kävi runonkeruumatkoillaan myös Tuoppajärven Pyhäsaaressa. 
Suurin asutuskeskus on järven pohjoisrannikolla sijaitseva Kiestinki.
Lehmijärvi (Lohja) Lehmijärvi on melko pieni järvi, mutta silti Lohjan neljänneksi suurin järvi Lohjanjärven, Hiidenveden ja Hormajärven jälkeen. Se sijaitsee Vaanilan, Vanhakylän, Koikkalan, Hongiston ja Lehmijärven kylässä. Järven rannoilla on useita lomamökkejä. Järvellä on yksi yleinen uimaranta, Timpurinranta. Pitkänomaisessa järvessä on vain muutamia saaria, joista suurimmat ovat Savisaari, Isosaari ja Raatosaari. Suurin syvyys on noin 18 m.
Lombardia Järvistä suurin ja itäisin on Gardajärvi. Se sijaitsee Lombardian ja Veneton rajalla. Gardajärveltä länteen ovat pienemmät Idrojärvi ja Iseojärvi. Seuraava järvi on Comojärvi. Tämän ylösalaisen Y-kirjaimen muotoisen järven itäisin haara on Leccojärvi. Tästä seuraavat järvet ovat Luganojärvi, josta suurin osa on Sveitsin puolella, sekä Varesejärvi. Järvistä läntisin on myös Sveitsin puolelle ulottuva Maggiorejärvi, joka sijaitsee Lombardian ja Piemonten rajalla.
Chiemsee Chiemsee (tunnetaan myös nimellä "Bayerisches Meer") on Baijerin suurin järvi ja Bodenjärven sekä Müritzin jälkeen koko Saksan kolmanneksi suurin järvi. Järveen laskevat joet Tiroler Achen ja Prien, ja sieltä saa alkunsa Innin sivujoki Alz. Järven saariin lukeutuvat Herreninsel, Fraueninsel, Krautinsel ja Schalch. Järveä ympäröivää aluetta kutsutaan nimellä "Chiemgau". Suurimpia kaupunkeja järven rannalla ovat Prien am Chiemsee, Seebruck ja Chieming.
Mosambikin maantiede Mosambikin alueella on kaksi suurta järveä. Njassajärvi on Afrikan kolmanneksi suurin järvi, josta noin kolmasosa on Mosambikissa ja loput Malawissa ja Tansaniassa. Järvi sijaitsee Ison hautavajoaman eteläosassa. Njassajärvi on erityisen kuuluisa kalalajeistaan. Järvessä on enemmän kotoperäisiä kalalajeja kuin missään muussa järvessä. Toinen suuri järvi Mosambikissa on Cabora Bassa, joka muodostui Sambesiin vuosina 1969–1974 tehdyn padon seurauksena. Se on pinta-alaltaan noin 2 590 neliökilometriä
Tammijärvi Tammijärvi on järvi eteläisessä Suomessa Uudenmaan ja Kymenlaakson maakuntien rajalla. Järvi sijaitsee Loviisan, Pyhtään ja Kouvolan kuntien alueella. Tammijärvi on eteläisen Kymenlaakson suurin järvi. Sen pinta-ala on noin 10 km². Järvi on suhteellisen matala, keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä.
Windermere Windermere on Englannin suurin järvi. Se sijaitsee Cumbriassa Lake Districtin kansallispuiston alueella. Windermere on 16,9 km pitkä ja suurin leveys on 1,6 km. Järven pinta-ala on 14,7 km² ja suurin syvyys 67 metriä lähellä pohjoispäätä. Pinnankorkeus on 40 metriä merenpinnasta. Laskujoki on River Leven, joka virtaa järven eteläisimmästä päästä.
Sfinx Sfinxin iho on paikoin hyvinkin ryppyistä päässä ja jaloissa, sekä joillakin muilla vartalon alueilla. Näitä alueita lukuun ottamatta kissan ihon tulisi kuitenkin olla sileä. Kissan pitkä ja piiskamainen häntä on ohut ja kapenee tyvestä kärkeä kohti.
Sfinx Sfinxilla on keskikokoinen vartalo, joka sirosta luurangosta huolimatta on hyvin lihaksikas. Vatsan seutu on hieman pyöristynyt. Sen pitkät ja hoikat etujalat ovat hieman takajalkoja lyhyemmät. Pitkävarpaiset käpälät ovat muodoltaan soikeat ja varsin sirot. Polkuanturoiden tulisi sointua turkin väriin.
Sfinx Rodun alkutaipaleella sfinxin pentuja risteytettiin devon rexien kanssa. Rotujen risteytyksessä on käytetty syynä yritystä vahvistaa kissan karvattomuuden aiheuttavia ominaisuuksia. Sfinxin karvattomuuden aiheuttaa alleeli samassa geenissä, jossa piilee syy myös devon rexin harvinaislaatuiseen yksikerroksiseen turkkiin. Ominaisuudet ovat peittyviä, joten rotujen risteyttämisen toivottiin vahvistavan kyseistä geeniä. Se kuitenkin aiheutti kissoille hammas- ja hermosto-ongelmia, minkä seurauksena tällaiset risteytykset ovat nyt laajalti kiellettyjä. Nykyisin rodun geenipoolia laajentamaan käytetään normaaliturkkisia lyhytkarvaisia rotuja. Sfinxsien pentueet eivät ole kovin suuria, joten esimerkiksi Suomessa karvattoman kissan hankkiminen voi viedä pitkän aikaa, kun pesueitakin syntyy harvassa.
Maailman seitsemän ihmettä Kheopsin pyramidi (rak. 2500-luvulla eaa.) on Egyptin Gizassa sijaitseva pyramidi, joka rakennettiin faarao Khufun hautamuistomerkiksi. Maailman seitsemästä ihmeestä Gizan suuri pyramidi on ainoana säilynyt nykypäivään asti.
Piotr Giza Piotr Giza (s. 28. helmikuuta 1980 Krakova) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa maansa pääsarjassa KP Legia Varsovan joukkueessa. Hän on 179 senttimetriä pitkä.
Sfinx Sfinxin vieraudesta Amerikan ulkopuolella kielii jotain se, että Suomeen tämä rotu saapui vasta tällä vuosituhannella. Vuoden 2000 joulukuussa saapui Yhdysvalloista Satu Salmiselle ensimmäinen sfinx, joka oli rekisteröity Suomen Kissaliitolle. Sen jälkeen karvattomien kissojen reitti Suomeen aukesi ja niitä saapui maahan eri puolilta maailmaa. Helmikuussa 2002 syntyi Satu Salmisella Suomessa ensimmäinen sfinx-pentue, ja nykyisin näitä kissoja on maassa satakunta kappaletta.
Sfinx Vilkas aineenvaihdunta kiihdyttää myös sfinxin ihon rasvoittumista. Sen iho tuottaa samoja eritteitä, kuin muillakin roduilla, mutta karvoituksen puuttuessa ne eivät pääse leviämään vaan jäävät iholle, mistä kissan ei onnistu niitä omin avuin pestä pois. Tämän vuoksi sfinx on pestävä säännöllisesti, ja myös sen korvat on puhdistettava. Lisätöitä omistajalle tuottaa se erikoislaatuinen seikka, että sfinx muista kissoista poiketen hikoilee, ja vilustumisvaaran välttämiseksi iho on kuivattava säännöllisesti.
Sfinx Sfinxin ruumiinlämpö on turkin puutteesta huolimatta muita kissarotuja korkeampi. Tämä on seurausta rodun poikkeuksellisen voimakkaasta aineenvaihdunnasta, joka on niille välttämätön. Koska sfinxiltä puuttuu lämpöä eristävä turkki, sen on pidettävä ruumiinlämpöään yllä toisin keinoin. Voimakas aineenvaihdunta ja lihaksikas ruumis tuottavat paljon lämpöä ja estävät kissaa palelemasta. Nopea aineenvaihdunta kuitenkin myös kuluttaa runsaasti energiaa ja tämän vuoksi sfinxin on syötävä muita rotuja enemmän ruokaa ja tehtävä tarpeensa tavallista useammin.
Sfinx Sfinx on erikoinen ilmestys kissojen joukossa ja sitä vieroksutaan joskus harvinaislaatuisen ulkonäkönsä vuoksi. Rotua kutsutaan yleisesti karvattomaksi kissaksi, joskin tämä nimitys on siltä osin harhaanjohtava, että sfinxin naama, häntä, korvien ulkopinta ja selkä on ohuen karvoituksen peitossa. Varsinainen karvoitus siltä kuitenkin puuttuu ja paljas iho on selvästi näkyvissä. Sfinxin iho tuntuu käteen pehmeältä ja lämpimämmältä kuin kissalla yleensä. Kaikki värimuodot ovat sfinksillä mahdollisia ja sen ihon väri osoittaakin millainen sen turkki olisi, jos sille sellainen kasvaisi.
Sfinx Sfinx ei ole saavuttanut rotuna toistaiseksi kovin suurta suosiota Pohjois-Amerikan ulkopuolella. Se on kuitenkin kiinnittänyt varsinkin kissaharrastajien huomion erikoisella ulkonäöllään. On käyty myös keskustelua siitä, onko sfinxin kaltaisen mutaation kehittäminen roduksi eettisesti arveluttavaa.
Gizan sfinksi Gizan sfinksi on noin 20 metriä korkea ja 72,5 metriä pitkä. Sen vyötärö on 10 metriä leveä ja lonkat 19 metriä. Kasvojen leveys on 4,15 metriä. Kasvot oli alkujaan maalattu punaisilla, sinisillä ja vihreillä väreillä.
Muinainen Egypti Gizan sfinksi sijaitsee Gizan tasangolla Khefrenin pyramidin edessä. Se on noin 20 metriä korkea ja 73,5 metriä pitkä patsas, jolla on ihmisen kasvot ja leijonan ruumis. Sfinksi on hakattu peruskalliosta ulkonevaan kalkkikiveen. Sen sisällä on kolme kuilua, joiden sisältä ei ole löydetty mitään.
Sfinx Sfinx ei ole tavallinen näky myöskään elokuvakankaalla. Parhaiten tunnettu rodun edustaja lieneekin SGC Belfry Ted Nude-Gent, joka esiintyy Austin Powers -elokuvasarjassa Mr. Bigglesworthina, tohtori Pahan kissana. Kuuluisa tatuoija Kat Von D omistaa kaksi sfinx kissaa, Piafin ja Poen.
Jehovan todistajien eskatologia Gizan suuri pyramidi
Egyptiläinen museo Egyptiläisen museon laajennushanke on vireillä, ja ajanmukaisemmat tilat on suunniteltu avattavaksi lähelle Gizan suuria pyramideja. Nykyaikainen museohanke tunnetaan työnimellä "GEM" ('Grand Egyptian Museum', Suuri egyptiläinen museo). Gizan laajennuksen kokonaispinta-alan on arvioitu olevan 480 000 m². Tahrir-aukion päärakennukseen jää edelleen valikoitujen taide-esineiden näyttely.
Sfinx Sfinx on saavuttanut erikoisuutensa ansiosta paljon huomiota kissaihmisten keskuudessa, mutta poikkeavuudessa on olemassa haittapuolia, jotka tekevät sekä kissan että omistajan elämän välillä keskimääräistä vaikeammaksi. Turkin puutteesta on omat haittatekijänsä.
Sfinx Sfinx on keskikokoinen kissarotu, jonka keskimääräinen paino on uroksilla 4-5 kiloa ja naarailla 3-3,5 kiloa. Rotusäädösten mukaan uros saa olla 25 % naarasta kookkaampi, kunhan vartalon mittasuhteet ovat kohdallaan.
Suuri egyptiläinen museo Suuri egyptiläinen museo on Gizaan, Egyptiin rakenteilla oleva muinaisen Egyptin muinaismuistoja esittelevä museo. Museosta tulee valmistuttuaan maailman suurin egyptologinen museo. Museoon sijoitetaan yli 100 000 muinaisegyptiläistä esinettä, joista osa ei ole koskaan aiemmin ollut näytteillä.
Sfinx Sfinxin juuret ovat vahvasti Pohjois-Amerikan maaperällä ja rotu onkin ollut pitkään lähes tuntematon muissa maanosissa. Viime aikoina se on kuitenkin saavuttanut suosiota myös Euroopassa ja levinnyt yhä suuremman yleisön tietoisuuteen.
Sfinx Vuonna 1966 Kanadan Torontossa syntyi lyhytkarvaiselle kotikissalle pesueellinen karvattomia pentuja, jotka kiinnittivät ihmisten huomion ja niiden jalostaminen roduksi alkoi. Nykyisin maailmassa esiintyvä sfinx-kanta polveutuu kahdesta 1970-luvulla syntyneestä pesueesta:
Sfinx Sfinxiä on luonnehdittu hyvin seuralliseksi, ystävälliseksi, älykkääksi ja vilkkaaksi kissaksi, joka osallistuu mielellään isäntäväkensä askareisiin. Se nauttii ihmisten ja muiden kissojen läheisyydestä ja kiintyy omistajaansa syvästi. Korkean ruumiinlämpönsä ansiosta se saattaa viettää aikaansa jopa saunan lauteilla.
Suuri egyptiläinen museo Museo sijaitsee kahden kilometrin päässä Gizan pyramideista. Sen edustalle sijoitetaan valtava Ramses II:n patsas, ja sen julkisivuna on 600-metrinen läpikuultava muuri.
Gizan sfinksi Gizan sfinksi ( abu’l-haul, "kauhun isä") on muinaisen Egyptin aikana rakennettu lepäävää ihmiskasvoista leijonaa esittävä veistos. Gizan veistos on sfinkseistä suurin ja tunnetuin. Se sijaitsee Egyptissä Gizan tasangolla kolmen pyramidin vieressä.
Sfinxen Sfinxen on Skandien Lyngsalpenen osassa sijaitseva vuorenhuippu Tromssan kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 285 metriä. Lähellä koillissuunnassa sijaitsee Nállangáisin korkein 1 595-metrinen huippu ja lounaassa Ellendaltindenin 1 345 metriä korkea huippu. Sfinxenin itäpuolella sijaitsee jäätikkö, Steindalsbreen.
Giza Giza (; Al-Jizah) on Egyptin kolmanneksi suurin kaupunki, Gizan kuvernementissa Niilin länsipuolella, vastapäätä Kairoa.
Giza Väkiluvun kehitys on seuraavanlainen (luvuissa Gizan eli Al-Jizahin ohella mukana Al-Warrāq ja Al-Ahrām): 1 883 189 (vuonna 1986), 2 521 197 (1996) ja 3 021 542 (2006). Koko Gizan kuvernementin väkiluku on non kaksinkertainen Gizan kaupunkiin verrattuna.
Gizan pyramidit Gizan pyramidien vieressä on Gizan sfinksi, joka rakennettiin noin vuonna 2500 eaa. Sfinksin pituus on noin 73,5 metriä ja korkeus 20 metriä.
Sfinx Karvattomista kissoista on kerrottu kautta historian erilaisissa lähteissä. Esimerkiksi asteekkien kerrotaan kasvattaneen niitä ja onpa olemassa kirjallista tietoa karvattomien kissojen esiintymisestä eri lähteissä ympäri maailman. Vaikuttaakin siltä, että karvattomuuden aiheuttava geeni ilmestyy luonnostaan esiin noin 15 vuoden välein. Ennen sfinxiä ei oltu kuitenkaan kiinnostuttu jalostamaan karvattomista kissoista rotua.