mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Mattia Vitale Mattia Vitale (s. 1. lokakuuta 1997 Bologna) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Juventus FC:tä. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Vitale on keskikenttäpelaaja.
Volodymyr Klytško vs. David Haye Ottelua arvosteltiin siitä, ettei se pystynyt nousemaan ennakkonostatustensa tasolle. Kamppailun tulos herätti myös kysymyksiä jatkosta. Kun Klytškon veljekset ottivat haltuunsa kaikki raskaansarjan vyöt samanaikaisesti, ei nähtävissä ollut ketään selkeää haastajaa heille. Tämän vuoksi Haye ilmoitti pian ottelun jälkeen olevansa kiinnostunut uusintaottelusta, koska hänen mielestään kukaan muu haastaja ei herättäisi vastaavaa kiinnostusta.
Liisa Vitali Vitali aloitti metallinkäsittelyn harrastuksena suunnitellen ensin nappeja kuparista ja messingistä, mutta siirtyi vähitellen koruihin ja jalometalliin. Kimmokkeen korusuunnitteluun hän sai mahdollisesti somerolaiselta perhetutultaan Kaija Aarikalta, jonka yrityksessä Helsingissä hän työskenteli 1950-luvulla. Kun lypsykarjasta luovuttiin, korusuunnittelulle jäi enemmän aikaa. Ensin Vitalin koruja oli saatavissa vain suoraan tekijältä ja Aarikan myymälästä, mutta sitten Vitali solmi sopimuksen hämeenlinnalaisen Kultakeskuksen kanssa ja suunnitteli sille 1960–1970-luvuilla lukuisia korusarjoja, jotka menestyivät hyvin kaupallisesti ja saavuttivat mainetta myös maailmalla. Korunäyttelyitä oli Suomessa, Saksassa, Ruotsissa ja Britanniassa, ja koruja vietiin myös Ranskaan. Kesken parhaan luomiskautensa Vitali sairastui, ja elokuussa 1987 todettu haimasyöpä johti kuolemaan jo saman vuoden marraskuussa.
Joe Vitale (jääkiekkoilija) Joe Vitale (s. 20. elokuuta 1985 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa NHL-seura Detroit Red Wingsiä. Pittsburgh Penguins varasi Vitalen 195. pelaajana .
Žan Belenjuk Žan Vensanovytš Belenjuk (, s. 24. tammikuuta 1991 Kiova) on ukrainalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja maailman- sekä Euroopan-mestari. Belenjuk on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 84 kilogrammaa. Hän edustaa Spartak-seuraa ja hänen valmentajaan toimii Vitali Kiselitsa.
David Haye Ensiottelussaan raskaassasarjassa Haye voitti entisen WBA-haastaja Monte Barrettin teknisellä tyrmäyksellä viidennessä erässä. Seuraavassa ottelussaan Hayen piti kohdata raskaansarjan kiistaton mestari Volodymyr Klytško. Kamppailu kuitenkin peruuntui. Klytškon sijaan Haye kohtasi Nikolai Valujevin. Haye riisti marraskuussa 2009 WBA-liiton raskaansarjan maailmanmestaruuden Valujevilta tuomariäänin 116–112, 116–112, 114–114.
Liisa Vitali 2000-luvulla Vitalin koruja on otettu uudelleen tuotantoon. Kun hänen kuolemastaan tuli vuonna 2012 kuluneeksi 25 vuotta, Somerolla järjestettiin taiteilijan muistonäyttely. Leeni Tiirakarin kirjoittama elämäkerta "Design Liisa Vitali" (Amanita 2012) esittelee tärkeimmät korusarjat ja uniikkikoruja.
Mattia Vitale Vitale siirtyi vuonna 2011 kotikaupunkinsa Bologna FC:stä Juventuksen nuorten joukkueeseen. Seuran paidassa Serie A:ssa Vitale debytoi huhtikuussa 2015 Parma FC:tä vastaan. Hän pelasi kauden aikana kahdessa Serie A:n ottelussa ja juhli kauden päätteeksi sarjan mestaruutta.
Joe Vitale Joe Vitale voi viitata seuraaviin:
Vitale Vitale on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Vital Remains Vital Remains ei ole koskaan vieraillut Suomessa.
Vitali Zastuhov Vitali Sergejevitš Zastuhov (, 1947–2004) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija.
Vitali Škurlatov Vitali Škurlatov (, s. 25. toukokuuta 1979) on venäläinen pituushyppääjä.
Vitali Vitali esiintyy etunimenä Venäjällä ja sukunimenä Suomessa ja Italiassa. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Maxi-oikeudenkäynti Myös Leonardo Vitalelta saatiin todistusaineistoa hänen kuolemansa jälkeen. Vaikka Buscettaa pidetään ensimmäisenä ilmiantajana (joka otettiin tosissaan) vuonna 1973, 32-vuotias Vitale oli ilmiantanut itsensä Palermon poliisiasemalla tunnustaen kuuluvansa mafiaan. Hän kertoi tehneensä monia rikoksia mafialle, mukaan lukien kaksi murhaa. Hän kertoi olevansa henkisessä kriisissä ja tuntevansa katumusta. Hänen kertomuksensa kuitenkin jätettiin suurelta osin huomioimatta hänen epätavallisen käytöksensä − kuten itsetuhoisuuden − vuoksi, täten leimaten hänet mielisairaaksi ja tehden hänen lausuntonsa arvottomiksi. Lopulta hänen todistuksensa johti vain Vitalen itsensä ja hänen setänsä tuomioihin. Vitale suljettiin mielisairaalaan, josta hänet vapautettiin kesäkuussa 1984. Hänet ammuttiin kuoliaaksi puoli vuotta myöhemmin.
Mattia Vitale Vitale on pelannut Italian alle 17- ja alle 18-vuotiaiden maajoukkueissa.
Vitali Fokejev Vitali Vitaljevitš Fokejev (, s. 15. helmikuuta 1974) on venäläinen haulikkoampuja ja maailmanmestari.
Vitali Anufrijenko Vitali Anufrijenko (s. 1. helmikuuta 1960) on venäläinen entinen jääpalloilija ja nykyinen valmentaja.
Vitali Fokejev Vitali Fokejev on saavuttanut MM-kilpailuissa kaksoistrapissa henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja joukkuepronssin Zagrebissa 2006.
Vitali Davydov Vitali Semjonovitš Davydov (, s. 1. huhtikuuta 1939) on venäläinen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.
Luca Vitali Luca Vitali (s. 9. toukokuuta 1986 San Giorgio di Piano) on italialainen koripalloilija.
Vitali Žolobov Vitali Žolobov (, s. 18. kesäkuuta 1937 Zburjevka, Ukrainan neuvostotasavalta) on entinen neuvostoliittolainen kosmonautti.
Liisa Vitali Anna Liisa Vitali (9. marraskuuta 1918 Helsinki – 9. marraskuuta 1987) oli suomalainen korusuunnittelija.
Lev Praha Vahvistuksista huolimatta Lev pelasi hyvän alkukauden jälkeen pitkän huonon putken, häviten kymmenestä ottelusta yhdeksän. Seuran johto päätti erottaa päävalmentaja Josef Jandačin lokakuun lopussa. Hänen tilalleen tulivat joukkueen entiset kakkosvalmentajat Jiří Kalous ja Vitali Karamnov, jotka toimivat väliaikaisina valmentajina, kunnes Václav Sýkora palkattiin päävalmentajaksi.
Vitali Fridzon Vitali Valerjevitš Fridzon (, s. 14. lokakuuta 1985 Klintsy, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä on harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa vaikeaa kehitysvammaisuutta, afasiaa, luuston epämuodostumia, lyhytkasvuisuutta, lyhytsormisuutta ja muita oireita.
Joe Vitale (jääkiekkoilija) Vitale pelasi kauden 2004–2005 USHL:n Sioux Falls Stampedessa ollen joukkueen sisäisen pistepörssin viides 31 pisteellä. Vuodet 2005–2009 hän edusti NCAA:n Northeastern Universitya. Vitalen sijoitukset joukkueen sisäisessä pistepörssissä olivat kolmas 16 pisteellä, neljäs jälleen 16 pisteellä, ensimmäinen 35 pisteellä ja kolmas 27 pisteellä. Toisena vuotenaan hän oli joukkueen varakapteeni ja sekä kolmantena että neljäntenä vuotenaan kapteeni.
Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä Tämän perinnöllisen sairauden kuvasi ensimmäisenä italialainen Emilia Vitale vuonna 2001. Se havaittiin ensimmäistä silloin suuressa sardinialaisessa suvussa.
Vitali Jeremejev Vitali Mihailovitš Jeremejev () (s. 23. syyskuuta 1975 Öskemen, Kazakstanin SNT, Neuvostoliitto) on kazakstanilainen ammattilaisuransa päättänt jääkiekkomaalivahti.
Vitali Teleš Vitali Teleš (s. 17. lokakuuta 1983 Tallinna, Viro) on virolainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FF Jaroa.
Vitali Bianki Kirjailijana Vitali Bianki keskittyi lastenkirjallisuuteen. Hänen Petroskoissa suomeksi painettu sanomalehtensä Metsän sanomia löysi tiensä suomalaisiinkin koteihin.
Volodymyr Klytško vs. David Haye Lehdistötilaisuudessa ottelun jälkeen Haye nousi toimittajien edessä pöydälle näyttämään murtunutta varvastaan, jolla hän selitti tappiotaan. Hän laittoi kuvan murtuneesta varpaastaan myös Twitteriin. Nyrkkeilyasiantuntijoiden keskuudessa varvasta pidettiin kuitenkin tekosyynä tappiolle, jopa Hayen kotimaassa Iso-Britanniassa. Nostettiin esille, miten Haye oli juuri ennen kamppailua sanonut olevansa elämänsä parhaassa kunnossa, vaikka varvas oli murtunut jo ottelua edeltävänä lauantaina. Haye ei kuitenkaan halunnut perua ottelua toista kertaa, sillä hän oli joutunut perumaan suunnitellun aiemman kohtaamisensa Klytškoa vastaan selkäongelmien takia.
Demagogia Demagogia (, sanoista , 'kansa', , 'johtaa') eli kansankiihotus on keino saavuttaa poliittista valtaa vetoamalla kansan tunteisiin, ennakkoluuloihin, pelkoihin ja odotuksiin käyttämällä voimakasta retoriikkaa ja propagandaa, ja hyödyntämällä usein esimerkiksi nationalistisia, populistisia tai uskonnollisia teemoja. Demagogi tarkoittaa kansankiihottajaa tai -villitsijää.
Demagogia Termi 'demagogia' on peräisin antiikin kreikkalaisesta politiikasta, ja se esiintyy muun muassa Aristofaneella ja Thukydideellä.
Lykon (puhuja) Lykon (; 400-300 lukujen eaa. vaihde) oli antiikin ateenalainen puhuja ja demagogi eli kansankiihottaja. Hän toimi yhtenä Sokrateen syyttäjistä tämän oikeudenkäynnissä vuonna 399 eaa.
Argos (kaupunki) Korintin sodassa 395–386 eaa. Argos soti Spartaa vastaan yhdessä Ateenan, Korintin ja Theban kanssa. Noin vuonna 362 eaa. demokraatit suorittivat kaupungissa puhdistuksen ("skytalismos"), jossa surmattiin jopa – aristokraattia, oligarkkia ja demagogia. Tämän jälkeen Argos ei kuitenkaan enää noussut merkittävien kaupunkien joukkoon.
Nikias Kleon kuoli Amfipoliin taistelussa, mutta hänen politiikkaansa jatkoi Alkibiades. Nikias ja Alkibiades olivat usein eri mieltä asioista, ja lopulta eräs demagogi Hyperbolos yritti saada jommankumman karkotettua ostrakismin avulla. Nikias ja Alkibiades päättivät kuitenkin sopia riitansa ja saivat lopulta yhteisen vihollisensa Hyperboloksen karkotetuksi maanpakoon.
Punainen viiva (ooppera) Punaisen viivan vahvuuksiksi on luettu muun muassa Sallisen taito luoda ja vaihtaa tunnelmia sekä värittää musiikilla hahmojen persoonallisuutta, esimerkkinä muun muassa kohtaus jossa kyläläiset kokoontuvat kuuntelemaan demagogia. Huomionarvoisia musiikillisia teemoja ovat muun muassa karhun läsnäolosta kertovat puhaltimet, kulkukauppiaan esittämä kansanballadi, kuoron "Onko Suomessa kevät" ja vallankumouksellisia aatteita heijastava marssiaihe.
George H. W. Bush Bush siirtyi tavanomaisen politiikan pariin vuonna 1964 kilpailemalla demokraattista senaattori Ralph Yarboroughia vastaan. Vaalien kynnyskysymys oli Yarboroughin epäsuosittu puoltoääni kansalaisoikeustaistelun tuloksena 1964 säädetystä laista, jota lähes kaikki etelävaltioiden poliitikot vastustivat. Hän kutsui Yarboroughia radikaaliksi ja vasemmiston demagogiksi. Yarborough vastaavasti syytti Bushia yrityksestä ostaa senaattipaikka. Bush hävisi 1964 demokraattien murskavoitossa.
Valjakkovertaus Mikäli näin tapahtuu, sielu tulee lihaksi yhdessä yhdeksästä henkilötyypistä, sen mukaan miten paljon totuutta se oli saanut nähdä. Nämä tyypit ovat alenevassa järjestyksessä suhteessa totuuteen: (1) filosofit; kauneuden rakastajat; oppineet; tai ne, jotka ovat omistautuneet rakkaudelle; (2) lakeja noudattavat kuninkaat ja hallitsijat; (3) poliitikot, taloudenhoitajat ja liikemiehet; (4) ne jotka ovat erikoistuneet ruumiin terveyteen; (5) tietäjät ja mysteerikulttien osanottajat; (6) runoilijat ja taiteilijat, joiden taide on jäljittelyä; (7) käsityöläiset ja maanviljelijät; (8) sofistit ja demagogit; ja (9) tyrannit.
Ostrakismos Viimeisen kerran ostrakismos oli käytössä peloponnesolais­sodan aikana, jolloin demagogi Hyperbolos päätettiin karkottaa.Ateenan ostrakismosta vastaava menettely oli käytössä myös ainakin Megarassa, Miletoksessa, Argoksessa ja Syrakusassa. Syrakusassa siitä käytettiin nimeä "petalismi" ("petalismos"), koska karkotettavaksi vaadittujen nimet kirjoitettiin oliivipuun lehdille. Näistä on kuitenkin säilynyt vain vähän tietoa. Lisäksi "ostrakoneiksi" tunnistettuja ruukun­sirpaleita on löydetty Taurien Khersonseoksesta, mikä on saanut historioitsijat päättelemään, että sielläkin olisi ollut käytössä vastaava menettely, vaikka sitä ei mainitakaan säilyneissä antiikin aikaisissa kirjallisissa lähteissä.
Valtio (Platon) Kirjoissa VII–X Platon esittää arvostelunsa erilaisia valtiomuotoja kohtaan. Se alkaa timokratian, autoritaarisen sotilasdiktatuuria muistuttavan hallinnon hylkäämisellä. Platon tarjoaa selityksen, jossa ”timokraatti” on kuin joku joka on nähnyt äitinsä nöyryyttävän isäänsä ja haluaa puolustaa miehisyyttä. Kolmanneksi huonoin hallintomalli on oligarkia, jossa hallitsee pieni joukko rikkaita ihmisiä, jotka kunnioittavat vain rahaa. Seuraavaksi tulee demokratia, joka on epäilyttävä erityisesti siksi, että sitä johtivat tehtävään kykenemättömät ”sihteerit”, demagogit. Kaikkein huonoin hallintomalli oli tyrannia, jossa hallitsijan päähänpistoista tulee laki, eikä mikään valvo lakien sattumanvaraisuutta.
Ampiaiset (Aristofanes) Tämän jälkeen Bdelykleon alkaa väitellä isänsä kanssa lautamiehenä toimimisen hyödyistä. Filokleon sanoo nauttivansa rikkaiden ja köyhien imarteluista, kun nämä yrittävät vedota häneen saadakseen mieleisensä tuomion. Hän nauttii myös vapaudesta tulkita lakeja niin kuin häntä huvittaa, sillä hänen päätöksensä eivät joudu tarkastelun kohteeksi, ja hänen lautamiehentyöstä saamansa palkka antaa hänelle vapautta. Bdelykleon vastaa, että lautamiehet ovat pikkumaisten viranomaisten vaatimusten riepoteltavina ja saavat vähemmän palkkaa kuin ansaitsisivat — suuri osa Ateenan rahoista päätyy Kleonin kaltaisten miesten käsiin. Hän saa todistettua isälleen ja kuorolle, että lautamiehinä toimimalla he eivät saa aikaan mitään muuta kuin palvelevat demagogeja.
Sammakot (Aristofanes) Aristofaneen "Sammakot" valmistui vuonna 405 eaa. esitettäväksi Ateenan Dionysoksen teatterilla Lenaia-juhlilla tammi-helmikuun vaihteessa. Euripides oli kuollut vain vuotta aiemmin, 406 eaa. Myös Sofokles, johon näytelmässä myös viitataan, kuoli hieman myöhemmin samana vuonna. Komedia sai juhlien näytelmäkilpailussa ensimmäisen palkinnon ja sikäli poikkeuksellisen kunnian, että se esitettiin uudelleen heti saman vuoden Dionysia-juhlilla. Toiseksi tuli Frynikhoksen "Muusat", joka kertoi Sofokleen ja Euripideen kilpailusta, ja kolmanneksi tuli komediakirjailija Platonin "Kleofon", joka kertoi samannimisestä demagogista. "Sammakot" on viimeinen säilynyt niin kutsutun vanhan komedian edustaja. Aristofaneen kaksi viimeistä teosta ("Naishallitus" ja "Rikkaus") luokitellaan jo keskimmäiseen komediaan.
Ritarit (Aristofanes) Komedia on hyvin poliittinen ja sidoksissa oman aikansa tilanteeseen Ateenassa. Vaikka näytelmä on tyypillinen Aristofaneen varhaisten komedioiden joukossa, se on erityinen siinä, että keskittyy erityisen selvästi vain yhden henkilön eli Kleonin pilkkaamiseen. Näytelmässä on tämän lisäksi poikkeuksellisen vähän henkilöhahmoja. Kleonista käytetään nimitystä Paflagonialainen, mutta tämä kuvataan niin, ettei henkilöstä jää yleisölle mitään epäselvyyttä. Näytelmän sankareita ovat ritarit, jotka edustavat Ateenan ylintä luokkaa, hyväsukuisia, varakkaita ja koulutettuja miehiä, jotka ovat tarpeeksi kyvykkäitä näkemään Kleonin kaltaisen demagogin puheiden taakse. Aristofanes näkee nämä liittolaisenaan politiikassa. Aristofanes kuvaa lukuisilla allegorioilla Kleonin maailman inhottavaksi, jota vastoin lopussa esiin nostettu kuva uudesta Ateenasta näyttäytyy yleisölle houkuttelevana.
Saksan historia Ranskan vallankumouksen vapauttamat aatteet, kuten liberalismi ja nationalismi, saivat kasvavaa jalansijaa Saksassa. Vuonna 1817 liberalististen ja patrioottisten aatteiden innoittamat opiskelijat kokoontuivat ”Wartburgin festivaaleille” Wartburgin linnaan polttamaan taantumuksellisia kirjoja. Vuonna 1819 opiskelija Karl Ludvig Sand murhasi kirjailija August von Kotzebuen, joka oli pilkannut liberalistisia opiskelijaryhmiä. Ruhtinas Metternich käytti murhaa syynä kutsuakseen johtavat saksalaismaat konferenssiin Karlsbadiin. Siellä annettiin Karlsbadin asetukset, jotka säätivät sensuurista ja yliopistojen ottamisesta tiukkaan valvontaan. Asetukset aloittivat myös ns. ”demagogien vainon”, joka oli suunnattu vallankumouksellisten ja nationalististen aatteiden levittäjiä vastaan. Vuonna 1834 perustettiin tulliunioni (Zollverein), Preussin ja useimpien Saksan maiden kesken. Itävalta jäi ulkopuolelle.
Velleius Paterculus Velleiuksen teos käsitti kaksi kirjaa. Se alkoi kreikkalaisesta mytologiasta ja ulottui aina kirjoittajan omaan aikaan. Ensimmäinen kirja, joka ei ole säilynyt nykypäivään kokonaisuudessaan, päättyy kolmanteen puunilaissotaan. Toisen kirja ei enää käsittele maailmanhistoriaa laajemmin, vaan keskittyy Julius Caesarin ja Augustuksen osuuteen Rooman valtakunnan historiassa. Teos päättyy Tiberiuksen ylistykseen. Teos sisältää muun muassa varhaisimman kuvauksen Teutoburgin taistelusta, joka käytiin syyskuussa vuonna 9. Velleius oli itse mukana Germanian sodissa. Hänen kuvauksensa taistelusta perustuu silminnäkijöiden kertomuksiin. Velleius ihailee teoksessaan konservatiivista auktoriteettia ja järjestystä. Uudistajat kuten Gracchukset, Velleius tuomitsee demagogeiksi. Teoksen tyyli yrittää jäljitellä Ciceron tasapainoisuutta. Velleius kuitenkin piti Sallustiusta esikuvanaan.
Heikki Patomäki Vuonna 2012 Patomäki julkaisi kirjan "Eurokriisin anatomia - mitä globalisaation jälkeen?". Kirja oli ehdokkaana vuoden 2012 Kanava-palkinnolle, joka myönnetään vuoden parhaalle suomalaiselle politiikan, yhteiskunnan, talouden, historian tai kulttuurin alan tietokirjalle. Palkintoraadin perustelujen mukaan "Pari vuotta kestäneen eurokriisin uutisvyörytyksen keskellä on ylellisyyttä pysähtyä aiheesta kirjoitetun yleistajuisen teoksen äärelle. Tulkinnallinen teos haastaa lukijansa ajattelemaan Euroopan integraation tulevaisuutta sen kohtalon hetkillä". Helsingin yliopiston taloustieteen professori Vesa Kanninen kirjoittaa kirja-arviossaan, että Patomäki on "lukenut valtiotieteilijä", mutta "pilaa profiilinsa hylkäämällä tieteellisen metodin, ottamalla vapauden nimitellä ihmisiä uusliberalisteiksi itse keksiminsä perustein; hän haluaa esiintyä taloudellisten ilmiöiden tulkkina kirjoittaen tieteenalasta, johon hänellä ei ole tutkijankoulutusta". Hän arvioi kirjan argumentaation perustuvan lähinnä demagogien käyttämiin tunteisiin vetoaviin vääristäviin yksinkertaistuksiin.
Filip II (Burgundi) Kuninkaan sedät ja siten myös Burgundin Filip Rohkea saivat vakavia kilpailijoita, kun entiset, Kaarle V:n aikaisen asiantuntijat ”marmousetit” palasivat hallitsemaan Kaarle VI:n omasta pyynnöstä vuonna 1388. Mutta avustajat saivat lähteä kun Kuninkaan terveydentila paheni vuonna 1392. Filip II joutui kilpailuun kuninkaan veljen Orléansin herttuan Ludvigin kanssa. Kyseessä erimielisyyksissä oli raha, sillä Filip oli kiinnostunut samaan osuutensa valtion kanssaan tulevista rahoita, sillä hänen hovinsa ja alueensa ylläpito tuli kalliimmaksi kuin hän pystyi veroina keräämään. Kuitenkin Orléansin herttuan tuhlaavaisuutta vastaan Filip II asetti minänsä, joka oli uudistuksia ajava, hän saavuttikin melkoisen suosion etenkin pariisilaisten keskuudessa. Kuitenkin tämä terävä ja älykäs ruhtinas jätti pojalleen perinnöksi tuhjän ruhtinaskunnan kassakirstun. Tietenkin hän jätti myös opetuksen demagogista, jolla voitettaisiin kansan suosio.
Tähtiryöppygalaksi Tähtiryöppygalaksit ovat joko spiraaligalakseja tai epäsäännöllisiä galakseja. Myös tavallisissa galakseissa syntyy tähtiä koko ajan, mutta huomattavasti hitaammin kuin tähtiryöppygalakseissa. Wolf-Rayet-galakseissa syntyy runsaasti Wolf-Rayet-tähtiä. Tähtiryöppy voi käyttää kaiken tähtien syntyyn käytettävissä olevan kaasun ja pölyn ja kestää alle galaksin pyörähdysajan. Tähtiryöppyjen sisällä nuoret siniset tähdet kuumentavat ympäröivää kaasua ja räjähtelevät supernovina. Galaksien törmäysten lisäksi tähtien syntyryöppyjä laukaisevat lähigalaksien aiheuttamat häiriöt ja sauvan muodostuminen galaksiin.
Tähtien törmäykset Tähtien törmäyksissä syntyy monesti toisenlaisia tähtiä kuin törmääjät. Joitakin erikoisen tyyppisiä tähtiä, niin sanottuja sinisiä harhailijoita, pidetään kevyiden pääsarjan tähtien törmäystuotteina. Tunnetuimmat tähtien törmäyksissä syntyvät kohteet ovat röntgenkaksoistähtiä.
Hapen isotoopit Isotooppi O on sekä suhteellisesti että absoluuttisesti poikkeuksellisen yleinen, koska se on yksi tähtien kehityksen loppu­tuotteista ja se on primaarinen isotooppi, toisin sanoen sitä syntyy tähdissä, jotka alun perin koostuvat pelkästään vedystä. Suurin osa isotoopista syntyy nukleosynteesin loppu­tuotteena tähtien heliumfuusiossa, jossa kolme alfa­hiukkasta yhtyy ensin hiiliytimeksi C (hiili-12), joka sitten voi vielä siepata alfahiukkasen muodostaen ytimen O. Neonin palamis­prosessissa syntyy vielä lisää happea O.
Tähtien törmäykset Tähtien törmäyksen lopputulokseen vaikuttaa törmäävien tähtien tiheys, nopeus ja törmäyskulma. Tavallisten tähtien törmäystuotteet eivät ole yleensä mitenkään kummallisia. Kahden Auringon massaisen törmäyksessä syntyy tunnin sisään kahden Auringon massainen pääsarjan tähti. Jonkin verran massaa karkaa avaruuteen.
Scipion unennäkö Scipio näkee kuitenkin myös, miten mitätön osa Maasta Rooma on, ja kuinka mitätön koko Maa on tähtien rinnalla. Tämä osoittaa, kuinka mitätöntä myös kaikki maallinen maine ja kunnia ovat tulevan taivaallisen autuuden rinnalla. Samalla esitetään pythagoralaisia oppeja muistuttava kosmologinen kuvaus kaikkeuden rakenteesta ja sen osien liikkeeseen liittyvästä "sfäärien harmoniasta". Kaikkeuden kuvataan koostuvan yhdeksästä kehästä. Maa on kaiken keskellä. Uloimpana on tähtien kehä, joka kiertää yhteen suuntaan; maan ja tähtien kehän välillä ovat kiertotähtien (planeettojen) kehät, jotka kiertävät päinvastaiseen suuntaan.
Planeettakuntien synty Kun molekulaarisen pilven massa on ylittänyt Jeansin massan, sen kiertoimpulssi vaikuttaa merkittävästi luhistumisen lopputulokseen. Kaikilla pilvillä on nollasta poikkeava kiertoimpulssi galaksin pyörimisen vuoksi. Kiertoimpulssin suuruus määrää muodostuuko systeemistä yksi tähti vai kahden tai useamman tähden järjestelmä. Tavallisesti pyörimismäärä on niin suuri, että tähtiä syntyy useampia. Jos luhistuvan järjestelmän pyörimismäärä on riittävän suuri, syntyy rengas- tai sauvamaisia rakenteita, jotka edelleen hajoavat kaksoistähdiksi tai järjestelmiksi, joissa on vieläkin useampia komponentteja. Kiertoimpulssin säilyminen saa siten aikaan toisiaan kiertäviä järjestelmiä, jolloin yksittäisen tiivistymiskeskuksen pyörimismäärä on pienentynyt huomattavasti. Simulaatioissa rengasmaisten rakenteiden synty on kyetty mallintamaan. Niiden dimensiot vastaavat havaittuja kaksoistähtien ja usean tähden järjestelmiä. Pienemmillä pyörimisnopeuksilla puolestaan syntyy sauvamaisia rakenteita, jotka eivät hajoa osiin tai tuloksena on pelkkä kiekko, joka jää systeemin kertymäkiekoksi, ja lopputuloksena on vain yksi tähti.
Tähden kehitys Tähdet syntyvät kylmistä, suurista kaasupilvistä luhistumalla oman painovoimansa ansiosta. Pilven tai sen osan täytyy olla kyllin tiheä ja alussa kylmä, jotta se luhistuisi. Havaintojen mukaan tähdet syntyvät joukkoina. Tähden syntyessä se hehkuu, kun tähden synnyttävän kaasupilven luhistumisen aiheuttama kitka kuumentaa kaasua. Syntyvää, kutistuvaa tähteä sanotaan prototähdeksi. Monesti prototähti havaitaan kaasupilven läheltä ja sisältä radio- tai infrapunakohteena. Tähden kutistuessa ja kuumetessa ensin sen synnyttäneen kaasupilven molekyylit hajoavat atomeiksi, ja edelleen kuumetessa lopulta atomit ionisoituvat. Lopulta tähdestä tulee niin tiivis ja kuuma, että sen ydinreaktiot syttyvät. Kaikki aines ei putoa suoraan tähteen, vaan kutistuvan tähden ympärille syntyy keskipakoisvoiman takia kiekkomainen rakenne. Eri tutkimusten mukaan näistä kiekoista syntyy pienimassaisia tähtiä ja/tai planeettoja. Muodostuttuaan tähti asettuu niin sanottuun pääsarjaan.
Auringonkaltainen tähti Aurinko on epätavallisen metallirikas, ja havaitut eksoplaneetat näyttävät kiertävän metallirikkaita tähtiä. Niiden kaasussa on runsaasti raskaita alkuaineita. Kun tähti ja planeetat syntyvät kaasusta, ns. kasautumisteorian mukaan todennäköisimmin raskaita alkuaineita enemmän sisältävälle tähdelle syntyy suuri planeettakunta.
Luettelo näennäisesti kirkkaimmista tähdistä Luettelo kirkkaimmista tähdistä sisältää 300 kirkkainta tähteä näennäisen visuaalisen kirkkauden mukaan järjestettynä sekä todellisuudessa kirkkaimpia tähtiä absoluuttisen kirkkauden mukaan järjestettynä. Tähtien näennäinen kirkkaus vaihtelee sen mukaan, millä etäisyydellä ne ovat meistä ja kuinka paljon valoa ne todellisuudessa tuottavat.
Mira-tähti Mira-tähtiä ympäröi kaasu- ja pölyvaippa, jonka sisäosissa noin 500–1 500 kelvinin lämpötilassa tapahtuu huomattavaa pölyn tiivistymistä. Itse tähtien pinnalla esiintyy atomaarisia ja molekulaarisia aineita. Häkä CO on pysyvä jo 3 000 kelvinin lämpötilassa tähden pinnalla. Mira-tähtien pölynmuodostuksessa piimonoksidi SiO ja magnesiumsulfidi MgS sekä atomaarinen magnesium Mg ja rauta Fe yhdistyvät silikaateiksi, joissa on SiO-ryhmiä. Rengasmaisia hiiliyhdisteitä syntyy karbideista SiC ja asetyleenistä CH. Lopulta syntyy polyakromaattisia PAH-yhdisteitä, joista taas muodostuu grafiittia. Kun pölyvaippa paksunee, tähteä ei enää nähdä. Vaippa virtaa ulospäin tähden sykkimisen ja säteilyn takia, ja tähdestä tulee OH/IR-tähti, jossa on muun muassa hydroksyylin ja veden sekä piioksidin maseremissio. Mira-tähden vaippa laajenee 30 km/s, ja massakato tähdestä on 1/100 000 Auringon massaa vuodessa. Hiilipitoisissa hiilitähdissä ei havaita masereita vaan esimerkiksi molekyylien CS, SiS ja SiC säteilyä. Tähtienvälinen pöly siirtyy punaisista jättiläisistä tähtienväliseen avaruuteen. Punaiset jättiläiset ovat merkittävin tähtienvälisen aineen lähde.
Fred Adams Fred C. Adams (s. 1961) on yhdysvaltalainen tutkija. Hän on erikoistunut fysikaaliseen kosmologiaan eli maailmankaikkeuden fysiikkaan ja tähtien syntyyn. Adams tunnetaan laajalti muun muassa multiversumia koskevista ajatuksistaan. Kandidaatintutkintonsa Adams hankki Iowan yliopistosta vuonna 1983. Tohtoriksi Adams väitteli Kalifornian Berkeleyn yliopistossa. Adams toimii Michiganin yliopistossa fysiikan professorina. Adams on tutkinut tähtien syntyyn liittyen muun muassa molekyylipilviä, tähtiä ympäröiviä kaasu- ja pölykiekkoja. Kosmologian puolella Adams on tutkinut galaksien pimeän aineen haloja, universumin inflaatiomaista laajenemista, magneettisia monopoleja ja monta muuta kosmologian aihetta, joista osasta tutkijat ovat hyvinkin eri mieltä.
Tähtien lähiohitukset Kun kaksi tähteä ohittavat toisensa hyvin läheltä, niiden keskinäinen vetovoima muuttaa ainakin jonkin verran molempien tähtien ratoja. Kevyemmän tähden liiketila muuttuu enemmän, raskaamman vähemmän. 
Tähdet syntyvät tähtijoukoissa tai assosiaatioissa, joissa tähdet ovat lähempänä toisiaan, jolloin tähtien väliset törmäykset ovat mahdollisia. Lähiohittajatähdet joko etääntyvät toisistaan tai syntyy kaksoistähti. Erityisen yleisiä tähtien lähiohitukset ovat pallomaisissa tähtijoukoissa, joissa kevyt tähti usein ohittaa raskaan tähden ja sinkoutuu itse joukosta pois, kun raskas tähti muuttaa kiertorataansa lähemmäs joukon keskustaa.
Linnunrata Linnunradan tähtien kiertonopeus on noin 200 kilometriä sekunnissa, eikä se vaihtele sen mukaan, kuinka kaukana tähti on Linnunradan keskustasta. Kiertonopeus säilyy samana myös Linnunradan näkyvän kiekon ulkopuolelle.
Tähtien synty Tähtien synty tapahtuu suurten, kylmien kaasupilvien kutistuessa oman painovoimansa ansiosta. Kaasupilvestä syntyvä tähtialkio kuumenee hyvin kuumaksi, koska sen kaasun painovoimaenergia muuttuu kaasuosasten keskinäisen kitkan takia lämmöksi. Tämä hajottaa ensin molekyylit, ionisoi kaasun ja käynnistää lopulta ydinreaktiot ja näin tähti syntyy.
Tähdenpeitto Tähdenpeitto eli okkultaatio syntyy, kun kirkas tähti peittyy Kuun tai planeetan taakse. Planeetan taakse peittyviä kirkkaita tähtiä tavataan harvoin, mutta Kuun taakse peittyvät tähdet ovat melko tavallisia.
Maailmankaikkeuden lämpökuolema Tämän jälkeen tähdistä, joiden massa on pieni tai keskitasoinen, tulee pääasiassa heliumista koostuvia valkoisia kääpiöitä, suurimassaiset tähdet taas räjähtävät supernovaksi, jonka kadottua jäljellä on vain neutronitähti tai musta aukko. Vanhojen tähtien kuoltua syntyy uusia tähtiä. Kuitenkin lopulta saatavilla olevan kaasun määrä vähenee ja uusien tähtien syntymisvauhti hidastuu.
Tähtien synty Lopulta pilven keskelle syntyy pyörivä kaasupallo, prototähti, jonka lämpötila ei ole kuitenkaan vielä noussut riittävän korkeaksi fuusioreaktion aikaansaamiseksi. Prototähtivaihe on sitä ympäröivän tiheän kaasu- ja pölykiekon peittämä, jolloin se on havaittavissa vain siluettina sijaitessaan esimerkiksi kirkkaan emissiosumun edessä, kuten Orionin suuressa kaasusumussa.
Nykyisten tutkimusten mukaan noin sadan auringon massaiseen pilveen synntyy ensin suuri prototähti, jonka ympärille massiivinen kaasukiekko. Siihen syntyy tiheitä spiraalihaaroja, joista syntyy toinen suuri prototähti, ja kiekosta syntyy pienempiä prototähtiä. Useimmat näistä ovat hyvin pieniä..
Z8 GND 5296 Galaksi on erittäin nopean tähtien muodostumisen aluetta: siinä syntyy uusia tähtiä jopa 150 kertaa nopeammin kuin Linnunradalla, eli noin 300 Auringon massan verran vuodessa. Sen massa on noin 1−2 % Linnunradan massasta.
Maailmankaikkeus Tähtien nukleosynteesissä vedyn muuttuminen heliumiksi vaatii 10 miljoonan kelvinin lämpötilan. Vähiten massiivisten tähtien elämänkaari loppuu polttoainevedyn loppuessa, ja niiden hiljainen jäähtyminen alkaa. Massiivisempien tähtien lämpötila nousee kuitenkin vedyn loputtua korkeammaksi, noin 100 miljoonaan kelviniin. Ne myös laajenevat. Tällöin ne pystyvät jatkamaan energiantuotantoaan muuttamalla nukleosynteesissä heliumia edelleen hiileksi. Syntyy punainen jättiläinen, jonka energiantuotanto loppuu vasta, kun hiili täyttää tähden keskiosat. Jos tähti on noin Auringon kokoluokkaa, sen energiantuotanto päättyy painovoiman luhistaessa sen erittäin tiiviiksi valkoiseksi kääpiöksi. Aurinkoa massiivisemmissa tähdissä reaktiot voivat kuitenkin jatkua edelleen massiivisempiin alkuaineisiin aina rautaan asti. Tähden elämänkaaren lopussa noin 1,4 kertaa Aurinkoa massiivisemmat tähdet (Chandrasekharin raja) räjähtävät supernovana muuttumatta valkoisiksi kääpiöiksi. Näin ne rikastuttavat edelleen tähtienvälistä ainetta metallisemmaksi, minkä takia uusien tähtienvälisestä aineesta tiivistyvien tähtisukupolvien metallipitoisuus on vanhoja korkeampi. Jäljelle jää vielä valkoisia kääpiöitäkin tiiviimpi neutronitähti. Kaikista massiivisimpien tähtien massa on liian suuri jopa neutronitähden syntymiseen, ja sen sijaan kokoonluhistumisessa syntyy äärettömän tiheä musta aukko.
Arvostetulla alueella Arvostetulla alueella on Lasse Naukkarisen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2010. Elokuva kertoo tutkielmanomaisesti nykyään "arvostetun alueen" leiman kiinteistönvälittäjiltä myynninedistämistarkoituksessa saaneesta ohjaajan omasta asuinalueesta, Espoossa sijaitsevasta Tuomarilasta. Ohjaaja pohtii kuinka kiintymys omaan asuinalueeseen syntyy ja kuinka uudisrakentaminen muuttaa intiimiä asuinympäristöä jopa kyseenalaiseen suuntaan.
Galaksi Galaksit ovat saaneet nykyiset muotonsa vuosimiljardien aikana tapahtuneissa törmäyksissä ja yhteensulautumissa. Näissä kohtaamisissa vanhat rakenteet hajoavat ja syntyy uusia. Kohtaamiset laukaisevat uusien tähtien syntyä ja ohjaavat ravintoa galaksien keskustojen mustille aukoille. Kun kohtaaminen on ohi, galaksit asettuvat uuteen tasapainoon. Törmäämisen seurauksena voi syntyä monella tavalla epäsäännöllisen mallisia galakseja. Erityyppisissä kohtaamisissa syntyy esimerkiksi kaasuhäntiä, tähtivirtoja, rengasgalakseja, monenlaisia kehiä, häntiä ja siltoja, tähtien syntyryöppyjä, tihentymiä, väliaikaisia kierrehaaroja, tyhjiä alueita ja ”pääskysenpyrstöjä”. Galaksien törmäyksen lopputulokseen vaikuttavat etenkin ohitusetäisyys, ohitusnopeus ja galaksien massojen suhde mutta myös kohtaamiskulma ja pyörimissuunta.
Tähtien synty Tähtiä syntyy jättiläismäisissä tähtienvälisissä molekyylipilvissä, jotka ovat ympäristöään huomattavasti tiheämpiä. Suurten molekyylipilvien pilvien tarkkaa syntymekanismia ei tunneta, mutta niitä on havaittu lukuisia. Näiden läheltä on löydetty nuoria tähtiä. Galaksin sisällä tähtienvälinen avaruus sisältää tavallisesti 0,1–1 kaasuhiukkasta (atomia isompaa hiukkasta) kuutiosenttimetriä kohden, kun tiheys pienen ja hyvin tiheän pimeän sumun, globulin, sisällä voi olla useita miljoonia hiukkasia kuutiosenttimetrissä. Jättiläismolekyylipilven koko on 50–300 valovuotta ja massa 100 000–10 miljoonaa Auringon massaa. Massa riittää siten kokonaisen tähtijoukon syntymiseen samalla kertaa. Mikä saa molekyylipilven ytimen kutistumaan, on yhä tutkimuksen kohde.
Kiertäessään Linnunradan ympäri molekyylipilvet saattavat törmätä toisiinsa, kulkea tiheiden spiraalihaarojen läpi tai joutua supernovan šokkiaallon läpäisemäksi. Galaksien törmätessä toisiinsa niiden tähtienväliset pilvet sekoittuvat toisiinsa. Jokin näistä tekijöistä saattaa aloittaa molekyylipilven tiivistymisen oman painovoimansa vaikutuksesta. Esim. supernovaräjähdyksen aikaansaama kuuma kaasukupla puristaa molekyylipilven osasia kokoon globuleiksi, joiden sisälle syntyy tähtiä.
Alkuräjähdyksen aikajana Aurinkokunnan kokoluokan kohteita syntyy aiempien tähtien jäänteistä.
Tähti Prototähdet ovat aluksi erittäin kirkkaita, mutta himmenevät hiljalleen tiivistymisen jatkuessa. Tässä vaiheessa tähdessä ei vielä tapahdu ydinreaktioita, vaan kirkkauden vaatima energia syntyy gravitaatiotiivistymisestä. Prototähtiä ympäröi yleensä voimakas tähtituuli, joka puhaltaa kohti tähteä ympäröivän kaasun läpi. Aluksi kaasua siirtyy siis tähteä kohti, mutta tähden kehittyessä ulospäin suuntautuvat tähden ympäristöä puhdistavat suihkut kehittyvät voimakkaammiksi pienentäen tähteä ympäröivää kiekkoa hiljalleen. Kun prototähden ydin saavuttaa 10 miljoonan kelvinin lämpötilan, prototähden ytimen vety alkaa fuusioitumaan heliumiksi.
Kaksoistähden kehitys Jos massavirta alkaa pääsarjavaiheessa, jolloin tähti on suhteellisen vakaa, massa siirtyy termisessä aikaskaalassa kiihtyvällä vauhdilla, koska kriittinen säde pienenee ja tähti pyrkii kehittyessään kasvamaan. Terminen aikaskaala on Auringolla noin 30 miljoonaa vuotta. Kun tähtien massasuhde on suunnilleen käänteisluku alkuperäisestä, massavirran suunta vaihtuu. Toisesta tähdestä tulee alijättiläinen. Komponenttien kirkkaudet eivät eroa paljoa toisistaan ja jos kaksoistähti on pimennysmuuttuja, sen valokäyrä on Beta Lyrae -tyyppinen. Lopulta syntyy kontaktikaksoistähti.
Metapsykologia Metapsykologia (saks. "Metapsychologie") on Sigmund Freudin luoma käsite, jolla hän tarkoitti psykologian yleis- tai kokonaisteoriaa. Psykoanalyysissa metapsykologinen kuvaus tarkoittaa, että psyykkisille ilmiöille esitetään samanaikaisesti topologinen, dynaaminen ja ekonominen kuvaus. Topologisessa kuvauksessa selitetään, mihin ilmiö sijoittuu psykoanalyysin jaottelussa id–ego–superego, dynaamisessa kuvauksessa selitetään, kuinka vietit osallistuvat ilmiön syntyyn, ja ekonomisessa kuvauksessa, kuinka psyykkinen energia on jakautunut psyykkisessä ”kojeistossa”.
GP2-kausi 2010 Tähti (*) ilmoittaa, kuinka monta paalupaikkaa kuljettaja saavutti sijoittumalla kahdeksanneksi viikonlopun ensimmäisessä kisassa.
GP3-kausi 2010 tähti (*) ilmoittaa kuinka monta paalupaikkaa kuljettaja saavutti sijoittumalla kahdeksanneksi viikonlopun ensimmäisessä kisassa.
Planetaarinen sumu Lähekkäisille kaksoistähdille voi syntyä erikoisen muotoinen planeetaarinen sumu, kun kaksi tähden ydintä kiertää yhteisen harvahkon kaasuvaipan sisässä. Kaasuvaippa syntyy massiivisen tähden laajetessa nielaisten pienemmän pääsarjan tähden. Toisesta tähdestä tulee valkoinen kääpiö ja toisesta pääsarjan tähti. Yhteisen kaasuvaipan kitka aiheuttaa tähtien tiheiden ydinten kiertoratojen lähestymistä ajan mukana yhä nopeammin, kyse on "spiralloitumisesta sisään". Lopputulos on erikoisen muotoinen planetaarinen sumu, jonka sisässä on valkea kääpiö ja pääsarjan tähti.
Sähkövirta Johteen resistanssi "R" vastustaa sähkövirran kulkua ja aiheuttaa johtimen päiden välille eräänlaisen "vastapaineen" eli sähköteknisesti jännitehäviön "U". Ulkoinen jännite määrää, kuinka suuri virta johteeseen syntyy. Jännitehäviö on suoraan verrannollinen sähkövirran arvoon
Yhden ampeerin virta aiheuttaa yhden ohmin resistanssilla yhden voltin jännitehäviön. Jännitehäviö voitetaan yhtä suurella ulkoisella jännitteellä. Sähkölaitteeseen syntyy sähkövirta vain, jos se kytketään ulkoiseen jännitelähteeseen.
Aasian GP2 -kausi 2011 tähti (*) ilmoittaa kuinka monta paalupaikkaa kuljettaja saavutti sijoittumalla kahdeksanneksi viikonlopun ensimmäisessä kisassa.
Tähti Kaikista massiivisimmissa tähdissä voi tapahtua myös uusia fuusioreaktioita, joissa syntyy yhä massiivisempia alkuaineita aina rautaan asti.
Gammapurkaus Lyhytaikainen gammapurkaus kestää sekunnin murto-osasta kahteen sekuntiin. Se syntyy, kun musta aukko ja neutronitähti sulautuvat yhteen. Lyhytaikainen gammapurkaus tapahtuu nopeasti, koska ympärillä ei ole tähteä. Ennen purkausta vanha kaksoistähti on luhistunut joko kahdeksi neutronitähdeksi tai neutronitähdeksi ja mustaksi aukoksi. Osapuolet törmäävät ja syntyy yksinäinen musta aukko, joka lähettää napojen suuntaiset ainesuihkut, joiden sisäisissä shokeissa syntyy gammasäteilyä. Jälkihehkua ei synny juuri lainkaan.
Gammapurkauksessa syntyy vain vähän enemmän energiaa kuin tavallisessa supernovaräjähdyksessä. Se näkyy kuitenkin paljon kauemmas, koska energia suuntautuu kapeisiin keiloihin, joiden avautumiskulma on noin viidestä 25 asteeseen. Gammapurkaukset ovat niin voimakkaita, että kaikki sellaiset gammapurkaukset havaitaan maapallolla, joiden keila suuntautuu kohti maata. Keilan kapeudesta johtuen kaikista gammapurkauksista Maahan näkyy noin joka sadas tai tuhannes. Gammapurkauksia havaitaan keskimäärin yksi vuorokaudessa.
Arkeoastronomia Arkeoastronomia on tieteenala, joka pyrkii selvittämään kuinka muinaiset ihmiset tulkitsivat taivaalla näkyviä ilmiöitä, kuten tähtiä ja planeettoja ja niiden liikettä, ja mikä vaikutus näillä oli heidän kulttuuriinsa.
Hiilijalanjälki Hiilijalanjälki tarkoittaa jonkin tuotteen, toiminnan tai palvelun aiheuttamaa ilmastokuormaa eli sitä, kuinka paljon kasvihuonekaasuja tuotteen tai toiminnan elinkaaren aikana syntyy. Toisinaan hiilijalanjäljellä viitataan kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjen sijaan pelkkiin hiilidioksidipäästöihin.
Raija Siekkinen Siekkinen sai Kirjallisuuden valtionpalkinnon vuosina 1984 ja 1992, Runeberg-palkinnon vuonna 1993 ja Eino Leinon palkinnon vuonna 1998. Hänen novellikokoelmansa "Kuinka rakkaus syntyy" oli Finlandia-palkintoehdokkaana vuonna 1991.
Tähden ydinsynteesi "Energy production in stars"-julkaisussa vuonna 1939 Hans Bethe tutki mahdollisia vedyn fuusioreaktioita. Hän uskoi protoni-protoni-ketjun olevan Auringon massaisten ja pienempien tähtien tärkein energiaa tuottava reaktio, ja hiilisyklin olevan suurempien tähtien tärkein reaktio. Nämä reaktiot kattavat pääosan tähden energiantuotannosta ja sitä kautta niiden kuumuudesta, mutta eivät selitä raskaampien alkuaineiden syntyä. Vuonna 1946 Fred Hoyle esitti, että erittäin kuumien ydinten joukko voisi yhtyä raudaksi. Kahdeksan vuotta myöhemmin hän julkaisi teorian tähtien nukleosynteesistä, jossa syntyy alkuaineita hiilestä rautaan asti.
Eddingtonin raja Eddingtonin raja on raja-arvo tähden kirkkaudelle, jota kirkkaamman tähden pinnalta purkautuu kaasua ulos säteilypaineen vaikutuksesta. Säteily syntyy tähden sisällä tai tiiviin tähden pinnalle putoavan kaasun kitkakuumennuksesta. Eddingtonin raja määrää tähtien maksimimassan, jonka on ajateltu olevan 130 auringon massaa. Suuren Magellanin pilven tähti R136a1 on kuitenkin tulkittu massaltaan jopa 300 Auringon massaa vastaavaksi.
Näkeminen Ibn al-Haitham kyseenalaisti kreikkalaisten teorian näkemisestä kirjassaan "Optics" vuodelta 1021. Hän esitti, että näköhavainto syntyy, kun valonsäteet heijastuvat kohteesta silmiin. Hän myös kehitti ensimmäisen tieteellisen menetelmän ja korosti kokeilua havainnon todistamiseksi oikeaksi. Al-Haitham oli myös havaintopsykologian pioneeri ja ensimmäinen tiedemies joka osoitti, että näkeminen tapahtuu aivoissa eikä silmissä. Hän osoitti, että henkilökohtainen kokemus vaikuttaa siihen mitä ihmiset näkevät ja kuinka he näkevät. Al-Haitham selitti yksityiskohtaisesti myös näkövirheiden syntymisen. Hän kuvaa, kuinka pienen lapsen on vaikeampi selittää näkemänsä sillä hänellä on vähemmän kokemusta kuin aikuisella. Pienelle lapselle ei ole väliä, kuinka vaikka hänen äitinsä olisi aikuisten mielestä kuinka ruma tahansa. Tästä voi tehdä johtopäätöksen: "Kauneus on katsojan silmässä." Kukka, joka yhden katsojan mielestä on kaunis, ei välttämättä viehätä toista. Al-Haitham suoritti monia tutkimuksia ja kokeita on visuaalisista havainnoista jatkaen Ptolemaioksen tutkimuksia binokulaarisesta näöstä, ja kommentoi Galenoksen anatomisia töitä.
Allokaatio-ongelma Allokaatio-ongelma koskee järjestelmiä, joissa samoihin panoksiin ja jätevirtoihin liittyy useampia lopputuotteita. Ongelma syntyy siitä että ei ole yksiselitteistä perustetta osoittaa kuinka suuri osa panoksesta ja jätevirrasta on aiheutunut juuri tietyn lopputuotteen tuotannosta.
Supernova Tyypin Ib supernovassa räjähtävä tähti on elinkaarensa päähän tullut Wolfin–Rayetin tähti, joka useimmiten on menettänyt aurinkotuulen takia liki 90 % alkuperäisestä massastaan. Tällaisen räjähdyksen seurauksena syntyy neutronitähti tai mahdollisesti musta aukko, tähden massasta riippuen. Tyyppi Ib tuottaa noin 0,3 Auringon massaa rautaa emogalaksiin. Tyyppi Ic on hyvin harvinainen, ja eroaa tyypistä Ib vain helium-viivojen suhteen.
Prototähti Tähdet syntyvät kaasupilvistä kutistumalla, jonka kitka vapauttaa lämpöä, mikä lopulta käynnistää ydinreaktiot. Tähti on kaasupilvi, joka tuottaa energiaa ydinreaktioilla. Prototähtivaihe kestää tähtienvälisen kaasupilven kutistumisesta ydinreaktioiden alkamiseen tähden keskustassa. Prototähden tyypillinen läpimitta on 100 AU. Prototähdelle syntyy varsin varhaisessa vaiheessa kaasukiekko, johon putoaa ympäröivästä kaasuvaipasta kaasua. Toisaalta syntynyt, valoa loistava tähti suihkuttaa navoiltaan ainetta valtavalla nopeudella.
Tähtiin kirjoitettu virhe Myöhemmin, hautajaisten jälkeen, Isaac kertoo, että Augustus on kirjoittanut jotain myös Hazelille. Hazel lukee Augustuksen jättämän kirjeen, jossa tämä kertoo kuinka tärkeä Hazel oli hänelle.
Proxima Centauri b Tähden magnitudi eli kuinka kirkkaalta se näyttää Maasta katsottuna, on 11,13. Vaikka se on lähin tähti Auringosta, se ei näy paljaalla silmällä Maasta alhaisen kirkkautensa takia.
Politiikan tutkimus Suomen yliopistojen organisaatiot ovat 2010-luvulla valinkauhassa. Silläkin perusteella osaltaan ratkeaa, kuinka läheisiksi muodostuvat vastaisuudessa politiikan tutkimuksen ja sen lähialojen suhteet, syntyykö uudenlaisia tutkimus- ja opetusalueita ja -kokonaisuuksia ja hellittääkö perinteisten oppiaineiden valta.
Hiili Hiiltä ei syntynyt alkuräjähdyksessä, koska sen synty tarvitsee kolmen alfahiukkasen (heliumytimen) törmäyksen, mikä on äärimmäisen epätodennäköistä ja universumi laajeni ja jäähtyi nopeasti. Sitä kuitenkin syntyy tähtien sisuksissa kolmi-alfa-prosessilla.
Fushigi Yuugi Mitä pidemmälle tarinassa edetään, sitä surullisemmaksi ja kauheammaksi muuttuu maailma, jossa Nakago, Seiryun tähti, on lähes voittamaton. Kun Suzakun tähdet ovat koossa, pidetään Suzakun kutsumisseremonia. Selviää, että Seiryun tähti, Amiboshi, on esittänyt Chirikoa. Suzakun neito ja tähdet lähtevät etsimään kahden muun maan, Genbun ja Byakkon, Shinzahoja, joilla Suzaku voidaan kutsua. Seiryun väellä on myös sama tavoite ja syntyy sota siitä, kumpi ehtii ensin. Yksi kerrallaan Suzakun tähdet kuolevat.
Luettelo Tähtien sodan sivuhahmoista Plo Koon menehtyy Palpatinen suorittamassa jedipuhdistuksessa. "Sithin kosto" -elokuvassa ilmenee, kuinka Plo Koonin alus tuhoutuu, kun hänen seurueessaan olleet kloonit saivat komennon 66.
3D-grafiikka Kolmiulotteisen grafiikan automaattista piirtämistä esimerkiksi kaksiulotteiselle pinnalle sanotaan "3D-renderöinniksi". Tämä tarkoittaa esimerkiksi kappaleen varjostusta siten, että syntyy vaikutelma kolmiulotteisuudesta. Renderöintitekniikat vaihtelevat etenkin sen mukaan, kuinka paljon aikaa ja laitteistoresursseja yksittäisen kuvan piirtämiseen on käytettävissä.
Draken kaava Draken kaavan kertoimia ei tunne kukaan. Optimistisimman arvion mukaan teknisiä sivilisaatioita syntyy jokaista tähteä ympäröivälle planeetalle, ja pessimistisimmän mukaan muilla tähdillä kuin Auringolla ei ole ympärillään edes elämää kantavia planeettoja.
Juoppohullun päiväkirja (elokuva) "Episodin" Jouni Vikman antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja kehui, kuinka "sen energia ja intohimo on kiistämätöntä, hengästyttävää – ja sopivasti osuessaan myös vastustamatonta." Neljä tähteä antoi myös "Stara.fi:n" Anna Poikkimäki, jonka mukaan "jo kulttiklassikoksi muodostuneesta kirjasta on saatu aikaan silmät auki reväyttävä taideteos". Myös "Me Naiset" piti "Juoppohullun päiväkirjaa" neljän tähden elokuvana ja arvostelija Linda Mäki-Kala kehui erityisesti näyttelijöiden suorituksia. Dome.fi:n arvostelija Olli Sulopuisto antoi sille kolme tähteä viidestä, huomauttaen ettei juttua pitäisi ottaa liian vakavasti: "Totta kai jutut ovat tyhmiä. Niin niiden pitääkin olla. Ihan kaikki eivät jaksaneet naurattaa, mutta ainakin niitä on paljon ja sitä paitsi perseviinatarina on aina hauska". V2.fi:n Jari Tapani Peltonen antoi myös elokuvalle kolme tähteä, pitäen epävakaata rakennetta tietoisena ratkaisuna.
Ikoneista Johannes esittää, kuinka Vanha testamenttikin on täynnä monenlaisia kuvia, kuten Jumalan armoistuimen päällä olleet kerubien kuvat; itse asiassa koko ilmestysmaja oli vertauskuva. Kuvaa kumarrettaessa ei kumarreta ainetta vaan aineen luojaa, joka tuli aineeksi meidän tähtemme.
Luksi Valonlähteen aikaansaama valaistusvoimakkuus pinnalla, joka on kohtisuorassa valonlähteen suuntaan nähden, on samalla mitta sille, kuinka kirkkaana valonlähde havaitaan. Esimerkiksi tähti, jonka näennäinen magnitudi on 0, saa maan pinnalla aikaan 2,08 mikroluxin valistuksen. Juuri ja juuri nähtävissä oleva tähti, jonka magnitudi on 6, saa aikaan 8 nanoluksia. Auringon paisteessa valaistusvoimakkuus voi olla jopa 100 000 luksia, joskin tarkka arvo riippuu ilmakehän olosuhteista. Tämä suora normaali valaistusvoimakkuus on verrannollinen auringon valaistusvakioon, jonka arvo on 128 000 luxia.
Supernova Supernovan kirkkaus noudattaa tyypistä riippuen sille ominaista valokäyrää, jossa se nopeasti kirkastuen saavuttaa maksimikirkkauden muutamassa päivässä, kunnes se alkaa hiipua hiljakseen himmeämmäksi. Monet paljain silmin havaitut supernovat ovat näkyneet jopa vuosien ajan. Räjähtävistä supernovista jää jäljelle supernovajäänne, joka hehkuu pitkään monilla eri aallonpituuksilla ja on nähtävissä tuhansiakin vuosia. Supernovissa muodostuu rautaa raskaampia alkuaineita kuten uraania, tinaa ja kultaa. Supernovien jäänteistä oletetaan uusien tähtien ja aurinkokuntien synnyn, ja että muinaisten supernovien ydinjätteistä syntyy tähtiä ja planeettoja.
TD Garden Ei edes hallin suunnittelija Tex Ricards osannut avajaisten aikaan aavistaa kuinka legendaariseksi tämä Causeway Streetin varrella sijainnut halli vielä muodostuisi. Seuraavien 66 vuoden aikana se isännöi sekä urheilu- että viihdemaailman kirkkaimpia tähtiä.
Preonitähti Preonitähti on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu hypoteettisista alkeishiukkasista: preoneista. Preonien oletetaan olevan sitoutuneita kvarkeiksi ja leptoneiksi (esim. elektroni) . Neutronitähden tai Kvarkkitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit tai kvarkit hajoavat preoneiksi, jolloin preonitähti on syntyy.
UPM UPM on rakentanut puupohjaista uusiutuvaa dieseliä valmistavan biojalostamon Lappeenrantaan, Kaukaan tehdasalueelle. UPM Lappeenrannan biojalostamo tuottaa vuosittain noin 100 000 tonnia pitkälle jalostettua uusiutuvaa dieseliä liikennekäyttöön. Pääraaka-aineena on raakamäntyöljy, jota syntyy selluntuotannon tähteenä.
Kolmion galaksi Kolmion galaksin etäisyys Maasta on noin kolme miljoonaa valovuotta, ja sen massa on 15 miljardia Aurinkoa. Lyhyen matkan päässä galaksin ytimestä on kirkas, valtava alue, jota kutsutaan H II -alueeksi. Siellä syntyy jatkuvasti uusia tähtiä.
Hypernova 1990-luvun jälkeen hypernova alettiin määritellä supernovaksi, joka syntyy kaikkein massiivisimpien tähtien, hyperjättiläisten (joiden massa on 100-300 kertaa Auringon massa), luhistuessa. Nikkelin isotoopin Ni:n uskotaan olevan hypernovasta lähtevän valon tärkein lähde.
W5 (sumu) Havainnoimalla W5-sumun lähettämää infrapunasäteilyä NASA:n Spitzer-avaruusteleskoopilla tiedemiehet ovat ensimmäistä kertaa löytäneet todisteita teorialle, jonka mukaan raskaista tähdistä purkautuva aine ja säteily voivat tiivistää ympäröivää kaasua ja pölyä niin voimakkaasti, että syntyy uusia tähtiä ().