mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Budapestin historia 1800-luvulla liberalismi ja sosiaaliset reformit saivat kannattajia etenkin Pestin aristokraattien joukosta. Yksi heistä oli kreivi István Széchenyi, joka pani muun muassa alulle kiinteän sillan rakentamisen Budan ja Pestin välille. Hän ymmärsi myös Tonavan säätelyn merkityksen sekä kaupan ja keinokastelun että turvallisuuden kannalta. Vuoden 1838 tulvassa kolme neljäsosaa Pestistä oli tuhoutunut ja noin 150 ihmistä hukkui. Széchenyin ketjusilta rakennettiin Tonavan yli vuosina 1842–1849. Tällä reformikaudella erityisesti Pestissä käynnistettiin monia suuria julkisia rakennushankkeita, kuten Kansallisteatteri, Tiedeakatemia ja Kansallismuseo. Unkarin ensimmäinen rautatie rakennettiin Pestin ja Vácin välille 1846.
Miinafregatti Ladoga Aluksen valmistumisvaiheessa Englannissa tapahtunut onnettomuus vaikutti merkittävästi aluksen rakentamiseen. HMS "Captain" oli kaatunut ja uponnut myrskyssä 7. syyskuuta 1870. Onnettomuudessa hukkui myös aluksen suunnittelija insinöörikommodori C. P. Colesin, jonka piirtämä myös Mininin takilointi oli.
Luotsikutteri Pitkäpaasi Taustalla uuden venetyypin suunnittelulle ja teettämiselle oli 21. lokakuuta 1896 tapahtunut englantilaisen Moss Brown -höyrylaivan uppoaminen myrskyssä Pirttisaaren luona. Kovan merenkäynnin takia luotsit eivät olleet päässeet alukselle ja pelastustoimetkaan eivät olleet mahdollisia myrskyssä. Onnettomuudessa hukkui 15 miehistön jäsentä.
Kuunari Anna Kuunari Anna oli suomalainen kaksimastoinen kuunari, joka kaatui myrskyssä Itämerellä Gotlannin ja Öölannin välillä huhtikuun 29. ja 30. päivän välisenä yönä vuonna 1925. Laivan seitsenhenkinen miehistö hukkui onnettomuudessa, ja vain yhden ruumis löytyi myöhemmin laivan hylystä.
SS Sultana SS Sultana oli Mississippijoella liikennöinyt siipiratashöyrylaiva, joka tuhoutui 27. huhtikuuta 1865 tapahtuneessa höyrykattilan räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa. Onnettomuudessa sai surmansa arviolta 1 700 ihmistä; kaikkiaan raskaasti ylikuormatulla aluksella oli onnettomuuden sattuessa noin 2 400 ihmistä. Matkustajamäärä oli suurin, mitä yksi alus oli koskaan kuljettanut Mississippijoella.
Parkki Paul Parkki Paul oli suomalainen parkkilaiva joka upposi myrskyssä yöllä 9. – 10. helmikuuta 1920 Cuxhavenin ulkopuolella Saksan rannikolla. Onnettomuudessa hukkui 8 miehistön jäsentä joista viisi oli suomalaisia (kapteeni, perämies, konstaapeli ja kaksi matruusia). Parkki oli kivihiililastissa matkalla Grimsbystä Kööpenhaminaan.
RMS Titanic Lopulta ymmärrettiin, että kyseessä oli rauhan ajan suurin merionnettomuus, joka oli vaatinut 1 517 uhria. Vain 706 ihmistä selvisi onnettomuudesta. Ensimmäisessä luokassa matkustavia miehiä pelastui enemmän kuin kolmannen luokan lapsia. Uhrien ja "Titanicilla" matkustaneiden määrästä on esitetty erilaisia arvioita. Epävarmuus johtuu monista seikoista, kuten siitä, että jotkut matkalipun ostaneet peruivat matkansa viime hetkellä.
Elafonísi Saaren edustalle haaksirikkoutui helmikuussa 1907 Intiaan matkalla ollut itävaltaunkarilainen linjalaiva S/S "Imperatrix". Onnettomuudessa hukkui kymmeniä ihmisiä, jotka on haudattu Elafonísille. Ihmisten pelastustöihin osallistuivat paikalliset asukkaat ja läheisen Chrysoskalítissan luostarin munkit. Haaksirikon jälkeen Elafonísille rakennettiin saaren katajista ja muista puista majakka.
Krakatau (elokuva) Krakatau on elokuva vuodelta 1977, joka kertoo Krakataun vuoden 1883 tulivuorenpurkauksesta. Katastrofissa hukkui noin 40 000 ihmistä purkauksen aiheuttamiin tsunameihin, ja purkaus kuului 5 000 kilometrin päähän Australiaan.
Comp Air 8 Jämijärvellä 2014 tapahtuneessa vakavassa lento-onnettomuudessa onnettomuuskone oli Comp Air 8. Onnettomuudessa kuoli kahdeksan ja loukkaantui kolme ihmistä.
Euroopan pakolaiskriisi Pohjois-Afrikan levottomuuksien alettua Tunisiassa tammikuussa 2011 Italian Lampedusaan saapui lähes 19 000 ihmistä maaliskuun loppuun 2011 mennessä. Lokakuun alussa 2013 tapahtui Lampedusan onnettomuus, jossa hukkui yli 300 eritrealaissiirtolaista.
Continental Airlines 21. joulukuuta 2008 Continental Airlinesin lentokone Boeing 737-500 suistui kiitotieltä Denverissä. Kukaan ei kuollut onnettomuudessa, mutta 38 ihmistä loukkaantui onnettomuudessa.
Quinn Fabray Quinn selviää onnettomuudesta, mutta palaa kouluun pyörätuolissa. Jaksoon "Hipat hirmuliskojen tapaan" mennessä, hän pystyy seistä ja kävellä muutaman askeleen terapiassa. Kun Quinn on ehdolla tanssiaisten kuningattareksi, Finn suostuu kampanjoida hänen kanssaan. Finn kauhistuu kuullessaan, että Quinn voi seistä, mutta salaa asian jotta saisi kilpailussa sympatiaääniä. Kun Quinn ja Santana laskevat äänet, paljastuu, että Finn ja Quinn ovat voittaneet. Quinn tajuaa, että voitto ei merkitse mitään, ja hän ja Santana ilmoittavat valheellisesti tanssiaisten kuningattareksi Rachelin. Quinnin toipuminen on tarpeeksi nopeaa, että hän pystyy tanssia valtakunnallisissa kuorokilpailuissa, jonka Uudet Tuulet voittavat. Quinn auttaa Puckia opiskelemaan kokeisiin, jotta hän voisi valmistua. Quinn kertoo myöhemmin hänelle, että he kuuluvat yhteen ja he suutelevat. Myöhemmin, Quinn palauttaa cheerleding-univormunsa Suelle, ja heillä on itkuiset jäähyväiset.
München-Riemin lentoasema 6. marraskuuta 1958 Airspeed Ambassador syöksyi maahan pian lentoonlähdön jälkeen. Onnettomuudessa sai surmansa 23 ihmistä, joista kahdeksan oli Manchester Unitedin pelaajia. Henkiin jääneitä oli 21. Aluksi onnettomuudesta syytettiin brittiläistä lentäjää, James Thainia. Tutkijat väittivät että siipiin kertynyt jää oli aiheuttanut onnettomuuden. Thain kuitenkin vapautettiin syytteistä vuonna 1969, jolloin onnettomuuden syyksi todettiin sohjo kiitotiellä.
Lammasaaren laivaonnettomuus 2012 Onnettomuuden jälkeen seitsemän ihmistä pidätettiin epäiltyinä ihmishenkien vaarantamisesta. Onnettomuudessa osallisina olleet alukset olivat nimeltään "Sea Smooth" ja "Lamma IV". Törmäyksestä ei nostettu syytteitä.
Meredith Grey Derekin erottua Addisonista Meredithin täytyy päättää Finnin ja Derekin väliltä. Hän päättää alkaa tapailla molempia, mutta Derekin kerrottua, kuinka hän ei halua satuttaa Meredithiä ja että hän rakastaa häntä niin paljon että olisi valmis jättämään tämän (ja ehdottaa, että Finn on parempi mies), Meredith valitsee Derekin. Meredithin siskopuoli, Molly, joutuu sairaalaan keisarinleikkausta varten. Thatcherin ollessa sairaalassa Meredithin täytyy kohdata hänet. Kaksikon välinen jännite kuitenkin laantuu hieman Meredithin huomatessa perineensä Derekiä häiritsevän kuorsauksen isältään.
Yael Bartana Suomessa Bartana on toteuttanut elokuvan "True Finn – Tosi suomalainen". Se on IHME-nykytaidefestivaalin vuoden 2014 pääteos.
Bobby Charlton Vuonna 1958 koettiin yksi englantilaisen jalkapallohistorian surullisimmista hetkistä. Manchester Unitedin joukkue oli palaamassa 6. helmikuuta pelimatkalta Jugoslaviasta voitettuaan puolivälierissä Belgradin Punaisen Tähden. Münchenissä tapahtuneen välitankkauksen jälkeen lentokone ei kolmannellakaan yrittämällä päässyt ilmaan vaan törmäsi lentokentän aitaan ja sen takana olevaan taloon. Onnettomuudessa kuoli 23 ihmistä, joiden joukossa kahdeksan Unitedin pelaajaa. Charlton lensi onnettomuudessa ulos koneesta, mutta selvisi kuin ihmeen kaupalla vähin vammoin.
Charlton voitti FA Cup -mestaruuden Manchester Unitedissa vuonna 1963 sekä liigamestaruuden vuosina 1965 ja 1967. Euroopan Cupia Charlton oli voittamassa vuonna 1968, kymmenen vuotta Münchenin onnettomuuden jälkeen.
Jarmo Koskinen (surmaaja) Koskinen nousi julkisuuteen vuonna 1979 surmattuaan kaksi ihmistä Raumalla. Ensimmäinen uhri kuoli pahoinpitelyn jälkeen sytytetyssä tulipalossa, toisen Koskinen heitti Rauman kanaaliin, johon uhri hukkui. Tapauksen johdosta hän sai liikanimen "Kanaali-Koskinen".
Hurrikaani Gustav Syyskuun alkupäivinä Gustavin tuulet ja sateet aiheuttivat aineellisia tuhoja Yhdysvalloissa Louisianan, Mississippin, Alabaman, Florida, Georgian ja Arkansasin osavaltioissa. Louisianassa viisi henkilöä kuoli kaatuneiden puiden alle ja kaksi tornadon seurauksena. Floridassa hukkui neljä ihmistä.
Derek Shepherd Meredith tapailee sekä Derekiä että Finn Dandridgea hetken aikaa, mutta valitsee lopulta Derekin. Lautalla sattuneen onnettomuuden jälkeen Derek pelastaa Meredithin hengen. Meredith masentuu tapahtuneen jälkeen, mikä aiheuttaa parin välille erimielisyyksiä.
Hurrikaani Fabian Vaikka Fabianin keskus ei kulkenutkaan Bermudan maa-alueiden yli, sen tuulet ja sateet runtelivat saarta pahoin. Se oli pahin Bermudaa koetellut hurrikaani sitten vuoden 1963 hurrikaani Arlenen. Neljä ihmistä kuoli huuhtouduttuaan Bermudan pengertieltä mereen. Lisäksi neljä ihmistä hukkui Yhdysvaltojen Atlantinpuoleisella rannikolla. Myrskyn nostaattamat aallot tekivät tuhojaan Puerto Ricossa ja Dominikaanisessa tasavallassa. Yhteensä Fabianin arvioitiin aluksi aiheuttaneen jopa 300 miljoonan senaikaisen Yhdysvaltojen dollarin vahingot, mutta arvio tarkennettiin myöhemmin 75 miljoonaan.
Finn mac Cumhaill Tarussa nimeltään "The Boyish Exploits of Finn" ("Macgnímartha Finn") kerrotaan, kuinka soturijoukko Fiannan johtaja Cumhaill eli Cool ryösti ja raiskasi druidin tyttären, kauneudestaan tunnetun Muirnen. Irlannin suurkuningas Conn määräsi Cumhaillin toverit ajamaan takaa tätä. He saivat hänet kiinni, ja Cumhaillin tappoi hänen apulaispäällikkönsä ja kilpailijansa Goll mac Morna. Raskaaksi tulleen Muirnen maine oli tahrattu, ja hänestä tuli hyljeksitty. Muirnen ottaa kuitenkin suojelukseensa nasipuolinen druidi Bodhmail, joka on itse asiassa Cumhaillin sisar. Bodhmaililla on talo syrjäisessä paikassa, ja siellä Muirne on turvassa Goll mac Mornalta, joka ei haluaisi jättää Cumhaillin perillistä eloon. Synnytettyään lapsen Muirne nimeää hänet Deimneksi ja jättää pojan Bodhmailin huostaan. Pojan kasvattavat salaa metsässä kaksi naista: Bodhmail ja soturinainen Liath Luachra.
Enonkosken vaakuna Enonkosken kunnanvaakuna on saanut aiheensa Enonkosken historiasta. Pitäjältä kuljettiin kirkkoveneillä Kerimäellä jumalanpalveluksissa, mutta 1858 seurakuntalaisten ollessa palaamassa takaisin kotipitäjäänsä vene kaatui kovassa tuulessa, ja kahdeksan kyläläistä hukkui. Tapauksen seurauksena Enonkoskelle perustettiin oma seurakunta ja rakennettiin sen ensimmäinen kirkko seuraavana vuonna. Onnettomuuden muistona vaakunassa on kuvattu hopea-airot. Apilat symboloivat maanviljelystä.
Jimmy Finlayson James Henderson ”Jimmy” Finlayson (27. elokuuta 1887 Larbert – 9. lokakuuta 1953) oli skotlantilais-amerikkalainen näyttelijä, joka toimi sekä ääni- että mykkäelokuvissa. Kaljuna ja valeviiksissä esiintyneellä Finlaysonilla oli monia koomisia maneereita, kuten tukahdutettu manaus D'oh! sekä kiukkua ja hämmästystä kuvaava ilmehdintä. Finlaysonin lempinimi oli "Fin". Hän esitti Fin-nimistä hahmoa elokuvassa "The Bohemian Girl" (1936) ja Mickey Finniä "Way Out Westissä" (1937).
Lempäälän kanava Kanavassa on ajoittain vesistön säännöstelyjuoksutusta, joka aiheuttaa siinä vaarallisen voimakkaan virtauksen. Kanavassa sattui vuonna 1988 vakava onnettomuus, jossa neljä ihmistä hukkui veneen kaaduttua virtauksessa. Tämän vuoksi kanavalle on asennettu varoitusvalot sekä rautatiesillan yhteyteen turvaportti, joka estää veneiden ajautumisen sulkuun tulvajuoksutusten aikana.
Finn-Balticin onnettomuus Hylynosien ympärillä pohja oli vielä vuosikausien ajan laajalta alueelta mustan rikastekerroksen peittämä; lastin nostaminen todettiin heti suhteettoman kalliiksi, joten se siirtyi vakuutusyhtiön omaisuudeksi. Vakuutusyhtiö jätti aineen pohjaan, koska se ei ole sellaisenaan saastuttavaa. Myöhemmin virtaukset ovat hiljalleen kasanneet ainetta syvemmälle. Esim. kohdassa, josta päällikön ruumis löytyi, on korkea jo osin sedimentoitunut rikastekumpu. Suuri määrä magneettista rikastetta aiheuttaa alueelle voimakkaan magneettisen häiriöalueen, joka haittaa magneettikompassien käyttöä alueella liikkuvissa aluksissa.
Finn-Balticin onnettomuus Konepäällikkö oli ollut työvuorossa konehuoneessa. Alusyhdistelmän kaaduttua hän hakeutui pilssin syvimpään kohtaan, jonka hän arveli voivan jäädä veden pinnan yläpuolelle. Vapaavuorolla ollut yliperämies yritti päästä kannelle mutta joutui jo käytävässä voimakkaaseen vesivirtaan, joka vei hänet viisi kerrosta alas aina konehuoneeseen asti kolhiintuneena mutta hengissä ja liikuntakykyisenä. Yhdessä konepäällikön kanssa yliperämies alkoi suunnitella selviytymistä. Aivan aluksi vielä kuivilla olleista kaapeista etsittiin matkalla kastuneiden vaatteiden tilalle kuivat haalarit. Sen jälkeen ryhdyttiin järjestelmällisesti yrittämään pelastautumista.
Estline 28. syyskuuta 1994 yhtiön autolautta M/S "Estonia" upposi Saaristomerellä. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Vain 137 ihmistä pelastui. "Estonian" uppoaminen on rauhanajan pahin meriliikenneonnettomuus Euroopassa.
Paul Andreu Andreu on vastannut Pariisin Charles de Gaullen lentokentän suunnittelusta ja rakentamisesta vuodesta 1967 alkaen. Lentokentän terminali 2E:n katto romahti 23. toukokuuta 2004, ja onnettomuudessa kuoli viisi ihmistä. Vuonna 2003 avattu terminaali 2E oli seitsemäs terminaali jonka Andreu oli suunnitellut de Gaullen lentokentälle ja sitä on kuvattu yhdeksi rohkeimmaksi hänen tekemistään suunnittelutöistä. Tutkimuskomissio päätyi tutkimuksissaan tulokseen että romahdus johtui monista teknisistä syistä sekä liian pienistä marginaaleista. Andreu syytti rakennusyhtiötä huonosta työn suorituksesta.
Vuoden 2014 Atlantin hurrikaanikausi Kauden myrskyistä eniten kuolemantapauksia aiheutti hurrikaani Cristobal, joka pysyi lähes koko ajan merialueilla. Seitsemän ihmistä sai surmansa: kaksi heistä hukkui Yhdysvaltojen itärannikolla, neljä kuolemaa liittyi tulviin Hispaniolan saarella ja yksi kuolema tulvaan Providencialesin saarella Turks- ja Caicossaarilla.
M/S Irma M/S Irma oli suomalainen moottorialus, joka upposi antrasiittilastissa 25. lokakuuta 1968 Ahvenanmerellä matkallaan Klaipėdasta Liettuasta Raumalle. Onnettomuudessa kuolivat kaikki aluksella olleet 11 ihmistä. Hylkyä ei ole löydetty eikä onnettomuuden syytä tiedetä.
Ydinonnettomuus Maailmanterveysjärjestön WHO:n arvion mukaan Tšernobylin onnettomuus on aiheuttanut 9 000 ihmisen kuoleman. Mutta arvioit kuolleista vaihtelevat, sillä WHO:n raportin lisäksi eri tahot ovat esittäneet huomattavasti suurempia arvioita kuolleisuudesta. Venäjän tiedeakatemian mukaan onnettomuuden vuoksi kuoli ennenaikaisesti 210 000 ihmistä. Greenpeace arvioi kuolemantapausten lukumääräksi noin 93 000-140 000. Venäläinen professori Aleksei Jablokov on esittänyt, että onnettomuuden vuoksi oli jo vuoteen 2008 mennessä kuollut jopa 900 000 ihmistä. Hän on kritisoinut WHO:ta ja IAEA:ta valehtelusta ja katsoo, että WHO on "ydinvoimafriikkien" hallinnassa.
Iran Airin lento 277 Tiedot onnettomuudessa menehtyneiden lukumäärästä olivat seuraavana päivänä vielä epäselviä. Iranian Fars -uutistoimisto ehti uutisoimaan, että onnettomuuskone olisi ollut hollantilaisvalmisteinen Fokker 100 -tyyppinen matkustajakone. Iranilaisten viestimien mukaan koneessa olisi ollut 105 ihmistä. RIA Novostin mukaan koneessa oli 95 ihmistä, kun taas Associated Press ja Reuters uutisoivat aluksi koneessa olleen 156 ihmistä.
Ihme-nykytaidefestivaali Vuoden 2014 Ihme-teoksen toteutti israelilainen taiteilija Yael Bartana. Teos "True Finn – Tosi suomalainen" oli yhteisöllinen kokeilu, johon valittiin avoimen haun kautta mukaan kahdeksan taustoiltaan ja näkemyksiltään erilaista ihmistä. Päähenkilöt asuivat yhden viikon ajan talossa, jossa elämää ja keskusteluja tallennettiin. Osallistujat suorittivat tehtäviä, jotka liittyvät kulttuurieroihin ja -yhtäläisyyksiin. Tosi-TV:n menetelmää, puvustettuja ja näyteltyjä kohtauksia sekä elokuva-arkiston materiaaleja yhdistävän elokuvan maailmanensi-iltansa oli 31.3.2014 elokuvateatteri Bio Rexissä Helsingissä. Teos oli myös katsottavissa Yle Areenassa.
Kehrääjä Kehrääjä ei rakenna pesää, vaan munii munansa maahan. Muninta alkaa tavallisesti kesäkuun puoliväliin mennessä. Pohjaväriltään vaaleita, tummin kiemuraisin suojavärityksen antavin juovin kuvioituja munia on yleensä 2, joskus 3. Molemmat puolisot hautovat, naaras kuitenkin enemmän. Haudonta-aika on noin 2½ viikkoa. Poikasia ruokkivat molemmat vanhemmat. Poikaset osaavat auttavasti lentää 2-viikkoisina, kunnolla 4−5-viikkoisina. Kehrääjä on sukukypsä 1-vuotiaana.
Kehrääjä Kehrääjä ("Caprimulgus europaeus") on kehrääjien ("Caprimulgidae") lintuheimoon kuuluva laji. Se on tämän heimon ainoa edustaja laajoilla alueilla Euroopassa ja Aasiassa.
Kehrääjä (kirja) Kehrääjä: Siivet pystyssä – Nightjar: Wings Upright on kuva- ja tietoteos kehrääjästä. Kuvat ja teksti ovat Jukka Liljan, ja kirjan on julkaissut vuonna 2017 kurikkalainen kustannusyhtiö Valmiixi. Teoksessa on tekstiä myös englanniksi.
Kehrääjälinnut Kehrääjälintujen lahkoon kuuluu viisi heimoa. Varsinaisten kehrääjien ("Caprimulgidae") heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla maapallolla. Ainoa Suomessa esiintyvä laji on kehrääjä ("Caprimulgus europaeus"). Kehrääjät ovat keskikokoisia ja ne ovat sopeutuneet saalistamaan suuria lentäviä hyönteisiä hämärässä tai pimeässä ilmasta. Niillä on iso kita ja voimakkaat sukaset suupielissä, jalat ovat lyhyet ja nokka pieni. Puku on pehmeä, ruskeankirjava, pyrstöissä ja siivissä usein valkoisia signaalilaikkuja. Kehrääjät lepäävät päivällä maassa tai pitkittäin oksalla.
Elisabeth Forsell Ruotsin valtiopäivillä 1738–1739 päätettiin perustaa Ruotsiin ensimmäiset kehruukoulut, jotta pellavasta, hampusta ja silkistä saataisiin aikaan parempaa lankaa. Pian päätettiin lähettää myös Suomeen kehruuneuvoja erityisesti Suomessa hyvin kasvavan pellavan kehräämiseksi, ja tehtävään nimitettiin Elisabeth Forsell. Hänet tunnettiin tuolloin Västmanlandin Harakerissa sijaitsevan kehräämön parhaisiin kuuluvana työntekijänä. Forssell toi mukanaan kerinpuut sekä Suomessa siihen asti tuntemattoman kaksoisrukin. Kahta erillistä lankaa yhtä aikaa kehräävän kaksoisrukin oli kehittänyt Forsellin aiempi esimies Abraham Hedman, ja taitavan kehrääjän käsissä sillä saavutettiin kaksinkertainen työteho ilman juurikaan lisärasitusta kehrääjälle.
Kehrääjä (kirja) Kirja kertoo tekstien ja kuvien kautta vaikeasti kuvattavasta yölintulajista kehrääjästä. Alkusanoissa ja ensimmäisessä luvussa Jukka Lilja käy lyhyesti läpi, kuinka hän päätyi juuri kehrääjän kuvaajaksi. Leipänsä poliisin rikostutkijana ansainnut Lilja jäi eläkkeelle 2015. Ennen lintukuvaajaksi ryhtymistään hän oli tehnyt työn ohella luontodokumentteja Mtv:lle ja Ylelle. Yksi dokumentti käsitteli juuri kehrääjää. Sen syntyyn vaikutti päivätyö, eli hän etsi yöaktiivista lajia, ja lisäksi kehrääjästä ei ollut juuri olemassa kuvamateriaalia. Lajin harrastus lähti liikkeelle siitä. Runsaan kolmenkymmenen vuoden mittaisen havaintotyön perusteella hän sanoo, että laji on kaikista hänen kohteistaan haastavin, mutta myös erikoisin ja kiinnostavin. Pertti Koskimies kertoo arviossaan löytäneensä 50 lintuharrastusvuotensa aikana kaksi kehrääjänpesää, kun aktiivinen kehrääjäharrastaja Lilja on löytänyt niitä Pohjanmaalta puolentoistasataa.
Kehrääjät Kehrääjät voi viitata seuraaviin eläimiin:
Kehrääjät (heimo) Kehrääjät ("Caprimulgidae") on kehrääjälintujen lahkoon kuuluva heimo.
Kehrääjät (heimo) BirdLife Suomen mukaan kehrääjien heimoon kuuluvat seuraavat suvut ja lajit.
Kehrääjä Kehrääjä pesii kuivilla, harvapuustoisilla männikköseuduilla. Viihtyy hakkuuaukeiden, soiden ja kallionlakimänniköiden läheisyydessä.
Tiikerin pesä Tiikerin pesä eli Paro Taktsang on Paron laaksossa, Bhutanissa sijaitseva buddhalaisluostari. Se on kallionkielekkeellä sijaitseva Himalajan buddhalaisuuden pyhä paikka ja temppelikokonaisuus. Temppeli rakennettiin alun perin 1692 Takrsang Senge -luolan ympäristöön, jossa guru Padmasambhavan kerrotaan 700-luvulla meditoineen kolme vuotta, kolme kuukautta, kolme viikkoa, kolme päivää ja kolme tuntia. Padmasambhavan katsotaan tuoneen buddhalaisuuden Bhutaniin ja hän on maan suojelusjumala. Nykyään Tiikerin pesä tunnetaan parhaiten kolmestatoista "taktsangista" tai tiikerin pesä -luolasta, joissa Padmasambhava meditoi.
Rantaorneero Rantaorneeron pesä sijaitsee veden läheisyydessä. Laji rakentaa paksuista risuista tukevan ja pallomaisen roikkuvan pesän. Pesään kulku tapahtuu pitkän sivulla sijaitsevan tunnelin kautta. Naaras munii kolmesta neljään valkoista munaa. Kaluunakäki ("Tapera naevia") on pesäloinen, joka munii usein juuri rantaorneeron pesään.
Kehrääjä Kehrääjä syö yöperhosia ja muita yöllä lentäviä hyönteisiä. Jos on sateinen sää, eivätkä hyönteiset lennä, se osaa vaipua horrokseen, ja säästää näin energiaa.
Pikkujalohaikara Pikkujalohaikarat pesivät yhdyskuntina muiden lintulajien kanssa. Ne eivät kuitenkaan muodosta tiheitä ryhmiä ja pesät sijaitsevat noin puolen metriä päässä toisistaan. Pesät rakennetaan oksista ja muista kasvinosista. Pesä sijaitsee usein puussa 3-6, joskus jopa 20 metrin korkeudessa. Joskus pesä voi olla myös kallionkielekkeellä, kaislikossa tai pensaassa.
Kehrääjä (kirja) Hannu Hautala, joka Kuusamossa asuvana ei itse ole päässyt tutustumaan kehrääjään kuin satunnaisesti, nostaa "Luontokuva"-lehden arviossaan esiin muutamia luontokirjoissa esitettyjä virheellisiä seikkoja, jotka Lilja on korjannut. Toisin kuin aiemmin on esitetty, kehrääjän kidan reunuksena olevat sukaset suojaavat silmiä saaliin siiviltä eivätkä sinänsä liity itse pyyntiin. Uusi tieto on myös, että kehrääjä pesii Suomessakin hyvin usein kaksi kertaa kesässä. Hautala huomauttaa lisäksi, että rengastajan kanssa tehdyt kuvausretket ovat tarjonneet Liljalle mahdollisuuden tutkia sellaista, mihin kuvaaja yksin liikkuessaan ei tule tutustuneeksi. Filmille edelleen kuvaava Hautala toteaa, että salamakuvien valaistus on tasapainossa, mutta myöntää, ettei tunne digikuvauksen tuomia mahdollisuuksia siinä. Otavan kirjapainokin saa Hautalalta kiitoksen laadukkaasta painojäljestä. Hän harmittelee englanninkielisen tekstin mukaanottoa, mutta toteaa, että kirjalle voi löytyä kiinnostusta ulkomaillakin.
Pirunpesä (Hollola) Pesän ympärillä ovat 5–10 m korkeat paikoitellen pystysuorat seinämät. Pesässä on runsaasti kalliosta rapautuneita kvartsiittilohkareita. Pesä ja ylempänä sijaitseva rotko ovat sammallajistoltaan erittäin arvokkaita. Alueella on runsaasti syviä suppia.
Aavikkokehrääjä Aavikkokehrääjäjällä on pitkät ja kapeat siivet ja melko pitkä pyrstö. Väritykseltään lintu muistuttaa kehrääjää, mutta on tätä vaaleampi ja enemmän hiekanvärinen. Erona kehrääjään siivissä ei ole selkeitä vaaleita laikkuja.
Kehrääjä Kehrääjä on jokseenkin räkättirastaan kokoinen. Pitkä pyrstö ja pitkät, leveäpäiset siivet. Pää suuri. Höyhenet pehmeitä, harmaita ja ruosteenruskeita. Naamioväri erittäin hyvä, ei juurikaan liiku päiväsaikaan. Nokka on erittäin pieni mutta aukeaa suureksi. Koiraalla käsisiivellä ja pyrstön kulmissa selkeät valkoiset täplät. 
Kehrääjän soidinääni on omalaatuinen - pitkä monotoninen "rrr...", joka voi jatkua jopa tuntikausia. Normaalisti pitkiä sarjoja jotka koostuvat vain parista äänenkorkeudesta. Koiras läpsyttää siipiään kovaäänisesti soidintaessaan. Kutsuäänenä sammakkomainen "kruik"-kurahdus.
Uudenkaledoniankehrääjä Uudenkaledoniankehrääjä pesii puun koloon, ja ne metsästävät hyönteisiä oksilta tai maasta. Uudenkaledoniankehrääjä on suurempi ja sillä on pidemmät jalat kuin muilla kehrääjillä, mikä voi viitata sen viihtyvän enemmän maassa kuin muut kehrääjät.
Kehrääjä Vanhin suomalainen rengastettu kehrääjä on ollut 7 vuotta 11 kuukautta 20 päivää vanha. Euroopan vanhin on brittiläinen vähintään 11 vuotta 11 kuukautta vanha lintu.
Pensasampiainen Pensasampiainen elää metsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Toisin kuin lähilajeilla, jotka rakentavat pesän puunkoloon tai muuhun suojaisaan paikkaan, pensasampiaisen kookas pesä on aina paljaana ja roikkuu pensaan oksasta tai räystään alta. Tyypillisesti pesä sijaitsee 1–5 metriä maanpinnan yläpuolella ja kiinnittyy yleensä useaan erilliseen oksaan. Pesän muodostava paperiaines on vahvempaa kuin muilla yhteiskunta-ampiaisilla ja pesän sivuilla on pystysuuntaisia käytäviä, jollaisia mikään muu ampiaislaji ei pesäänsä tee. Myös kuningattaren aluksi rakentama alkupesä on erikoinen, sillä pesän pohjalla sijaitseva sisäänkäynti on aluksi varsin pitkän, pystysuuntaisen putken päässä. Laji voi olla aggressiivinen ja häirittynä puolustaa pesää jo useiden metrien päästä.
Linnunpesä Lintulajit tekevät hyvin erilaisia pesiä. Esimerkiksi keijutiiran pesänä toimii pelkkä syvennys oksalla. Keisaripingviini ei rakenna pesää lainkaan, vaan koiras hautoo munaa jalkojensa päällä. Sarvinokkanaaras taas muuraa puunkolossa sijaitsevan pesänsä miltei umpeen sisäpuolelta ja viettää siellä koko pesinnän ajan hautomassa ja kasvattamassa poikasia. Jotkin lintupariskunnat saattavat rakentaa pesää neljän kuukauden ajan. Isojen petolintujen ja haikaroiden pesät ovat monivuotisia ja kasvavat mahtaviksi risulinnoiksi.
Linnut Lintulajit tekevät hyvin erilaisia pesiä. Esimerkiksi keijutiiran pesänä toimii pelkkä syvennys oksalla. Keisaripingviini ei rakenna pesää lainkaan, vaan koiras hautoo munaa jalkojensa päällä. Sarvinokkanaaras taas muuraa puunkolossa sijaitsevan pesänsä miltei umpeen sisäpuolelta ja viettää siellä koko pesinnän ajan hautomassa ja kasvattamassa poikasia. Jotkin lintupariskunnat saattavat rakentaa pesää neljän kuukauden ajan. Isojen petolintujen ja haikaroiden pesät ovat monivuotisia ja kasvavat mahtaviksi risulinnoiksi.
Mustakiitäjä Mustakiitäjä pesii kalliojyrkänteillä ja vesiputouksilla. Pesät sijaitsevat usein vesiputousten takana ja linnut lentävät pesälleen veden läpi.
Kartanokimalainen Kun kimalaispesät yleensä ovat maan alla, kartanokimalainen pesii puunkoloihin ja rakennuksiin, mihin se nimikin monilla kielillä viittaa. Se kelpuuttaa pesäpaikaksi myös linnunpöntöt ja pystyy häätämään sinne jo asettuneen pikkulinnun. Pesän sisäänkäynti on ulkokautta, mutta asuinrakennuksissa sijaitsevista pesistä kimalaisia eksyy usein sisätiloihinkin. Pesät ovat monesti suuria. Yhdessä pesässä saattaa olla jopa 400 työläistä. Laji on kimalaiseksi aggressiivinen ja yhdyskunta puolustaa pesää tarvittaessa kiivaasti..
Varis Naaras rakentaa pesän kuivista oksista, maasta ja savesta havupuun tai harvoin lehtipuun latvaan. Ulkosaaristossa pesät sijaitsevat matalissa pensaissa tai katajissa, usein myös maassa. Pesämaljassa on pehmusteina esimerkiksi höyheniä, karvoja, kankaanpaloja. Varis tekee joka vuosi uuden pesän, ja vanhoja pesiä hyödyntävät muut lintulajit.
Kehrääjät (heimo) Kehrääjät ovat keskikokoisia lintuja ja niillä on pitkät ja kapeat siivet, pitkä pyrstö, iso pää, pieni nokka ja lyhyt kaula sekä jalat. Niillä on suuri kita ja suupielissä voimakkaat sukaset. Niiden höyhenpuku on ruskeankirjava ja pyrstössä ja useimmilla lajeilla on siivillä ja pyrstössä valkoisia laikkuja.
Kehrääjä Kehrääjä pesii lähes koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä sen esiintymisalue ulottuu Kiinan länsiosiin. Euroopassa pesii 224 000 - 264 000 paria, Suomessa noin 4000 paria. Laji on taantunut viime vuosikymmeninä, ja kuuluu silmälläpidettäviin lintulajeihin.
Kaneliorneero Kaneliorneeroa tavataan vain Kaakkois-Brasiliassa. Lajin elinympäristöä ovat Vuoristometsien latvuskerrokset ja reunamaat. Lajin elinympäristöt sijaitsevat yleensä 700–2 150 metrin korkeudella meren pinnasta. Kaneliorneeron pesä on pallomainen ja rakennetaan tikuista, juurista ja kuivista lehdistä. Pesä sijaitsee yleensä puussa, mutta laji voi rakentaa pesänsä myös taloihin.
Viirukutoja Viirukutojat voivat elää sekä yksiavioisina että polygyniassa. Ne elävät pieninä yhdyskuntina, joissa on jäseniä muutamista pareista muutamiin kymmeniin pareihin. Pesii tavallisesti 2 kertaa kesän aikana. Pesät sijaitsevat usein hyvin lähekkäin. Pesä on ruohonkorsista ja lehdistä taitavasti kudottu, puun tai pensaan oksaan tai ruokojen latvoihin sidottu kori tai pussi, jossa sisäänmenokäytävä on pesän alaosassa. Tavallisesti koiras rakentaa pesän yksin. Pesä roikkuu veden päällä, 1–3 m vedenpinnan yläpuolella. Naaras munii yleensä 2 tai 3 munaa, muna painaa 2,3 g. Molemmat puolisot osallistuvat haudontaan, naaras aktiivisemmin. Haudonta-aika on 13–14 päivää. Poikasista huolehtivat molemmat emot ja ne lähtevät pesästä 16–17 päivää vanhoina. Sukukypsä 2-vuotiaana.
Tummatyrskynpolkija Tummatyrskynpolkijat saapuvat pesimäsaarelleen marraskuun puolivälistä alkaen. Pari palaa samalle pesäpaikalle vuodesta toiseen. Pesät sijaitsevat rinteessä ja linnut käyvät pesällä vain öisin. Naaras munii yhden munan joulukuun lopulla-tammikuussa. Molemmat puolisot hautovat yhteensä 38–44 päivää. Ne vaihtavat haudontavuoroa kolmen päivän jaksoissa. Poikaset jättävät pesän tavallisesti huhtikuun puolivälissä noin 10 viikon ikäisinä.
Pohjankarhepääsky Laji rakentaa pesänsä hiekkaisiin törmiin, kallionleikkauksiin, luoliin ja myös ihmisen tekemiin rakennelmiin, kuten siltoihin, jotka usein sijaitsevat veden läheisyydessä. Pesä rakennetaan onkalon perälle heinistä ja oksista. Pohjankarhepääskyjen pesät voivat sijaita melko lähelläkin toisiaan, mutta ne eivät pesi yhtä suurina yhdyskuntina kuin törmäpääskyt. Laji pesii usein törmäpääskykolonioissa. Naaras munii neljästä kahdeksaan valkoista munaa, joita myös koiras hautoo.
Huuhkaja Huuhkaja on sukukypsä jo yhden vuoden iässä, mutta pesii vasta 2–3-vuotiaana. Pari ei pesi joka vuosi, vaan jättää pesinnän väliin, jos talvi on ollut kylmä ja jyrsijäkannat pohjalukemissa. Naaras munii maalis-toukokuussa 2–4 munaa maassa, kalliolla, puun juurella tai muulla suojaisella paikalla olevaan pesään. Poikkeuksellisesti pesänä voidaan käyttää vanhaa haukan pesää. Kaupunkihuuhkajien pesät sijaitsevat rakennuksissa. Naaras hautoo munia noin 35 vuorokautta. Poikaset pysyvät pesässä 50-60 vuorokautta ja itsenäistyvät 3,5 kuukauden ikäisinä. Huuhkaja hylkää herkästi munansa ja pienet poikasensakin häirittynä. Pesältä yllätetty huuhkaja saattaa kahlaajien tavoin esittää siipirikkoa ja inistä säälittävästi. Pesänhylkäysherkkyys on mahdollisesti sopetuma huuhkajan pitkäaikaiseen vainoon. Pitkäikäisyytensä ansiosta huuhkajalle on edullisempaa, että emo pelastaa henkensä ja yrittää pesintää uudelleen ensi vuonna.
Ra’zaci Kun Galbatorix oli tuhonnut lopullisesti lohikäärmeratsastajien veljeskunnan etsi hän käsiinsä viimeiset ra’zacit ja lethrblakat ja lupasi näille ruokaa, jos nämä liittyisivät hänen riveihinsä. Lethrblakat rakensivat pesänsä Dras-Leonan lähellä sijaitsevan Helgrind-vuoren huipulle, ja Galbatorix suojasi nämä ja näiden pesän magialla koskemattomiksi.
Kehrääjä (kappale) Kehrääjä on J. Karjalaisen CD-single vuodelta 2002. Levyllä ei ole muita kappaleita. Sen on julkaissut Poko Rekords sarjatunnuksella PSCD 195. Kappaleen kesto on 3:36. Sen ovat säveltäneet J. Karjalainen ja Janne Viksten. Sanat ovat J. Karjalaisen ja sovituksen ovat tehneet kaikki alla luetellut yhtyeen jäsenet yhdessä. Kappale on myös J. Karjalainen Electric Sauna –yhtyeen albumilla Valtatie.
Resident Evil (elokuva) Raccoon Cityn alapuolella sijaitsevassa salaisessa tutkimuskeskuksessa, Pesässä, joku rikkoo säiliön, joka sisältää vaarallista regeneroivaa T-virusta. Virus leviää Pesän ilmastointikanaviin, jolloin keskusta ohjaava supertietokone, Punainen kuningatar, tainnuttaa työntekijät kaasulla.
Orava Useimmista muista jyrsijöistä poiketen orava on selvästi päiväeläin. Suomenkin nisäkäslajistossa orava on ainoa aidosti päiväaktiivinen laji. Oravan reviiri on muutaman hehtaarin laajuinen. Se rakentaa useita lähes pallon muotoisia pesiä liikkumisalueensa sisälle. Pesät sijaitsevat korkeissa puissa, yleensä kuusen tai männyn oksilla, mutta myös linnunpöntöt käyvät. Sisältä orava vuoraa pesät naavalla, ruoholla, sammalilla, lehdillä ja muilla täytteillä. Talvella pesät ovat lämpimiä. Ollessaan pesässä orava sulkee sen kulkuaukon. Oravat myös kätkevät ruokaa varastoon maahan tai puun koloihin. Orava muistaa osan kätköistään, ja löytää ne lopulta hajuaistinsa perusteella. Oravat voivat kesyyntyä hyvin kesyiksi ihmisten läheisyydessä.
Töyhtöviheltäjä Töyhtöviheltäjän pesimäkausi kestää elokuulta joulukuulle ja kaudessa voi olla kaksi pesintää. Puussa sijaitseva pesä on kuppimainen ja rakennetaan kasvikuiduista, heinistä, puunkuoren paloista, jäkälistä ja hämähäkinseitistä. Vain naaras rakentaa pesän. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa, joita haudotaan noin kolmen viikon ajan. Munia hautovat sekä koiras että naaras.
Pitkänokkakakadu Pitkänokkakakadun pesäpuu on tavallisesti aukealla sijaitseva suuri yksinäinen marri. Naaras munii yhden, joskus kaksi, munaa puunkoloon tehtyyn pesään. Naaras hautoo munaa noin neljä viikkoa. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta. Poikanen lähtee pesästä noin 11 viikon ikäisenä ja on emoistaan riippuvainen vielä usean kuukauden ajan.
Hertut Hertut syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia ja niiden pesät sijaitsevat matalalla kasvillisuuden kätköissä.
Nubiankehrääjä Nubiankehrääjä ("Caprimulgus nubicus") on kehrääjiin kuuluva lintulaji.
Afrikanpöllö Afrikanpöllön lisääntymisaika on heinä-lokakuussa. Pesä on yleensä 1–30 metrin korkeudessa sijaitsevassa puunonkalossa. Tämän lajin pöllöt pesivät myös maassa olevissa, puunjuurten seassa olevissa painanteissa. Ne eivät vuoraa pesää sen koommin muulla lisämateriaalilla. Eteläisessä Afrikassa muninta tapahtuu elo-syyskuussa, satunnaisesti muinakin kuukausina. Pesäpaikka pysyy samana vuodesta toiseen, vaikka sinne olisi tulvinut vettä. Naaras munii yhteensä 1–3 munaa, mutta pyöräyttää vain yhden kerrallaan 2–4 päivän välein. Haudonta-aika kestää noin 31 päivää ja siitä vastaa yksinomaan naaras. Koiras hoitaa sillä välin saalistuksen ja ruokkii puolisoaan pesällä. Poikaset avaavat silmänsä noin 10 päivän päästä kuoriutumisesta. Ne lähtevät pesästä ja alkavat kiipeillä oksilla 23–37 päivän ikäisinä, mutta tulevat lentokykyisiksi vasta 45 päivän ikäisinä. Vanhemmat huolehtivat poikasista vielä neljä kuukautta tämän jälkeenkin ja voivat pysyä yhdessä jopa seuraavan pesintäaikaan asti.
Friitalan pesäpallostadion Ulvilan Automaatio Areena on Ulvilassa sijaitseva pesäpallokenttä. Se on miesten ykköspesiksessä pelaavan Ulvilan Pesä-Veikkojen kotikenttä.
Metsävaraani Naaras munii yleensä 3–7 munan pesueen. Se laskee munat puissa elävien termiittien pesässä tai karikkeessa sijaitsevaan koloon. Termiitit pitävät pesän lämpötilan sopivana, ja keko suojaa munia pedoilta. Munat kuoriutuvat 164–165 päivän ikäisinä. Poikaset kasvavat nopeasti. Kolmen ensimmäisen kuukautensa aikana niiden paino nelinkertaistuu ja niiden pituus lisääntyy 150–200 prosenttilla. Molemmat sukupuolet saavuttavat sukukypsyyden kahden vuoden ikäisenä.
Kapinmyrskyliitäjä Ulappalintuna kapinmyrskyliitäjä voi ruokailla merellä. Se voi myös sukeltaa. Pesät ja pesäyhdyskunnat sijaitsevat maksimissaan kilometrin etäisyydellä rannasta.
Korvayökkö siluetistakin. 
Korvayökön korvat ovat sopeutuma, jonka avulla se pystyy saalistamaan yökkösiä ja kehrääjiä.
Mehiläistanssi Mehiläistanssi on mehiläishoidossa ja etologiassa käytetty nimitys kahdeksikonmuotoisesta mehiläisten tanssista. Tanssin avulla mehiläiset välittävät tietoa lähellä sijaitsevista kukista toisille pesässä oleville työläismehiläisille. Tanssin avulla mehiläinen kertoo missä suunnassa ja kuinka kaukana kukat sijaitsevat. Aiemmin ajateltiin, että mehiläisillä on kaksi erillistä tanssia. Pyöreä tanssi lähellä sijaitsevien kukkien sijainnin ilmoittamiseksi ja kahdeksikonmuotoinen tanssi, jonka avulla välitetään tietoa kauempana sijaitsevista kohteista. Itävaltalainen etologi Karl von Frisch kuitenkin havaitsi, että ympyränmuotoinen tanssi on kahdeksikonmuotoisen tanssin erikoistapaus.
Viirikehrääjät Viirikehrääjät ("Macrodipteryx") oli kehrääjälintusuku, joka kuului kehrääjien heimoon. Viirikehrääjiin kuului kaksi lajia.
Viirikehrääjä Viirikehrääjä ("Macrodipteryx longipennis") on kehrääjien heimoon kuuluva lintulaji. Sitä tavataan trooppisessa Afrikassa.
Pihtipyrstökehrääjä Pihtipyrstökehrääjä ("Hydropsalis climacocerca") on kehrääjiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Amazonasin alueelta Etelä-Amerikasta.
Lyyrykehrääjä Lyyrykehrääjä ("Uropsalis lyra") on kehrääjiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan laajalta alueelta Etelä-Amerikasta.
Haukkakehrääjät Haukkakehrääjät ("Chordeiles") on kehrääjien heimoon kuuluva kehrääjälintusuku. Haukkakehrääjiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia.
Pääskykehrääjät Pääskykehrääjät ("Uropsalis") on kehrääjien heimoon kuuluva kehrääjälintusuku. Pääskykehrääjiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.
Saksipyrstökehrääjät Saksipyrstökehrääjät ("Hydropsalis") on kehrääjien heimoon kuuluva kehrääjälintusuku. Saksipyrstökehrääjiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.
Täpläkehrääjä (lintu) Täpläkehrääjä ("Nyctiphrynus ocellatus") on kehrääjien heimoon kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Keski- ja Etelä-Amerikasta.
Kehrääjä (kappale) Kansiliepeen valokuvan J. Karjalaisesta on ottanut Timo Kirves ja graafinen suunnittelija on Kai Kujasalo.
Tiaismalurit Tiaismalurit (Acanthizidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä esiintyy luonnonvaraisina ainoastaan Australaasiasta. Tiaismalurit ovat pieniä tai keskikokoisia lintuja, joiden koko vaihtelee lajista riippuen kahdeksasta 19 senttimetriin. Tiaismalureilla on lyhyet pyöreäkärkiset siivet ja melko lyhyt pyrstö. Niiden yleisväritys on arkinen, yleensä ruskea. Keijumalureita lukuun ottamatta tiaismalurit ovat heikohkoja lentäjiä, ja ne syövät hyönteisiä ja selkärangattomia. Pesät ovat kupolimaisia ja sijaitsevat yleensä puussa tai pensaassa. Jotkut lajit pesivät myös maassa. Pesässä on tyypillisesti kaksi valkoista tai kellanruskeaa munaa, vain naaras hoitaa poikasia.
Kiiltokakadu Lisääntymiskausi on maalis-elokuussa. Pesäpuu on tavallisimmin aukealla sijaitseva suuri yksinäinen puu. Kiiltokakadunaaras munii yhden munaa puunkoloon tehtyyn pesään. Muna on kooltaan 44,3 mm x 33,7 mm. Naaras hautoo munaa noin neljä viikkoa. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta. Poikasen ensimmäisen elinviikon aikana vain naaras hoitaa ja ruokkii sitä, sen jälkeen molemmat emot ruokkivat poikasta kahdesti päivässä. Poikanen lähtee pesästä noin kolmen kuukauden ikäisenä ja on emoistaan riippuvainen vielä usean kuukauden ajan.
Hyppyjänis Hyppyjänis elää vain Afrikassa, sitä esiintyy Keniasta ja Tansaniasta etelässä sijaitsevaan Kapkaupunkiin asti. Se viihtyy kuivilla ja puolikuivilla seuduilla. Pesä tavallisesti koostuu monimutkaisista käytävistä ja piilopaikoista.
Kehrääjä (kappale) Levyn julkaisu- ja kopiointioikeudet kuuluvat Poko Rekords Oy:lle ja Jukan Productions Oy:lle. Levyn on valmistanut CD-Linja.
Punapyrstökakadu Suurimmassa osassa esiintymisaluetta lajin lisääntymiskausi on touko-syyskuussa. Pesäpuu on rannalla tai aukealla sijaitseva eukalyptuspuu. Punapyrstökakadut munivat tavallisesti yhden, harvoin kaksi valkoista munaa puunkoloon tehtyyn pesään. Muna on kooltaan 51,1 mm x 36,5 mm. Jos munia on kaksi, myöhemmin munitusta kuoriutunut poikanen ei selviä hengissä montaakaan päivää. Naaras hautoo noin kuukauden. Koiras käy ruokkimassa hautovaa naarasta. Molemmat emot ruokkivat poikasta kahdesti päivässä. Poikanen lähtee pesästä noin kolmen kuukauden ikäisenä ja on emoistaan riippuvainen vielä usean kuukauden ajan.
Ollila (Kempele) Ollilassa sijaitseva Kiiesmetsä on lähes luonnontilassa säilynyt metsäalue. Metsässä on vanhaa puustoa ja polkuja. Kunnalla on suunnitelmissa muuttaa Kiiesmetsä luonnonsuojelualueeksi. Sana "kiies" tarkoittaa ketun pesää.
Ulappakeiju Lintua nähdään harvoin merellä, ja se käy maakolossa sijaitsevassa pesässään vain öisin. Se seuraa delfiiniparvia ja liitää matalalla vedenpinnan päällä jäykin siivin ja polkee vedenpintaa pitkillä jaloillaan.
Metoksikloori Metoksiklooria on käytetty useiden tuhohyönteisten kuten koiden, kehrääjien ja mittarien hävittämiseen. DDT:lle vastustuskykyiset hyönteiset ovat usein vastustuskykyisiä myös metoksikloorille.
Pussiunikeot Nämä kaikkiruokaiset nisäkkäät ovat muiden pussikiipijämäisten eläinten tavoin yöeläimiä. Ne piileksivät ontossa puussa sijaitsevassa pesässään päivät ja lähtevät yöllä etsimään syötävää. Pussiunikeot ovat loistavia kiipeilijöitä osin tarttumahäntänsä ansiosta.
Karvapäämuura Karvapäämuura rakentaa kuppimaisen pesänsä palmun rungossa sijaitsevaan koloon. Naaras munii yhdestä kahteen valkoista munaa, joissa on vaaleanpunaisia ja kastanjanruskeita pilkkuja ja viiruja. Molemmat vanhemmista osallistuvat poikasten hoitoon.
Lauhanvuoren kansallispuisto Lauhanvuoren karussa ympäristössä viihtyvät pohjoiset lintulajit kuten järripeippo ja tilhi, joka viettää kesänsä tavallisesti pohjoisessa. Muita puistossa tavattavia lajeja ovat muun muassa ampuhaukka, mustakurkku-uikku, pohjantikka, helmipöllö, kapustarinta, suokukko, palokärki, laulujoutsen, kehrääjä ja kulorastas. Pikkusieppo pesimässä kansallispuistossa on harvinaisuus. Linnusto ei karuudesta johtuen ole kovinkaan monipuolinen, mutta se poikkeaa silti tavallisesta eteläpohjalaisesta maaseutuympäristöstä. Huhtikuussa Lauhanvuoren laella sijaitsevasta näkötornista voi tarkkailla petolintujen, kurkien, joutsenten ja hanhien muuttoa. Syksyisin Lauhanvuorella voi nähdä taviokuurnia. Talviaikaan puiston linnusto on melko niukkaa. Talvisin alueen näkyvimpiä lajeja ovat hömö- ja töyhtötiaiset, kanalinnut, tikat ja korppi. Koskikaran saattaa tavata talvisin sulana pysyvistä Lohikeitaan luomista.
Juovakenguru Juovakenguru on sosiaalinen yöeläin ja elää yleensä ryhmissä pesimisalueella. Pesät sijaitsevat tiheiköissä ja tiheiden pensaiden alla. Lajin urokset ovat erittäin aggressiivisia; aggressiivisuus ilmenee erityisesti urosten kesken ravinnosta taisteltaessa.
Kultaperäkasikki Kultaperäkasikit liikkuvat suurina ryhminä. Laji pesii kolonioissa ja yhdessä puussa voi olla jopa sata pussimaista pesää. Pesä sijaitsee usein joessa olevassa saaressa sijaitsevassa puussa, jossa on usein myös herhiläispesä. Herhiläiset suojaavat pesiä petolinnuilta ja joessa elävät kaimaanit ja saukot syövät käärmeitä, jotka voisivat myös olla uhkana pesiville linnuille. Herhiläisten arvellaan myös karkottavan kärpäsiä, joilla on loisina punkkeja, jotka poikasiin tarttuessaan voivat tappaa ne. Yhteispesinnästä on etua myös petolintujen karkottamisessa. Jos pedot onnistuvat tuhoamaan pesiä, naaraat rakentavat uuden koloniaan toiseen puuhun. Parhaissa pesäpuissa on eniten pesiä.
Valkopäämerikotka Valkopäämerikotkapariskunta rakentaa pesän joko maahan, kalliolle, pensaaseen tai havupuuhun. Yleisin pesän paikka on korkeassa puussa, joka on sekä turvallinen että rauhallinen paikka pesiä. Maassa on riskialtista pesiä, koska silloin munat ja poikaset ovat monien saalistajien ulottuvilla, vaikka valkopäämerikotkat vahtivatkin pesäänsä tarkoin. Pesimäpaikan lähellä on yleensä avovesiä tai muita sopivia metsästysalueita, jotta ravinnonsaanti olisi pesinnän aikana mahdollisimman turvattu. Pesän muoto määräytyy sen sijainnin mukaan. Puussa pesä on yleensä lieriömäinen tai kulhomainen; sen sijaan maassa pesä on usein kiekkomainen. Pesä rakennetaan tukevaksi, ja sen rakennusaineina ovat muun muassa oksat ja sammalet. Tavallisesti pesän halkaisija on noin 1,5 metriä. Koska valkopäämerikotkat tapaavat käyttää samaa pesää joka vuosi, voi se ajan mittaan kasvaa suureksikin. Monivuotinen pesä voi olla halkaisijaltaan 2,7-metrinen, sen reunat saattavat yltää neljän metrin korkeuteen ja pesä voi painaa jopa kaksi tonnia. Jos pesä jostakin syystä tuhoutuu, rakentavat linnut yleensä uuden lähes samalle paikalle tai ainakin entisen pesän läheisyyteen.
Kehrääjä (kirja) Linnut-lehden arviossaan Pertti Koskimies pitää kuvitusta ansiokkaana mutta olisi halunnut, että kirjassa olisi myös havaintotietoja. Hän arvostaa kertomusta luonnonkulkijan sitkeydestä aihepiirinsä tutkimisessa.
Pirunpesä (Hollola) Pirunpesän lähistöllä esiintyy mm. käpytikan lisäksi palokärki, pohjantikka, kehrääjä ja varpuspöllö. Lähellä Messilä Golfin golf-kenttää on havaittu vihertävä harmaapäätikka.
Pohjois-Karjalan biosfäärialue Linnusto on monipuolista. Alueella asuu mm. ruisrääkkä, kaakkuri, kehrääjä, sinipyrstö, metsähanhi, kuukkeli, pohjantikka, mustalintu, pikkusieppo, laulujoutsen, tuulihaukka ja nuolihaukka.
Ruosteniskakehrääjä Ruosteniskakehrääjä on 30-34 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 60-65 senttimetriä. Se muistuttaa väritykseltään kehrääjää, mutta kaula, kurkku sekä rinnan yläosa ovat ruosteenväriset. Lisäksi niskassa on ruosteenpunaista väriä.
Käyränokka Käyränokka elää Papua-Uudessa-Guineassa. Linnun elinympäristöä ovat metsät. Laji oleskelee latvuskerroksissa yleensä yksinään. Lintu käyttää ravintonaan hyönteisiä, hyönteisten toukkia sekä hedelmiä. Käyränokan puussa sijaitseva pesä on avoin, kuppimainen ja rakennettu tikuista ja sammalista.
Baseball Juoksijalla on muutamia vaihtoehtoja etenemiseen. Hän voi varastaa eli edetä omin avuin seuraavalle pesälle ilman lyöntiä tai virhettä. Koppilyönnillä saa edetä, vasta kun koppi on vastaanotettu. Jos hän on ollut irti pesästä kopin aikana, hänen on palattava pesälle. Juoksija palaa esimerkiksi jos hän ei ole pesällä ja häntä kosketaan, tai jos kopin sattuessa hän ei ehdi pesälle. Kullakin pesällä voi olla kerrallaan yksi juoksija, eivätkä he saa ohittaa toisiaan.
Vaisto Esimerkki vaistoihin perustuvasta käyttäytymisestä: Petopistiäinen vie lamautetun toukan maahan kaivetulle pesälleen, jättää toukan pesän ulkopuolelle ja menee tarkastamaan pesän. Tarkastettuaan pesän se vie toukan sisään. Tämä vaikuttaa älykkäältä toiminnalta, mutta se on täysin mekaanisesti koodattu petopistiäisen geneettiseen käyttäytymiseen. Asia selviää seuraavalla kokeella: Kun petopistiäinen on pesässä, siirretään toukkaa hieman kauemmaksi. Kun petopistiäinen hakee toukan, se vie toukan alkuperäiselle paikalle ja tarkastaa pesän jälleen. Vaikka sata tai tuhat kertaa. Se ei koskaan opi, että pesä on tarkastettu jo aiemmin. Käyttäytyminen on vaistomaista, koodattu kaikkiin tämän lajin petopistiäisten rakenteeseen samalla tavalla.
Punaorava Punaorava on yksin elävä päiväeläin, joka ei nuku talviunta. Aktiivisimmillaan se on kaksi tuntia auringonnousun jälkeen ja juuri ennen auringonlaskua. Se pesii vanhassa tikankolossa, ontossa puussa tai jossakin muussa elinalueellaan sijaitsevassa onkalossa. Jos sopivaa koloa ei löydy, se rakentaa pesänsä korkealle oksanhaaraan ruohoista ja lehdistä.
Vaisto Tai hanhi: Se nostaa pesästä vierineen munan takaisin pesään. Äidillistä ja huolehtivaa käyttäytymistä? Ei. Jos pesän viereen laittaa minkä tahansa sileän esineen (käen muna, sileä kivi, rubikin kuutio ym.), hanhi nostaa sen pesään. Hanheen, sen rakenteeseen, on siis koodattu sääntö: "Nosta pesän vieressä olevat sileät esineet takaisin pesään". Luonnon ja lajin säilymisen kannalta hanhien säilymiseen riittää tällainen yksinkertaisempi, vaistomainen käyttäytyminen. Aivot ovat monessa mielessä vaativa rakenne evoluutiossa.
Kirjobekardi Kirjobekardin pesä on muodoltaan pallomainen ja sijaitsee usein joen penkan tai laidunmaiden läheisyydessä. Se rakentaa pesän puuhun 3–30 metrin korkeuteen. Pesä on tehty sammaleesta, lehdistä, ruohoista ja puiden kuoresta. Pesän sisäänkäynti on tunneli pesän sivulla. Pesimäaika kestää maaliskuusta kesäkuuhun. Naaras munii yleensä kaksi valkeaa munaa, jotka ovat kanelinruskeanruskean tai laventelinsinisen pilkuttamia. Molemmat sukupuolet osallistuvat pesän rakentamiseen ja kuoriutuneiden poikasten hoitamiseen. Naaraan hautoessa munia koiras laulaa usein läheisessä puussa.
Kimalaiset Kimalaiset ovat aitososiaalisia hyönteisiä, kuten muurahaiset ja Apis- sekä Meliponini-sukujen mehiläiset. Ne muodostavat lajista ja olosuhteista riippuen muutamien kymmenien yksilöiden yhdyskunnista aina muutamaan sataan kasvavia pesiä. Toisin kuin muilla sosiaalisilla hyönteisillä, kimalaisten pesät ovat yksivuotisia. Sitä johtaa lisääntymiskykyinen emo, ja pesän naaraat, työläiset, huoltavat pesää ja keräävät yhdyskunnalle ravintoa. Pesän koiraiden, kuhnureiden, tehtävänä on pariutua toisen pesän uuden emon kanssa. Kuhnureilla ei ole siitepölyn keräämiseen soveltuvia ruumiinosia, eivätkä ne osallistu pesän ruokintaan.
Koskeljärvi Rantametsissä pesiviä harvalukuisempia lajeja vuoden 2002 selvityksessä olivat tiltaltti, varpushaukka, kanahaukka, hiirihaukka, nuolihaukka, pyy, kehrääjä, viirupöllö, käenpiika, harmaapäätikka, palokärki, pikkutikka ja pyrstötiainen. Metsäntakaisilla soilla pesivät samat lajit kuin järven rantasoilla.
Kehrääjä (kirja) Teos on suunnattu paitsi lintuharrastajille, myös yleisesti luonnon moninaisuudesta kiinnostuneelle suurelle yleisölle. Lilja on valinnut 70 000 kehrääjäkuvastaan kirjaan 170 kuvaa. Teksti jakautuu 23 tiettyyn aiheeseen keskittyvään lukuun.
Palmulainen Palmulaiset rakentavat lähes kaksi metriä leveän ja yli metrin korkean pesän palmunoksista. Pesää rakentaa yleensä 14 yksilöä, jotka jakavat pesän 7 osaan. Pesiessään samassa pesässä vaaran huomaaminen on helpompaa, kun tarkkailijoita on enemmän. Palmulaiset laajentavat joka vuosi pesäänsä, kunnes se voi lopulta olla jopa kaksinkertainen alkuperäiseen nähden.