mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Perusturvarikos Eduskunnan oikeusasiamies on useasti todennut ratkaisuissaan, että jos virkamiehet tai luottamusmiehet tahallaan varaavat riittämättömästi varoja sosiaali- tai terveydenhuoltoon, he syyllistyvät perustuslain vastaiseen menettelyyn. Kuinka moni on kuitenkaan joutunut syytteeseen tällaisesta teosta, vaikka kunnissa on paljastunut tahallista alibudjetointia? Jos vastuujärjestelmää terävöitettäisiin erillisellä perusturvarikollisella tai perusturvavelvollisuuden rikkomisella, saataisiin päätöksentekoon todennäköisesti riittävästi ennalta ehkäiseviä elementtejä. Pykälä sopisi virkarikosten yhteyteen ja olisi ikään kuin virkarikosten yksi alalaji silloin, kun velvollisuuden rikkominen koskisi perusturvaa. Rikos edellyttäisi tahallisuutta.
Valituslupa Perustuslain kannalta tarkasteltuna valittamisen luvanvaraisuus on epätavallinen vaatimus, jolla tulee olla painavat perusteet. Eduskunnan perustuslakivaliokunta on pitänyt tärkeänä pidättäytymistä valituslupajärjestelmän laajentamisesta, sillä valiokunnan mielestä se on poikkeuksellinen järjestely. Valitusluvan vaatiminen ei kuitenkaan ole ristiriidassa perustuslain 21 pykälän kanssa, eikä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artikla edellytä mahdollisuutta valittaa hallinto-oikeuden ratkaisusta. Valitusluvan myöntämisen perusteet sisältyvät hallintolainkäyttölain 13 pykälään.
Suomen perustuslaki Perustuslain kuudenteen lukuun on koottu lainsäädäntömenettelyä koskeva sääntely aina lakiehdotuksen vireillepanosta lain julkaisemiseen ja voimaantuloon saakka. Lukuun sisältyy myös perustuslainsäätämisjärjestystä koskeva pykälä.
Sukupuolten tasa-arvo Suomessa yhdenvertaisuuden perussäännös on perustuslain 6 §. Sen 1. momentin mukaan "Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä". Perustuslain 2. momentti kieltää syrjinnän muun muassa sukupuolen perusteella. Naisten ja miesten tasa-arvon perussäännös puolestaan löytyy pykälän 4. momentista. Sen mukaan: ""Sukupuolten tasa-arvoa edistetään yhteiskunnallisessa toiminnassa sekä työelämässä, erityisesti palkkauksesta ja muista palvelussuhteen ehdoista määrättäessä, sen mukaan kuin lailla tarkemmin säädetään"".
Yhdysvaltain perustuslain 17. lisäys 17. lisäys muutti perustuslain ensimmäisen artiklan kolmatta pykälää. Alkuperäisen pykälän mukaan senaattoreiden valinta oli osavaltioiden lainsäädäntöelinten tehtävä: "The Senate of the United States shall be composed of two Senators from each state, chosen by the legislature thereof for six Years; and each Senator shall have one Vote." Lisäyksen ratifioinnin myötä sana "legislature", "lainsäädäntöelin", korvattiin sanalla "people", "kansa".
Rossijskaja gazeta Uutislehden lisäksi lehdellä on myös Venäjän federaation virallisen lehden asema perustuslain, liittovaltiolakien ja valtiopäivälaitoksen päätösten julkaisemisen määrittelevän lain 4. pykälän perusteella. Suomessa vastaava tehtävä on annettu Viralliselle lehdelle.
Suomen perustuslaki Perustuslaissa on 131 pykälää, jotka jakautuvat 13 lukuun. Useimmat säännökset vastaavat vähäisin tarkistuksin uudistusta edeltäviä, ja vuoden 1995 perusoikeussäännökset on otettu uuteen perustuslakiin lähes sellaisenaan. Lakiin ei lisätty uusia perusoikeuksia vuonna 2000.
Uskonnottomuus Suomessa Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta ja sen toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta ajatuksenvapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen.
Ajatuksenvapaus Suomen perustuslain 127. pykälässä on määritelty maanpuolustusvelvollisuus, jonka mukaan jokaisella kansalaisella on velvollisuus osallistua maan puolustukseen tai avustaa sitä lain tarkemmin määräämällä tavalla. Miesten kohdalla tämä tarkoittaa pakollista varusmiespalvelusta. Asevelvollinen henkilö, jonka vakaumus estää varusmiespalveluksen suorittamisen, voi suorittaa siviilipalveluksen.
Suomen kielipolitiikka Samassa perustuslain pykälässä taataan myös saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneille ja muille ryhmille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä viranomaisessa säädetään lailla. Viittomakieltä käyttävien sekä vammaisuuden vuoksi tulkitsemis- ja käännösapua tarvitsevien oikeudet turvataan lailla.
Maanpuolustusvelvollisuus Maanpuolustusvelvollisuus on Suomen perustuslain 127. pykälässä määritelty velvollisuus, jonka mukaan jokaisella kansalaisella on velvollisuus osallistua isänmaan puolustukseen tai avustaa sitä lain tarkemmin määräämällä tavalla. Vaikka asevelvollisuus koskee vain miehiä, maanpuolustusvelvollisuus koskee molempia sukupuolia, ja vaikka siviilipalvelus tarjoaa miehelle mahdollisuuden saada vapautus asevelvollisuudesta, se ei vapauta maanpuolustusvelvollisuudesta.
Elinkeinovapaus Elinkeinovapaus on vapaus harjoittaa säädetyillä ehdoilla elinkeinoa tai kauppaa. Suomessa elinkeinovapaudesta säädettiin vuonna 1879 annetussa asetuksessa . Nykyisin asiasta säädetään Suomen perustuslain 18. pykälässä sekä vuonna 1919 annetussa laissa elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (122/19), jota myöhemmin on useita kertoja muutettu. Taloustieteessä elinkeinovapaudella tarkoitetaan vapautta harjoittaa elinkeinoa ilman, että viranomaiset estävät yksityisomistusoikeutta kuten sopimusvapautta.
Proposition 8 Proposition 8 (, viralliselta nimeltään California Marriage Protection Act) oli kansanäänestyksen jälkeen hyväksytty, 5. marraskuuta 2008 voimaan tullut lakiehdotus, joka lisäsi Kalifornian perustuslakiin pykälän, joka rajaa osavaltiossa avioliiton vain eri sukupuolta oleville pareille. Ehdotus lisäsi pykälän 7.5 perustuslain lukuun 1:
Karjalan tasavallan vaakuna Karjalan tasavallan vaakunasta on säädetty tasavallan perustuslain 13. pykälässä.
Kolumbian kongressi Kongressin koostumus, organisaatio ja valtuudet määritelty Kolumbian perustuslain neljännessä pykälässä.
Samaa sukupuolta olevien avioliitto Yhdysvalloissa avioliitto- ja avioerolainsäädäntö kuuluvat osavaltiotasolle. Jokaisen osavaltion tunnustama miehen ja naisen avioliitto tunnustetaan avioliitoksi toisissa osavaltioissa sekä liittovaltiotasolla, mutta aikaisemmin vuonna 1996 säädetyn Defense of Marriage Actin nojalla liittovaltio ei tunnustanut missään solmittuja samaa sukupuolta olevien avioliittoja (kolmas pykälä), eikä sen nojalla toisen osavaltion ollut pakko tunnustaa toisessa osavaltiossa solmittua homoavioliittoa (toinen pykälä). Kesäkuussa 2013 Yhdysvaltain korkein oikeus julisti kolmannen pykälän Yhdysvaltain perustuslain vastaiseksi ja näin ollen liittovaltio tunnustaa samaa sukupuolta olevat parit, jos parin oma osavaltio tunnustaa heidän avioliittonsa. Vuoteen 2012 mennessä samaa sukupuolta olevien avioliittojen laillistamisesta oli järjestetty kansanäänestyksiä useissa osavaltioissa, mutta lainmuutos oli aina kaatunut kansanäänestyksessä. Viimein vuoden 2012 presidentinvaaleissa pidetyissä kansanäänestyksissä kolme osavaltiota hyväksyi samaa sukupuolta olevien avioliiton. Toisaalta ennen vuotta 2012 kaikki Yhdysvaltain osavaltioissa järjestetyt kansanäänestykset, jossa avioliitto määritellään osavaltion perustuslaissa miehen ja naisen väliseksi liitoksi, olivat menneet läpi. Nykyään 30 Yhdysvaltain 50 osavaltiosta määrittelee perustuslaissaan avioliiton miehen ja naisen väliseksi liitoksi. Vuoden 2012 presidentin vaaleissa Minnesotasta tuli ensimmäinen osavaltio, joka kumosi kansanäänestyksessä kyseisen rajauksen perustuslakiin yli 52 % äänestäjistä vastustaessa sitä.
Tutkimusetiikka Suomen perustuslain 16 § määrittelee tieteen vapauden periaatteen yleisellä tasolla, eli ”tieteen, taiteen ja ylimmän opetuksen vapaus on turvattava”, jolloin tutkijalla on oikeus vapaasti valita tutkimusaiheensa, käyttämänsä menetelmät ja tulosten julkaisutapa. Lisäksi tutkijalla on oikeus saada käyttöönsä salassa pidettäviksi määrättyjä asiakirjoja (Miettinen 2001). Tieteen vapautta ei voida kiistää, mutta sitä voidaan supistaa muilla lailla. Perustuslain pykälässä 10 on määritelty yksityisyyden suoja muodossa: ”jokaisen yksityiselämä, kunnia ja kotirauha on turvattu”. Yksityisyyden suoja on lisäksi turvattu Yhdistyneiden kansakuntien kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa ja Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksessa (1950).
Ajatuksenvapaus Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta ja sen toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta ajatuksenvapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen. Esiopetuksen eettinen kasvatus on koko esiopetusryhmälle yhteistä.
Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista Suomen lain mukaan totaalikieltäytyjät saavat 173 päivän vankeusrangaistuksen, jonka on voinut vuodesta 2013 suorittaa valvontarangaistuksena jalkapannassa. Puolustusvoimat vastusti valvontarangaistuksen käyttöönottoa jyrkästi. Komentajakapteeni Jyrki Kivelän mukaan valvontarangaistuksen suorittavat totaalikieltäytyjät pääsevät liian helpolla ja vapauden menetys varusmiespalveluksessa on paljon suurempi. Aseistakieltäytyjäliitto on kritisoinut totaalikieltäytyjien tuomitsemista polttamalla symbolisesti 25 950 euroa leikkirahaa, joka vastaa yhden jalkapantarangaistuksessa olevan totaalikieltäytyjän kustannusta valtiolle, ja Suomen perustuslain kuudennen pykälän, joka käsittelee ihmisten yhdenvertaisuutta lain edessä.
Uskonnonvapaus Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta vakaumuksen vapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen. Esiopetuksen eettinen kasvatus on koko esiopetusryhmälle yhteistä.
Asunnottomuus Suomen perustuslain 19. pykälä antaa kaikkia koskevan perusoikeuden välttämättömään huolenpitoon: "Jokaisella, joka ei kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon" sekä "julkisen vallan tehtävänä on edistää jokaisen oikeutta asuntoon ja tukea asumisen omatoimista järjestämistä". Kunnilla ja valtiolla on siis velvollisuus järjestää lämmin yösija, ja jokaisella yksilöllä kotipaikkaan katsomatta oikeus saada se.
Sananvapaus USA:n perustuslain 1 ja 14 pykälä määrittelee sananvapauden oikeudeksi esittää informaatiota, ideoita ja mielipiteitä vapaasti ilman virkavallan sisällöllisiä rajoitteita.
Ranskan yhteisö Syyskuun 28. päivänä 1958 kaikkialla Ranskan unionissa pidettiin yleiseen äänioikeuteen perustuva kansanäänestys uudesta perustuslaista. Se hyväksyttiin sekä Ranskassa että kaikissa territorioissa paitsi Ranskan Guineassa, joka sen sijaan valitsi täydellisen itsenäisyyden. Jäljellä olevien merentakaisten territorioiden edustuselimien oli perustuslain 76. ja 91. pykälien mukaan valittava helmikuun 4. päivään 1959 mennessä jokin seuraavista vaihtoehdoista:
Sananvapaus maittain Yhdysvaltain perustuslain 1 ja 14 pykälä määrittelee sananvapauden oikeudeksi esittää informaatiota, ideoita ja mielipiteitä vapaasti ilman virkavallan sisällöllisiä rajoitteita
Romanian presidentti Korkeimman oikeuden hyväksyessä vaalien tulokset kokoontuu Romanian parlamentti istuntoon. Istunnossa uusi valittu presidentti vannoo Romanian perustuslain 82 pykälän mukaisen valan:
Karjalan työkansan kommuuni Karjalan työkansan kommuuni (Карельская трудовая коммуна, Karelskaja trudovaja kommuna) oli heinäkuussa 1918 perustuslailla määriteltyyn Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan 8. heinäkuuta 1920 perustuslain 11. pykälän pohjalta perustettu ja 20. kesäkuuta 1923 lakkautettu ensimmäinen neuvostovallan mukainen aluehallinnon yksikkö. Tätä ennen työkommuuni oli perustettu volgansaksalaisia varten vuoden 1918 lopussa ja maaliskuussa 1919 Baškirian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta.
Perustuslaki Nykyinen Suomen perustuslaki säädettiin vuonna 1999 ja tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000. Sitä ennen Suomessa oli monista muista maista poiketen neljä lakia, jotka olivat voimassa perustuslain veroisina, nimittäin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut lait valtakunnanoikeudesta sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta. Myös Ahvenanmaan itsehallintolaki on edelleen perustuslain luontoinen, ja sen muuttaminen edellyttää sekä eduskunnan että Ahvenanmaan maakuntapäivien yhtäpitävää päätöstä, joista eduskunnan päätös on tehtävä perustuslain säätämisjärjestyksessä.
Vicente Fox Salinasin kauden lopussa Meksikon perustuslain 82. pykälää muutettiin siten että ei-meksikolaissyntyisten vanhempien meksikolaissyntyinen lapsi voidaan valita presidentiksi. Fox, jonka äiti on espanjalainen pääsisi nyt presidenttiehdokkaaksi.
Valencian kieli Valencian kielen virallisesta asemasta säädetään Espanjan perustuslaissa sekä laissa Valencian autonomisesta asemasta sekä laissa valencian kielen käytöstä ja opetuksesta.
Laissa Valencian autonomisesta asemasta, tarkemmin sen 6. pykälässä säädetään:
Pykälä (järjestö) Pykälä ry on Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden tiedekuntajärjestö. Pykälä ry:llä on jäseniä noin 1800. Pykälä ry on Suomen Lakimiesliitto ry:n jäsenjärjestö.
Yksityisyyden suoja Yksityisyyden suojalla viitataan Suomen perustuslain yksityiselämän suojaa käsittelevään kymmenenteen pykälään, rikoslain lukuun, jossa kielletään kotirauhan ja viestintäsalaisuuden rikkominen sekä sellaisen toisen ihmisen yksityiselämää koskevan tiedon saattaminen lukuisten ihmisten saataville, josta voi aiheutua hänelle vahinkoa, kärsimystä tai häneen kohdistuvaa halveksuntaa. Henkilötietolaissa sekä viranomaisten toiminnan julkisuutta käsittelevässä laissa säädetään yksityisyyden suojan piiriin kuuluvista henkilökohtaisten ja henkilökohtaisiin oloihin liittyvien asiakirjojen ja tietojen tallentamis- ja säilytysoikeudesta ja salaamisvelvollisuudesta sekä tietojen tarkistus- poistattamis- ja korjausoikeudesta eli tietosuojasta.
Luettelo Suomen terveysasemista ja terveyskeskuspäivystyksistä Suomen perustuslain 19 pykälän mukaan julkisen vallan on turvattava jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut ja edistettävä väestön terveyttä. Käytännössä julkisen vallan perusterveydenhoitoa antavat kunnissa tai kuntainliitoissa erityisesti terveyskeskusten terveysasemat, sekä suppeammille asiakasryhmille suunnatut neuvolat sekä koulu- ja opiskelijaterveydenhoidon toimipisteet; myös työterveyshuolto lukeutuu lakisääteiseen perusterveydenhuoltoon. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin terveyskeskuspäivystys voi sijaita alue- tai keskussairaalan yhteydessä. Pääosa terveysasemista hoidetaan kuntien tai kuntainliittojen omana palveluna. Joidenkin kuntien terveyskeskustoiminta tai osa siitä on toteutettu ostopalveluna. Tällöin yksityiset terveyspalveluyritykset tuottavat sovitut lakisääteiset terveyskeskuspalvelut yksin tai yhdessä muiden toimijoiden kanssa.
Nelson Mandela Tammikuussa 1991 Mandela ehdotti, että Etelä-Afrikassa järjestettäisiin kaikkien puolueiden kokous, jossa tehtäisiin väliaikainen perustuslaki ja valmisteltaisiin demokraattisia vaaleja. Vaaleilla valittu parlamentti säätäisi tämän jälkeen lopullisen perustuslain. ANC:n hallitus hyväksyi ehdotuksen 22. lokakuuta, ja pian kaikki kokoukseen osallistuvat ryhmät pitivät varsinaista "Demokraattisen Etelä-Afrikan kokousta" valmistelevan kokouksen. Pitkien, vaikeiden ja useaan otteeseen keskeytyneidenkin neuvottelujen jälkeen uuden perustuslain viimeinen pykälä saatiin sovituksi 18. marraskuuta 1993.
Espanja Katalonian itsehallintoalue julistautui itsenäiseksi 27. lokakuuta 2017. Vielä samana päivänä Espanjan senaatti päätti rajoittaa Katalonian itsehallintoa, eli otti käyttöön perustuslain pykälän 155. Katalonian aluehallinnon johtaja Carles Puigdemont ja hänen hallituksensa erotettiin.
Luettelo Intian kansallisista kielistä Tämä on luettelo Intian kansallisista kielistä. Intiassa on käytössä 22 virallista kieltä, jotka ovat lisätty perustuslakiin omalla liitteenä. Intian virallinen kieli on devanagariaakkosilla kirjoitettu hindi ja keskushallinnon kieli on englanti Intian perustuslain VII:n pykälän mukaan.
Sopimus Euroopan perustuslaista Britanniaa pidetään Ranskan tapaan merkittävänä EU-jäsenvaltiona, jonka kanta on ratkaiseva perustuslakisopimuksen onnistumisen kannalta. Lähinnä pienten jäsenvaltioiden hylkäämisen varalle perustuslakisopimukseen varattiin pykälä, jonka mukaan kahden vuoden kuluessa asiasta neuvotellaan kyseisen maan kanssa.
Gurbanguly Berdimuhamedow Nijazovin perustuslain mukainen seuraaja, parlamentin puhemies Ovezgeldy Atajev pidätettiin ja turvallisuusneuvosto nimitti kokouksessaan Berdymuhamedovin presidentin virkaan. Berdymuhamedov on julistanut Turkmenistanin jatkavan suuren edeltäjänsä linjaa ja kunnioittavan hyviä naapuruussuhteita ja neutraalia politiikkaa. Berdymuhamedov nimettiin Nijazovin hautajaiset järjestämän komitean johtoon, joka Neuvostoliiton aikoina oli yleensä johtajan seuraajalle varattu asema. Lain mukaan presidentinvaalit on järjestettävä kahden kuukauden kuluessa. Perustuslain 60 artiklan toisen luvun mukaan Berdymuhamedov ei saa asettua ehdokkaaksi, mutta Khalk Maslakhaty kumosi tämän pykälän ja hänet nimettiin yhdeksi kuudesta nimetystä presidenttiehdokkaasta.
Salainen lainsäädäntö Salaisen lainsäädännön välttäminen on keskeinen tunnusmerkki arvioitaessa oikeudellista tiedonsaantia. Oikeudellisessa informaatiolähdeopissa pidetään tärkeänä, että viralliset oikeuslähteet ovat saatavilla sekä julkaisuina että ajantasaisina toimitteina tietoverkoissa maan virallisilla kielillä. Nykyaikaisen yhteiskunnan oikeudenmukaisuuskäsitys vaatii säädösten julkaisemista ennen niiden voimaantuloa. Suomen perustuslain 79 pykälän mukaan laki voi tulla voimaan samana päivänä kuin se julkaistaan. Tämä ei kuitenkaan ole hyvän lainsäädäntötavan mukaista, sillä sen periaatteisiin kuuluu lakien julkaiseminen niin ajoissa, että niihin voi perehtyä ennen voimaantuloa. Salaisesta lainsäädännöstä on kyse myös silloin, jos lainvalmistelujulkaisut eivät ole asianmukaisesti saatavilla.
Gnassingbé Eyadéma Togon perustuslakia muutettiin joulukuussa 2002. Tällöin poistettiin presidentin virkakausia rajoittanut pykälä. Pykälän mukaan yksi henkilö saa olla presidenttinä vain kaksi viisivuotiskautta. Tämän takia Eyadéman olisi pitänyt astua sivuun vuonna 2003. Vaalit pidettiin kesäkuussa 2003 ja Eyadéma voitti ne saaden 57.8% äänistä. Samalla tehtiin myös toinen muutos perustuslakiin. Presidentin vähimmäisikä laskettiin 45 vuodesta 35 vuoteen. Tämän katsottiin olevan dynastisen vallanperimyksen valmistelua: jos Eyadéma menehtyisi yllättäen, hänen poikansa Faure Gnassingbé olisi seuraaja. Eyadéma itse ilmoitti tekevänsä "henkilökohtaisen uhrauksen" ryhtymällä uudelleen presidentiksi. Euroopan Unioni asetti Togolle perustuslain muuttamisen takia talouspakotteita.
Viron pakolaishallitus Jüri Uluots oli viimeinen laillinen pääministeri tuolloin Neuvostoliiton miehitykseen asti. Kun Päts oli viety, Viron perustuslain 46 pykälän mukaan ("Riigi Teataja" 03.09.1937 Nro 71 Art 590) presidentin ollessa estynyt hoitamasta tehtäviään niiden hoitaminen kuului pääministerille, josta tulee virkaa tekevä valtionpäämies.
Sakari Pykälä Sakari Pykälä (8. lokakuuta 1926 Nastola – 14. maaliskuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan erityisesti lintuaiheisista puuveistoksistaan. Pykälän merkittävimpiin töihin kuuluu Rooman Minervan kirkkoon sijoitettu suurikokoinen jalavaveistos Suomen kansallispyhimyksestä Pyhästä Henrikistä. Pykälä toimi uransa alussa kolmisen vuotta Riihimäen Lasin muotoilijana.
Rauhanrikos Suomen rikoslain (39/1889)  24 luku määräsi rangaistuksen sille, joka rikkoi kotirauhan tai rauhan talossa tai aluksessa, jossa keisari oleskeli (1 §). Sama pykälä sääti rauhan myös taloon, jossa valtiosäädyt, yksittäinen sääty tai valiokunta kokoontui, sekä virkahuoneisiin. Kaksi pykälä koski laitonta kotietsintää ja pykälä kolme tahallista toisen talon ikkunan rikkomista sekä kiven heittämistä ja ampumista toisen taloon. Pykälä neljä koski hautarauhaa ja pykälä viisi määräsi, että mainitut rikokset oli asianomistajan ilmoitettava syytteeseen pantaviksi.
Aloiteoikeus Kansanedustajien aloiteoikeudesta säädetään perustuslain 39 pykälässä. Sen mukaan heillä on oikeus tehdä lakialoite, talousarvioaloite ja toimenpidealoite. Lakialoite on eduskunnan käsiteltäväksi saatettu ehdotus uudeksi laiksi tai voimassa olevan lain muuttamiseksi. Talousarvioaloite sisältää ehdotuksen talousarvioon otettavasta määrärahasta tai päätöksestä. Toimenpidealoite sisältää ehdotuksen lainvalmistelun tai muun toimen aloittamisesta.
Tsahiagiin Elbegdorž Elbegdorž johti Demokraattisen puolueen ja sosiaalidemokraattien liittouman vaalivoittoon 1996. Vuonna 1998 perustuslaista poistettiin pykälä, joka kielsi kansanedustajia toimimasta ministereinä ja Elbegdorž valittiin huhtikuussa 1996 maan pääministeriksi. Erdenetin kaivosyhtiön johtajan vaihdon jälkeen parlamentti äänesti Elbegdoržin eroamaan saman vuoden joulukuussa.
Ihmisarvo Ihmisarvon loukkaamattomuus on turvattu Suomen perustuslaissa ja on sen taustalla vaikuttava perusarvo. Siihen viitataan myös monissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa kuten Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa.
Imatra-yhdistys Yhdistyksen vuosikokouksessa 20. tammikuuta 1918 tehtiin Imatra-yhdistyksen sääntöihin seuraavat uudet pykälät: Pykälä 8 - Yhdistys koettaa tehdä parhaansa suomalaisten tunnetuksi tekemisessä Yhdysvalloissa, Pykälä 9 - Yhdistys tunnetaan virallisesti nimellä Finnish Aid Society Imatra (Suomalainen avustusyhdistys Imatra) ja Pykälä 22 - “Jos seura hajoaa, tahi sen toiminta käy niin laimeaksi että on pelkoa yhdistyksen lakkaamisesta, älköön seuran omaisuutta liikuteltako tahi myytäkö ilman Suomen Senaatin erikoislupaa. Tätä pykälää ei saa muuttaa,”
Kirjesalaisuus Kirjesalaisuus eli nykyisin viestintäsalaisuus pohjautuu perustuslain yksityiselämän suojaa käsittelevään 10. pykälään: "Kirjeen, puhelun ja muun luottamuksellisen viestin salaisuus on loukkaamaton." Kirjesalaisuuden rikkoja voidaan tuomita rikoslain perusteella viestintäsalaisuuden loukkauksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi. Jos viestintäsalaisuuden loukkaus on törkeä, rikoksentekijä on tuomittava vankeuteen enintään kolmeksi vuodeksi.
Hallinnan loukkaus Rikoslain 38. luvun 5. pykälän kirjoitusasua modernisoitiin lainmuutoksella 1930 ja joitakin uusia momentteja pykäliin lisäiltiin, mutta muuten säännökset pysyivät vuosikymmeniä samanlaisina. Nykyinen säännös hallinnan loukkauksesta tuli voimaan vuoden 1991 alussa. Se sisältyi Suomen rikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen ensimmäiseen vaiheeseen. Rikoslaissa ei ollut aiemmin pelkästään hallintaa suojaavaa yleissäännöstä, jollaisen puute tuli esille muun muassa rakennusten valtauksissa. Nimenomaisen säännöksen puuttuessa hallinnan loukkaukset rangaistiin joskus omankädenoikeutena, mutta sitä jouduttiin soveltamaan sellaisiinkin tapauksiin, joihin sitä ei alun perin ollut tarkoitettu. Vanhat rikoslain rangaistussäännökset oli luotu maatalousvaltaisen yhteiskunnan tarpeisiin, ja monia säännöksiä sovellettiin 1980-luvulla enää hyvin harvoin tai tuskin koskaan.
Apartheid-järjestelmän purkaminen Uuden perustuslain viimeinen pykälä saatiin sovittua 18. marraskuuta 1993. Perustuslain mukaan kaikille 5 % äänikynnyksen ylittäneille puolueille taattiin paikka hallituksessa seuraavaksi viideksi vuodeksi, ja se takasi myös valkoisten poliisien, sotilaiden ja virkamiesten työpaikat ja eläkkeet. Maahan tuli kaksikamarinen parlamentti, jonka edustajainhuoneessa oli 400 jäsentä ja senaatissa 90, kymmenen jokaisesta uudesta provinssista. Uuden parlamentin tuli valmistella myös lopullinen perustuslaki, joskaan kukaan ei uskonut suuria muutoksia olevan enää tulossa. Sopimukseen päästiin myös maan uudesta lipusta ja kansallislaulusta nimeltään "Nkosi Sikelel' iAfrika", joka laulettiin rinnan vanhan "Die Stem van Suid Afrikan" kanssa.
Turkin vallankaappaus 1960 On epäselvää, kuinka keskeinen rooli kenraali Gürselillä oli kaappaukseen. Hän otti kuitenkin jo kaappausiltana 27. toukokuuta 1960 vastaan valtionpäämiehen, pääministerin ja puolustusministerin tehtävät ja aloitti uuden perustuslain laatimisen. Hän pyrki siihen, että sotilasvallan kausi jäisi mahdollisimman lyhyeksi. Niinpä hänet valittiin vuonna 1961 siviilipresidentiksi samana vuonna hyväksytyn perustuslain mukaisesti.
Vaino Väljas Kommunistipuolueen vallanmenetys oli nopea, marraskuussa 1989 puolueen kirjailijaliitto lopetti toimintansa, ja Viron komsomol lakkautettiin. Helmikuussa 1990 Viron korkein neuvosto kumosi neuvostotasavallan perustuslain kuudennen pykälän, joka takasi kommunistipuolueelle johtavan aseman yhteiskunnassa. Puolue hajosi kolmeen osaan, joista Väljas jäi itsenäisen kommunistipuolueen johtoon moskovanmielisten muodostaessa oman ryhmänsä.
Agent X Astuttuaan Yhdysvaltain varapresidentin virkaan Natalie Maccabee (Sharon Stone) saa tietää, että perustuslaissa on salainen pykälä, joka laajentaa varapresidentin valtaa päättää minkälaisiin valtion turvallisuuteen liittyviin tehtäviin salainen Agentti X, John Case (Jeff Hephner) lähetetään. Agentti X:n vastuulle kuuluvat pääsääntöisesti tehtävät, joihin esimerkiksi CIA tai FBI eivät pysty koskemaan.
Yhdysvaltain ensimmäinen kongressi Yhdysvaltain ensimmäinen kongressi, joka koostui Yhdysvaltain senaatista ja Yhdysvaltain edustajainhuoneesta, kokoontui George Washingtonin presidenttikauden kahtena ensimmäisenä vuotena 4. maaliskuuta 1789 – 4. maaliskuuta 1791 välisenä aikana, aluksi New Yorkissa ja myöhemmin Philadelphiassa. Ensimmäisessä kokouksessa Yhdysvaltain liittovaltio aloitti virallisesti toimet uuden hallituksen puitteissa, jotka oli määritelty vuoden 1787 perustuslaissa. Edustajainhuoneen paikkajako perustui perustuslain 1. artiklan 2. pykälän 3. momentin ehtoihin. Molemissa huoneissa oli Pro-Administration-ryhmittymän enemmistö. Kongressi hyväksyi kaksitoista lisäystä perustuslakiin ja lähetti ne osavaltioille ratifioitavaksi; 15. joulukuuta 1791 ratifioituja kymmentä ensimmäistä lisäystä kutsutaan kollektiivisesti nimellä Bill of Rights.
Blankettilaki Suomessa blankettilakeja käytetään usein valtiosopimusten lainsäädäntöä vaativien määräysten voimaansaattamiseen. Valtiosopimuksen sisältäessä voimassa olevien lakien kanssa ristiriidassa olevia kohtia on joko muutettava lainsäädäntöä tai säädettävä blankettilaki, jolla sopimuksen säännökset säädetään Suomessa voimassa oleviksi. Blankettilaki sisältää yleensä vain kaksi pykälää. Ensimmäisessä pykälässä lukee esimerkiksi "...sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut". Toisessa pykälässä lukee vaikkapa "Tämän lain voimaantulosta säädetään tasavallan presidentin asetuksella."
Sakari Pykälä Pykälän teoksia on ollut esillä Suomen lisäksi Sveitsissä ja Italiassa. Hänen töitään on muun muassa New Yorkin modernin taiteen museossa ja The Brooklyn Museumissa. Syksyllä 2017 hänen tuotantoaan esiteltiin näyttelyssä Suomen lasimuseossa Riihimäellä.
Suomen tasavallan presidentti Tasavallan presidentti vahvistaa lait ja hänellä on käytössään lykkäävä veto-oikeus. Perustuslain mukaan laki palautuu eduskunnalle, ellei presidentti vahvista sitä kolmessa kuukaudessa. Jos eduskunta hyväksyy saman lain uudelleen ilman muutoksia, se tulee voimaan ilman presidentin vahvistusta. Presidentti voi pyytää lakiesityksestä lausunnon korkeimmalta oikeudelta tai korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Tarja Halonen käytti ensimmäisen kautensa aikana tätä valtaa kerran. Eduskunta taipui presidentin tahtoon, ja pari pykälää muuttui uuden eduskuntakierroksen aikana. Presidentti voi antaa lakiin täsmennyksiä, asetuksia, vain kansainvälisistä asioista. Aikaisemmin presidentti antoi hallituksen esitykset eduskunnalle, mutta ne siirrettiin valtioneuvostolle uuden 2012 perustuslakiuudistuksen yhteydessä.
Kuninkaanrauha Vuoden 1734 lain rikoskaaren 5 luvussa oli kaksi pykälää kuninkaan ja valtakunnan neuvonantajien parjaamisesta. 1 pykälä kuului: "Joka puhuu taikka kirjoittaa parjauksia kuningasta tahi hänen puolisotansa tahi vallanperillistä vastaan, mestattakoon." 2 pykälä kuului: "Joka syyttää kuninkaan ja valtakunnan neuvonantajia, yhtä tahi useampaa, heidän virkansa tähden kunniata loukkaavista asioista, ja ei voi sitä todeksi näyttää, menettäköön myös henkensä. Joka puhumalla tahi kirjoittamalla muutoin heitä herjaa heidän virkansa toimesta, anokoon julkisesti anteeksi, ja sakoitettakoon viisisataa talaria." Suomessa pykälä kumottiin 1866 asetuksella kunnianloukkauksesta.
Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys Senaatti hyväksyi anomuksen, ja Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen säännöt vahvistettiin 13. marraskuuta 1873. Sääntöjen ensimmäisessä ja toisessa pykälässä tuotiin esille yhdistyksen päämäärä: saattaa evankeliumin sanoma yleisempään tietoon ensisijaisesti levittämällä Raamattuja, Lutherin kirjoja sekä muita kirkon opin kanssa yhtäpitäviä kirjoja, kirjasia ja aikakauslehtiä. Lisäksi suullinen julistus nähtiin tärkeänä. Kolmannessa pykälässä määriteltiin jäsenyyden ehdoiksi yhdistyksen opillisen tunnustuksellisuuden hyväksyminen ja noudattaminen ja yhdistyksessä toimiminen aktiivisesti. Nämä kolme pykälää päätettiin tehdä muuttumattomiksi, ja muut sääntöjen kohdat täydentävät niitä.
Tieliikennelaki Sisältää liikennesäännöt, joita Suomen teillä noudatetaan ja joiden noudattamista poliisi valvoo. 
Loput luvun 2 pykälät ovat eri osa-alueita käsitteleviä pykäliä § 41–48.
Perustuslakituomioistuin Perustuslakituomioistuin (jossain yhteyksissä myös valtiosääntötuomioistuin) on monissa maissa oleva tuomioistuin, joka valvoo maan perustuslain toteutumista. Perustuslakituomioistuin muun muassa antaa ratkaisuja lakien perustuslainmukaisuudesta sekä antaa päätöksiä kansainvälisten sopimusten soveltuvuudesta maan perustuslain kannalta. Perustuslakituomioistuimen yhtenä tehtävänä on myös valvoa parlamenttia sen itse hyväksymän valtiosäännön noudattamisessa. Mikäli perustuslakituomioistuimella on oikeus kumota lakeja perustuslain vastaisina, tuomioistuimella katsotaan olevan negatiivista lainsäädäntövaltaa. Perustuslakituomioistuimen toiminta on perustuslain jälkivalvontaa.
Pykälämerkki Pykälämerkki § (Unicode codice_1, HTML codice_2) on erityisesti lakitekstissä pykälän numeroinnin osoittava merkki. Joissakin kielissä merkin kahdentaminen §§ tarkoittaa monikkoa ’pykälät’, mutta suomessa tätä käytäntöä pidetään vanhentuneena.
Australia Australia koostuu kuudesta osavaltiosta sekä useista territoriosta, joista kaksi sijaitsee mantereella. Osavaltiot ovat Uusi Etelä-Wales, Queensland, Etelä-Australia, Tasmania, Victoria ja Länsi-Australia. Manner-Australiassa sijaitsevia territorioita ovat Pohjoisterritorio ja Australian pääkaupunkiterritorio. Territoriot toimivat suurimmaksi osaksi samalla tavalla kuin osavaltiotkin, mutta Australian liittovaltion parlamentilla on oikeus puuttua niiden lainsäädäntöön. Osavaltioiden lainsäädäntöön sen sijaan liittovaltio voi puuttua vain Australian perustuslain 51. pykälän niin salliessa.
Kielin kanava Ensimmäisen maailmansodan jälkeen kanava julistettiin Versailles’n rauhansopimuksessa Saksan hallinnassa olevaksi kansainväliseksi vesireitiksi. Adolf Hitler sanoutui 1936 irti tästä pykälästä muun Versailles’n rauhansopimuksen mukana, mutta toisen maailmansodan jälkeen kanava avattiin jälleen kansainväliselle liikenteelle. Vuonna 1948 sen nimeksi vaihdettiin Nord-Ostsee-Kanal (”Pohjanmeren-Itämeren-kanava”). Suomeksi ja monilla muilla kielillä kanavaa kutsutaan Kielin kanavaksi.
Siviilipalvelus Suomessa Kesken asevelvollisuuden siviilipalvelukseen haluavilla saattaa olla usein ongelmia asiaa käsittelevien henkilökunnan kanssa. Monilla siviilipalvelukseen hakeutuvilla prosessi kestää useita päiviä, ja eri henkilöiden tapaamisia voi olla useita. Ongelmia ja viivästyksiä voivat aiheuttaa esimerkiksi työntekijöiden aikataulut, varusteiden palautus (mm. siviilivaatteiden hankinta poistumista varten), tahallinen viivyttely, poistumisluvan saaminen tai muut syyt. Siviilipalveluslain 13. pykälä velvoittaa käsittelemään asian viipymättä.
Oulun lentokonekaappaus Oulun lentokonekaappaus vaikutti osaltaan siihen, että Suomen rikoslain 25. lukuun, vapaudenriistoa koskevan 9. pykälän rinnalle lisättiin vuonna 1982 uusi pykälä 9a, joka sisälsi rangaistusseuraamukset panttivangin ottamisesta.
Suomen laki Suomen laki tarkoittaa Suomessa voimassa olevaa lakia. Suomen perustuslain mukaan lainsäädäntävalta Suomessa kuuluu eduskunnalle. Myös valtioneuvosto voi tietyin edellytyksin antaa asetuksia, mutta asetus tai muu alemmanasteinen säädös ei saa sisältää lain kanssa ristiriidassa olevia säännöksiä. Esimerkiksi ”Oikeudesta saada vakaumuksen perusteella vapautus osallistumisesta sotilaalliseen maanpuolustukseen säädetään lailla” (perustuslain 127 §) tarkoittaa, että tästä oikeudesta ei voi säätää lakia alemmantasoisella säädöksellä (asetuksella, sotilaskäskyllä tms.). Säännös toistuu perustuslain 80 §:n 1 mom:ssa seuraavasti: "Tasavallan presidentti, valtioneuvosto ja ministeriö voivat antaa asetuksia tässä perustuslaissa tai muussa laissa säädetyn valtuuden nojalla. Lailla on kuitenkin säädettävä yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista sekä asioista, jotka perustuslain mukaan muuten kuuluvat lain alaan. Jos asetuksen antajasta ei ole erikseen säädetty, asetuksen antaa valtioneuvosto."
Maanhankintalaki Vaikka maan laajamittainen, heikosti korvattu pakkolunastus loukkasikin monia Maalaisliiton kannattajia, laki läpäisi eduskunnan melko helposti. Koska laki sisälsi poikkeuksia perustuslain turvaamasta omaisuuden suojasta, se oli säädettävä perustuslain säätämisjärjestyksessä poikkeuslakina.
Vanhasen II hallitus Huomiota herätti se, että ministereiksi nimitettiin rikoksista tuomitut Kokoomuksen Jan Vapaavuori ja Keskustan Sirkka-Liisa Anttila. Kokoomuksen Suvi Lindén sai vuonna 2002 huomautuksen oikeuskanslerilta ja erosi kulttuuriministerin tehtävästä, mutta silti hänet nimitettiin viestintäministeriksi. Myöskään muut yksittäiset rikokset eivät olleet esteinä ministeriksi nimittämiselle. Vanhanen selvitti ennen Vapaavuoren ja Anttilan nimittämistä sen, miten perustuslain vaatimusta ministerin rehellisyydestä tulisi tulkita. Oikeuskanslerinviraston mukaan perustuslain 60 pykälä tarkoittaa yleistä rehellisyyttä eivätkä yksittäiset rikkomukset ole este ministerinä toimimiselle. Este voisi muodostua lähinnä toistuvien rikosten kautta: esimerkiksi toistuvasti harmaan talouden parissa toiminutta henkilö ei voitaisi pitää rehellisenä. 
Aikaisemmin valtioneuvostoon oli valittu ministeriksi tuomion saaneina mm. Aarre Simonen, joka nimitettiin vuonna 1966 oikeusministeriksi. Vapaavuoren tai Anttilan tuomiot eivät olleet liittyneet ministerivastuuseen.
Ylin oikeusaste Useimmissa Euroopan maissa on yleensä kaksi korkeinta oikeusasteen tuomioistuinta. Hyvin tyypillinen on jako siviili- ja rikosasioiden sekä hallintoasioiden ylimpään oikeusasteeseen. Tällainen jako on voimassa myös Suomessa. Monissa maissa on myös erillinen perustuslakituomioistuin, joka ratkaisee lainsäätämiseen ja perustuslain tulkintaan liittyviä kysymyksiä.
Japanin kommunistinen puolue Puolue kannattaa asteittaista luopumista kapitalismista ja sosialismiin, demokratiaan ja rauhaan perustuvan yhteiskunnan rakentamista. Puolue vastustaa militarismia ja Japanin sotilaallista yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa, jonka se näkee Japanin itsemääräämisoikeutta rajoittavana. Tavoitteidensa saavuttamiseksi kommunistinen puolue haluaa toimia "demokraattisen muutoksen kautta kapitalistisessa ympäristössä". Puolue haluaa muuttaa Japanin talouspolitiikan, joka sen mielestä suosii suuryrityksiä kansalaisten kustannuksella. Kommunistinen puolue vastustaa lisäksi Japanin perustuslain sodan kieltävän pykälän muuttamista.
Sananvapaus maittain Sananvapautta pidetään yhtenä demokraattisen yhteiskunnan perusoikeuksista. Sananvapautta julistetaan muun muassa Yhdysvaltain perustuslaissa, YK:n ihmisoikeusjulistuksessa ja Euroopan ihmisoikeusasiakirjassa. Tästä huolimatta useimmilla valtioilla on laeissaan sananvapautta rajoittavia pykäliä, useimmiten kansallista turvallisuutta koskevissa asioissa. Vastaavalla tavalla myös Euroopan ihmisoikeusasiakirjan artiklan 10 toinen kohta toteaa, että sananvapautta on voitava rajoittaa kansakunnan tai yleisen turvallisuuden nimissä. Tätä kohtaa hyödynnetäänkin eri maissa varsin lavealla tavalla tulkiten ja sananvapautta rajoittaen.
Momentti (oikeustiede) Suomen lainsäädännössä momentteja ei yleensä eksplisiittisesti numeroida, mutta niihin viitataan numeroin, esimerkiksi: ""Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään..."" Yleensä saman pykälän eri momentit erotetaan lakitekstissä toisistaan typografisesti samoin kuin kappaleet normaalissa tekstissä. Suomen lainsäädännössä on kuitenkin myös säädöksiä, joissa momentin alussa on muusta tekstistä pisteellä erotettu arabialainen numero selventämässä pitkää ja mutkikasta pykälää.
Stalinin vainot Monia syytettiin muun muassa valtion vastaisesta toiminnasta, valtion tai yhteiskunnan omaisuuden tuhoamisesta tai vahingoittamisesta vastavallankumouksellisessa tarkoituksessa tai tällaiseen toimintaan agitoimisesta (Venäjän federaation rikoslakikokoelma vuodelta 1926, § 58/9-10). Samaan pykälään vedoten suomalaisia tai suomalaissyntyisiä syytettiin Suomen valtion organisoimasta vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Vangittuja kuulusteltiin, kidutettiin ja tuomittiin tekaistuin syin. Yksistään silloisessa Leningradissa tapettiin vuosina 1937–1938 yhteensä 3 000 suomalaista.
Suomen perustuslaki Perustuslain viimeinen, kolmastoista luku sisältää tarpeellisen sääntelyn perustuslain voimaantuloa sekä aikaisempien perustuslain tasoisten säädösten kumoamista varten. Perustuslain edellyttämistä siirtymä- ja voimaantulojärjestelyistä säädettiin omalla erillisellä laillaan.
Viharikos Suomen rikoslain 6 luvun 5 §:n rangaistuksen koventamisperusteet antavat mahdollisuuden rangaistuksen pidentämiseen, jos kyseessä on viharikos. Kyseistä pykälää sovelletaan käytännössä harvoin. Pykälän tulkintaohjeena toimivat lain syrjintäsäännökset. Toistaiseksi viharikollisuutta ei tunnisteta lainsäädännössä omaksi rikollisuudenlajikseen.
Aleksandr Benois Aleksandr Benois (, "Aleksandr Nikolajevitš Benua", myös Alexandre Benois; 3. toukokuuta 1870 Pietari – 9. helmikuuta 1960 Pariisi) oli venäläinen taiteilija, yksi Mir Iskusstva -liikkeen johtohahmoista. Hän maalasi tauluja mutta toimi myös taidekriitikkona ja vaikutti suuresti modernin baletin näyttämöllepanoon yhdessä ystävänsä Sergei Djagilevin kanssa
Albert Benois Hänen isänsä oli arkkitehti Nicholas Benois ja veljensä arkkitehti Nicholas Benois ja teatterisuunnittelija Aleksandr Benois. Albert Benois'n tytär Maria oli naimisissa venäläisen säveltäjän Nikolai Tšerepninin kanssa. Benois oli näyttelijä Peter Ustinovin isosetä.
Aleksandr Benois Benois eli viimeiset vuotensa Ranskassa, ja hänet tunnetaan myös ranskalaisella nimellä Alexandre Benois.
Aleksandr Benois Benois'n mukaan on nimetty balettipalkinto Benois de la Danse.
Aleksandr Benois Vuonna 1901 Benois nimitettiin Mariinski-teatterin visuaaliseksi johtajaksi. Siitä alkaen hän omistautui lavastus- ja puvustussuunnittelulle. Mariinskissa esiintyi ensimmäistä kertaa myös Ballets russes -seurue, jolle Benois kirjoitti libreton balettiin "Le Pavillon d’Armide". Monista hänen seurueelle suunnittelemistaan lavastuksista ja puvustuksista tuli klassikoita.
Benois de la Danse -palkinto Kilpailu on nimetty Aleksandr Benois'n mukaan. Palkintoon liittyvän pienoispatsaan on suunnitellut kuvanveistäjä Igor Ustinov. Ustinovin isä on näyttelijä Peter Ustinov.
Nicholas Benois Benois meni naimisiin Camilla Cavosin kanssa, jonka isä oli suunnitellut Mariinski-teatterin. Pari sai kolme lasta: Alexandre Benois oli teatterisuunnittelija, Albert Benois taidemaalari ja Léon Benois arkkitehti. Léon Benois oli näyttelijä Peter Ustinovin äidin isä.
Léon Benois Léon Benois (; 23. elokuuta 1856 Pietarhovi – 8. helmikuuta 1928 Leningrad) oli venäläinen arkkitehti. Hän oli ranskalaissyntyisen arkkitehti Nicholas Benoisin poika, taidemaalari Alexandre Benoisin veli ja näyttelijä Peter Ustinovin isoisä.
Petruška Petruška (, ) on Igor Stravinskyn säveltämä baletti. Se tehtiin alkujaan Sergei Djagilevin tilauksesta tämän "Ballets russes" -seuruetta varten. Baletin ensi-ilta oli Pariisin Théâtre du Châteletissa 13. kesäkuuta 1911. Alkuperäisen koreografian laati Mihail Fokin. Aleksandr Benois kirjoitti libreton ja suunnitteli alkuperäisessä versiossa käytetyt puvut ja lavasteet. Pääroolin tanssi ensi-illassa Vatslav Nižinski.
Léon Benois Benois suunnitteli muun muassa Notre-Damen roomalaiskatolisen kirkon ja mausoleumin Venäjän suurruhtinaille Pietari-Paavalin linnoitukseen Pietariin sekä Aleksanteri Nevskin katedraalin Varsovaan. Benois toimi Pietarin taideakatemian pääjohtajana vuosina 1911–1917 ja oli arkkitehtilehti "Zodtšin" päätoimittaja.
Nicholas Benois Benois syntyi ranskalaiseen perheeseen Pietarissa ja opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuosina 1827–1836. Hän työskenteli kahdeksan vuotta keisari Nikolai I:n hovitaiteilijana ja oli suunnittelemassa Pietarhovia. Benois suunnitteli myös muutamia rautatieasemia Venäjällä sekä muutamia palatseja kuten Strelnan ja Tsarskoje Selon.
Mir iskusstva Mir iskusstvan (, "Taiteen maailma") käsite kattaa useita venäläisen kulttuurin ilmiöitä vuosien 1898 ja 1924 välillä. Näitä ovat samanniminen taidelehti (1898-1904), kaksi taideyhdistystä (1900-1903, 1910-1924), Mir iskusstva taidenäyttelyt (1899-1903) sekä ryhmä monipuolisesti lahjakkaita taiteilijoita, johtohahmona Aleksandr Benois. Mir iskusstvan käsitteeseen luetaan myös graafisen taiteen erityinen pietarilainen suuntaus, venäläisen teatterin voittokulku Euroopassa, sekä taiteen filosofia tai lähinnä elämänfilosofia, joka innoitti lukemattomia venäläisiä taiteilijoita kulttuurin eri saroilla.
Albert Benois Albert Benois (; 26. maaliskuuta 1852 Pietari – 16. toukokuuta 1936 Fontenay-aux-Roses) oli venäläinen vesiväritaiteilija.
Kruununpuisto (kirja) Inkerinmaalla Tammikartanossa eletään aivan toisenlaista elämää. Kreivi Konstantin Benois ja hänen vaimonsa kreivitär Darja Benois suunnittelevat matkaa Imatralle. Matkan todelliset syyt pidetään useimmilta salassa. Kreivittären seuraneidiksi on palkattu helsinkiläinen Julia Sorokina, jonka täti Sofia on ollut Tammikartanossa töissä jo parina kesänä. Lähellä Tammikartanoa sijaitsee Osminon kartano, jossa asuvat Konstantin Benoisin yli 90-vuotiaat sedät Boris ja Leonid Benois sekä Leonidin vaimo Jevgenia. Kreivittären matka Imatralle kulkee Pietarin kautta. Siellä nuori Julia kohtaa suuriruhtinaita sekä itsensä Venäjän keisari Nikolai II:n. Keskustelun aiheeksi nousee useissa tilanteissa Suomen asema, varsinkin kun Helsingistä kantautuvat uutiset kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhasta. Isänmaallinen Julia uskaltautuu puolustamaan Suomea välillä hyvinkin kiivain sanoin.
Albert Benois Benois'n vaimo taiteilijatar Maria Shpak Benois kuoli kesällä 1891 Puumalassa 21-vuotiaana, ja hänet on haudattu Puumalan kirkon hautausmaalle.
Nicholas Benois Nicholas Benois (; 13. heinäkuuta 1813 Pietari – 23. joulukuuta 1898 Pietari) oli venäläinen arkkitehti, joka toimi Pietarhovissa ja muissa Pietarin esikaupunkialueilla.
Benois de la Danse -palkinto Benois de la Danse -palkinto on arvostettu balettipalkinto, joka myönnetään Moskovassa järjestettävässä kilpailussa. Palkinnon on perustanut Kansainvälinen balettiliitto Moskovassa 1991. Kilpailu järjestetään vuosittain huhti-toukokuun vaiheilla, ja voittajat kussakin sarjassa valitsee tuomaristo. Kilpailun sarjoja ovat elämäntyö, naistanssija, miestanssija, koreografi, säveltäjä ja lavastaja. Palkinto myönnetään myös edellisen vuoden poikkeuksellisesti saavutuksesta baletin alalla. Palkintoa pidetään tanssin Oscar-palkintona.
Mir iskusstva Vuonna 1898 Pietarissa järjestettiin suurta huomiota herättänyt venäläisten ja suomalaisten taiteilijoiden ensimmäinen "Mir iskusstvan, Taiteen maailman" taidenäyttely, jonka oli koonnut monilahjakas baletin johtohahmo Sergei Djagilev. Näyttelyssä esittäytyi monia Djagilevin vaikutuspiiriin kuuluneita merkittäviä venäläisiä aikalaistaiteilijoita kuten Aleksandr Benois, joka Djagilevin kanssa oli Mir iskusstva -liikkeen johtohahmoja, taiteilijat Isaak Levitan, Valentin Serov, Konstantin Somov, Léon Bakst, Mihail Nesterov ja Mihail Vrubel sekä Djagilevin Suomen suurruhtinaskunnasta valitsemia taiteilijoita kuten Albert Edelfelt, Akseli Gallen-Kallela, Eero Järnefelt, Pekka Halonen, Ville Vallgren, Väinö Blomstedt ja Magnus Enckell.
Venäläis-suomalainen näyttely antoi vauhtia Pietarissa perustetulle Mir iskusstva -ryhmittymälle, joka järjesti vuosinäyttelyitä ja julkaisi samannimistä taidelehteä. Liikkeen vaikutus kulttuuriin oli laaja ja ilmiön jälkimainingit ulottuivat aina 1920-luvulle.
Gribojedovin kanava Kanava on kaivettu entisen "Krivuša"-joen uomaan, jonka alkupää yhdistettiin vuonna 1739 Moikaan. Se alittaa Nevan valtakadun, Gorohovaja-kadun ja Voznesenski-prospektin, ohittaa Krjukovin kanavan ja laskee Fontankaan entisen Kaljulan kylän luona. Vuosina 1764–1790 kanavaa syvennettiin ja sen molemmin puolin rakennettiin graniittiset rantakadut. Alkupään rannat puettiin graniittiin vuosina 1954–1956. Gribojedovin kanavan ylittää 21 siltaa, joista monet ovat rakennustaiteen muistomerkkejä. Sen varrella sijaitsevat Venäläisen museon Benois-siipi, Singerin talo, Kazanin katedraali, Pietarin talous- ja finanssiyliopisto ja Pyhän Nikolaoksen merikatedraali. Kanavan rannalla ovat asuneet Aleksandr Gribojedov, josta se on saanut nimensä, Nikolai Gogol, Nikolai Tšernyševski, Fjodor Dostojevski ja Ilja Repin. Keisari Aleksanteri II haavoittui kuolettavasti rantakadulla tehdyssä pommiattentaatissa. Vuosina 1883–1907 murhapaikalle rakennettiin Kristuksen ylösnousemuksen katedraali.
Zinaida Serebrjakova Hän kuului Benois'n taiteilijaperheeseen. Hänen isoisänsä Nicholas Benois oli kuuluisa arkkitehti, Arkkitehtien liiton puheenjohtaja ja Venäjän tiedeakatemian jäsen. Hänen setänsä Alexandre Benois oli kuuluisa taidemaalari, "Mir iskusstva" -taiteilijaryhmän perustaja. Hänen isänsä Jevgeni Nikolajevitš Lanceray oli tunnettu kuvanveistäjä ja äitinsä, joka oli Alexandre Benois'n sisko, oli lahjakas piirtämään. Yksi Zinaidan veljistä, Nikolai Jevgenjevitš Lanceray, oli lahjakas arkkitehti ja hänen toinen veljensä Jevgeni Jevgenjevitš Lancerey, oli merkittävä venäläisen ja neuvostoliittolaisen taiteen kannalta johtuen hänen monumentaalisista maalauksistaan ja grafiikastaan. Myös englantilainen näyttelijä Peter Ustinov sukua Zinaida Serebrjakovalle.
Simona Noja Noja edusti Suomea vuonna 1995 Benois de la Danse -balettikilpailussa.
Petruška Stravinsky oli ennen "Petruškaa" säveltänyt Djagilevin seurueelle menestykseksi muodostuneen baletin "Tulilintu". Kesällä 1910 hän oli säveltämässä musiikillista ilveilyä (burleski) pianolle ja orkesterille, ja antoi teokselle nimen ”Petruškan huuto” venäläisestä nukketeatterista tutun koomisen petruška-nuken mukaan. Stravinsky ryhtyi kuitenkin laajentamaan teosta ja vieraillessaan Nižinskin kanssa Stravinskyn luona Sveitsin Clarensissa Djagilev sai idean muuttaa sen baletiksi. Alkuperäisestä sävellyksestä tuli lopulta baletin toisen kohtauksen musiikki. Benois kirjoitti tämän jälkeen Djagilevin pyynnöstä traagisen juonen petruška-nuken ja Stravinskyn siihen mennessä säveltämän musiikin ympärille. Valmiina ollut musiikki käsitti kaksi kohtausta, ja Benoisin kirjoitettua tarinan nelikohtauksiseksi Stravinsky sävelsi puuttuneen musiikin. Stravinsky käytti tässä useita venäläisten kansanlaulujen melodioita.