mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Libya, Libya, Libya Libya, Libya, Libya (tunnettu myös nimellä Ya Beladi, ”Oi, isänmaani!”) on Libyan kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Mohammed Abdel Wahab, joka on säveltänyt myös Tunisian kansallislaulun Humat al-himan ja Yhdistyneiden arabiemiraattien kansallislaulun Iši biladi sekä sovittanut Egyptin kansallislaulun Biladi, Biladi, Biladi. Laulun on sanoittanut Al Bashir Al Arebi. Libya, Libya, Libya otettiin maan kansallislauluksi sen itsenäistyessä Italiasta vuonna 1951. Muammar Gaddafin syrjäytettyä maata hallinneen kuningas Idris I:n vuonna 1968 maan uudeksi kansallislauluksi valittiin egyptiläinen marssi Allahu Akbar vuonna 1969. Vuoden 2011 levottomuuksien jälkeen maata hallitseva siirtymäajan kansallinen neuvosto otti uudelleen käyttöön maan aikaisemman kansallislaulun.
Hanns Eisler Eisler käytti teoksissaan ajoittain Schönbergin kaksitoistasäveltekniikkaa. Hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat "Deutsche Sinfonie" (1935–1957) ja "Hollywood Songbook" (1938–1943). Eislerin lupaavan uran etenemistä Yhdysvalloissa haittasi kylmä sota, jonka aikana säveltäjä päätyi Hollywoodin mustallelistalle. Palattuaan Saksaan säveltäjä asettui Itä-Berliiniin ja sävelsi Itä-Saksan kansallislaulun "Auferstanden aus Ruinen".
Deutschlandlied Kun ”Das Lied der Deutschen” sai suosiota ensimmäisen maailmansodan aikana, sitä alettiin tulkita monella tavalla: demokraattisesti, nationalistisesti, kansalliskiihkoisesti ja jopa rasistisesti. Laulua alettiin ulkomaisessa lehdistössä syyttää imperialismista ja se käännettiin englanniksi ja ranskaksi tämän tulkinnan mukaisesti. Kun Deutschlandlied julistettiin sodan jälkeen Saksan kansallislauluksi, vasemmisto arvosteli päätöstä. Kurt Tucholskyn mielestä se osoitti, että saksalaiset eivät olleet oppineet sodasta mitään. Hän piti kansallislaulun sanoja typerinä ja kerskailevina. Kolmannen valtakunnan aikana laulun sanoja tulkittiin entistä vahvemmin imperialistisesti ja rasistisesti. Natsit painottivat omaa tulkintaansa laulun mainitsemasta saksalaisesta uskollisuudesta, saksalaisten yhtenäisyydestä ja Saksan asemasta ”"über alles in der Welt"”. Laulun maininnan saksalaisista naisista tulkittiin olevan viittaus esikristilliseen, germaanien perinteiseen naisia kohtaan osoittamaan kunnioitukseen. Ainoa kohta laulussa, jota kansallissosialismi ei osannut selittää omasta näkökulmastaan, oli maininta saksalaisesta viinistä. Natsismi suhtautui alkoholiin kielteisesti.
Mestarien liiga -hymni Laulussa on 21 säettä. Englanniksi säkeistä lauletaan säkeet 3, 7, 10, 14, 17 ja 21, saksaksi säkeet 2, 4, 5, 9, 11, 12, 16, 18 ja 19 ja ranskaksi säkeet 1, 6, 8, 13, 15 ja 20.
Alkuperäiset sanat:
Dancing Lasha Tumbai Dancing Lasha Tumbai (, aikaisemmin Danzing) on ukrainalaisen drag-artistin Vjerka Serdjutškan musiikkikappale, joka edusti Ukrainaa Eurovision laulukilpailussa vuonna 2007 ja sijoittui kilpailussa toiseksi 235 pisteellä. Kappaleessa lauletaan neljällä kielellä: saksaksi, ukrainaksi, englanniksi ja venäjäksi. Lisäksi laulussa on sanoja, jotka eivät tarkoita mitään.
Kansallislaulu Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta.
Komin tasavallan kansallislaulu Komin tasavallan kansallislaulu on Venäjän federaation Komin tasavallan virallinen kansallislaulu. Sen sävelkulku pohjautuu Viktor Savinin säveltämään ja Mihail Gertsmanin sovittamaan lauluun "Haukan pesä" () vuodelta 2001. Kansallislaulu hyväksyttiin käyttöön 4. heinäkuuta 2006 annetulla lailla.
Legenda (kappale) Legenda lauletaan muuten pääosin englanniksi, mutta sen alussa ja keskellä on lyhyt intro, joka lauletaan puolan kielellä.
Rubens Barrichello Suurimman menestyksensä ”Rubinho” on saavuttanut Ferrarilla, jossa hän jäi kuitenkin selvästi seitsenkertaisen maailmanmestarin Michael Schumacherin varjoon. Ensimmäisen osakilpailuvoittonsa Barrichello voitti Ferrarin-avauskaudellaan Saksan GP:ssä Hockenheimin radalla. Voiton arvoa korosti se, että Barrichello lähti kilpailuun 18. lähtöruudusta. Uran ensimmäinen osakilpailuvoitto oli Barrichellolle erittäin tunteikas. Jo palkintokorokkeelle noustessa ennen kansallislaulun alkua hän purskahti itkuun ja itki koko kansallislaulun ajan. Barrichellon piti ajaa yli 100 kilpailua ennen kuin hän vihdoin saavutti voiton. Yhteensä hän on voittanut Ferrarilla yhdeksän kertaa, ollut palkintokorokkeella 61 kertaa ja ottanut paalupaikan 13 kertaa. Hän oli MM-kakkonen kausilla ja sekä kolmas kaudella .
Gaudeamus igitur Suomessa laulu kuuluu erityisesti lukioiden ylioppilasjuhliin sekä yliopistojen juhliin, erityisesti valmistumisjuhliin. Laulun sanat lauletaan yleensä latinaksi. Suomenkielisiä sanoja lauletaan nykyään melko harvoin. Yleensä latinankielisistäkin lauletaan vain ensimmäinen ja neljäs säkeistö. Erikoisuutena mainittakoon, että teekkareilla on joskus tapana laulaa neljännessä säkeistössä: ""Vivat polytechnicum! Vivant professores"", mikä viittaa Teknillisen korkeakoulun edeltäjän, Polyteknillisen opiston latinankieliseen nimeen.
Nigeria, We Hail Thee Nigeria, We Hail Thee () on Nigerian entinen kansallislaulu. Kyseistä kansallislaulua käytettiin maan itsenäistymisestä vuonna 1960 vuoteen 1978. Nigerian nykyinen kansallislaulu "Arise O Compatriots, Nigeria’s Call Obey" otettiin käyttöön vuonna 1978, korvaten kansallislaulun "Nigeria, We Hail Thee".
God Defend New Zealand God Defend New Zealand (”Jumala varjelkoon Uutta-Seelantia”) on toinen Uuden-Seelannin kansallislauluista. Toinen maan kansallislaulu on Ison-Britannian ja Kansainyhteisön kansallislaulu ”God Save the Queen”. Vaikka kummankin kansallislaulun status on yhtäläinen, ”God Defend New Zealand” on Uudessa-Seelannissa yleisesti tunnetumpi.
Tšetšenian tasavallan kansallislaulu Tšetšenian tasavallan kansallislaulu on Venäjän federaatioon kuuluvan Tšetšenian tasavallan kansallislaulu. Sen on sanoittanut Khodži-Akhmed Kadyrov ja säveltänyt Umar Beksultanov.
Eurooppa (kansallislaulu) 12. maaliskuuta 2008 julistettiin avoin sävellyskilpailu uudesta kansallislaulusta. Laulun valitsemista varten maan hallitus nimesi komission, jonka jäseninä toimivat maan kaikkien puolueiden puheenjohtajat. 5. kesäkuuta 2008 komissio ilmoitti valinneensa maan uudeksi kansallislauluksi kosovolaisen säveltäjän Mendi Mengjiqin sävellyksen "Eurooppa". 11. kesäkuuta 2008 Kosovon parlamentti hyväksyi sävellyksen virallisesti maan kansallislauluksi 72 äänellä viittätoista vastaan, viiden pidättäytyessä äänestyksestä. Virallisesti sävelmästä tuli maan kansallislaulu 15. kesäkuuta 2008, jolloin maan uusi perustuslaki astui voimaan.
Ich hatt’ einen Kameraden Laulua soitettaessa univormuun pukeutuneiden sotilaiden on tehtävä kunniaa, sama koskee myös univormupukuisia poliiseja ja muodollisesti jopa Saksan Punaisen ristin työntekijöitä, jos he käyttävät (nykyään harvinaista) univormua. Ainoastaan kansallislaululle annetaan samanlaiset kunnianosoitukset.
Limba noastră Limba noastră (”Meidän kielemme”) on Moldovan kansallislaulu vuodesta 1994. Tätä ennen, maan itsenäistymisestä vuonna 1991, sen kansallislauluna oli Deșteaptă-te, române!, joka on myös Romanian kansallislaulu.
Amerika Samoa Amerika Samoa on Amerikan Samoan alueellinen kansallislaulu. Amerikan Samoa on Yhdysvaltain territoria Polynesiassa Tyynellä valtamerellä. Alueen virallinen kansallislaulu on siten Yhdysvaltain kansallislaulu The Star-Spangled Banner, mutta sillä on kuitenkin myös oma kansallislaulu, samoankielinen "Amerika Samoa". Laulun on säveltänyt Napoleon Andrew Tuiteleleapaga, ja sen on sanoittanut Mariota Tiumalu Tuiasosopo. Laulu otettiin virallisesti käyttöön 1950.
Tautiška giesmė Tautiška giesmė (”Kansallislaulu”) on Liettuan kansallislaulu. Sen kirjoitti vuonna 1898 tohtori Vincas Kudirka. Laulusta tuli itsenäistyneen Liettuan kansallislaulu vuonna 1919. Kun Liettua liitettiin osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1940 laulu poistettiin käytössä, kunnes kansallismieliset liettualaiset alkoivat käyttää sitä neuvostovaltaa vastustavissa mielenosoituksissaan 1980-luvun lopulla. Liettuan itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1991 laulusta tuli uudestaan maan kansallislaulu.
Dorimusiikki Dorimusiikki on musiikkityyli, jota lauletaan/tanssitaan Aasian maissa, lähinnä Nepalissa sekä Intiassa. Naisilla on usein tietynlainen esiintymisasu, ja laulua lauletaan korkealla äänensävyllä. Dorikappaleiden sanoitukset ovat joko hindiksi tai nepalinkielisiä.
Sotilasmusiikki Marssilaulut ovat tyypillisesti patrioottisia ja joskus nostalgisia lauluja, joita lauletaan marsseilla. Poikkeuksetta laulut ovat rytmikkäitä marssin tahtiin sopivia sävellyksiä. Yhdys­valtain sisällis­sodasta tunnettuja marsseja ovat muun muassa "Marching Song of the First Arkansas" ja "John Brown's Body". "P'tit quinquin" oli suosittu Saksan–Ranskan sodan aikana 1870. Tunnettuja suomalaisia marsseja ovat "Porilaisten marssi", "Jääkärimarssi" ja "Hakkapeliittojen marssi".
Con te partirò Tunnetumpi versio kappaleesta on kuitenkin Bocellin ja Sarah Brightmanin vuonna 1996 esittämä duetto "Time to Say Goodbye", joka lauletaan osittain englanniksi. Time to Say Goodbye saavutti useita listan kärkisijoja Euroopassa, esimerkiksi Saksassa, jossa siitä tuli maan historian eniten myynyt single. Bocelli teki kappaleesta myös täysin espanjankielisen version, "Por Ti Volarén".
Amar Sonar Bangla Amar Sonar Bangla ("Kultainen Bengalini") on Bangladeshin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut maailmankuulu runoilija Rabindranath Tagore vuonna 1906. Hän sävelsi ja sanoitti myös Intian kansallislaulun. Väliaikainen hallitus julisteti laulun Bangladeshin kansallislauluksi maan itsenäistyttyä vuonna 1971, ja päätös vahvistettiin 13. tammikuuta 1971. Perustuslain mukaan vain laulun 10 ensimmäistä säettä ovat kansallislaulun asemassa. Englantilaisen käännöksen on laatinut Syed Ali Ahsan.
Himno Nacional de Chile Himno Nacional de Chile, joka tunnetaan myös nimillä Canción Nacional ("kansallislaulu"), Puro, Chile, es tu cielo azulado ("Chile, sinun syvän sininen taivaasi on puhdas") ja Dulce Patria, recibe los votos on Chilen kansallislaulu. Laulu on tyypillinen esimerkki latinalaisamerikkalaisesta oopperatyylisestä kansallislaulusta. Laulussa on kaiken kaikkiaan kuusi säkeistöä, mutta vain sen viidettä säkeistöä ja kuoron laulamaa kertosäettä pidetään virallisena kansallislauluna.
Horst Wessel Wesselistä tehtiin kansallissosialistien marttyyri. Hän sai julkiset hautajaiset, joihin osallistui 30 000 ihmistä. Ruskeapaidat lauloivat hautajaisissa hänen muutamaa kuukautta aiemmin kirjoittamansa "Horst-Wessel-Liedin", josta tuli myöhemmin kansallissosialistisen puolueen virallinen laulu ja myöhemmin natsi-Saksan toinen kansallislaulu.
Saksan demokraattinen tasavalta Saksan liittokansleri Helmut Kohl kutsui DDR:n johtajan Erich Honeckerin vierailemaan liittotasavallassa 1982. Vierailu oli lähellä toteutua 1984, mutta neuvostoliittolaiset eivät antaneet silloin lupaa. Mihail Gorbatšovin tultua NL:n johtajaksi Saksojen johtajien ainoa tapaaminen toteutui elokuussa 1987 Bonnissa, tosin työvierailuna. Kansallislauluja ei soitettu eikä virallinen protokolla noudattanut valtiojohtajien muotoa. Honecker kävi myös sekä synnyinseudullaan Saarlandissa että Essenissä ja Münchenissä. Vierailua televisioitiin suorana myös DDR:ssä.
Iši biladi Iši biladi (عيشي بلادي, "Eläköön kotimaani") on Arabiemiraattien kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Arif al-Šaikh Abdullah al-Hasan, jonka sanoitus valittiin aiemmin tekstittömän hymnin sanoiksi kilpailun jälkeen vuonna 1996. Laulun melodia on ollut Arabiemiraattien kansallislauluna jo vuodesta 1971. Kyseessä on fanfaaria muistuttava hymni, jonka on säveltänyt Mohammed Abdel Wahab. Hän on säveltänyt myös Tunisian kansallislaulun Humat al-hima ja Libyan kansallislaulun Libya, Libya, Libya.
La Congolaise La Congolaise on Kongon kansallislaulu. Sen sanoitti Levent Kimbangui ja sävelsi Français Jacques Tondra. Sanoitus on ranskankielinen. La Congolaise oli kansallislauluna aluksi vuosina 1959–1969. Se otettiin uudelleen kansallislauluksi vuonna 1991.
Etelä-Afrikan kansallislaulu Vuodesta 1997 saakka Etelä-Afrikan tasavallan kansallislauluna on toiminut aikaisemman kansallislaulun "Die Stem van Suid Afrikan" ja apartheidin vastaisen vapaustaistelun tunnussäveleksi nousseen "Nkosi Sikelel' iAfrikan" yhdistelmä.
Inno Nazionale Inno Nazionale on San Marinon kansallislaulu. Sen sävelsi sanmarinolainen säveltäjä ja viulisti Federico Consolo. Hymni kohotettiin kansallislauluksi 1894. San Marinon kansallislaululla ei ole sanoja. Siksi sen nimi on yksinkertaisesti vain "Inno Nazionale" (suom. "Kansallishymni").
Lijepa naša domovino Ņ
Lijepa naša domovino (”Kaunis meidän kotimaamme”) on Kroatian kansallislaulu. Se toimi vuodesta 1972 Jugoslavian federaatioon kuuluneen Kroatian sosialistisen valtion kansallislauluna, ja maan itsenäistyessä 1991 siitä tuli itsenäisen Kroatian kansallislaulu.
İstiklâl Marşı Samaan aikaan maassa oli käynnissä toinen kilpailu, jossa 24 säveltäjää kilpaili maan tulevan kansallislaulun säveltämisestä. Maan kansalliskokous, joka pystyi kokoontumaan sodan vuoksi vasta 1924, valitsi voittajaksi Ali Rıfat Çağatayn sävellyksen. Kansallislaulu laulettiin tällä sävelmällä aina vuoteen 1930, jolloin Osman Zeki Üngör, maan Presidentillisen sinfoniaorkesterin kapellimestari, teki sävelestä uuden sovituksen. Sittemmin Turkin kansallislaulu on laulettu tällä sovituksella. Samainen laulu on myös Kyproksen turkkilaisen tasavallan kansallislaulu.
Salut à toi, pays de nos aïeux Salut à toi, pays de nos aïeux (”Tervehdys sinulle, esi-isiemme maa”) on Togon kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Alex Casimir-Dosseh. Laulu oli Togon kansallislaulu aina maan itsenäistymisestä 1960 vuoteen 1979. Tuolloin maa sai uuden, kollektiivisesti sävelletyn ja sanoitetun kansallislaulun Encartons tous mauvais espirit. Maan siirryttyä monipuoluejärjestelmään vuonna 1992 vanha kansallislaulu palautettiin takaisin.
Bože pravde Bože pravde (Oikeuden Jumala) on Serbian kansallislaulu. Vuonna 1872 syntyneen laulun sanoittaja on Jovan Đorđević ja musiikin on säveltänyt Davorin Jenko. Bože Pravde oli Serbian kuningaskunnan kansallislauluna vuosina 1882–1918. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen se oli yksi osa Serbien, Kroaattien ja Sloveenien eli myöhemmän Jugoslavian kuningaskunnan (1918-45) kolmiosaista kansallislaulukokonaisuutta (muut olivat Kroatian ja Slovenian kansallislaulut). Nykyään Serbian kansallislauluna on versio, jossa alkuperäiset viittaukset kuninkaaseen ja kuningaskuntaan on poistettu.
Maamme Vaikka Maamme-laulu on vakiintunut Suomen kansallislauluksi, sen asemasta on silti syntynyt välillä keskustelua. Kansallislaulua on ehdotettu vaihdettavaksi, ja toisaalta Maamme-laulun asema on haluttu laillistaa. Eduskunnassa on tehty lakialoite sekä Maamme-laulun että Finlandian asettamisesta viralliseksi kansallishymniksi. Finlandian valitsemisesta kansallislauluksi tehtiin vuonna 2014 myös kansalaisaloite. Vaihtamisen syyksi on esitetty sitä, että Maamme-laulun säveltäjä on saksalainen Fredrik Pacius ja samaa sävellystä käytetään myös Viron kansallislaulussa "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". On myös väitetty, että laulu on vahvistettu Viron kansallislauluksi ennen kuin se vakiinnutti asemansa Suomessa. Viron parlamentti käsitteli kyllä asiaa vuonna 1922, mutta se ei ole sitä missään vaiheessa virallistanut. Maamme-laulun tavoin myös "Mu isamaa" on noussut asemaansa kansallislauluna kansan keskuudessa. Lisäksi musiikintutkija Erkki Salmenhaaran mukaan Paciusta voi syntyperästään huolimatta pitää suomalaisena säveltäjänä. Hän saapui Suomeen helmikuussa 1836, omaksui nopeasti suomalaiset aatevirtaukset ja pyrkimykset ja alkoi rakentaa maan musiikkielämää.
Oi rakkain Jeesukseni Virren suomensi Julius Krohn saksan kielestä vuonna 1880, mutta hänen suomennoksessaan ovat saksankielisen alkutekstin kymmenestä säkeistöstä mukana vain kuusi. Virsikirjaan se otettiin vuoden 1886 virsikirjauudistuksessa, jolloin se sai numeron 59.. Vuoden 1938 virsikirjaan se otettiin melkoisesti muokattuna numerolla 63, ja sama numero sillä on myös nykyisessä, vuonna 1986 vahvistetussa virsikirjassa. Virttä lauletaan kirkoissa yleensä pitkänäperjantaina.
Suomen valta Suomen valta ("Nouse, riennä Suomen kieli") on August Ahlqvistin (nimimerkki A. Oksanen) kirjoittama isänmaallinen runo. Runon sanoissa korostetaan suomen kielen merkitystä Suomelle maana ja kansakuntana. Runon sävelsi lauluksi Emil Genetz, mutta sitä on laulettu myös Saksan kansallislaulun "Deutschlandliedin" sävelellä.
Juho Piirainen Johan Fredrik (Juho) Piirainen (12. huhtikuuta 1879 Kuopio – 22. joulukuuta 1917 Kokkola) oli suomalainen insinööri ja tehtailija joka murhattiin Kokkolassa joulukuussa 1917.
Juho Piirainen Piirainen haudattiin Ouluun.
Juho Piirainen Piirainen ammuttiin myöhemmin saman päivän iltana kello 22 aikaan Mannerheimin aukiolla hänen ollessaan palaamassa kotiinsa. Polkupyöräänsä taluttanut Piirainen ammuttiin kun hän oli lukemassa pylvääseen kiinnitettyä ilmoitusta. Ampujan henkilöllisyys ei koskaan selvinnyt ja lehdet uutisoivat asiasta sen mukaan mikä sopi lehden omaan poliittiseen kantaan syyttäen siitä joko punaisia, venäläisiä sotilaita tai porvareiden lavastusta. Yleisemmin arvellaan että Piiraisen ampui joku jyrkän linjan punaisten kannattaja. Valkoiset nimittivät Piiraista myöhemmin suojeluskuntahistorioissaan "vapaussodan ensimmäiseksi uhriksi"
Juho Piirainen Piirainen oli muuttanut Kokkolaan Oulusta ja toimi Hakalahdessa sijainneen Kokkolan venemoottoritehtaan teknillisenä johtajana. Hän oli osallistunut aktivistien toimintaan Kokkolassa jo vuonna 1905 ja kuulunut jäsenenä Voimaliittoon. Marraskuussa 1917 hän oli järjestämässä S/S Equityn Saksasta tuomien aseiden vastaanottoa Kokkolassa yhdessä Astley Rodénin ja Gunnar Staudingerin kanssa.
Juho Piirainen Kokkolaan saapunut Vaasan läänin kuvernööri sai tapaninpäivänä kaupunginvaltuuston ja työväenyhdistyksen edustajat tekemään sopimuksen järjestyksenpidosta ja kaupunkiin palkattiin 22 uutta miliisiä, joille kuvenööri lupasi lakkolaisten vaatiman vaaditun palkankorotuksen.
Suomen Lähetysseura Ensimmäiset lähetysseuran omat lähetit, Botolf Berhard Björklund, Pietari Kurvinen, Martti Rautanen, Karl Leonhard Tolonen, Karl August Weikkolin, Karl Emanuel Jurvelin ja käsityöläiset Juho Heinonen, Erkki Juntunen ja Antti Piirainen saapuivat Kapkaupunkiin 1868 ja pääsivät v. 1870 Ambomaalle, Ondongan heimon alueelle.
Juho Piirainen Kokkolassa valmistauduttiin marras-joulukuun aikana 1917 tuleviin tapahtumiin hankkimalla ja varastoimalla aseita joita punaiset saivat venäläiseltä sotaväeltä ja suojeluskunnat taas Saksasta tulleen aselaiva Equityn mukana. Marraskuun suurlakon aikana kaupungissa oli tappelunnujakoita ja punaiset tekivät tarkastuksia paikallisten porvareiden koteihin etsien aseita. Poliisin tehtävät olivat kaupungissa siirtyneet punakaartin työväenmiliisille.
Juho Piirainen 22. joulukuuta 1917 Kokkolan nykyisellä Mannerheimin aukiolla järjestettiin isot joulumarkkinat joiden yhteydessä valkoiset järjestivät Kokkolan raatihuoneen edustalla punaista miliisiä vastaan suunnatun protestikokouksen. Kokkolan punakaarti oli muutamaa päivää aiemmin vaatinut kaupunginvaltuustoa lakkauttamaan virallisesti entisen poliisilaitoksen ja myöntämään määrärahan sen korvaavalle miliisille. Valtuuston porvarijäsenet eivät tähän suostuneet ja miliisi aloitti sen vuoksi lakon. Kiihkeätunnelmaisen protestikokouksen aikana osapuolet syyttivät toisiaan kiihoituksesta ja tappolistojen tekemisestä vastapuolen edustajista. Myös Piirainen pit puheen protestikokouksessa arvostellen miliisin toimia. Edellisenä yönä lakossa olleet miliisit olivat vanginneet parikymmentä kaduilla partioinutta talonomistajaa ja sulkeneet heidät Kokkolan raatihuoneen kellarissa olevaan putkaan. Kokous päättyi käsirysyyn kun putkaan suljettuja yritettiin väkivalloin vapauttaa ja paikalle tullut venäläinen ratsuväenosasto lopetti markkinat ja kaupunkiin julistettiin ulkonaliikkumiskielto.
Matti Piirainen Matti Piirainen syntyi agrologi Toivo Olavi Piiraisen ja Vappu Edit Niskasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on lehtori Leena Maija Vanninen. Piirainen tuli ylippilaaksi 1971 ja valmistui Sanoman toimittajakoulusta 1976. Hän oli toimittaja "Ilta-Sanomissa" 1977–1980 ja "Talouselämässä" 1980–1981. "Kuhmolaisen" päätoimittajana Piirainen työskenteli 1981–1987 ja "Koillissanomien" päätoimittajana ja toimitusjohtajana 1987–1994. "Kainuun Sanomien" vastaavaksi päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 1995. Piirainen jäi tästä tehtävästä eläkkeelle 2013.
Ilpo Piirainen Piirainen oli vuodesta 1967 lähtien naimisissa saksalaisen kielitieteilijä Elisabeth Dörrien (Elisabeth Piirainen) kanssa.
Marko Piirainen Marko Kalevi Piirainen (s. 1. marraskuuta 1975 Kuhmo) on Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry:n puheenjohtaja. Piirainen seurasi tehtävässä Timo Rätyä vuonna 2012.
Marko Piirainen Peruskoulutukseltaan Piirainen on talonrakentaja (1993) ja yhdyskuntateknikko (1997). Piiraisella on lisäksi talouspäällikön tutkinto (Markkinointi-instituutti), toimihenkilötutkinto (Kehittämiskeskus) sekä johtamisen erikoisammattitutkinto (JET). Sotilasarvoltaan hän on reservin ylikersantti. Piirainen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Raimo Piirainen Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Piirainen valittiin kansanedustajaksi yhteensä 4 187 äänellä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa SDP menetti toisen paikkansa Oulun vaalipiirissä ja Piirainen jäi varasijalle. Hän oli liikenne- ja viestintävaliokunnan sekä ympäristövaliokunnan jäsen.
Jaakko Piirainen Jaakko Piirainen (19. heinäkuuta 1871 Kuhmoniemi − 12. heinäkuuta 1917 Kajaani) oli suomalainen puutyömestari ja kansanedustaja. Eduskunnassa Piirainen toimi SDP:n ryhmässä vuosina 1908−1909. Kansanedustajaksi hänet valittiin Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä.
Lasse Piirainen Lasse Piirainen (s. 1982) on suomalainen pianisti. Hän on "Bumtsibum" -ohjelman toinen vakiokapteeni. Hän on soittanut monien suomalaisten viihdeohjelmien (Tähdet, tähdet, Suomilove, Voice) orkestereissa. Piirainen soittaa myös yhtyeessä Norma John, ja monien suomalaisten muusikoiden taustayhtyeissä.
Jaakko Piirainen Kouluja käytyään Piirainen työskenteli puuseppänä Viipurissa, Helsingissä, Turussa ja Oulussa vuosina 1892−1900, kunnes hän perusti oman puusepänliikkeen Raaheen 1900. Yritys sai jäädä, kun Piirainen siirtyi Kajaanin seminaariin puutyömestariksi 1904. Tätä virkaa hän hoiti kuolemaansa saakka.
Raimo Piirainen Raimo Olavi Piirainen (s. 22. joulukuuta 1952 Kajaani) on suomalainen SDP:n poliitikko ja entinen kansanedustaja. Hän nousi kansanedustajaksi varasijalta, kun Liisa Jaakonsaari valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa. Piirainen on ollut Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1993 ja Kainuun maakuntavaltuuston jäsen vuodesta 2001.
Mikko Piirainen "Runo-Mikko" Piirainen asui Nurmeksen Vaarakylässä.
Jukka Piirainen Piirainen on koulutukseltaan insinööri ja hän edustaa seuratasolla Uudenkaupungin purjehdusseuraa.
Jari Piirainen Hiihtoliitosta vapauduttuaan Piirainen haki muun muassa Lohjan kaupunginjohtajaksi, Lohjan sivistystoimen johtajaksi, Länsi-Uudenmaan ammattikoulutuskuntayhtymän johtajaksi (2009), sekä kunnanjohtajaksi Siuntioon (2009) ja Punkaharjulle (kevät 2010). Hakemisen ohessa Piirainen toimi yrittäjänä ja syksystä 2009 lähtien suunnistusjoukkue Deltan valmennuspäällikkönä. Hän on ollut myös Nuori Suomi ry:n ja Lohjan Yrittäjien hallituksen jäsen.
Jari Piirainen Koulutukseltaan Piirainen on kasvatustieteiden maisteri Jyväskylän yliopistosta (1981–1985).
Jaakko Piirainen Piirainen oli naimisissa Hilma Elisabeth Henttusen kanssa vuodesta 1900 alkaen.
Rita Piirainen Piirainen toimi aiemmin Uudenmaan tiepiirin tiejohtajana vuodesta 2001.
Kokkolan valtaus Kokkolassa tilanne oli elintarvikepulan vuoksi ollut kireä jo syksystä 1917 lähtien. Paikkakunta oli jakaantunut kaupungin ruotsinkieliseen porvaristoon ja Ykspihlajan satamakaupunginosan köyhiin työläisiin. Kokkolassa oli vahva työväen järjestyskaarti, joka marraskuun yleislakon yhteydessä otti haltuunsa kaupungin miliisilaitoksen. Lakon jälkeen levottomuudet jatkuivat edelleen ja vakavin välikohtaus tapahtui juuri ennen joulua. 22. joulukuuta järjestetyt joulumarkkinat päättyivät suojeluskuntalaisten ja työväen järjetyskaartin väliseen nujakointiin, jonka venäläiset santarmit hajottivat. Myöhemmin samana iltana kaupungissa murhattiin Kokkolan huomattavimpiin porvareihin kuulunut tehtailija Juho Piirainen.
Mikko Piirainen Mikko Jalmari Piirainen (1899 Nurmes – 1998 Nurmes) oli suomalainen runoilija.
Marko Piirainen Piirainen kuuluu SAK:n hallitukseen ja työvaliokuntaan sekä on Teollisuuden Palkansaajien hallituksen ja työvaliokunnan jäsen. Lisäksi hän on vakuutusyhtiö Turvan ja työeläkeyhtiö Elon hallintoneuvoston jäsen, Kuljetusalan Federationi KAF ry:n puheenjohtaja, NTF:n hallituksen jäsen, ITF:n hallituksen jäsen, Kuljetusliitot KL ry:n varapuheenjohtaja sekä Nuorten Kotkien puheenjohtaja. Piirainen on Porvoon kaupunginvaltuuston jäsen sekä A-yhtiöt Oy:n hallituksen puheenjohtaja.
Piirainen Piirainen on suomalainen sukunimi, joka on tunnettu vanhastaan Laatokan Karjalassa, Savossa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Tunnettuja nimenkantajia:
Raimo Piirainen Piirainen työskenteli veturinkuljettajana vuosina 1978–2007, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle. Hän toimi pääluottamusmiehenä Veturimiesten liitossa vuosina 2001–2003.
Matti Piirainen Jouko Matti Olavi Piirainen (s. 15. kesäkuuta 1950 Kuhmo) on suomalainen journalisti, joka työskenteli pitkään kainuulaisten ja koillismaalaisten sanomalehtien päätoimittajana.
Väinö Piirainen Väinö Olavi Piirainen (29. heinäkuuta 1907 Kajaani – 17. joulukuuta 1961 Porvoo) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä "Väinö Kainuu".
Rita Piirainen Rita Piirainen on Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ylijohtaja vuodesta 2010. Hänen virkakautensa kestää viisi vuotta. Vuonna 2016 hän aloitti toisen viisivuotiskauden.
Ilpo Piirainen Piirainen kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun lyseon lukiosta vuonna 1960. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1965, lisensiaatiksi vuonna 1967 ja tohtoriksi vuonna 1969. Piiraisen saksankielisen väitöskirjan (1968) otsikkona oli "Graphematische Untersuchungen zum Frühneuhochdeutschen". Piirainen oli Jyväskylän yliopiston saksan kielen ja lingvistiikan dosentti vuodesta 1971 ja Vaasan korkeakoulun/yliopiston saksan kielen dosentti vuodesta 1972. Hän toimi Suomessa ainakin Turun yliopiston germaanisen filologian apululaisprofessorina vuosina 1973–1974.
Jari Piirainen Jari Yrjö Juhani Piirainen (s. 20. syyskuuta 1960 Kerimäki) on Kuopion kaupungin omistaman Kuopion Matkailupalvelut Oy:n toimitusjohtaja. Hän aloitti työssä vapun 2010 jälkeen.
Raid (televisiosarja) Sarja voitti parhaan draamasarjan, parhaan miespääosan (Oiva Lohtander – komisario Jansson), parhaan ohjauksen (Piirainen) ja parhaan käsikirjoituksen (Nykänen ja Piirainen) Venla-palkinnon. Musiikkilevy myi kultaa.
Uuno Piirainen Uuno Emil Piirainen () oli suomalainen jääkäri ja reservin luutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajana Valkoisen armeijan ratsujoukoissa.
Piiraisen vanhemmat olivat maanviljelijä Olli Piirainen ja Stiina Kettunen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Hellin Irene Niemen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1925. Hän kävi Reserviupseerikoulun vuonna 1926 ja taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1927.
Tapio Piirainen Tapio Piirainen (s. 1954) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on valmistunut elokuvaohjaajaksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1996, mutta on työskennellyt ohjaajana ja käsikirjoittajana Yleisradion TV1:ssä jo vuodesta 1989 alkaen.
Väinö Piirainen Piirainen toimi jatkosodan aikana varusaliupseerina neuvostoliittolaisille siviilivangeille tarkoitetulla Miehikkälän keskitysleirillä. Sodan jälkeen hän julkaisi leiristä kertoneen romaanin jossa leirin henkilökuntaan kuulunut 30-vuotias kersantti rakastui leirillä vankina olleeseen inkeriläistyttöön.
Jari Piirainen Tammikuussa 2009 valmistuneessa esitutkinnassa ja sitä täydentäneessä lisätutkinnassa poliisi on selvittänyt, perustuivatko tuomiot ja korvaukset valheellisiin lausuntoihin. Epäiltynä on muun muassa silloinen Hiihtoliiton toimitusjohtaja Jari Piirainen. Rikosnimikkeinä poliisitutkinnassa ovat olleet väärä ilmianto ja törkeä petos. Päätös syytteiden nostamisesta tehtiin 27. lokakuuta 2010.
Uuno Piirainen Piirainen työskenteli työmiehenä Kemissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 17. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Jari Piirainen Joulukuussa 2008 keskusrikospoliisi käynnisti uuden esitutkinnan liittyen Suomen Tietotoimiston julkaisemaan doping-uutiseen Naganon olympiakisojen alla vuonna 1998. Doping-uutisointia seuranneessa oikeudenkäynnissä STT:n toimittaja ja päätoimittaja tuomittiin sakkorangaistuksiin kunnianloukkausrikoksesta. Lisäksi osa Hiihtoliiton johtajista (muun muassa Piirainen) sai korvauksia.
Jukka Piirainen Jukka Piirainen (s. 1. huhtikuuta 1969 Kuopio) on suomalainen purjehtija. Hän osallistui Ateenan vuoden 2004 olympialaisiin Thomas Johansonin parina 49er-luokassa. Heidän sijoituksensa lähdöissä olivat 14-7-2-9-8-6-9-7-5-6-10-13-14-12-15-4 ja lopputuloksissa he päätyivät sijalle 8.
Uuno Piirainen Piirainen astui Suomen armeijan palvelukseen varavahtimestariksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueen varajohtajaksi Karjalan ratsujääkarirykmentin 1. eskadroonaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kivennavalla, Terijoella ja Kaislahdella sekä Innon saartoon ja Puumalan patterin valtaukseen.
Marko Piirainen Piirainen toimi Työväen Sivistysliitto TSL ry:n hallintojohtajana vuosina 2010-2012 ja hän on hoiti samalla myös henkilöstöpäällikön, työsuojelupäällikön ja pääsihteerin sijaisen tehtäviä. AKT:ssa hän on työskennellyt vuosina 1998-2010 muun muassa talouspäällikkönä, henkilöstöpäällikkönä, työsuojelupäällikkönä, sosiaalisihteerinä, palkkasihteerinä ja aluetoimitsijana. Hän on ollut AKT:ssa myös hallituksen varajäsen, työvaliokunnan jäsen, vaalivaliokunnan puheenjohtaja, työsuojelutoimikunnan puheenjohtaja sekä Kuljetusalan Työttömyyskassan hallituksen puheenjohtaja.
Jari Piirainen Piiraisen aiempi ura liittyy vahvasti hiihtourheiluun. Hän on toiminut Suomen Hiihtoliiton nuorten valmentajana (1985–1989), maastohiihdon lajipäällikkönä (1989–1997), Olympiakomitean nuorten valmennuspäällikkönä (1997–1998), Helsinki 2006 -olympiahankkeen projektipäällikkönä (1998–1999), Olympiakomitean nuorten valmennuspäällikkönä (1999), Suomen Liikunta ja Urheilun toiminnanjohtajana (1999–2001) ja Suomen Hiihtoliiton toimitusjohtajana (2001–2009 kevät). Piirainen on toiminut myös SM-hiihdoissa kuuluttajana ja televisiossa hiihtokilpailujen kommentaattorina.
Tapio Piirainen Piirainen tunnetaan juuri Yleisradiolle tehdyistä televisioelokuvista ja -sarjoista "Kuhmon huumaa" (1989), "Viimeiset siemenperunat" (1993), "Kissa ja Varjo" (1993), "Siivoton juttu" (1997), "Poliisin poika" (1998), "Nyrölä 3" (2004), "Bodomin legenda" (2006), "Suuri performanssi" (2008), "Glenn" (2008), "Punainen nauha" (2012) "Lumihiutalemuodostelma" (2012) ja "Linnan juhlat" (2017). Harri Nykäsen rikoskirjoihin pohjautuva 12-osainen televisiosarja "Raid" (2000) toi Piiraiselle sekä parhaan ohjauksen että käsikirjoituksen Venlan ja poiki myös jatkokseen teatterielokuvan "Raid" (2003).
Luettelo jääkäreistä P Uuno Emil Piirainen
Väinö Piirainen Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Väinö Kainuu":
Jari Piirainen Piiraisen perheeseen kuuluu vaimo ja kaksi poikaa.
Powercup 1980 Tea Piirainen - Tango II (PRP-72)
Ilpo Piirainen Ilpo Tapani Piirainen () oli suomalainen kielitieteilijä ja saksan kielen professori. Hän asui vuodesta 1970 lähtien Saksassa ja toimi erityisesti Münsterin yliopiston (Westfälische Wilhelms-Universität, Institut für Deutsche Sprache und Linguistik) tutkijana ja professorina (1980–2003). Hän tutki germaanista filologiaa, muun muassa vanhoja saksankielisiä dokumentteja ja saksan kielen käyttöä nykyisen Slovakian alueella. Hän löysi vanhoja saksankielisiä dokumentteja ollessaan stipendiaattina Kaarlen yliopistossa Prahassa ja ne osaltaan loivat suunnan hänen elämänuralleen. Hän toimi saksan kielen professorina Trnavan yliopistossa Slovakian Trnavassa vielä vuosina 2006-2009, vaikka oli päässyt aiemmin eläkkeelle Saksassa.
Uuno Piirainen Piirainen toimi sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana ja eskadroonan ratsuvääpelinä Karjalan ratsujääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Hämeen ratsurykmentti. Ratsurykmentistä hän oli komennettuna 24. lokakuuta 1918 – 18. huhtikuuta 1919 välisen ajan Lapin rajavartioryhmässä ja 25. toukokuuta – 17. joulukuuta 1920 välisen ajan Tampereen rykmentissä. Tampereen rykmentistä hänet siirrettiin 31. toukokuuta 1921 alkaen Ratsuväen kapitulanttikouluun ratsuvääpeliksi ja koulutusaliupseeriksi. Hän erosi armeijasta ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 28. helmikuuta 1927 ja hänet sijoitettiin aluksi päälliköksi Viipurin suojeluskuntapiirin V alueelle, josta hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1928 alkaen päälliköksi XII alueelle. Hän kuoli keuhkotautiin ja haudattiin Käkisalmeen.
Apps4Finland-kilpailu Voittaja: "Joukkoliikenteen infrastruktuuritieto", Mikko Rinne, Tero Piirainen, Petri Helenius
Ilpo Piirainen Ilpo Tapani Piiraisen tuotanto käsitti muun muassa yli 30 kirjaa.
Lasse Piirainen Lasse on toiminut myös säveltäjänä muutamille artisteille kuten Jesse Kaikurannalle.
Apps4Finland-kilpailu 2. Avoimen liikennedatan jakelu Tampereella, Tero Piirainen, Mika Kulmala, Tero Myyryläinen
Joensuun kirkko Kirkon satavuotisjuhlaa varten kirkko peruskorjattiin vuosina 2001–2002. Korjauksen suunnitteli Arkkitehtitoimisto Esa Piirainen.
Yrjö Roiha Syksyllä 1880 Roiha otettiin Suomen Lähetysseuran (SLS) lähetyskouluun, joka oli hiljattain aloittanut uudelleen toimintansa oltuaan lakkautettuna kahdeksan vuotta. Roihan koulunkäynti keskeytyi 1882 kun hän tarjoutui lähtemään Ambomaalle yhdessä Kustaa Hakalan kanssa. Ambomaalla oli puute lähetystyöntekijöistä ja siellä olleet suomalaiset olivat uupuneita. Lisäksi lähetysjohtaja C. G. Tötterman arveli, että nämä kaksi eivät pystyisi suorittamaan lähetyssaarnaajan tutkintoa loppuun, joten heidät lähetettiin Ambomaalle katekeettoina. Tötterman siunasi heidät lähetystyöhön lokakuussa 1882. Käsityöläisveli Antti Piirainen, joka oli vaimonsa kuoleman jälkeen juuri tuonut Suomeen kolme tytärtään ja oli palaamassa Lounais-Afrikkaan, lupautui huolehtimaan matkan ajan Hakalasta ja Roihasta. Piirainen oli aikoinaan lähtenyt ensimmäisten joukossa Ambomaalle, mutta hän oli eronnut SLS:n palveluksesta, asettunut Omaruruun ja toiminut siellä kauppiaana ja seuran asiamiehenä.
Vain rakkaus Albumin nimikappaleen "Vain rakkaus" on säveltänyt Pekka Marjanen, sanoittanut Tapio Piirainen ja sovitus on Jukka Iisakkilan. Se on Raid-televisiosarjan tunnussävel.
Poliisin poika (elokuva) Poliisin poika on vuonna 1998 julkaistu televisioelokuva, joka perustuu Jari Tervon samannimiseen romaaniin. Elokuvan on ohjannut Tapio Piirainen.
Iittalan musiikin kesä Yhdistyksen hallitukseen kuuluu Tuomas Nikkanen (musiikkijuhlien taiteellinen johtaja), Riitta Muikku-Piirainen (musiikkijuhlien toiminnanjohtaja), Hillevi Kaarlenkaski sekä varajäsenet.
Juho (kirjasarja) Juho-kirjasarja on Juhani Syrjän vuosina 1998–2001 kirjoittama palkittu monologiromaani, joka kertoo kirjailijan isän Juho Syrjän (1900–1984) elämästä osissa "Juho 18 (1998)", "Juho 19-33" (1999), "Juho 34-63" (2000) ja "Juho 63-84" (2001). Vuonna 2008 sarja ilmestyi yhteisniteenä nimellä "Juho".
Liisa Jaakonsaari Kansanedustajana Jaakonsaari toimi yhtäjaksoisesti heinäkuuhun 2009 saakka kunnes siirtyi Euroopan parlamenttiin. Hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi tuolloin kajaanilainen Raimo Piirainen.
Lentiira Lentiirassa on poltettiin maailman suurin tervahauta vuonna 2000. Lentiiran kyläkoulu lakkautettiin 2009. Matti Piirainen laittoi luutan kaupan ovelle marraskuussa 2015.
Jaakko Piirainen Torpparien Jaakko Piiraisen ja Kaisa Stiina Heikkisen poika kävi käsityökoulun ja Helsingin taideteollisuuskoulua. Työelämässä Jaakko aloitti jo pienenä, toimien paimenena ja renkinä.
Velipuolikuu Toni Piirainen on autonkorjaaja, jonka erikoispiirre on kaiken maailman asioiden tietäminen. Hän on toiminut autonkorjaajan töiden lisäksi Eduskuntatalon talonmiehenä. Kyseinen sketsi oli ensimmäisiä Kari Heiskasen kirjoittamia tekstejä.
Thomas Johanson Järven lopetettua kilpauransa Thomas Johansonin pariksi tuli Jukka Piirainen, jonka kanssa hän osallistui Ateenan olympiakisoihin 2004. Elokuussa 2005 Johanson ilmoitti lopettavansa kilpailu-uransa olympialuokissa.
Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT on auto-, kuljetus- ja ahtausalan työntekijöiden ammattiliitto, joka kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:hon. Sen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2012 Marko Piirainen.
Elim (Namibia) Vuoden 1871 alussa Kurvinen ja Piirainen lähtivät Hereromaalle Otjimbingween ottamaan vastaan morsiamiaan, jotka vasta nyt saapuivat maahan. Otjimbingwessa pariskunnat vihittiinkin avioliittoon. Weikkolinkaan ei näytä jääneen enää Uukwambiin.
Pirkanmaan Vihreä liitto Pirkanmaan Vihreä Liitto ry (lyh. Pirvi) on Pirkanmaan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja on Ville Hämäläinen ja varapuheenjohtaja Heli Piirainen. Piirin toiminnanjohtajana toimii Mari Tuominen.
Siivoton juttu Siivoton juttu on vuonna 1997 valmistunut tv-elokuva. Elokuvan on ohjannut Tapio Piirainen, ja pääosissa nähdään mm. Kai Lehtinen ja Pertti Koivula. Elokuvassa nähdään Olavi Ahonen viimeisessä elokuvaroolissaan.
Juho (kirjasarja) Romaanissa Juhon elämää seurataan alkaen Suomen kansalaissodasta, jossa punakaartiin kuulunut Juho joutuu vankileirille. Kun Juhon lapsista tulee kirjailijoita, tutustuu Juho myös näiden tamperelaisiin kirjailitovereihin. Vanhana hän ehtii nähdä lapsenlapsiaan tunnettuina muusikoina.
Kainuun Sanomat Korhosen erottua vuonna 1994 "Kainuun Sanomat" lakkasi olemasta virallisesti puoluepoliittisesti sitoutunut. Lehden päätoimittajaksi nimitettiin vuonna 1995 Matti Piirainen, jonka jäätyä eläkkeelle päätoimittajana on vuodesta 2013 ollut Markus Pirttijoki.
Jaana Raski Raski näytteli Jaana Järvenheimon roolin TV-sarjassa "Metsolat". Lisäksi hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Valkoinen kääpiö" (1986, ohj. Timo Humaloja) ja "Nyrölä 3/Kissa ja Varjo" (2011, ohj. Tapio Piirainen).
Juho Juhon lempinimi voi olla esimerkiksi Jussi."Juho" on Juhani Syrjän kirjoittama neliosainen,vuosina 1998-2001 ilmestynyt elämäkerrallinen romaanisarja isästään Juho Syrjästä (1900-1984).
Norma John Norma John on vuonna 2008 perustettu suomalainen yhtye, jonka muodostavat Leena Tirronen ja Lasse Piirainen. Yhtye edusti Suomea vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa itse sanoittamallaan, säveltämällään ja sovittamallaan kappaleella ”Blackbird”. Kappale ei kuitenkaan päässyt finaaliin asti.
Juho Juho on suomalainen miehen etunimi. Juhon nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Vuoden 2012 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Juho-nimen on saanut 54 492 miestä sekä noin 30 ennen vuotta 1920 syntynyttä naista.
Jari Räsänen Valtakunnansyyttäjänvirasto pyysi vuonna 2008 lisätutkintaa asiassa. Haluttiin selvittää, ovatko herjausoikeudenkäynnissä korvauksia vaatineet syyllistyneet petokseen tai ovatko myöhemmin dopingista kiinni jääneet syyllistyneet perättömän lausunnon antamiseen Niinpä vuonna 2011 Räsänen, entinen lajijohtaja ja päävalmentaja Antti Leppävuori, entinen lajipäällikkö ja toimitusjohtaja Jari Piirainen sekä entinen lajipäällikkö ja päävalmentaja Pekka Vähäsöyrinki joutuivat syytteeseen asioiden salaamisesta vuosien 1999 ja 2000 dopingoikeudenkäynneissä. Räsänen ja Vähäsöyrinki tuomittiin törkeästä petoksesta ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Räsänen sai vuoden ehdollista vankeutta. Leppävuori ja Piirainen todettiin syyttömiksi. Oikeudessa osoitettiin, että Räsänen käytti vuosina 1996–1997 eli STT:n uutisen tarkoittamana aikana epo-hormonia. Oikeuden mukaan kaikki neljä syytettyä tiesivät, mitä Räsäselle tehtiin vuoden 1997 kisoissa. Räsäsen tapauksessa oli tuomioistuimen päätöksen mukaan raskauttavaa, että hän sai rikoksella itselleen huomattavaa taloudellista hyötyä ja oli itse dopingaineen käyttäjä. Räsänen valitti tuomiosta Helsingin hovioikeuteen. Syyskuussa 2012 hovioikeus ilmoitti pitävänsä voimassa käräjäoikeuden langettamat tuomiot, mutta alensi Räsäsen ja Vähäsöyringin vastapuolelle maksamia oikeudenkäyntikulujen korvaussummia.
Itäveri Kirja kertoo ravintolakokista nimeltä Juho Nortamo. Juho on Suomen ulkoasiainministerin, Sinikka Nortamon poika. Juho saa 30-vuotiaana tietää olevansa ottolapsi. Äidin painostuksesta huolimatta Juho sai selville, että hänet oli adoptoitu laittomasti Venäjältä viranomaisten tietämättä.
Helsinki 2006 -talviolympiahanke Kisahakemus tehtiin elokuun loppuun 1998 mennessä. Sen luovuttivat Lausannessa KOK:n senegalilaiselle varapuheenjohtajalle Keba M'Bayelle Helsingin hakukomitean puolesta Pirjo Häggman ja Jari Piirainen. Tällöin hakemuksesta tuli myös julkinen. Sen mukaan kisat olisi pidetty 11.–26. helmikuuta 2006.
Tapio Bergholm Bergholm oli ehdolla Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n puheenjohtajaksi loppuvuodesta 2012. Työväen sivistysliiton hallintojohtaja Marko Piirainen (sd) voitti liiton valtuuston äänestyksessä Bergholmin äänin 31–3.Tapio Bergholm 375 humanistia -sivusto 24.8.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Sulho Sipilä Sipilän vanhemmat olivat kirkkoherra Frans Vilho Sipilä ja Mandi Matilda Piirainen. Sulhon ollessa pieni perhe muutti Ahvenanmaalta Mynämäkeen, Turkuun. Siellä hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1915 ja opiskeli aluksi teologiaa, mutta luopui siitä ja aloitti maalaamisen Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 19-vuotiaana.
Finnwest Finnwest kertoi Pohjanmaalta kotoisin olevan Juho Kaaponpoika Helapään seikkailuista villissä lännessä kylässä nimeltään Little Big Gulch. Kylän musta sheriffi Amos Napoleon Jefferson oli Juhon hyvä ystävä ja Juho aika ajoin kantoi apulaissheriffin tähteä ponchossaan. Juholla oli vikuri muuli nimeltään Antti.
Kulttuurikeskus Sofia Gebhard-opiston suunnittelu- ja rakennustyöt aloitettiin vuonna 1957. Rakennuspiirustukset on tehnyt Aarre Piirainen. Ensimmäinen rakennus valmistui 1958. Myöhemmin lisärakennuksia valmistui vuosina 1963 ja 1980. Opiston nimi muutettiin vuonna 1970 Osuuspankkiopistoksi. Suomen ortodoksisen kulttuurikeskuksen säätiö osti kiinteistön vuonna 2006.
Juho Konttajärvi Juho Albanus (Kontta) Konttajärvi () oli suomalainen jääkärivääpeli ja Viron armeijan vänrikki. Hänen vanhempansa olivat torppari Juho Konttajärvi ja Johanna Lind.
Juho ja Mika Juho ja Mika on Porissa vuonna 2002 perustettu iskelmää soittava yhtye. Yhtyeen jäsenet ovat laulaja Juho Hakala ja kitaristi Mika Laakkonen.
Haalilaisuus Juho Roanpää (1849-1896) valittiin vuonna 1888 "ryntäysvaalissa" Calumetin lestadiolaisseurakunnan papiksi Juho Takkisen tilalle, jolloin Juho Takkinen kannattajineen perusti oman seurakunnan ja pitivät seuroja keskenään erillään Roanpään kannattajien haltuun tulleesta apostolis-luterilaisesta seurakunnasta. Juho Roanpään valinnan jälkeen osa haalilaisista liittyi takaisin apostolis-luterilaiseen lestadiolaisseurakuntaan.
Elim (Namibia) Kuningas otti suomalaiset ystävällisesti vastaan. Hän antoi näille näiden valitseman paikan parin pitkän nuolenkantaman päässä hovistaan. Talon muuraustöihin päästiin syyskuun alussa, ja lokakuun loppuun mennessä pieni, kolmen huoneen rakennus oli valmis. Rakennustyön suorittivat Kurvinen, Weikkolin ja Piirainen, sillä Rautanen siirtyi saman tien lännemmäksi, Ongandjeraan.
Juho Sairio Juho Oiva Sairio (4. kesäkuuta 1897 Kymi – 1. lokakuuta 1918) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat välskäri Juho Sairio ja Hildur Josefina Lax.
Juho-Eino Niemi Juho-Eino Niemi syntyi 11-lapsiseen perheeseen. Hänen isänsä oli kauppaedustaja Juho Niemi ja äitinsä Saima o.s. Högström. Niemi osallistui talvisotaan ja jatkosotaan.
Poliisin poika Teos muodostaa yhdessä edellisenä vuonna 1992 julkaistun "Pohjan hovi" -kirjan kanssa Rovaniemi-sarjan, joka on julkaistu tuplapokkarina "Rokuli" (ISBN 951-0-30793-9).Kirjan pohjalta on vuonna 1998 tehty Yleisradion tilaama televisioelokuva ”Poliisin poika” eli ”Jari Tervon Poliisin poika”, jonka on ohjannut ja leikannut Tapio Piirainen.
Juho Korhonen (kansanedustaja) Työmies Juho Korhosen ja Maria Pakarisen poika Juho kävi kirkkokoulun Pietarissa ja työskenteli muun muassa viilaajana Taalintehtaalla Dragsfjärdissä. Hänen myöhemmistä elinvaiheistaan ei ole tarkempaa tietoa.
Juho Jaakonsaari Juho Jaakonsaari (31. tammikuuta 1894 Kirvu) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Jaakonsaari ja Katri Näveri. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Aili Sylvi Hyvärisen kanssa.
Juho Vainio Juho Vainio (27. syyskuuta 1880 Kaarina – 20. tammikuuta 1964) oli suomalainen rakennusurakoitsija, talousneuvos ja kiinteistö- ja rakennusalan vaikuttaja. Hän on kansanterveyden tukemiseen keskittyvän Juho Vainion säätiön perustaja.
Juho Jussila Juho Jussilan poika Erkki M. Jussila perusti 1950-luvulla muovileluihin keskittyneen Tetra Oy:n, joka pian sulautettiin Oy Juho Jussilan muoviosastoksi ja laajeni ruiskuvalutuotteiden sopimusvalmistajaksi.
Juho Alanko Juho Iivari Alanko (28. syyskuuta 1892 Ilmajoki – 21. maaliskuuta 1943) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Alanko ja Elisabeth Korpi-Kahma. Hänen puolisonsa oli Ida Olivia Kaukonen.
Juho Autio Juho (Jussi) Autio (21. lokakuuta 1889 Kaukola – 25. heinäkuuta 1947) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat vanhempi postinkuljettaja Juho Autio ja Maria Parkkonen ja hänen puolisonsa oli Ellen Maria Inkinen.
Raid (televisiosarja) Raid on vuonna 2000 TV1:ssä esitetty suomalainen televisiosarja. Sarja perustuu toisen käsikirjoittajan Harri Nykäsen "Raid"-rikosromaanien hahmoihin, mutta tarina on uusi. Raidin ohjasi Tapio Piirainen, joka oli myös toinen käsikirjoittaja. Vuonna 2003 julkaistiin samaan maailmaan sijoittuva "Raid"-elokuva. Raid on TV1:n Kotikatsomon neljäs niin kutsuttu kausisarja.
Lemppu Nykyisen Ala-Honkajoen alueen ensimmäinen uudisasukas Juho Matinpoika, jonka veli Matti Matinpoika oli isännöinyt Kyynärjärvenkylän Kyynärjärveä jo yli kymmenen vuotta. Juho Matinpoika perusti Koivukosken eli Koukun talon. Sirpa ja Arvi Rajalan mukaan veljekset olivat kotoisin Jämijärven Alapeijarilta, jossa Suomen asutuksen yleisluettelossa (SAY) näkyy Juho v. 1673 ja vielä v. 1682. Edelleen heidän mukaansa kolmas veli Yrjö Matinpoika isännöi Jämijärven Rotua, ja täällä esiintyy SAY:ssä Juho Matinpoika itsellisinä v. 1687. Seuraavaksi Juho Matinpoika ja Riitta-vaimo näkyvät jo Koivukoskessa v. 1695. Käräjillä puhuttiin Juho Koukusta Koivukoskessa, jolloin nimi Koukku esiintyi sukunimen kaltaisena liikanimenä. Koivukosken uudisasutus, ja siis Ala-Honkajoen kylä, on perustettu mahdollisesti jo v. 1688, sillä vuoden 1689 syyskäräjillä Ikaalisten Vatsiaisten kylän isännät Matti Sipinpoika (Luukas), Jaakko Yrjönpoika (Hannu) ja Matti Paavonpoika sekä Kartun kylän Mikko Sälli valittivat uudisasukas Juho Matinpojan viljelevän heidän maitaan Karvianjoen varrella. Erityisesti mainittiin Vatsiaisten kylän omistama Karviaisten niitty ja Sällin omistama Kortiston niitty. Tähän Mikko Sällillä oli esittää lainlukija Daniel Simonpojan 26.2.1668 antama tuomio.
Juho Asumaa Juho Tobias Asumaa (11. syyskuuta 1895 Alahärmä – 27. maaliskuuta 1918 Tampere) oli maanviljelijä ja jääkärivaravääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kustaa Asumaa ja Liisa Mäenpää. Juho Tobias kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Alahärmässä.
Oskar R. Lange Oskar Ryszard Lange (27. kesäkuuta 1904 Tomaszow Mazowiecki, Venäjän keisarikunta (nyk. Puola) – 2. lokakuuta 1965 Lontoo, Britannia) oli puolalainen taloustieteilijä ja diplomaatti. Hänet tunnetaan parhaiten markkinoiden mekanismien kehittämisessä sosialistisessa taloudessa ja aikaisimman markkinasosialismin mallin kehittäjänä.