mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Benjamin Franklin Franklin oli kiinnostunut politiikasta ja tieteistä. Hän perusti vuonna 1743 American Philosophical Society -tiedeyhteisön, jossa puhuttiin politiikasta ja tieteestä.
Don (kunnianimitys) Espanjan feminiinivastine on "Doña". Don-nimitystä isolla D-alkukirjaimella käytetään kuninkaallisista, grandeista ja näiden sukulaisista. Sen sijaan nimitystä "don" pienellä alkukirjaimella voidaan käyttää kunnioituksena kenestä tahansa korkeassa asemassa olevasta. Myös kaksi vanhempaa henkilöä voi kunnioittaa toisiaan puhuttelemalla esimerkiksi "don Carlos" (miehestä) tai "doña Valentina" (naisesta). Myös lapsenlapsi voi puhutella isoisäänsä tai nuori yleensä vanhempia ihmisiä nimityksellä "don". Perinteisesti don-kunnianimityksen käyttö on verrannollinen henkilön statuksen muuttumiseen. Esimerkiksi tavallisen myyntimiehen Antonio Casagranden noustessa yhtiönsä toimitusjohtajaksi hänestä tulee "don Antonio" tai "don Antonio Casagrande". Alainen puhutteli ainakin ennen esimiestään aina "don"-nimityksellä. Myös seurakunnan pappia voidaan puhutella doniksi, kuten "don Eugenio" ja "don Venancio".
Veri Aatelisilla uskottiin olevan sininen veri. Veri oli perinnöllisyyden symboli, puhuttiin ihmisistä joilla on aatelisverta, tai edes pieni tippa kuninkaallista verta.
Kainulasjärvi 1980-luvulle asti kylässä puhuttiin lähes yksinomaan meänkieltä. Nykyään nuoret käyttävät pääosin ruotsia, mutta osaavat myös meänkieltä.
Korotsko Seudulla on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Karjalan kieltä puhuttiin Borin, Gagrinon, Jeltšinon ja Seredejan kylissä vielä 1900-luvun alussa.
Erikoisupseeri Erikoisupseeri käyttää sotilasarvonaan erikoisliitteellään varustettua tavanomaista arvoa (esimerkiksi insinööriyliluutnantti, musiikkimajuri), mutta häntä puhutellaan pelkällä arvolla (herra yliluutnantti, rouva majuri).
Tieteen ja uskonnon välinen suhde Myöhäisviktoriaanisena aikana 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa puhuttiin yleisesti sotatilasta tieteen ja uskonnon välillä.
Peijaiset Peijaisissa karhusta tehtiin ruokaa. Karhun lihaa syötiin, mutta talja ja pääkallo säilyivät kunniavieraina, joille puhuttiin, laulettiin, ja tarjottiin ehkä ruokaa ja juomaa.
Yhdysvaltain kielet 1950-luvun lopulle saakka saksa oli Pennsylvanian osavaltion toinen virallinen kieli englannin rinnalla ja sitä puhuttiin laajalti koko Keskilännessä.
Kede Keden tai Aka-Keden kieli oli keskisiin isojen-andamaanien kieliin kuuluva kieli, jota puhuttiin Keski-Andamanin saaren keskiosissa Andamaaneilla Intiassa.
Kol Kolin tai Aka-Kolin kieli oli keskisiin isojen-andamaanien kieliin kuuluva kieli, jota puhuttiin Keski-Andamanin saaren kaakkoisosassa Andamaaneilla Intiassa.
Juwoi Juwoin tai Oko-Juwoin kieli oli keskisiin isojen-andamaanien kieliin kuuluva kieli, jota puhuttiin Keski-Andamanin saaren lounaisosissa Andamaaneilla Intiassa.
Edwin Hubble Edwin tutustui ensimmäistä kertaa tähtitieteeseen kahdeksanvuotiaana katsoessaan kaukoputkella. Tuolloin puhuttiin paljon Marsin kanavista ja asia kiinnosti Edwiniäkin.
Arkado-kyproslainen murre Arkado-kyproslainen murre oli yksi muinaiskreikan päämurteista tai oikeammin murreryhmistä. Arkado-kyproslaisia murteita puhuttiin Arkadiassa keskisellä Peloponnesoksella sekä Kyproksella.
Dr15 Kun veturi oli hylätty, siitä riisuttiin osa tekniikasta pois. Veturin rungon museoinnista puhuttiin sen sijaitessa Hyvinkään konepajalla, mutta lopulta se romutettiin 1990-luvun puolivälissä.
Laal Damtarin kylässä puhuttiin aiemmin laalin murretta nimeltään laabe, jolla oli vuonna 1977 jäljellä kolme puhujaa. Laalin kielellä ei tiettävästi ole muita murteita.
Kansanhuolto Itsenäistyvässä Suomessa vuoden 1917 lopulla puhuttiin kansanhuollosta ”nälän organisointina”. Toimintaan haettiin malleja tutkimalla, miten säännöstelyä toteutettiin Ruotsissa ja Saksassa.
Okulovkan piiri Asukasluvun kehitys
Seudulla on ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. Piirin pohjois- ja eteläosien kylissä puhuttiin karjalaa vielä 1900-luvun alussa.
Tšari Tšarin tai Aka-Carin kieli oli pohjoisiin isojen-andamaanien kieliin kuulunut kieli, jota puhuttiin Pohjois-Andamanin saarella ja pienemmillä lähisaarilla Andamaaneilla Intiassa.
Vladimir Putin Elokuussa 2005 Putinin ja Halosen tapaamisessa Suomessa puhuttiin viisumivapaudesta Venäjän ja EU:n välillä. Syksyllä presidentit vihkivät käyttöön Pietarin jätevedenpuhdistamon.
Mikronesian pidginenglanti Mikronesian pidginenglanti on englantiin pohjautuva pidginkieli, jota puhuttiin 1800-luvun Mikronesiassa. Lukuisten Melanesiasta tulleiden työläisten ansiosta se saattoi olla sukua Melanesian pidginenglannille.
Kaksikymmentä kirjettä ystävälle Kirja oli hänellä mukanaan, mutta Delhistä oli jo ilmoitettu Yhdysvaltoihin kirjan olemassaolosta. Tämä johti melkoiseen taisteluun kirjan oikeuksista ja kohtalosta; puhuttiin vuosisadan paljastuskirjasta.
Doorilainen murre Doorilainen murre () oli yksi muinaiskreikan päämurteista tai oikeammin murreryhmistä. Doorilaisia murteita puhuttiin doorilaisilla alueilla, erityisesti Peloponnesoksella, Kreetalla ja eteläisillä Egeanmeren saarilla.
Suokylä Suokylässä puhuttiin erikoista suomalaismurretta, jonka ominaispiirteitä olivat vokaalireduktio ja pitkien vokaalien lyhentäminen. Murteessa oli vaikutteita virosta ja vatjasta. Nykyisin murteen puhujia voi löytää Narvasta.
Koran kieli Koran tai Aka-Koran kieli oli keskisiin isojen-andamaanien kieliin kuuluva kieli, jota puhuttiin Pohjois-Andamanin saarella ja Smith Islandilla Andamaaneilla Intiassa.
Washoe Washoe oli kymmenkuinen, kun projekti aloitettiin. Se asui asuntovaunussa Gardnerien takapihalla, ja sille puhuttiin ainoastaan amerikkalaista viittomakieltä käyttäen. Washoen seurassa työskenteli kokopäivätoimisesti neljä ihmistä.
Eblan kieli Ebla on kuollut seemiläinen kieli, jota puhuttiin Eblan kaupungissa, nykyisen Syyrian alueella 2000-luvulla eaa. Ebla oli läheistä sukua akkadin kielelle.
Iivanaisi Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Iivanaisissa asui 504 vatjalaista. Kylässä puhuttiin itävatjaa, mutta 1900-luvun alkuun mennessä se oli jo lähes kokonaan venäläistynyt.
Aiolialainen murre Aiolialainen murre () oli yksi muinaiskreikan päämurteista tai oikeammin murreryhmistä. Aiolialaisia murteita puhuttiin aiolialaisten heimojen alueilla, ja ne ovat saaneet nimensä Aioliin alueesta Vähässä-Aasiassa.
Kuritus Lastensuojelun keskusliitto on esittänyt, että kurituksen sijaan puhuttaisiin kuritusväkivallasta, koska kyseessä on selkeästi rikos, väkivalta, joka kohdistuu puolustuskyvyttömään lapseen. Sanan kehitti liiton erityisasiantuntija Heikki Sariola.
Elokuva Sanan elokuva keksi professori Artturi Kannisto. Aiemmin puhuttiin "elävistä kuvista", jonka ruotsinkielisestä versiosta "levande bilder" on suomen kielen slangissa säilynyt sana "leffa."
Luoteisrannikon intiaanit Pohjoisella luoteisrannikolla puhuttiin pääasiassa na dene-kieliä, etelämpänä erilaisa amerind-kieliä, muun muassa tshimshian-, wakasha-, salisha-, ja chinook-ryhmiin kuuluvia.
Bea (kieli) Bean tai Aka-Bean kieli on kuollut eteläisiin isojen-andamaanien kieliin kuulunut kieli, jota puhuttiin Etelä-Andamanin saaren pohjois- ja länsirannalla Andamaaneilla Intiassa.
Kirjamo Nykyään Kirjamo on vain muutaman vakituisen asukkaan kylä, mutta kesäisin sen väkiluku kasvaa moninkertaiseksi. Ainakin vielä 1990-luvulla kylässä puhuttiin venäjän lisäksi myös suomea.
Kauttuan kylä Kauttan ruukin ympäristössä oli euralaisittain poikkeuksellinen ympäristö, koska siellä puhuttiin ruotsia ja toisinaan järjestettiin ruotsinkielisiä jumalanpalveluksia. Tämä johtui omistajien lisäksi myös ammattimiehien ja heidän perheiden syntyperästä.
Mykeneläinen kreikka Niin kutsutun doorilaisvalloituksen jälkeen useimmilla aiemmin mykeneläisillä alueilla puhuttiin doorilaista murretta. Vain Arkadiassa ja Kyproksella säilyi mykeneläistä kreikkaa lähellä ollut arkado-kyproslainen murre.
Ásgeir Ásgeirsson Ásgeir tunnettiin hiljaisena mutta suorasukaisena esiintyjänä. Hän oli ilmeisesti ensimmäinen, joka luopui tavasta puhutella Pohjoismaiden kuninkaallisia majesteetiksi: vieraillessaan Norjassa hän aloitti puheensa sanoilla ”Herra kuningas”.
Tankkiveturi Joskus tankkiveturiin saattoi kuulua lisänä toimintasädettä lisäävä pienikokoinen polttoaine- ja vesivaunu eli tenderi. Tällöin puhuttiin puolitenderiveturista ja pyörästöä ilmaisevan lukusarjan takana oli kirjainlyhenne wtt
Muinaishollanti Muinaishollanti () on nimitys nykyisen hollannin kielen varhaismuodolle, jota puhuttiin nykyisten Alankomaiden, Belgian, Saksan ja Pohjois-Ranskan Pohjanmereen rajoittuvilla alueilla varhaisella keskiajalla noin vuoteen 1150 saakka.
Paroni Paronin arvo on ollut käytössä myös Englannissa, Skotlannissa, Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Navarrassa, Aragoniassa ja Venäjällä. Suomessa vapaaherroja puhutellaan paroneiksi, ja arvonimien katsotaan olevan samanarvoiset.
Kakadun kieli Kakadun (tai Gaagudjun kieli) on hävinnyt Australian aboriginaalien puhuma kieli. Sitä puhuttiin Arnheminmaassa Australian Pohjoisterritoriossa. Kielen viimeinen puhuja Big Bill Neidjie kuoli 23.5.2003.
Anatolialaiset kielet Anatoliassa puhuttiin vanhalla ajalla eräitä muitakin kieliä kuten kaarian ja pamfylian kieltä, joista on myös säilynyt piirtokirjoituksia, mutta ne eivät ilmeisesti kuuluneet tähän kieliryhmään vaan olivat isolaattikieliä, joilla ei ole tunnettuja sukulaisia.
Untova Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Untovassa asui 104 vatjalaista. Kylä tunnettiin vatjaksi "Undovan" lisäksi nimellä "Illo". Kylässä puhuttiin vatjaa vielä 1920-luvulla.
Antiikin Attika Attikassa puhuttiin attikan murretta, joka oli läheistä sukua muille joonialaisille murteille. Ateenan suuren kulttuurisen merkityksen vuoksi murteella on ollut suuri vaikutus kreikan kielen myöhempään kehitykseen.
Kaakkoismurteet Kaakkoismurteet eli niin sanottu ”Karjalan murre” on Kaakkois-Suomessa puhuttava suomen kielen murreryhmä. Ennen toista maailmansotaa kaakkoismurteita puhuttiin koko Karjalankannaksen alueella, Laatokan Karjalassa ja Inkerinmaalla.
Volapük Volapükin harrastajien kokoukset pidettiin vuonna 1884 Friedrichshafenissa, 1887 Münchenissä ja vuonna 1889 Pariisissa. Kahdessa ensimmäisessä kokouksessa puhuttiin enimmäkseen saksan kieltä, mutta viimeisessä ainoastaan volapükiä.
Toveri Toveri (venäjän sanasta товарищ []," tovarištš") tarkoittaa kumppania, seuralaista tai ystävää, mutta sillä on myös vasemmistolaisesti värittynyt merkitys. Nimitys tunnetaan kautta maailman vasemmistopuolueissa tapana puhutella toista aatekumppania.
Baekje Baekjella oli läheiset suhteet nykyisen Japanin alueelle, mutta kysymys alueiden poliittisen ja kulttuurillisen yhteyden luonteesta on poliittisesti arka. Baekjessa puhuttiin mahdollisesti nykyiselle japanille sukua ollutta kieltä.
Kosovon sota Serbian valtuuskunta käveli joulukuussa 1997 ulos Daytonin rauhankokouksen jälkeen tulleesta kokouksesta, koska kokouksessa puhuttiin kasvaneesta albaanien ja serbien etnisestä jännitteestä ja kyseltiin Serbialta toimia.
Bale Balen kieli (tunnettu myös nimillä Akar-Bale, Balwa) on kuollut eteläinen isojen-andamaanien kieli, jota puhuttiin aiemmin Ritchien saaristossa sekä Havelockin ja Neillin saarilla Andamaaneilla Intiassa.
Ministerivaltiosihteeri Nimike ministerivaltiosihteeri otettiin käyttöön 1834, tätä ennen puhuttiin valtiosihteeristä. Venäjän väliaikaisen hallituksen aikana nimettiin ministerivaltiosihteerin tehtävään lykyeksi aikaa Suomen asiain komissaari, Fjodor Roditšev.
Arjalaiset Kielitieteessä arjalainen merkitsee indoiranilaisia kieliä, joita puhutaan muun muassa nykyisen Intian ja Iranin alueella. Aiemmin niitä puhuttiin myös Euroopassa aroseutujen ratsastajakansojen keskuudessa (esimerkiksi skyytit ja sarmaatit).
Valkovenäjän kieli Moderni valkovenäjä kehittyi muinaisvalkovenäjän pohjalta, jota puhuttiin maaseudulla ja pikkukaupungeissa vielä 1800-luvun lopulla. Liettuan suuriruhtinaskunnan valkovenäläinen ylimystö puhui tätä kieltä vielä 1700-luvun lopulla.
Maailman kahdeksan ihmettä Sketsissä "sisäinen ääni" alkaa puhutella mietteliään oloista henkilöä. Aluksi ääni kysyy mitä tämän tekee mieli. Tämän jälkeen ääni alkaa lohduttaa ja rohkaisee ihmistä ottamaan mitä hän haluaa.
Joonialainen murre Joonialainen murre () oli yksi muinaiskreikan päämurteista tai oikeammin murreryhmistä. Joonialaiset murteet olivat läheistä sukua Attikan murteelle, ja niitä puhuttiin alun perin kreikkalaisen maailman itäosien joonialaisilla alueilla sekä siirtokunnissa.
Pamfylian murre Pamfylian murre ("pamfylialainen kreikka") oli yksi muinaiskreikan murteista. Sitä puhuttiin Pamfyliassa Vähän-Aasian etelärannikolla. Murre perustui useisiin eri kreikkalaisiin murteisiin, mutta se tunnetaan kreikan päämurteita huonommin.
Erno Paasilinna Paasilinna kirjoitti useita teoksia joissa puhuttiin julkisen keskustelun välttämättömyydestä päätöksenteossa. Hän kirjoitti myös kotiseutunsa Petsamon asioista, Lapin metsistä, ja pohjoisen kirjailijan Timo K . Mukan elämäkerran.
Inkavaltakunta Inkat puhuivat ketšuan kieltä, mutta suuren valtakunnan alueella puhuttiin myös muita kieliä kuten aimaraa ja urua. Koko valtakunnan alueella asui enimmillään noin 6–14 miljoonaa ihmistä.
Don (kunnianimitys) Don (, ) on romaanisessa kulttuurissa käytettävä kunnioittava nimitys, jolla puhutellaan pääasiassa korkea-arvoista aatelitonta mieshenkilöä. Espanjassa "don"-kunnianimeä käytetään erotuksena kristitystä hidalgosta, joka taas tarkoittaa aatelismiestä.
Pidot (Epikuros) Athenaioksen mukaan teoksessa ei ollut muiden pidot-lajityyppiin kuuluvien teosten tavoin minkäänlaista kuvausta itse pitojen ajasta, paikasta ja tilanneyhteydestä. Sen sijaan siinä puhuttiin filosofiasta kuin oltaisiin luennolla. Pidoissa oli läsnä pelkästään filosofeja.
Ondangwa Ondangwan lähetysaseman perusti vuonna August Pettinen vuonna 1890 n. 15 km Olukondasta luoteeseen. Tuohon aikaan puhuttiin kahden tunnin matkasta, ja mittayksikkönä lienee ollut matka, jonka härkäkärryt kulkivat tunnissa.
Muinainen makedonia Muinainen makedonian kieli oli muinaiskreikalle läheistä sukua ollut kieli tai muinaiskreikan murre, jota puhuttiin antiikin aikana Makedonian valtakunnassa. Nykyinen slaavilaisiin kieliin kuuluva makedonian kieli ei ole muinaisen makedonian jälkeläinen.
Juppiter Juppiter oli myös Rooman valtion jumala, jota palvottiin Capitolium-kukkulalla olevassa Rooman suurimmassa temppelissä. Jupiterin ohella temppelissä palvottiin tämän vaimoa Junoa ja tytärtä Minervaa, jolloin puhuttiin Capitoliumin kolminaisuudesta.
Omaguan kieli Omagua on lähes sammunut tupi-kieli, jota puhuu noin 10–100 omaguaintiaania, jotka asuvat Iquitosin tienoilla Perussa. Aikoinaan sitä puhuttiin myös suuressa osassa Länsi-Brasiliaa, mutta nyt sen epäillään sammuneen siellä.
Päijänne Päijänteen nimi kuuluu oletettavasti Suomen vanhimpiin paikannimiin. Eräät muutkin todennäköisesti vanhimpiin kuuluvat paikannimet ovat tärkeiden vesistöjen nimiä, kuten Imatra, Saimaa ja Keitele. Vesistöt ovatkin olleet erityisen tärkeitä muinaisajan ihmisille. ("Katso:" Suomen vesiliikenne) Suuret vesistöt ja vesitiet ovat laaja-alaisia ja tunnettuja maanmerkkejä, joiden nimet eivät helpolla muutu. Päijänteen nimen alkuperää ei tunneta, mutta sen ja edellä mainittujen suurten vesistöjen nimitysten alkuperää on pohdittu paljon. Eri käsitysten mukaan ne voisivat olla suomesta tai saamelaiskielistä, tai näiden yhteisestä kivikautisesta kantamuodosta ”kantasuomalaisesta” kielestä, tai jopa alueella mahdollisesti ennen suomensukuisia kieliä puhutusta hypoteettisesta kielestä.
Päijänne Välillä esiintyi epäselvyyttä siitä, onko pinta-alaltaan Suomen järvistä toiseksi suurin Päijänne vai Inarijärvi. Inarijärveä pidettiin pinta-alaltaan suurempana. Sen sijaan vesimäärältään Päijänne on aivan kiistatta Suomen toiseksi suurin järvi. Myös Suomen pisin järvi Päijänne on, jos Ison-Saimaan eri järvialtaat lasketaan eri järviksi kuten varsinkin aikaisemmin monesti tehtiin.
Timo Heikkilä Tarujen Untamon nimi on kuitenkin myöhäisempää, ilmeisesti rautakautista alkuperää, ja liittyy eräiden tutkijoiden mukaan sitä muistuttaviin lukuisiin paikannimiin, joista tunnetuin lienee Laitilan Untamala. Näitä paikannimiä on eniten Kokemäenjoen rannoilla ja sieltä Päijät-Hämeeseen asti ulottuvalla vyöhykkeellä, ennen tärkeän vesireitin varrella. Untamo-sukuisia paikannimiä esiintyy myös Kokemäenjoelta pohjoiseen Etelä-Pohjanmaalle asti. Laitilan Untamalassa on myös Kullervoon viittaavia paikannimiä, Kullerjärvi, Kullermäki ja Kullerkallio, jonka päällä on hauta, hiidenkiuas. Myös kansanperinne liittää Untamoa muistuttavia henkilönnimiä Untamoa muistuttaviin paikannimiin.
Päijät-Hämeen maakunta Vaikka maakuntana Päijät-Häme on nuori, ovat sen keskusalueet maamme vanhimpia tunnettuja asuinpaikkoja: Lahden Ristolassa on ollut asutusta jo 9300 vuotta sitten silloisen Ancylusjärven rannalla.
Antrea Antrean kalaverkko oli Karjalankannakselta 1914 tehty merkittävä kivikautinen suolöytö, joka on ajoitettu noin vuoteen 7 300 eaa. Myöhemmin radiohiiliajoituksella on kahden kaarnakohon iäksi saatu n. 10 000 vuotta, minkä mukaan verkko on valmistunut 8 400–8 100 eaa. Antrean löytöön kuuluu pajunniinestä kudotun maailman vanhimpana pidetyn verkon jäännösten ohella luu-, sarvi- ja kiviesineitä. Antrean kalaverkkoa säilytetään Helsingissä Kansallismuseossa. Sen nimeen on vakiintunut paikannimi Antrea, vaikka löytöpaikka onkin Antreasta 1920-luvulla eronneen Vuoksenrannan Korpilahden kylän alueella.
Suomen kartoitus Vanhimpia tunnettuja karttoja, jossa Suomi esiintyy, ovat Claudius Clavuksen Pohjois-Euroopan kartta vuodelta 1427 ja Olaus Magnuksen 1500-luvulla laatima Carta marina. Siinä esiintyy jo monia nykyisinkin tunnettuja paikannimiä, mutta Suomi oli huomattavasti vääristyneen muotoinen, ikään kuin pitkä ja kapea niemimaa, jota eri puolilta rajoittivat lähes yhdensuuntaisiksi merkityt Suomen- ja Pohjanlahti. Seuraavalla vuosisadalla Suomen rannikot saivat kartoissa jo lähes oikean muotonsa, mutta sisämaa oli pitkään vielä puutteellisesti kartoitettu.
Onni Suuronen Onni Suuronen (28. elokuuta 1923 Kangasniemi – 9. tammikuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen surmanajaja. Hän oli myös Suomen suurimpiin ja vanhimpiin tivoleihin kuuluvan Tivoli Suurosen perustaja. Se aloitti toimintansa vuonna 1949.
Kaarisilta (yhdistys) Kaarisillan taide- ja toimintakeskuksen tilat sijaitsevat entisessä Erstan kartanossa. Niihin kuuluu Carl Ludwig Engelin vuonna 1828 piirtämä Engel-makasiini. Se on yksi Päijät-Hämeen vanhimpia säilyneitä rakennuksia.
Jämsä Nykyisellä Jämsän seudulla jääkausi päättyi kymmenisen tuhatta vuotta ennen ajanlaskun alkua. Tuolloin jään reuna vetäytyi noin kilometrin kahdeksassa vuodessa. Jääkausi jätti jälkeensä murroslaaksoja, soraselänteitä ja savikkoja. Päijänne oli alkuun merenlahti; siitä muodostui itsenäinen vedenkokouma noin 6 000 vuotta eaa. Muinais-Päijänne ulottui nykyisen Pihtiputaan seudulta Salpausselälle ja sen pinta oli kymmenisen metriä nykyistä korkeammalla. Noin vuonna 4000 eaa. Muinais-Päijänne mursi itselleen laskutien nykyisen Kymijoen kohdalta etelään ja sen pinta laski nopeasti. Seuraavien vuosituhansien aikana Päijänteen pinta laski vähitellen nykytasolleen. Vedenpinnan aleneminen johti useiden pienten vedenkokoumien syntymiseen. Eräät vanhat paikannimet viittaavat nykyistä korkeammalla olleeseen vesirajaan, kuten keskellä peltoaukeaa sijaitseva Saari. Jämsän seudulta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja, kuten Hietamäestä Patajoen pohjoispuolelta, jossa vanhimmat löydöt on ajoitettu noin vuoteen 7550 eaa.
Päijät-Hämeen maakunta Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.
Soopeli Koska soopeli on väriltään tummempi kuin näätä, soopeleihin yhdistettiin 1900-luvun alun historiantutkimuksessa erilaiset "noki"-alkuiset Suomen paikannimet. Arveltiin, että Suomen muinaisen soopelikannan mukaan olisi nimetty muun muassa Nokian kaupunki ja Nokianvirta. Soopelin arveltiin kadonneen Suomesta viimeistään 1600-luvulla. Venäjän Karjalassa ja Baltiassa sitä on väitetty tavatun vielä 1800-luvulla. Sen on väitetty aiemmin esiintyneen myös Länsi-Puolassa. Nykytutkimuksessa on kuitenkin katsottu, ettei Suomessa tai sen lähialueilla ole koskaan esiintynyt soopeleita, ja "nois" onkin todennäköisimmin viitannut majavaan.
Keskustan Päijät-Hämeen piiri Vuoden 2018 piirin puheenjohtajistoon valittiin piirin syyskokouksessa: puheenjohtajaksi Jukka Mölsä Orimattilasta. Varapuheenjohtajiksi Eevakaisa Lehtosalo-Lönnberg Sysmästä ja Virpi Siltala Lahdesta. 
Varsinaisen Suomen Keskustan Päijät-Hämeen piirin lisäksi Päijät-Hämeen maakunnassa toimii Suomen Keskustan naisjärjestön, Suomen Keskustanaisten, Päijät-Hämeen piiri, jolla on Asikkalassa kolme perusosastoa, Heinolassa yksi, Hollolassa yksi, Kärkölässä yksi, Lahdessa kaksi, Orimattilassa kaksi, ja Hartolan ja Sysmän yhteinen osasto.
Päijät-Hämeen käräjäoikeus Päijät-Hämeen käräjäoikeus on yksi Suomen 27:stä käräjäoikeudesta. Päijät-Hämeen käräjäoikeus sijaitsee Lahdessa.
Päijät-Hämeen sotilasalue Päijät-Hämeen sotilasalue on Länsi-Suomen sotilasläänin sotilasalue, johon kuuluvat Päijät-Hämeen maakunnan kunnat ja kaupungit.
Ulvsunda Ulvsunda on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Riksbyn, Ulvsunda industriområden, Tranebergin, Alvikin ja Stora Mossenin kaupunginosat. "Ulvsunda" on yksi Tukholman vanhimpia paikannimiä. Nykyisin siellä on asukkaita noin 2000, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 0,85 neliökilometrin suuruinen.
Päijät-Hämeen Säästöpankki Päijät-Hämeen Säästöpankin toiminnan päättyessä Suomen Säästöpankki – SSP Oy:öön liittymisen seurauksena 1992 seuraavana vuonna sen konttorit jaettiin kaupalla Kansallis-Osake-Pankin, Päijät-Hämeen Osuuspankin ja Suomen Yhdyspankin kesken. 1995 Kansallis-Osake-Pankki yhdistettiin Suomen Yhdyspankkiin Merita Pankki -nimisenä, joka yhdistettiin 1997 ruotsalaiseen Nordeaan MeritaNordbankeniksi, josta tuli 2001 Nordea.
Päijänne Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä.
Paikannimi Maantieteessä paikannimien tutkimus eli toponymia voidaan lukea myös osaksi kielimaantiedettä eli geolingvistiikkaa. Suomessa paikannimiä maantieellisestä näkökulmasta ovat tutkineet muiden muassa Väinö Tanner ja Karl Nickul Lapissa ja Petsamossa.
Arno Forsius Forsius on osallistunut Lahdessa useiden yhdistysten, kuten Päijät-Hämeen (aik. Kyminlaakson) Lääkäriseuran, Lahti-seuran ja Päijät-Hämeen tutkimusseuran toimintaan. Hänet on kutsuttu Päijät-Hämeen Lääkäriseuran ja Päijät-Hämeen tutkimusseuran kunniapuheenjohtajaksi, ja Lahti-Seura on nimennyt hänet ”Vuoden lahtelaiseksi” vuonna 1992. Lisäksi Suomen Lääketieteen Historian Seura on kutsunut hänet kunniajäsenekseen.
Päijät-Hämeen maakunta Tällä hetkellä Päijät-Hämeeseen kuuluu yhdeksän kuntaa, joista Lahti, Heinola ja Orimattila ovat kaupunkeja. Alueella on tehty neljä kuntaliitosta: Heinolan maalaiskunta on liitetty Heinolaan, Artjärvi Orimattilaan, Nastola Lahteen ja Hämeenkoski Hollolaan. Aiemmin myös Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen, mutta nykyään se kuuluu Keski-Suomeen. Puhelinluetteloiden aluejaossa Kuhmoinen kuului Päijät-Hämeeseen.
Eero Kiviniemi Kiviniemen tutkimukset ovat koskeneet sekä henkilö- että paikannimiä. 1970-luvulla hän kehitti yhdessä Kurt Zilliacuksen kanssa nimien rakenneanalyysia ja yhdessä tšekkiläisen Rudolf Šrámekin kanssa paikannimien mallimuodostuneisuuden teoriaa. Kiviniemi kartoitti tärkeimmät strukturaaliset tyypit, joihin suomalaiset paikannimet pohjautuvat ja osoitti, että paikannimien synty on sidoksissa ajallisesti ja paikallisesti rajoittuneisiin muoteihin. Tämä puolestaan tekee mahdolliseksi paikannimityyppien levikin tarkastelun asutushistoriallisesti. Teoksessaan "Perustietoa paikannimistä" hän selvitti Suomen paikannimistön leksikaalisen koostumuksen kattavasti, mm. yleisimmät sanat, joista nimiä oli muodostettu. Vastaavaa tutkimusta ei aikaisemmin ollut julkaistu mistään muusta kielestä.
Rahkoila Rahkoilan kylä on Hattulan vanhimpia ja historiallisesti taloluvultaan suurimpia kyliä. Jaakko Juteini syntyi Rahkoilassa sijainneeseen Juutilan taloon vuonna 1781. Rahkoilan koulu perustettiin vuonna 1902 ja se onkin Hattulan vanhimpia. Talousrakennukset ovat 1940-luvulta. Koulussa toimi peruskoulun luokat 1–4 kunnes se lakkautettiin keväällä 2013.
Saarikoski Saarikoski on yleinen paikannimi Suomessa. Suomessa sijaitsee lukuisia koskia, joiden nimenä on "Saarikoski" ja koskien mukaan on saatettu nimetä myös asuttuja paikkoja. Paikannimenä Saarikoski esiintyy myös Venäjällä.
Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys ylläpitää havaintoarkistoa ja lintutilastoja Päijät-Hämeessä tehdyistä lintuhavainnoista. Havaintojen keruun menetelmänä ja uusimpien havainojen arkistona toimii Tiira -lintutietopalvelu. Päijät-Hämeessä on havaittu 312 eri lintulajia, joista viimeisimpänä uutena lajina tulipäähippiäinen Asikkalassa 16.5.2017. Pesivänä maakunnassa on havaittu 182 lajia ja talvikaudella (1.12.-29.2.) 157 lajia. Päijät-Hämeestä on löydetty kaksi Suomelle uutta lintulajia. Aroharmaalokki Lahdesta vuonna 1997 ja tammitikka Asikkalasta vuonna 2012.
Päijät-Hämeen käräjäoikeus Päijät-Hämeen käräjäoikeus kuuluu Itä-Suomen hovioikeuden tuomiopiiriin. Päijät-Hämeen käräjäoikeuden tuomiopiirin muodostavat Asikkala, Hartola, Heinola, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola, Orimattila, Padasjoki ja Sysmä.
Päijät-Hämeen pelastuslaitos Päijät- Hämeen pelastuslaitos on yksi Suomen 22 alueellisesta pelastuslaitoksesta. Hallinnollisesti se kuuluu Päijät-Hämeen liittolle. Myös Lapin pelastuslaitos kuuluu maakunnan liitolle, muut laitokset alueensa suurimmalle kaupungille.
Luettelo Suomen alueiden latinankielisistä nimistä Vaikka latina vaikutti kirkollisena käyttökielenä Suomessa läpi keskiajan, vain yksittäisiä paikannimiä on attestoitu säilyneestä lähdemateriaalista. Siksi paikannimien latinannokset on jaetaan neljään luokkaan:
Karjala (kunta) Karjalan nimi on tiettävästi virolais-lounaissuomalaista alkuperää, ja se on mainittu paikannimenä ensimmäisen kerran vuonna 1565 nimellä "Kariala". Nimi viittaa karjan paimentamiseen ja karjankokoamispaikkoihin. Karjanhoidolle kunnan maasto onkin ollut hyvin otollista, mutta maanviljelyyn sopivaa maata siellä on ollut vain vähän. Vaikka Suomessa ei ollut muita Karjala-nimisiä kuntia, kunnasta käytettiin toisinaan epävirallista nimeä "Karjala Tl" (Turun ja Porin lääni) erottamaan se Karjalan historiallisesta maakunnasta.
Päijät-Hämeen maakunta Maakunnan halki kulkee suomen päämurteiden murreraja, joten kieliasun puolesta Päijät-Häme jakautuu kahdeksi erilaiseksi osaksi. Sysmä ja Hartola (perinteisen luokituksen mukaan myös Padasjoki) kuuluvat itämurteiden puolelle; sysmäläisten ja hartolalaisten puhetapa kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteisiin. Muut Päijät-Hämeen maakunnan kunnat kuuluvat länsimurteiden puolelle; täällä puhemuotona on kaakkoishämäläisten murteiden Hollolan ryhmä.
Luettelo Ruotsin suomenkielisistä paikannimistä Suomen- tai meänkieliset ja saamenkieliset paikannimet pitäisi Ruotsin hallituksen mielestä saada näkyville muun muassa tienviittojen avulla. Hankkeeseen on myönnetty rahallista avustusta. Kielen ja kansanperinteen tutkimuslaitos on ehdottanut paikannimien merkitsemistä tienviittoihin meänkielellä, mutta Ruotsin liikennevirasto ei pidä esitystä ongelmattomana.
Päijät-Hämeen Säästöpankki Päijät-Hämeessä Padasjoen Säästöpankki, nykyinen Helmi Säästöpankki Oy, jonka omistaa 2007 perustettu Padasjoen Säästöpankkisäätiö, ja Sysmän Säästöpankki kieltäytyivät Suomen Säästöpankki – SSP Oy:stä eivätkä joutuneet Päijät-Hämeen Säästöpankin tapaan jaetuksi kilpailijoiden kesken.
Päijät-Hämeen Yrittäjät Päijät-Hämeen Yrittäjät on Suomen Yrittäjien aluejärjestö. Se on Päijät-Hämeen alueen pienten ja keskisuurten yritysten ja yrittäjien edunvalvonta-, palvelu- ja yhteistoimintajärjestö. Se tarjoaa jäsenyrityksilleen neuvontaa, koulutusta, yhteistyökumppaneita ja taloudellisia etuja. Siihen kuuluu 11 paikallisyhdistystä ja noin 3 500 jäsenyritystä.
Päijät-Hämeen pelastuslaitos Nykyisen 2002 Päijät-Hämeen kuntien palolaitosten yhdistämisestä muodostuneen Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen nykyisellä toimialueella suurin räjähdysonnettomuus on ollut silloisessa Nastolan kunnassa Suomen puolustusvoimien Uudenkylässä Terrikalliolla olevan asevarikko-2:n räjähdys 14. elokuuta 1965.
Lahti Lahti () on Suomen kaupunki ja Päijät-Hämeen maakuntakeskus, joka sijaitsee Vesijärven etelärannalla Päijät-Hämeen maakunnassa.
Päijänne Päijänne ulottuu Päijät-Hämeessä Padasjoen, Asikkalan ja Sysmän kuntien alueelle ja Keski-Suomessa Kuhmoisten, Jämsän, Joutsan, Luhangan, Muuramen, Toivakan ja Jyväskylän kuntien alueelle, ennen vuotta 2009 myös Korpilahden kunnan ja Jyväskylän maalaiskunnan ja ennen vuotta 1993 myös Säynätsalon kunnan alueelle.
Moskeija Lahden moskeija (turk. "Lahti Cami") on 1950-luvulla rakennettu alkuperäinen Adventtiseurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa Lahden asemantaustalla. Lahden moskeija kuuluu Suomen suurimpiin moskeijarakennuksiin ja tämän hetkisiin rukoustiloihin sekä moskeijarakennuksiin nähden se onkin tällä hetkellä suurin moskeija koko Suomessa. Aiemmin kirkkorakennuksena sekä kuvataitelija Ismo Pyykön ateljeenana toiminut rakennus restauroitiin moskeijaksi turkkilaisen valistusyhdistyksen toimesta vuonna 2012. Moskeijan avajaistilaisuus suoritettin Lahden kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirran johdolla 4. huhtikuuta 2012. Moskeija kuuluu tällä hetkellä Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan alaisuuteen, joka Lahden moskeijan lisäksi hallinoi ja johtaa Vantaan, Turun sekä Porin rukous- ja moskeijarakennuksia.
Paikannimi Perinteisesti paikannimiä on eri tieteenaloista tutkittu erityisesti kieliteteessä. Siellä ne ovat nimistöntutkimuksen eräs tärkeä kohde henkilönnimien ohella. Suomalaisista kielitieteilijöistä paikannimiä ovat Suomessa tutkineet suomenkielisen paikannimistön osalta muiden muassa Eero Kiviniemi ja ruotsinkielisten alueitten osalta Lars Huldén. Suomalaisista historiantutkijoista paikannimitutkimuksen menetelmiä ovat systemaattisesti hyödyntäneet esimerkiksi Jouko Vahtola ja Saulo Kepsu.
Sotilasnimi 1860-luvulla ruotujakolaitos lakkautettiin, mutta sotilasnimet jäivät elämään. Osa Suomen nykyisistä ruotsinkielisistä sukunimistä on alkujaan sotilasnimiä. Myöhemmin sotilasnimiä on käännetty myös suomeen, jolloin tulokseksi on saatu sukunimi, jota tuskin muuten esiintyisi. Sotilasnimi on voinut siirtyä sotilaalta myös sotilastorpalle ja sitä kautta paikannimeksi. Tällaiset paikannimet ovat yleensä mukautuneet suomen kieleen.
Lappalaiset Maanviljelyn yleistyessä nykyisen saamelaisalueen eteläpuolella asuvat lappalaiset sulautuivat vähitellen muuhun väestöön. Muutamat Etelä-Suomen paikannimet (esimerkiksi Lappi, Lapinniemi ja Lapinjärvi) viittaavat eteläisiin lappalaisiin. Saamelaisperäisiä paikannimiä tavataan lähes koko Suomessa, mutta ne lisääntyvät pohjoisemmaksi mentäessä.
Suomalaisen taruston maantiede Näkemystä on perusteltu Lounais-Suomen rikkailla arkeologisilla löydöillä ja "kalevalaisella" paikannimistöllä. Esimerkiksi paikannimiä, joissa esiintyy eräiden keskeisten myyttisten henkilöiden nimiä, esiintyy selvästi eniten lounaisessa Suomessa. Lounais-Suomeen keskittyvät esimerkiksi paikannimet, jotka perustuvat nimiin Väinämöinen, Ilmarinen, Kaleva ja Untamo, ja näiden läheisiin muunnoksiin. Nimeen Ahti perustuvia talonnimiä ja sukunimiä esiintyy Etelä-Suomessa ja Karjalankannaksella.
Päijänne Päijänne oli viimeisen jääkauden jälkeen osa Yoldiamerta ja myöhemmin Ancylusjärven lahti. Maankohoamisen vaikutuksesta se kuroutui erilliseksi järveksi noin 6500 eaa. Päijänteen vedet virtasivat alun perin pohjoiseen Hinkuan- ja Kalajoen kautta Pohjanlahteen. Saimaan laskukynnys alkoi kuivua maankohoamisen epätasaisuudesta johtuen. Kun laskujoki lopulta kuivui, tulvi Saimaa Pielavedellä olevan kynnyksen yli ja Saimaalle syntyi uusi lasku-uoma. Saimaan vedet laskivat Päijänteen kautta Perämereen varsin kauan. Maankohoamisen epätasaisuus aiheutti myös Päijänteellä lasku-uoman madaltumisen ja Päijänne alkoi tulvia nostaen vedenpinnan Saimaan tasolle. Näin Päijänne ja Saimaa muodostivat Suomen luonnonhistorian suurimman järven. Tätä kutsutaan Sisä-Suomen suurjärveksi. Vaihe kesti vain pari sataa vuotta, kun epätasainen maakohoaminen katkaisi yhteyden Pielavedellä.
Päijät-Hämeen Säästöpankki Päijät-Hämeen Säästöpankki oli vuoteen 1992 saakka toiminut Suomen Säästöpankkiin yhdistetty maakunnallinen säästöpankki. 1848 perustettuna se oli Suomen toinen maaseudulle Tenholan Säästöpankin (1847) jälkeen perustettu säästöpankki ja ensimmäinen suomenkielinen maaseudulle perustettu säästöpankki.
Sija Suomessa on hyvin vaihteleva käytäntö, missä kotimaisissa paikannimissä käytetään paikallisuutta ilmaistaessa sisä-, missä ulkopaikallissijoja. Säännön mukaan käytetään niitä muotoja, joita kyseisellä paikkakunnalla on totuttu käyttämään (esimerkiksi "Turussa", "Turusta", "Turkuun", mutta "Tampereella", "Tampereelta", "Tampereelle"). Vain muutamia suuntaa antavia ohjeita voidaan antaa siitä, mitkä paikannimet taipuvat sisä-, mitkä ulkopaikallissijoissa. Ehkä kaikkein selvin näistä ohjeista on se, että -la/-lä-päätteiset paikannimet ovat sisäpaikallissijoissa.
Asumisterveysliitto Vertaistukitoiminta perustuu neuvonnan ja opastuksen lisäksi muiden asumisterveysongelman kohdanneiden kokemuksiin ja tietoihin ja sen tavoitteena on sosiaalisten verkostojen ja yhteisöllisyyden vahvistaminen. Kokemusperäisellä tiedolla vahvistetaan asiantuntijatietoa ja saadaan näyttöä eri toimintamallien toteutumisesta käytännössä ja vertaistuella lisätään ihmisten kykyä käsitellä omaa ongelmaa. Käytännössä vertaistukea järjestetään Satakunnassa, Päijät-Hämeessä, pääkaupunkiseudulla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla. Saadun palautteen perusteella yhdistyksen järjestämä vertaistuki on monella perheellä ollut ratkaisevassa asemassa selviytymisen kannalta ja tämä toiminta onkin osoittautunut yhdeksi yhdistyksen tärkeimmistä toimintamuodoista.
Luettelo Suomen luterilaisista kirkoista Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen pilkulla erotettuna tuleva paikannimi on joko entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka.
Ruotsalaisten tulo Suomeen Ensimmäisessä vaiheessa ruotsalaisten siirtolaisuus ulottui Ahvenanmaalle mahdollisen ensimmäisen ristiretken aikoihin 1150-luvulla. Ruotsinkieliset paikannimet näyttävät syntyneen yhtenä aaltona saariston asuttamisen yhteydessä. Ahvenanmaalla on kuitenkin säilynyt joitakin suomalaisperäisiä paikannimiä. On oletettavaa, että ulkosaaristo sai ruotsalaisen asujamistonsa myöhemmin kuin saariston suuret pääsaaret. "Bolstad"-liitteen sisältävistä paikannimistä on päätelty, että tulokkaat olivat mahdollisesti kotoisin Uplannista ja he kohtasivat alueella paikka paikoin autioita talonraunioita. Kalmistot katosivat Ahvenanmaalta vuoden 1000-tienoilla, minkä johdosta on pidetty mahdollisena että saari olisi autioitunut. Tämän tulkinnan mukaan alue olisi muuttunut Etelä-Suomen keskusseutujen eränkäyntialueeksi jossa käytiin satunnaisesti kauppaa.
Suomen kalliomaalaukset Kurouduttuaan merenlahdesta itsenäiseksi järveksi noin 6 500 eaa. Päijänne laski vetensä aluksi Pohjanlahteen. Kun Päijänne puhkaisi Heinolan harjun läpi uuden uoman noin 4 900 eaa. sen vedet siirtyivät Kymijokeen. Puulavesi ei koskaan kuulunut sitä ympäröivään Keski-Suomen Suurjärveen, mutta sen vedet laskivat siihen.
Paimionjokilaakso Laaksossa on edustavia rinneniittyjä, joista tärkeimmät sijaitsevat Askalan voimalaitoksen kohdalla kummallakin puolella jokea. Paimionjokilaakso otettiin aikoinaan viljelyskäyttöön ja kasvillisuuteen onkin vaikuttanut suuresti pitkään jatkunut laidunnus. Laidunnuksen ansiosta esimerkiksi kuusi ei ole päässyt leviämään, vaan maisema on pysynyt avoimena. Laidunnus alueella loppui kuitenkin 1950-luvulla jolloin alue alkoi kasvamaan umpeen. 1990-luvun alussa alueella aloitettiin hoitotoimenpiteet. Paimionjokilaakson viljelysmaisema on suomen vanhimpia kulttuurimaisemia.
Kuninkoja (vesistö) Kuninkoja-nimen etuosa viittaa kantagermaaniseen lainasanaan "kuningas". Jälkiosa "oja" Kuninkojan nimessä on suomen länsimurteissa luonnonojaa tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa. Suomen yleiskielessä ja itämurteissa samaa tarkoittaa "puro". Eteläpohjalaisissa murteissa vastaava "pientä jokea tai sen haaraa" tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa on "luoma".
Siirtokirjoitus Kansainväliseen yhtenäistämiseen vedoten YK on suositellut latinaistamaan kreikkalaiset "paikannimet" kreikkalaisen standardin ELOT 743 mukaisesti. Tätä suositusta noudatettaessa paikannimien latinaistus osin poikkeaa suomen äänne- ja oikeinkirjoitusjärjestelmään mukautetusta transkriboinnista.
Hämeen lääni Hämeen lääni () oli vuosina 1831–1997 Suomen lääni, johon kuuluivat Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnat sekä pääosa Päijät-Hämeen maakunnasta. Läänin pääkaupunki oli Hämeenlinna ja väkiluvultaan suurin kaupunki Tampere. Vuosina 1997–2009 Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnat kuuluivat Etelä-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Hämeenlinna. Pirkanmaan maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Turku.
Luettelo Suomen kuntien koordinaateista Entisten kuntien koordinaattien pohjana ovat peruskartalta löytyvät vastaavat paikannimet. Koordinaatit on otettu Paikkatietoikkunan kartasta. Huomautus-sarakkeessa on mainittu, mihin paikannimeen koordinaatit perustuvat, jos entisen kunnan nimeä ei ole peruskartassa.
Katariinankatu Katariinankadun länsipuolinen kortteli on nimeltään Leijona ja itäpuolinen Elefantti. Ympäröivä rakennuskanta on empiretyylistä ja kuuluu kaikista vanhimpaan Helsingissä. Katu onkin siitä Suomen oloissa harvinaislaatuinen, että sen kaikki kaikki rakennukset ovat joko 1800- tai 1700-luvulta. Rakennuksiin kuuluvat länsipuolella mm. Helsingin kaupungintalo (C. L. Engel, 1833) Kauppatoria vasten ja Bockin talo (1763) Senaatintoria vasten ja itäpuolella mm. entinen Kleinehin talo (Pehr Granstedt, 1815) Kauppatoria vasten ja Sederholmin talo (1757) Aleksanterinkadun kulmassa.
Päijät-Hämeen Säästöpankki Itäuusmaalainen Myrskylän Säästöpankki, joka myös kieltäytyi Suomen Säästöpankki – SSP Oy:stä, laajensi toimintaansa entiselle Päijät-Hämeen Säästöpankin alueelle Orimattilaan, jolloin säästöpankkitoiminta palasi Orimattilaaan.
Fimlab Fimlab Laboratoriot Oy tuottaa laboratoriopalveluita sekä laboratorioalan koulutusta ja tutkimusta Pirkanmaan, Keski-Suomen ja Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirien sekä Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän alueella ja lähinnä julkisen terveydenhuollon tarpeisiin. Fimlab on julkisten terveydenhuolto-organisaatioiden kokonaan omistama. Fimlabin omistavat Pirkanmaan, Keski-Suomen, Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin kuntayhtymät ja Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymä.
Mölkky Mölkky on heittopeli, joka on kotoisin Päijät-Hämeestä. Se muistuttaa idealtaan ja välineiltään karjalaisten vuosisatoja vanhaa peliä kyykkää. Mölkky ei ole kuitenkaan yhtä fyysinen kuin kyykkä, ja se sopii kaiken ikäisille ja kuntoisille. Mölkyssä menestykseen tarvitaan vain yksinkertaiset välineet ja sopivassa suhteessa sekä taitoa että onnea. Mölkkyä voivat pelata tasapäisesti yhdessä sekä nuoret että vanhat ja siitä onkin tullut suosittu peli etenkin kesämökeillä. Brio myy kopiopeliä nimellä "Mökkipeli", jonka säännöissä on pieniä eroja perinteiseen mölkkyyn.
Hiisi Hiisi-sanan käsittäviä paikannimiä on runsaasti Etelä-Suomessa ja Virossa (esimerkkinä Hiidenmaa). Näitä nimiä on usein alueilla, joilla on esihistoriallisiin maanviljely-yhteisöihin liittyvien muinaisjäännösten tai paikannimien keskittymiä. Pyhäksi lehdoksi soveltunut tai tiedetty alue sijaitsee usein jotakuinkin tällaisen keskittymän keskellä. Arvioitujen lehtojen ja Hiisi-paikannimien ympäristössä on usein muun muassa linnavuori (puolustuspaikka), kalmisto, asuinpaikka tai asuinpaikkoja sekä jälkiä maanviljelystä (esimerkiksi muinaispelto). Tämä tukee käsitystä, että Hiisi olisi ollut yhteisön keskuspaikka ja kaikkein pyhin.
Päijänne Päijänne on suosittu veneilykohde: yhtenäistä vesireittiä pääsee Lahden edustalta Vesijärveltä aina pohjoiseen Keski-Suomeen Viitasaarelle ja Pohjois-Savoon Pielavedelle saakka. Vesireitin pituus Lahdesta Pielavedelle on noin 200 meripeninkulmaa, noin 380 kilometriä.
Suomen kielen sanasto Johtamisessa uusi sana muodostetaan lisäämällä kantasanaan johdin, esimerkiksi "kana" > "kanala". Usein johdinta ei kuitenkaan liitetä suoraan kantasanaan vaan sen vartaloon, esimerkiksi "onni" > "onneton". Uutta sanaa kutsutaan johdokseksi. Johdoksesta voidaan johtaa edelleen uusi johdos: "lentää" > "lennättää" > "lennätin". Johdoksen merkitys perustuu usein sen kantasanan ja johdostyypin merkitykseen. Esimerkiksi johtimella -"lA" muodostetaan paikannimiä, kuten "myymälä" ja "sairaala", ja johtimella -"in" välineennimiä, kuten "kytkin" ja "tuuletin". On myös johtimia, jotka muuttavat kantasanan sanaluokkaa: esimerkiksi verbeistä voidaan johtaa substantiiveja johtimella -"minen", kuten "juokseminen". "Ison suomen kieliopin" mukaan substantiivijohtimia on noin 70, verbijohtimia noin 40 ja adjektiivijohtimia vähän yli 10. "Verkkokieliopin" mukaan nominijohtimia on noin 140 ja verbijohtimia 60.
Päijät-Hämeen avoimet langattomat verkot Päijät-Hämeen avoimet langattomat verkot muodostuvat (2007) kolmesta kunnallisesta verkosta: Hartolan kirjastoverkosta, Hollolan WLAN:sta sekä Mastonetistä. Mastonet on Suomen toiseksi laajin avoin langaton verkko panOulun jälkeen.
Kuhmo Ihminen saapui Kuhmon alueelle kivikaudella. Vanhimpia asuinpaikkoja ovat muiden muassa Katerman Anttila, Paloniemi ja Karankaniemi Ontojärven rannalla sekä Lammasjärven Sylväjänniemi. Kuhmoa pitkään asuttaneista saamelaisista kertovat sekä paikannimet ja että useat esinelöydöt. Joka suuntaan antavat vesistöt toivat Kuhmon seudulle 800-luvulta alkaen erä- ja kauppamiehiä, verottajia ja ryöstöretkeläisiä niin lännestä, idästä kuin etelästä. Kuhmon alueen kautta kulkivat norjalaiset viikingit Vienanmerelle, jonka kaakkoiskulmalla oli tarunhohtoinen Bjarmia. Mahdollisesti jo ennen viikinkejä Kuhmon seudulle saapui kainulaisia ja myöhemmin Vuoksen vesistön latvajärvet Kuhmossa tulivat karjalaisten vaikutuspiiriin.
Suomen muinaisnimet Joissain vanhoissa paikannimissä, kuten kylien, talojen nimissä, on vielä jälkiä muinaisnimistä. Esimerkiksi Untamalan ja vastaavien paikannimien osana lienee henkilönnimi Unto eli Untamo, joka on Suomessa jo esihistoriallista perua, vaikkakin alkujaan vierasperäinen. Tietoja muinaisnimistä on säilynyt jonkun verran myös kansantarinoissa. Kansantarujen tuntemat nimet, kuten Väinämö-, Kullervo-, Ilmari-, Ahti- ja Kaleva-sukuiset nimet tunnetaan myös paikannimistöstä sekä sukunimissä.
Keski-Suomen maakunta Keski-Suomen murre eroaa muista savolaismurteista muun muassa preesensin "p"-päätteen puuttumisella (Keski-Suomessa ei siis sanota "juop" vaan "juo"). Päijät-Hämeen murteille on ominaista, toisin kuin useimmille savolaismurteille, yleisgeminaation puuttuminen (ei sanota "tekkee" vaan "tekee"). Päijät-Hämeen omaleimaisin alamurre on Jämsän puheenparsi. Siihen kuuluvat sellaiset muodot kuin komii 'komea', pimii 'pimeä', verkkuu 'verkkoa', kyntyy 'kyntöä', tulii 'tulee', mänii 'menee' ja sanuu 'sanoo'.
Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä on aikaisempi Päijät-Hämeen sairaalapiiri, johon liitettiin 1. tammikuuta 2007 alkaen myös joidenkin erikoissairaanhoidon kuntayhtymän sosiaalipalvelut, jolloin siitä tuli Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä. Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymän täydellinen virallinen nimi on Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä. Kuntayhtymään kuuluvat kaikki Päijät-Hämeen maakunnan kunnat mukaan lukien Uudellamaalla sijaitsevat Pukkila ja Myrskylä sekä Kymenlaaksossa sijaitseva Iitti. Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä on alueen suuri työllistäjä henkilöstömäärän ollessa 4160 (tilanne 31.12.2012).
Päijät-Hämeen Reservipiiri Päijät-Hämeen Reservipiiri ry. on perustettu 1.1.1995 yhdentämään Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin toimintaa. Piirin puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että joka toisena kautena on puheenjohtajana Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja joka toisena kautena Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin valitsema ehdokas.
Hämeen sotilasalue Reserviläis- ja reserviupseeripiirejä edustaa Päijät-Hämeen Reservipiiri ry. Päijät-Hämeen Reservipiiri ry on perustettu 1.1.1995 yhdentämään Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin toimintaa. Piirin puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että joka toisena kautena on puheenjohtajana Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja joka toisena kautena Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin valitsema ehdokas.
Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys on Lahtea kotipaikkanaan pitävä BirdLife Suomen jäsenyhdistys. Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys on perustettu vuonna 1970 ja sillä on noin 550 jäsentä. Yhdistyksen tavoitteena on edistää toiminta-alueellaan lintuharrastusta ja -tutkimusta, luonnon- ja ympäristönsuojelua sekä kestävää kehitystä. Yhdistyksen toimialueeseen kuuluvat Asikkala, Hartola, Heinola, Kärkölä, Lahti, Mäntyharju, Orimattila, Padasjoki, Pertunmaa ja Sysmä. Aiemmin yhdistyksen alueeseen ovat kuuluneet Artjärvi, Heinolan maalaiskunta, Hämeenkoski ja Nastola, jotka on kuntaliitoksissa liitetty muihin kuntiin. Yhdistyksen puheenjohtajana toimii Tapani Saimovaara.
Suomalaisten nimien kirjainasu ukrainankielisessä tekstissä "Näin määrää voimassa oleva, vuoden 2007 ukrainan kielen oikeinkirjoitussäännöstö. Näissä translitterointiohjeissa yhdeksän kirjaimen sääntöä ei kuitenkaan ole otettu huomioon ollenkaan, ennen kaikkea siksi, että säännön soveltaminen riippuu siitä, onko kyseessä henkilön- vai paikannimi. Lisäksi on todennäköistä, että seuraavissa oikeinkirjoitussäännöstöissä normit muuttuvat jonkin verran."
Pellava Pellava ("Linum usitatissimum") on yksivuotinen alle metrin korkuinen kuitu- ja öljykasvi. Pellava kuuluu "Linaceae"-heimoon, johon kuuluu noin 300 lajia ympäri maailmaa. Pellava kuuluu maailman vanhimpiin viljelykasveihin. Sen oletetaan olevan peräisin Kaukasukselta ja sitä tiedetään viljellyn jo kivikaudella. Myös antiikin kreikkalaiset ja muinaiset arabialaiset tunsivat kasvin lääkitsevät ominaisuudet. Suomessa ensimmäiset merkit pellavan viljelystä juontavat ainakin pronssikaudelle, eli noin vuosille 1 500 - 500 eaa. Pellavan viljely oli Suomessa suurimmillaan 1700-luvulla, mutta tekokuitujen ilmestymisen myötä viljely miltei loppui kokonaan. Pellavan viljely on kuitenkin vähitellen alkanut saamaan uudelleen suosiota, vaikka vielä onkin verrattain vähäistä. Esimerkiksi, vuonna 2017 pellavan viljelyspinta-ala Suomessa oli arviolta 1 200 hehtaaria, joka käsittää noin 5 promillea kokonaisviljelyalasta.
Päijät-Hämeen vuoden kylä Päijät-Hämeen vuoden kylä julkistetaan toukokuussa Lahdessa järjestettävillä Kylämarkkinoilla. Päijät-Hämeen vuoden kylää valitsevat Päijät-Hämeen kylät ry, Päijät-Hämeen liitto ja Hämeen työvoima- ja elinkeinokeskus yhdessä.
Keskustan Päijät-Hämeen piiri Keskustan Päijät-Hämeen piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piirin alueelle kuuluu 9 kunnallisjärjestöä ja piiritoimisto sijaitsee Lahdessa. Piirijärjestö asettaa puolet Hämeen vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaista Hämeen vaalipiirissä. Puolet asettaa Keskustan Etelä-Hämeen piiri.
Extremadura Extremadurasta olivat kotoisin monet kuuluisat konkistadorit ja Amerikan uudisraivaajat kuten Hernán Cortés, Francisco Pizarro, Pedro de Alvarado ja Pedro de Valdivia. Amerikan mantereelta onkin löydettävissä useita viittauksia Extremaduraan paikannimien muodossa. Esimerkkinä näistä Mérida-nimiset kaupungit Meksikossa ja Venezuelassa, Medellín Kolumbiassa ja Albuquerque New Mexicossa, Yhdysvalloissa.