mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista Ensimmäiset suomalaiset naiset lähtivät rauhanturvaajiksi joulukuussa 1991 ja ensimmäiset naisalokkaat puolestaan astuivat palvelukseen lokakuussa 1995. Päätöstä edelsi vilkas keskustelu 1990-luvun alkupuolella. Vastustajat vetosivat naisten fyysiseen heikkouteen, ”naisen luonteeseen” tai ”naisen tehtävään”. Vastustajien mukaan naisten armeijaan pääsy ei myöskään edistä tasa-arvoa, koska armeija on hierarkinen ja patriarkaalinen järjestelmä, jossa naisten ei ole mahdollista saada tasa-arvoista kohtelua. Lisäksi vedottiin käytännön ongelmiin, jotka voivat liittyä raskauteen, äitiyteen, lastenhoitoon ja hygieniaan sekä naisten asepalveluksesta aiheutuviin kustannuksiin. Naisten asepalvelusta tutkineessa toimikunnassa 60 prosenttia kannatti lopulta asepalveluksen avaamista myös naisille.
Itämitali Itämitali (saks. "Winterschlacht Im Osten") oli SS-Untersturmführer Ernst Krauitin suunnittelema saksalainen mitali toisessa maailmansodassa. Mitali perustettiin 26. toukokuuta 1942. Mitalia myönnettiin niille, jotka osallistuivat taisteluihin, haavoittuivat tai saivat paleltumia itärintamalla 15. marraskuuta 1941 – 26. huhtikuuta 1942 välisenä aikana. Ensimmäiset mitalit jaettiin taistelijoille syksyllä 1942.
Mitali tunnetaan myös "Itärintama" -mitalina sekä "Jäätyneen lihan" -mitalina.Virallisten ohjeiden mukaan mitalia ei jaettu vain saksalaisille rintamajoukoille, vaan sitä jaettiin myös siviileille sekä ulkomaalaisten armeijoiden sotilaille. Suomalaiselle kenttäarmeijalle mitalia ei ehditty jakaa ennen Lapin sotaa, joten suomalaisista vain suomalaisessa SS-pataljoonassa palvelleet saivat mitalin.
Mount Everest Ensimmäisen kerran Everestin huipulle onnistuivat kiipeämään uusiseelantilainen Sir Edmund Hillary ja šerpa Tenzing Norgay Nepalista 29. toukokuuta 1953. Suomalaisista Everestille on kiivennyt ensimmäisenä Veikka Gustafsson keväällä 1993 ja uudelleen ilman lisähappea keväällä 1997 ja ensimmäisenä suomalaisena naisena Carina Räihä 17. toukokuuta 2010. Ari Piela ja Antti Mankinen saavuttivat huipun 28. toukokuuta 1999. Piela ja Mankinen kiipesivät Tiibetin puolelta. Vanhin suomalainen huipulle Nepalin puolelta kiivennyt on Jan Sinivaara 50-vuotiaana 13. toukokuuta 2011.
Minna Kauppi Ensimmäisen Suomen mestaruuden Kauppi suunnisti 1999. Vuonna 2006 hän voitti Euroopan mestaruuden keskimatkalla ja ankkuroi Suomen naiset viestivoittoihin sekä EM- että MM-kisoissa. Vuonna 2007 Kauppi jakoi pitkän matkan maailmanmestaruuden Heli Jukkolan kanssa sekä suunnisti ankkuriosuuden niin MM-kultaa voittaneessa viestijoukkueessa kuin Venlojen viestin voittaneessa Asikkalan Raikkaan joukkueessakin. Kauppi voitti vuonna 2008 ja vuonna 2010 maailman mestaruudet sekä keskimatkalla että viestissä. Vuonna 2011 Kauppi ankkuroi Suomen naiset viestin maailman mestaruuteen. Vuonna 2012 Kauppi saavutti keskimatkan maailman mestaruuren. Kauppi valittiin vuoden 2010 urheilijaksi. 
Minna Kauppi palkittiin urheilu-urastaan Suomen Urheilugaalassa 2016.
Geisha Japanin ensimmäiset geishat olivat miehiä. Ensimmäiset varmat tiedot naisgeishoista ovat Kiotosta vuodelta 1751 ja Edosta 1762. Alalle tulevia naiset saivat nimen "onna geisha" (naisgeisha) erotukseksi miehistä, ja kun ala vähitellen muuttui naisvaltaiseksi, alettiin miesgeishoja kutsua nimellä "otoko geisha". 1800-luvulla sana geisha tarkoitti jo oletusarvoisesti naispuolista geishaa.
Pala valkoista marmoria Roope Alftan kirjoitti Ilta-Sanomissa 21. joulukuuta 1998: "Lasse Pöysti on roolissa, jossa hänen äärettömän hienot näyttelijänlahjansa pääsevät loistavasti oikeuksiinsa. Eeva-Kaarina Volanen tarjoaa Pöystin huippusuorituksen rinnalle samaa luokkaa olevan tulkinnan pienestä naisesta kovassa suomalaisessa maailmassa."
Martha Jefferson Randolph Hän meni naimisiin poliitikko Thomas Mann Randolphin kanssa. He saivat kolmetoista lasta, joista yksitoista selviytyi aikuisuuteen. Marthan asui välillä Valkoisessa talossa leskiytyneen isänsä presidenttiyden aikana, toimien talon emäntänä sekä Yhdysvaltain ensimmäisenä naisena.
Eva Wahlström Vuonna 2010 Wahlström siirtyi ammattilaiseksi. Hän voitti 26. maaliskuuta 2010 ensimmäisen ammattilaisottelunsa tyrmäyksellä. Wahlström otteli 31. maaliskuuta 2012 unkarilaista Agota Ilkoa vastaan avoimesta Euroopan mestaruudesta ja voitti, mikä teki hänestä ensimmäisen tittelin voittaneen suomalaisen naisen.
Kiinnisidottu "Elävän kuvan vuosikirjassa 1995" Petri Kemppinen pitää "Kiinnisidottua" vuoden 1994 parhaana suomalaisena televisiotuotantona. Hän kutsuu sitä suomalaisen naisen myytiksi: ”uhrautuvasta katkeruudesta hienouteen siihen on koottu kaikki ne uskomukset jotka suomalaisen naisen elämään liittyvät”.
Classic Kautta myöhemmin naiset nousivat SM-liigaan. Myös junioritoiminta käynnistyi seurassa 1990-luvun lopussa ja miestenkin onnistui vuosituhannen päättäneellä kaudella nousta ylimmälle sarjaportaalle. Menestystä alkoi naisten puolella tulla jo heti 2000-luvun alussa, kun naiset saivat hopeaa kaudella 2000–2001 ja onnistuivat muutamaa vuotta myöhemmin kaudella 2002–2003 voittamaan ensimmäisen suomenmestaruutensa. Miesten puolella suomenmestaruus on ollut tarjolla kahdesti kausilla 2006–2007 ja 2007–2008, mutta molemmilla kerroilla SSV on ollut parempi ja Classicin on ollut tyytyminen hopeaan. Keväällä 2016 Classic saavutti viimein ensimmäisen miesten suomenmestaruudensa voittamalla Esport Oilersin Salibandyliigan ensimmäisessä Superfinaalissa lukemin 8-2. Seura saavutti mestaruuden myös keväällä 2017 voittamalla EräViikingit 9-6.
Suomi 1970-luvulla Suomalaisen kestävyysjuoksun uuden nousukauden ensimmäiset voitot juoksi Juha Väätäinen 5 000 ja 10 000 metrillä Helsingin EM-kilpailuissa 1971. Martti Vainio voitti 10 000 metrillä Euroopan-mestaruuden Prahassa 1978. Naiset alkoivat saavuttaa yleisurheilussa menestystä: pikajuoksija Mona-Lisa Pursiainen valittiin ensimmäisenä naisena vuoden urheilijaksi 1973 ja Riitta Salin sai saman kunnian seuraavana vuonna, jolloin hän voitti Euroopan-mestaruuden 400 metrin juoksussa ja Nina Holmén 3 000 metrillä.
Viikki Agnes Sjöberg (1888–1964) oli eläinlääkäri, joka valmistui eläinlääkäriksi ensimmäisenä naisena Euroopassa ja todennäköisesti oli ensimmäinen nainen maailmassa, joka väitteli eläinlääketieteen tohtoriksi.
Ingegerdinpuisto Puiston nimi on peräisin 1200-luvulta peräisin olevasta hautakivestä, joka on kiinnitetty läheisen Maarian kirkon seinään. Ingegerdiä pidetään ensimmäisenä suomalaisena naisena, jonka nimi on varmasti todettavissa.
Atte Miettinen Miettinen saavutti ensimmäisenä suomalaisena ns. seitsemän huippua (Seven Summits) 22. kesäkuuta 2012. Hän on kiivennyt sekä Bass- että Messner-listat, johon on pystynyt vain 100 vuorikiipeilijää maailmassa. Seitsemän huippua -projektinsa aikana Miettinen saavutti Vinsonin massiivin huipun Etelämantereella toisena suomalaisena. Ensimmäinen suomalainen vuoren valloittaja oli Veikka Gustafsson. Miettinen kiipesi ensimmäisenä suomalaisena Carstenszin pyramidin Papua-saarella Indonesiassa.
P. G. T. Beauregard Sodan jälkeen Beauregard puhui kansalaisoikeuksien puolesta ja äänestysoikeudesta äskettäin vapautuneille orjille. Beauregard oli demokraatti joka työskenteli päättääkseen republikaanien hallinnon jälleenrakentamisen aikana.
Hennalan vankileiri Hennalan vankileirillä oli huomattavasti enemmän vankeja, kuin mitä kasarmialueelle olisi siedettävästi mahtunut ja siksi sen huolto oli lähes mahdotonta. Päivittäinen ruoka-annos koostui suolasilakan puolikkaasta ja pienistä leivänpaloista. Vankien on kerrottu kuorineen alueella kasvaneita koivuja saadakseen nilaa syötäväksi. Osa vangeista teki työtä ja he saivat suuremman ruoka-annoksen. Leirillä toimi myös valtiorikosoikeus, joka jakoi summittaisesti ankaria tuomioita usein pelkkien kuulopuheiden perusteella. Teloitettujen lisäksi Hennalassa kuoli vankeja myös nälkään sekä erilaisiin kulkutauteihin, mutta heitä surmattiin myös ilman oikeudenkäyntiä. Liukkosen tutkimuksessa selvisi, että naiset eivät olleet maataloudessa työskenteleviä piikoja ja maatyöläisiä, kuten tuolloin enemmistö suomalaisista työläisnaisista oli. Teloitetut naiset olivat tehtaissa työskennelleitä kaupunkilaisnaisia ja lähes kaikki naissotilaita.
Aliisa Aliisa tai Alisa on naisen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 14. heinäkuuta. Nimi on ollut suomalaisessa almanakassa ensimmäisen kerran vuonna 1880 muodossa Alisa ja vuodesta 1950 lähtien muodossa Aliisa.
Annikki Yrjänäinen Annikki Yrjänäinen esitti erityisen paljon L. Onervan tuotantoa. Ohjelmiston muina runoilijaniminä toistuivat Maria Jotuni, Uuno Kailas, V. A. Koskenniemi, Eino Leino, Lassi Nummi, Simo Puupponen eli Aapeli ja Sirkka Selja. Yrjänäisen tunnetuimpia lausuntailtoja olivat "Neljä klassikkoa" (1962) ja "Suomalaisen naisen maailmasta" (1975).
Megan Fox Fox äänestettiin miestenlehti "FHM"-lehdessä ”Maailman seksikkäimmäksi naiseksi” vuonna 2008. Hän on ollut myös useiden muiden lehtien ”maailman seksikkäin”- ja ”maailman kaunein” -listoilla monina vuosina. "Maxim"-lehti valitsi Foxin maailman 18. seksikkäimmäksi naiseksi vuonna 2007.
Venla Kotkaslahti Kotkaslahti on saavuttanut myös monia SM-mitaleja C- ja A-tytöissä. Hän teki ensimmäisenä suomalaisena naisena ilmaveivin C-tyttöjen sarjaottelussa Kiekko-Karhuja vastaan vuonna 2011.￼
Wendla Salokas Wendla Matilda Salokas (o.s. Ivaska, 1. kesäkuuta 1889 Viipuri – 22. marraskuuta 1969 Lahti) oli suomalainen teologi ja opettaja, joka tunnetaan ensimmäisenä teologisen loppututkinnon suorittaneena suomalaisena naisena.
Jodi Finravinto 2012 -tutkimuksen mukaan suomalaiset naiset saivat jodia keskimäärin 190 µg/vrk ja miehet 235 µg/vrk kun teollisten elintarvikkeiden suolan oletettiin olevan jodioitua. Teolliset ruokavalmisteet eivät kuitenkaan aina sisällä jodioitua suolaa. Neljäsosa jodista saadaan ruokasuolasta. Jodia saadaan pääasiassa viljavalmisteista, maitovalmisteista ja liharuuista.. Valtion ravitsemusneuvottelukunta suosittelee jodioidun ruokasuolan käyttöä kaikessa ruoanvalmistuksessa. Myös elintarviketeollisuudessa, joukkoruokailussa ja erityisesti leipomoissa suositellaan jodioidun ruokasuolan käyttöä.
Deepika Padukone Padukone kuuluu Intian suosituimpiin julkisuuden henkilöihin. Hän sijoittui ensimmäiseksi "The Times of Indian" ”halutuimpien naisten” listalla vuosina 2012 ja 2013. Intian "People"-lehti nimesi hänet ”Intian kauneimmaksi naiseksi” vuonna 2013. Intian "FHM"-lehti nimesi hänet ”maailman seksikkäimmäksi naiseksi” vuosina 2010 ja 2014. "Time"-lehti nimesi Padukonen 100 vaikutusvaltaisimman ihmisen joukkoon vuonna 2018.
Käpylän Pallo Käpylän Pallo organisoi ensimmäisenä suomalaisena jalkapalloseurana ”nappulaliigat”. Liigajoukkueet saivat nimensä Englannin liigan seuroilta ja muutama joukkue jopa sai pelipaidat liigajoukkueilta lahjaksi.
Hietalahden telakka Telakka suunnitteli ja valmisti vuosina 1973-1977 maailman ensimmäisen kaasuturbiinikäyttöisen matkustaja-aluksen GTS "Finnjetin". Maailmalla laajalti huomiota saanutta "Finnjetiä" pidetään telakan ja suomalaisen laivanrakennustaidon mestarinäytteenä.
Catherine Zeta-Jones Zeta-Jones on listattu useampaan kertaan maailman kauneimmaksi sekä seksikkäimmäksi naiseksi, muun muassa People-lehden listauksessa hänet on valittu maailman kauneimmaksi naiseksi. Woman’s Journal -lehden kyselyssä Zeta-Jones valittiin vuonna 2001 Britannian lumovoimaisimmaksi yli 30-vuotiaaksi naiseksi.
Gina Rinehart Georgina ”Gina” Hope Rinehart (s. Perth, Australia) on australialainen yritysjohtaja ja kaivosmagnaatti. Hänen omaisuutensa arvo oli vuoden 2012 toukokuussa noin 23 miljardia euroa, mikä teki hänestä erään arvion mukaan tuolloin maailman rikkaimman naisen ja Australian rikkaimman henkilön. Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi hänen varallisuudeen 17,4 miljardia dollaria. Tällöin hänet listattiin maailman seitsemänneksi rikkaimmaksi naiseksi. Forbes listasi hänet vuonna 2017 myös maailman 45. vaikutusvaltaisimmaksi naiseksi.
Barry Goldwater Goldwater oli perustamassa Arizonan NAACP:tä, joka tavoitteli tasapuolisia oikeuksia mustalle väestölle ja edesauttoi rotuerottelun lopettamista Arizonan kansalliskaartissa. Senaattorina Goldwater kannatti vuosien 1957 ja 1960 lakialoitteita mustien ihmisoikeuksien ja äänestysoikeuden parantamiseksi.
Hawker Hurricane Kaiken kaikkiaan suomalaiset saivat Hurricaneilla viisi ja puoli ilmavoittoa, joista pääosa jatkosodan hyökkäysvaiheessa. Viimeisen ilmavoiton koneet saivat 8. tammikuuta 1942, kun HC-452 sai puolikkaan ilmavoiton I-153-koneesta. Viisi Hurricanea tuhoutui ilmataisteluissa ja kaksi ilmatorjuntaosumista neljän ohjaajan menettäessä henkensä. Hurricane ylitti ensimmäisenä Suomen ilmavoimien koneena 500 km/h nopeuden vaakalennossa.
Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut on vuosittain järjestettävä kansainvälinen nykyaikaisen viisiottelun kilpailu. Kilpailujen järjestämisestä vastaa kansainvälinen nykyaikaisen viisiottelunliitto (UIPM). Ensimmäiset kilpailut järjestettiin vuonna 1949 Tukholmassa. Naiset saivat omat maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1981. Vuodesta 1997 miesten ja naisten kilpailut on järjestetty samanaikaisesti.
Maailman ihanin tyttö Maailman ihanin tyttö on vuodesta 1998 alkaen jatkunut yhteisöllinen valokuvahanke, jonka valokuvaaja, taide- ja sosiaalikasvattaja Miina Savolainen on toteuttanut yhteistyössä kymmenen Hyvösen lastenkodissa kasvaneen nuoren naisen kanssa. Eri vuosina otetut valokuvat tallentavat nuorten kasvua. Aiheesta julkaistiin valokuvakirja vuonna 2008. Satuhenkisissä kuvissa luonnon keskellä nuorilla on ollut tilaisuus nähdä itsensä vahvoina ja ehjinä. Esimerkiksi "Eeva"-lehden kuvauksen mukaan ”lumoavissa valokuvissa tytöt on puettu myyttisiksi metsänhengiksi, jotka kulkevat kuin usvaenkelit suomalaisessa luonnossa. Kuvien sanotaan lohduttavan särkyneitä sydämiä.” Tytöt valitsivat itse roolit, joissa heidät kuvataan.
Suomalaisen Naisen Päivät (tapahtuma Alankomaissa) Suomalaisen Naisen Päivät alkoi kaveripiirin tapaamisena, mutta se on vuosien saatossa kasvanut tärkeäksi ulkosuomalaisten kohtaamispaikaksi Hollannissa. Kaikenikäisille suomalaisille naisille suunnattuun tapahtumaan osallistuu vuosittain 90–110 naista. Enemmistö osallistujista tulee Alankomaista, mutta päiville osallistuu säännöllisesti naisia myös Belgiasta, Saksasta ja jopa Suomesta asti.
Lucina Hagman Hagman oli ahkera lehtikirjoittaja ja julkaisi useita kirjoja. Vuonna 1887 hän sai Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon julkaisemastaan Fredrika Bremerin elämäkerrasta. 1900-luvun alussa hän julkaisi kaksiosaisen Minna Canthin elämäkerran sekä 1936 omat lapsuudenmuistelmansa. Hagman sai elämäntyöstään professorin arvonimen ensimmäisenä suomalaisena naisena vuonna 1928. Aloitteen arvonimen myöntämisestä olivat tehneet yhdessä Suomalainen Marttaliitto ry ja Suomalainen Naisliitto ry.
Mikael Agricola Agricola avioitui vuonna 1550 Birgitta Olavintyttären kanssa, ja vuoden kuluttua heille syntyi poika Kristian Agricola. Agricola oli ensimmäisiä suomalaisia pappeja, jotka saivat uskonpuhdistuksen oppien myötä solmia avioliiton.
Saamelaiset Saamelaisten maailma oli jakautunut kolmeen osaan: aliseen, maanpäälliseen ja maan yläpuoliseen osuuteen, joista ensimmäistä kansoittivat vainajat, seitahenget ja muut ei-jumalalliset uskomusolennot. Maan päällä elivät ihmiset, ja maan yläpuolella puolestaan hallitsivat jumalat, joista leimallisimmin saamelaisia olivat äitijumalatar Mattarakka ja hänen kolme tytärtään, Sarakka, Juksakka ja Uksakka, jotka suojelivat ja ohjasivat erityisesti lasten kehitystä ennen ja jälkeen syntymän. Sarakkalla, Juksakalla ja Uksakalla oli omat paikkansa kodassa, ja heille uhrattua ruokaa saivat syödä vain naiset.
Elena Näsänen Näsäsen elokuvakerrontaan viittaavissa teoksissa korostuu henkilöhahmojen suhde ympäröivään tilaan. Henkilöt ovat usein naisia ja usein jonkinlaisessa risteyskohdassa tai valinnan edessä. Esimerkiksi toimintaelokuvan elementtejä hyödyntävässä nuoren naisen automatkassa (Drive, 2003) on nähty yhtäältä suomalaisen todellisuuden surrealismia, toisaalta kuvaus selviytymisestä miesten luomassa maailmassa. Näsänen on luonnehtinut joitakin töitään ”feministisiksi road movieiksi”.
Suomalaisen Naisen Päivät (tapahtuma Alankomaissa) Tapahtumalle luotiin ensimmäistä kertaa virallinen ilme Mandi Astolan suunnittelemien logojen muodossa 2015.
Vuonna 2018 oli Suomalaisen Naisen Päivien juhlavuosi. Silloin tapahtuma järjestettiin 30. kerran.
Dagerrotypia Ranskan tiedeakatemia osti Daguerrelta oikeudet keksintöön ja vapautti sen koko maailman käyttöön. Louis Daguerre ja Niépcen poika saivat kumpainenkin palkkiokseen valtioneläkkeen. Patenttivapaa menetelmä levisi nopeasti ympäri maailman, myös Suomeen, jossa Henrik Cajander otti ensimmäisen dagerrotypian Turussa 1842. Eugène Delacroix julisti: "tästä päivästä lukien maalaustaide on kuollut.
Bahrain Vuonna 2001 päätettiin kansanäänestyksellä siirtyä perustuslailliseen monarkiaan. Vuoden 2002 parlamenttivaalit olivat ensimmäiset yli 30 vuoteen, ja niissä myös naiset saivat asettua ehdolle. Vuoden 2004 vaaleissa šiiaoppositio sai yli 40 % äänistä, ja šiiamuslimi Jawad bin Salem al-Oraied nimettiin varapääministeriksi. Lokakuun 2010 parlamenttivaaleissa šiiapuolue paransi asemiaan niukasti.
Arvi Hauvonen Hauvonen teki syksyllä 1925 ensimmäisen suomalaisen suoran radioselostuksen, kun hän kesken äänilevyjen soiton sai tietää naisen hypänneen Tammerkoskeen. Hän keskeytti musiikin ja alkoi selostaa tapausta radiokuulijoille. Selostuksen ansiosta tapahtumapaikalle kerääntyi tuhansia ihmisiä.
Rami (nimi) Rami on esim. suomalainen ja arabialainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 3 721 suomalaiselle miehelle ja alle viidelle naiselle. Yli puolet heistä on syntynyt 1960- ja 1970-luvulla; ennen vuotta 1920 nimeä Rami ei ollut annettu kenellekään. Arabialaisena (رامي) että heprealaisena (רמי) nimenä Rami on yleinen Levantin alueella Lähi-idässä. Rami on myös sukunimi arabiankielisessä maailmassa.
Formula 1 ja suomalaiset Kautta 2007 pidettiin ennen kauden alkua ”kaikkien aikojen suomalaisena Formula 1 -kautena”. Monacossa joulukuussa 2007 järjestetyssä FIA:n palkintogaalassa Suomelle myönnettiin parhaan F1-maan palkinto, koska suomalaiset kuljettajat saivat kuluneella kaudella kansakunnista eniten pisteitä. Palkinnon vastaanotti AKK:n puheenjohtaja Kari O. Sohlberg. Kaudella 2008 suomalaiset kuljettajat olivat hyvissä talleissa: Räikkönen jatkoi Ferrarilla ja Rosberg Williamsilla, ja Kovalainen siirtyi McLarenille. Kovalainen saavutti ensimmäisen voittonsa Unkarissa elokuun alussa, mutta muuten suomalaismenestys oli odotuksiin nähden vaisua, vaikka Räikkönen ja Kovalainen pääsivät ajamaan kauden parhaimissa talleissa.
Jolla (yritys) Puhelinta myytiin 20.5.2013 ja 11.7.2013 välisenä aikana ennakolta suomalaisen Invesdor-joukkorahoitusalustan kautta. Ennakkomyynti oli osa Jollan markkinointia. Samalla sillä varmistettiin, että Jollan fanit saivat puhelimen ensimmäisenä. Ennakkomyynnissä puhelimen hinta oli 399€. Maksamalla 40 euroa ennakkotilaajat saivat prioriteetin tilausjonossa ja "I am the First One" -t-paidan. 100 eurolla sai näiden lisäksi erityisen värikuoren sekä 100 euron kupongin joka vähennettiin puhelimen ostohinnasta.
Mikkosten maailma Mikkosten maailma oli Nelosella esitetty tositelevisiosarja, jossa seurattiin Nina ja Timo T.A. Mikkosen perheen arkea. Sarja avautui Suomen televisiohistoriassa poikkeuksellisesti siten, että katsojat saivat päättää ensimmäisen pilottijakson 8. maaliskuuta 2009 jälkeen tekstiviestiäänestyksellä esitetäänkö sarja kokonaisuudessaan. Myönteinen tulos julkistettiin 12. maaliskuuta suorassa Maria!-ohjelman lähetyksessä.
Helsingin Jalkapalloklubi (naiset) Toinen osaottelu pelattiin Finnair Stadionilla Helsingissä 27.4.2002. HJK:n unelma UEFA Cupin voitosta ja ensimmäisestä suomalaisesta eurocup-voitosta päättyi kuitenkin Töölöön, kun ruotsalaisvieraat hakivat Hanna Ljungbergin maalilla 0–1-voiton ja finaalipaikan.
Walesin prinsessa Diana Diana oli merkittävän laajasti maailman mediassa aina kihlauksestaan Walesin prinssin kanssa vuodesta 1981 aina kuolemaansa asti vuoteen 1997 ja häntä kuvailtiin usein ”maailman kuuluisimmaksi naiseksi” ja ”maailman valokuvatuimmaksi naiseksi”. Diana tunnettiin hänen myötätunnostaan, tyylistään, karismastaan, hyväntekeväisyydestään ja epäonnistuneesta avioliitosta Walesin prinssin kanssa.
Ompelukone Vaikka ompelukoneet olivat alun perin Yhdysvalloista, ne tulivat pian suosituiksi ympäri maailmaa. Japanilaiset saivat ensimmäiset ompelukoneet vuonna 1860, mutta ne oli valmistettu Yhdysvalloissa. Sen jälkeen ompelukoneita tuotiin myös Eurooppaan.
Sara Wacklin Toimittuaan Turun-aikojensa jälkeen Oulussa Wacklin muutti 1830-luvulla Helsinkiin, jonne hän avasi koulun aivan ydinkeskustaan. Vuonna 1835, 45 vuoden ikäisenä, Wacklin suoritti opettajattaren tutkinnon Pariisin yliopistossa tiettävästi ensimmäisenä suomalaisena naisena.
Suomalaisen elokuvan festivaali Suomalaisen elokuvan festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Ajatuksen kotimaiseen elokuvaan keskittyneestä festivaalista saivat 1990-luvun alussa Turun yliopiston elokuva- ja teatteritutkimuksen tutkijat yhdessä ohjaaja Hannu Lemisen kanssa. Tarkoituksena oli tehdä kotimaista elokuvaa tunnetuksi suuren yleisön parissa. Festivaalien järjestämiseen tulivat mukaan myös Varsinais-Suomen elokuvakeskus, paikallisia elokuvavaikuttajia ja silloinen Suomen elokuva-arkisto.
Suomettuminen Presidentit Mannerheim, Paasikivi ja Kekkonen saivat neuvostojohtajien luottamuksen. Pitkään Suomi oli Neuvostoliiton suurin läntinen kauppakumppani, mikä vaurastutti Suomea merkittävästi. Kylmän sodan aikana oli vallalla "joko puolesta tai vastaan" -ilmapiiri suhteessa Neuvostoliittoon. Välivaihtoehtoja ei ymmärretty muualla maailmassa. Suomalaisen politiikan tapa puhua Suomesta ja Neuvostoliitosta "ystävällisinä naapurivaltioina" toi lännessä hämmennystä, koska termi oli lännessä Neuvostoliiton vasallivaltioiden synonyymi.
Keljan taistelu Ensimmäiset havainnot hyökkäyksestä saivat suomalaiset jäävartiomiehet Suvannon jäällä kello 5:50., kun noin pataljoonan vahvuinen usean sadan metrin levyinen lumipukuinen joukko jatkoi kohti pohjoista laukaustakaan ampumatta sakean usvan turvin.
Naisen sukupuolielinten silpominen Maailman terveysjärjestö WHO määrittelee naisen sukupuolielinten silpomiseksi "kaikki menetelmät, joihin sisältyy naisen ulkoisten sukuelinten osittain tai kokonaan poistaminen tai joissa muutoin vahingoitetaan naisen ulkoisia sukuelimiä muista kuin lääketieteellisistä syistä".
Suomen naisten jalkapallomaajoukkue Laura Österberg Kalmari on sekä eniten maaotteluita pelannut että eniten maaleja tehnyt pelaaja naisten maajoukkueessa. Hän sijoittuu 130 ottelullaan eniten maaotteluita pelanneiden listalla sijalle 68. Ensimmäisenä suomalaisena naisena sataan maaotteluun ylsi Anne Mäkinen maaliskuussa 2006.
Julia Kykkänen Julia Kykkänen (s. 17. huhtikuuta 1994 Lahti) on suomalainen mäkihyppääjä. Kaudesta 2007–2008 lähtien hän on kilpaillut Suomen maajoukkueessa mäkihypyn Continental Cupissa ja maailmancupissa. Hän osallistui ensimmäisenä suomalaisena naisena mäkihypyn arvokilpailuihin kilpaillessaan nuorten MM-kisoissa vuonna 2008.
Lyyti Lyyti on suomalainen naisen etunimi, joka on ollut suomalaisessa nimipäiväkalenterissa vuosina 1929–1949. Lyyti on kansanomainen puhuttelumuoto nimestä Lydia tai Lyydia, joka merkitsee 'lyydialaista'. Ensimmäiset Lyyti-nimiset kastettiin 1890–1910-luvuilla, ja vuoden 2012 loppuun mennessä on noin 1050 ihmiselle annettu Lyyti-nimi.
Lucina Hagman Lucina Hagman (5. kesäkuuta 1853 Kälviä – 6. syyskuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen koulunjohtaja, naisasialiikkeen pioneeri ja nuorsuomalainen poliitikko. Hän toimi Naisasialiitto Unionin ensimmäisenä ja pitkäaikaisena puheenjohtajana ja perusti 1899 Martta-järjestön sekä 1907 Suomalaisen Naisliiton. Hagman oli myös yksi 1907 valituista ensimmäisistä naiskansanedustajista. Pedagogina hän oli tyttöjen ja poikien yhteiskasvatuksen puolustaja ja maan ensimmäisen suomenkielisen yhteiskoulun ensimmäinen rehtori. Vuodesta 1899 hän johti Helsinkiin perustamaansa Uutta yhteiskoulua. Hagman sai myös ensimmäisenä naisena Suomessa professorin arvonimen vuonna 1928.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi, jota kutsutaan myös Nobelin taloustieteen palkinnoksi () on Ruotsin keskuspankin vuonna 1969 perustama, erityisen korkeatasoisesta taloustieteellisestä tutkimuksesta vuosittain jaettu palkinto. Vaikka palkinto ei ole yksi Alfred Nobelin testamentissa määritellyistä palkinnoista, palkinnon saajat vastaanottavat palkintonsa samassa tilaisuudessa 10. joulukuuta kuin fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajat. Myös palkinnon rahallinen suuruus on sama kuin muiden Nobel-palkintojen.
Suomen Rauhanturvaajaliitto YK:n rauhanturvajoukot saivat Nobelin rauhanpalkinnon 10.12.1988. Nobelin rauhanpalkinto on rauhantyöstä jaettava ja yksi viidestä vuosittain jaettavasta Nobel-palkinnosta. Rauhanpalkinto voidaan muista Nobel-palkinnoista poiketen myöntää myös järjestölle. Palkintoon oikeutettuja YK:n rauhanturvaajia, jotka olivat palveluksessa kyseisenä ajankohtana (10.12.1988) tai sitä ennen on yhteensä noin puoli miljoonaa 53 eri maasta; Suomesta palkinnon saajia on noin 20 000 henkilöä. Palkinnon saajilla on oikeus hakea SRTL:ta Nobel-muistoristiä.
Luettelo Nobel-palkinnon saaneista naisista Tämä on kronologinen luettelo naispuolisista Nobelin palkinnon saajista. Vuoteen 2018 mennessä 50 naista on saanut Nobel-palkinnon. Nobelin palkintoja alettiin jakaa vuonna 1901, mutta varsinkin 1900-luvun alkupuolella vain harvoin nainen sai palkinnon. Taloustieteen palkinto perustettiin Ruotsin keskuspankin lahjoitusvaroilla vuonna 1968.
Ig Nobel -palkinto Ig Nobel -palkinto eli Huumori-Nobel on parodia vuosittain jaettavista Nobel-palkinnoista. Se jaetaan vuosittain lokakuun alussa samoihin aikoihin kuin Nobel-palkinnot. Palkinnot myöntää tieteen huumorilehti "Annals of Improbable Research" (AIR) kymmenelle eri tieteenalan tutkimukselle, ”jotka saavat ihmiset ensin nauramaan ja sitten miettimään”. Ig Nobel -palkintoja on myönnetty kymmenessä eri kategoriassa vuodesta 1991 lähtien. Nykyisin palkintojenjakotilaisuus järjestetään Harvardin yliopiston Sanders Theatressa ja palkinto saa muutenkin tukea yliopiston taholta. Ensimmäiset palkinnot jaettiin perustein ”tutkimusta ei voi eikä pidä toistaa”.
Nobel-palkinto Nobel-palkinto on ruotsalaisen keksijän Alfred Nobelin (1833–1896) alulle panema ja hänen mukaansa nimetty. Nobel määritteli testamentissaan palkinnon perusteet ja viisi ensimmäistä kategoriaa. Ensimmäiset Nobel-palkinnot jaettiin vuonna 1901.
Nobelin kemianpalkinto Nobelin kemianpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille kemisteille.
Nobelin rauhanpalkinto Nobelin rauhanpalkinto on rauhantyöstä jaettava ja yksi viidestä vuosittain jaettavasta Nobel-palkinnosta. Rauhanpalkinnon jakaa Norjan suurkäräjien valitsema Nobel-komitea ja se jaetaan Oslossa. Palkinnon saajien nimet julkistetaan muiden Nobel-palkintojen tavoin vuosittain lokakuun alkupuolella ja saajat vastaanottavat palkintonsa Oslossa 10. joulukuuta.
Alfred Nobel Vuonna 1838 Turusta Pietariin muuttanut Immanuel Nobel oli menestynyt hyvin. Hänen oli onnistunut vakuuttaa Venäjän sotilasviranomaiset ja itse keisari Nikolai I maamiinojen hyödyllisyydestä. Kolmentuhannen hopearuplan palkkion saanut Nobel oli laajentanut miinoja kehittelevää koepajaansa, ja 1842 hän päätti kutsua perheensä Pietariin. Tähän aikaan Pietari oli yksi maailman metropoleista niin tieteen kuin myös kulttuurin näkökannalta.
Luettelo Nobel-palkinnon saajista Tämä on luettelo Nobel-palkinnon saajista.
Luettelo Nobelin taloustieteen palkinnon saaneista Tämä on luettelo Nobelin taloustieteen palkinnon saaneista
Michael W. Young Young on palkittu löydöksistään useilla palkinnoilla. Vuonna 2009 hän sai neurotieteen Gruber-palkinnoon, 2011 Louisa Gross Horwitz -palkinnon, 2012 Massry-palkinnon, 2013 Shaw-palkinnon sekä Wiley-palkinnon ja 2017 Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto. Nobelin palkinnon jakoivat hänen kanssaan Michael Rosbash ja Jeffrey C. Hall. Palkinto annettiin sisäisen kellon molekyylimekanismien löytämisestä.
Nobel-säätiö Fysiikan ja kemian palkinnon saajista päättää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, lääketieteen palkinnosta Karoliininen instituutti, kirjallisuuspalkinnosta Ruotsin akatemia, ja rauhan palkinnon saajista päättää Norjan Nobel-komitea.
Luettelo Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saaneista Tämä on luettelo Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saaneista. Luettelo on kronologinen.
Homeopatia Vuonna 1991 Benveniste voitti veden muisti -teoriallaan Nobel-palkintoja parodioivan Ig Nobel-palkinnon. Palkinto jaettiin sinä vuonna ensimmäistä kertaa ja se myönnettiin tutkijoille, joiden ”tutkimusta ei voi eikä pidä toistaa”. Sittemmin Benveniste väitti, että veden muisti olisi digitoitavissa ja siirrettävissä esimerkiksi puhelimitse. Hän sai tästä vuonna 1998 toisen Ig Nobel -palkinnon ollen ensimmäinen kaksinkertainen Ig-nobelisti.
Nobel-palkinto Nobel-palkinnon saajan valitseminen on perusteellinen prosessi, mikä on osaltaan tehnyt palkinnosta niin arvovaltaisen. Nobel-komiteat lähettävät edellisen vuoden syyskuusta alkaen tuhansille (kutakin palkintoa kohti noin tuhannelle) eri alojen tiedemiehille, eri organisaatioiden ja akatemioiden jäsenille sekä edellisille Nobel-palkinnon saaneille pyynnön asettaa perusteluineen ehdokas seuraavaksi palkinnon saajaksi. Rauhanpalkinnon saajaa voi lisäksi ehdottaa laaja joukko ihmisiä lähinnä politiikasta, kansainvälisestä oikeudesta ja yliopistomaailman eri aloilta. Itseään ei saa ehdottaa. Ehdolleasettajat valitaan siten, että mahdollisimman monet maat ja yliopistot ympäri maailmaa saavat vuosien aikana asettaa ehdokkaita. Vuosittain ehdolle asetetaan 100–250 ehdokasta kuhunkin palkintoryhmään. Ehdokkaiden nimiä ei julkisteta 50 vuoteen. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Omia rauhanpalkintoehdokkaitaan voivat Norjan Nobel-komitean jäsenet ehdottaa vielä komitean ensimmäisessä kokouksessa.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi Yksi taloustieteen Nobel-palkinnon kärkkäimmistä kriitikoista on Peter Nobel, joka on sukua Alfred Nobelille (Alfred Nobelin vanhimman veljen Ludwig Nobelin tyttären-tyttären-pojan-poika).
Nobelin kirjallisuuspalkinto Nobelin kirjallisuuspalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin akatemia on myöntänyt sen ansioituneille kirjailijoille vuodesta 1901 alkaen. Palkinto jaetaan lokakuun alkupuolella. Mitalin lisäksi palkinnon saajaksi valittu henkilö saa huomattavan rahasumman, joka vuonna 2009 oli noin miljoona euroa.
Alfred Nobel Alfredin veljen Ludvigin kuoltua vuonna 1888 eräs ranskalaislehti oli julkaissut virheellisen kuolinilmoituksen, jonka tarkoituksena oli tuomita dynamiitti. Lehtiartikkelin on sanottu vaikuttaneen Nobelin päätökseen jättää omaisuutensa tulevien polvien hyödyksi Nobelin palkinnon muodossa. Ilmoituksen nähtyään Nobelin on kerrottu halunneen säilyttää paremman muiston itsestään jälkipolville, ja hän laati vuonna 1895 uuden testamentin, jonka mukaan suuri osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen. Kyseinen testamentti oli kolmas Nobelin testamenteista ja samalla viimeinen.
Nobel-säätiö Nobel-säätiön jäsenet ovat Ruotsin akatemian, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian, Karoliinisen instituutin, Norjan Nobel-komitean jäseniä eli Nobel-komitean jäseniä Ruotsissa ja Norjassa. Nobelin säätiö ei ole mukana Nobelin taloustieteen palkinnon antamisessa vaan sen antaa Ruotsin keskuspankki.
John Bates Clark -mitali Palkintoa pidetään taloustieteen toiseksi arvostetuimpana palkintona Nobel-palkinnon jälkeen. Monet sen voittajista ovatkin myöhemmin saaneet Nobel-palkinnon.
Luettelo Nobelin palkinnon saaneista valtionpäämiehistä ja pääministereistä Tämä on luettelo valtionpäämiehistä ja pääministereistä, jotka ovat saaneet Nobelin palkinnon. Luettelossa on presidenttejä ja pääministereitä. Luettelossa ei ole varapresidenttejä. Kaikki nobelistit eivät olleet juuri sillä hetkellä valtionpäämiehiä tai pääministereitä kun he vastaanottivat palkinnon. Winston Churchill on ainoa valtionpäämies tai pääministeri, joka on palkittu jollain muulla kuin rauhanpalkinnolla.
Nobel-säätiö Nobel-säätiö () on 29. kesäkuuta 1900 perustettu yksityinen säätiö, jonka tarkoitus on rahoittaa ja valvoa Nobel-palkintoa.
Säätiön perustamisasiakirjana toimii Alfred Nobelin testamentti. Säätiö valvoo Nobelin symposiota tieteen, kulttuurin edistymistä. Säätiö valvoo Nobelin palkinnon varoja mutta ei päätä sen saajaa.
Luettelo nobelisteista maittain Tämä on luettelo Nobelin-palkinnon saajista maittain. Jotkut nobelisteista ovat olleet kaksoiskansalaisia kun he saivat Nobelin palkinnon heistä on merkitty molempien maiden tietolaatikossa erikseen. Luettelossa ei ole kansainvälisiä järjestöjä
Propranololi Propranololin keksi skotlantilainen tutkija James W. Black 1950-luvun loppupuolella ja hän sai löytönsä ansiosta Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon, joka on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta.
Nobel-palkinto Mikä tahansa Nobel-palkinnoista voidaan jättää myöntämättä, jos soveliasta ehdokasta ei löydy tai jos maailmantilanne, kuten maailmansota, estää palkitsemiseen tarvittavan tiedon saannin. Palkinnoista rauhanpalkinto on useimmin jätetty myöntämättä.
Nobelin fysiikanpalkinto Nobelin fysiikanpalkinto on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille fyysikoille. Palkintona annetaan nykyään 10 miljoonan Ruotsin kruunun kokoinen palkintosumma ja Erik Lindbergin suunnittelema kultainen mitali. Jaettava palkintosumma on historian saatossa muuttunut hyvin paljon; pienimmillään palkintosumma oli 114 935 kruunua vuonna 1923.
Nobel-palkinto Vuodesta 1974 alkaen Nobel-palkinnon saajaksi ei ole saanut ehdottaa kuollutta henkilöä, eikä palkintoa jaeta kuolleelle henkilölle, ellei kuolema ole tapahtunut palkinnon myöntämisen jälkeen. Näin on käynyt viimeksi Ralph M. Steinmanille (lääketieteen palkinto 2011). Hän kuoli kolme päivää ennen palkinnon julkistusta, mutta koska kuolemasta saatiin tietää vasta julkistuksen jälkeen, Steinmanin palkitseminen jätettiin voimaan. Ennen vuotta 1974 Nobel-palkinto oli myönnetty henkilön kuoleman jälkeen kahdesti: Dag Hammarskjöldille (rauhanpalkinto 1961) ja Erik Axel Karlfeldtille (kirjallisuuspalkinto 1931).
Norjan Nobel-komitea Norjan Nobel-komitea () on viidestä Norjan suurkäräjien () valitsemasta henkilöstä koostuva komitea, joka valitsee Nobelin rauhanpalkinnon vastaanottajan. Toisin kuin muut Nobel-komiteat, Norjan Nobel-komitea ei ole vain valmisteleva elin, vaan se myös päättää palkinnon saajan. Komitea tekee valintansa noin 20 ehdokkaan listasta, jonka Norjan Nobel-instituutti on valmistellut sille.
Luettelo Nobel-palkinnon saaneista naisista Nobelin fysiikan, kemia ja taloustieteen palkintojen saajista päättää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia. Lääketieteen palkinnoista päättää Karoliininen instituutti ja rauhanpalkinnoista Norjan suurkäräjien asettama komitea..
Sinclair Lewis Lewis palkittiin vuonna 1930 Nobelin kirjallisuuspalkinnolla. Hän oli ensimmäinen yhdysvaltalainen palkinnon saaja. Nobel-komitean perusteluissa Lewis sai palkinnon voimakkaasta ja graafisesta sanataiteestaan ja kyvystään luoda nokkeluudella ja huumorilla uudenlaisia henkilöhahmoja.
Nobel-palkinto Ruotsalainen keksijä Alfred Nobel määräsi vuonna 1895 kirjoittamassaan testamentissa, että suurin osa hänen omaisuudestaan käytettäisiin hänen kuolemansa jälkeen viiden palkinnon perustamiseen ”niille, jotka edeltävänä vuonna ovat eniten hyödyttäneet ihmiskuntaa”. Testamentti määräsi myös, että palkinnot myöntäisi tietyt neljä instituutiota: Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia (fysiikka ja kemia), Karoliininen instituutti (fysiologia tai lääketiede), Ruotsin akatemia (kirjallisuus) sekä Norjan Nobel-komitea (rauha).
Nobel-palkinto Fysiikan ja kemian palkinnot sekä Ruotsin keskuspankin talouspalkinnon myöntää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, lääketieteen palkinnon Karoliininen instituutti, kirjallisuuden Ruotsin akatemia ja rauhanpalkinnon Norjan Nobel-komitea. Viisihenkisen rauhanpalkintokomitean nimittää Norjan suurkäräjät.
Alfred Gilman Gilman jakoi vuonna 1994 Nobelin lääketieteen palkinnon Martin Rodbellin kanssa. Nobel-säätiön mukaan palkinto tuli G-proteiinien löytämisestä ja niiden solujen signaalitransduktioon liittyvän merkityksen havaitsemisesta. Gilman sai myös muun muassa vuonna 1989 Albert Lasker -palkinnon lääketieteellisestä perustutkimustyöstä ja Louisa Gross Horwitz -palkinnon. Hänet valittiin 1986 National Academy of Sciencesiin.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi Helmikuussa 1995 palkinnon jakoperusteita muutettiin kattamaan yhteiskuntatieteet laajemmin kuin pelkästään taloustieteen osalta. Näin ollen taloustieteen Nobel-palkinnon voi nykyään saada myös erityisen ansiokkaasta tutkimuksesta esimerkiksi valtio-opin, psykologian tai sosiologian alalla. Myös palkinnon saajan päättävän komitean kokoonpanoa muutettiin siten, että siinä on nykyään oltava kaksi ei-ekonomistia, kun taas aiemmin palkinnon saajan oli päättänyt viiden ekonomistin ryhmä.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi Maailman vanhin keskuspankki, Sveriges Riksbank, päätti juhlistaakseen 300-vuotista historiaansa vuonna 1969 perustaa taloustieteen palkinnon. Tämän vuoksi se lahjoitti Nobelin säätiölle suuren rahasumman, jonka tuotoista palkinnot oli maksettava.
Nobel-palkinto Nobel-palkinnot ovat usein herättäneet arvostelua. Eniten kiistoja ovat aiheuttaneet kirjallisuuden- ja rauhanpalkinnot ja vähiten fysiikan, kemian sekä fysiologian tai lääketieteen palkinnot. Rauhanpalkinnon kohdalla kiistat ovat usein perustuneet siihen, että palkittu on ollut ajankohtainen ja hyvin kiistanalainen poliittinen toimija. Palkitseminen on myös usein nostanut konflikteja maailman tietoisuuteen, jolloin niiden on saatettu nähdä olevan sekaantumista jonkin maan sisäisiin asioihin. Myös Norjan Nobel-komitean kokoonpanoa on joskus arvosteltu, sillä siinä on vain norjalaisia jäseniä.
Nobelin rauhanpalkinto Varsinkin 1900-luvun alkupuoliskolla Nobelin rauhanpalkinnon myöntämisperusteina on katsottu olleen enimmäkseen sotien tai muiden konfliktien lopettamiseen tähdänneet rauhanponnistelut. Uutta avausta merkitsi palkinnon myöntäminen "vihreän vallankumouksen" käynnistäjälle, norjalais-yhdysvaltalaiselle Norman Borlaugille vuonna 1970. Vuonna 2007 Nobel-komitea halusi osaltaan kiinnittää huomiota ilmastonmuutokseen myöntämällä palkinnon hallitusten väliselle ilmastonmuutospaneelille (IPCC) ja asiaa näkyvästi esillä pitäneelle Yhdysvaltain entiselle varapresidentille Al Gorelle. IPCC:n palkinnosta osa tuli myös Suomeen, sillä sen työhön oli eri tavoin osallistunut parisataa suomalaista. Rauhanpalkinnon vastaanottaneessa IPCC:n valtuuskunnassa oli yhtenä jäsenenä Tilastokeskuksen tilastopäällikkö Riitta Pipatti.
Aalto-hiukkasdualismi Einstein sai valosähköisen ilmiön selvittämisestä Nobelin palkinnon vuonna 1921. Nobel-komitea näki kuitenkin parhaaksi sanoa itsensä irti valon hiukkasluonteesta ja myönsi palkinnon vain matemaattisen teorian pohjalta, jossa hiukkasluonne nähtiin vain keinona kuvata havaittuja ilmiöitä.
Aleksandr Solženitsyn Kuten Boris Pasternakin tapauksessa, Neuvostoliitto tuomitsi Solženitsynin Nobel-palkinnon poliittisesti vihamieliseksi teoksi. "Jos Solženitsyn jatkaa asumistaan maassa saatuaan Nobel-palkinnon, se vahvistaa hänen asemaansa ja sallii hänen levittää propagandaa näkemyksistään aktiivisemmin", kirjoitti Juri Andropov eräässä salaisessa muistiossa.
Nobel-palkinto Nobel-ehdokkaiden valinta on pitkä prosessi, johon kutsutaan tuhansia arvovaltaisia henkilöitä. Ehdokkaat nimetään palkitsemisvuoden tammikuun loppuun mennessä. Sen jälkeen kunkin palkinnon myöntävä instituutio asettaa komitean, joka käy ehdokkaat huolellisesti läpi ja valitsee palkinnon saajan. Palkittujen nimet julkistetaan syksyllä, ja palkintoseremoniat pidetään 10. joulukuuta Tukholmassa ja Oslossa. Palkinnon saajalle annetaan mitali, diplomi ja vajaan miljoonan euron rahapalkinto.
Liverpoolin yliopisto Yliopistossa on opiskellut tai työskennellyt yhdeksän Nobel-palkinnon saajaa: lääketieteen Nobelilla palkitut Ronald Ross, Charles Scott Sherrington, Har Gobind Khorana ja Rodney Robert Porter, fysiikan Nobelilla palkitut Charles Glover Barkla ja James Chadwick, kemian Nobelilla palkittu Robert Robinson, talousteieteen palkonnin saanut Ronald Coase sekä Nobelin rauhanpalkinnolla palkittu Józef Rotblat. Ronald Ross oli myös ensimmäinen brittiläinen Nobel-ehdokas vuonna 1902.
Robert Graves Robert Graves oli elämänsä aikana neljä kertaa ehdolla Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Vuonna 1962 hän oli viiden ehdokkaan listalla, joiden joukosta lopullinen palkinnon saaja valittiin. Nobel-komitean silloinen sihteeri Anders Österling on todennut, että komitealla oli vaikeuksia päättää palkinnon saaja Gravesin ja John Steinbeckin välillä. Steinbeckia pidettiin maineeltaan populaarimpana ja korkeamman profiilin omaavana kirjailijana, jonka keskeisen tuotannon nähtiin kuitenkin olevan jo takanapäin. Gravesia sen sijaan pidettiin historiallisista romaaneistaan huolimatta edelleen ensisijaisesti runoilijana eikä siksi kirjallisuuspalkinnon arvoisena. Palkinnon myöntämistä Steinbeckille pidettiin suurena yllätyksenä – jopa Steinbeck itse on todennut yllättyneensä valinnastaan. Nobel-komitean päätös sai runsasta arvostelua. Esimerkiksi "The New York Times" näki palkinnon kuuluneen Gravesille, jolla oli lehden mukaan perustavanlaatuinen merkitys aikansa kirjallisuudelle.
Joseph L. Goldstein Joseph L. Goldstein (s. 18. huhtikuuta 1940 Sumter, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen Nobel-palkinnon saanut biokemisti, geneetikko ja kolesteroliaineenvaihdunnan tutkimuksen uranuurtaja. Nobelin lääketieteen palkinnon hän sai yhdessä Michael S. Brownin kanssa vuonna 1985 LDL:n () aineenvaihdunnan tutkimuksistaan.
Mario Capecchi Mario Renato Capecchi (s. 6. lokakuuta 1937 Verona Italia) on italialaissyntyinen yhdysvaltalainen geneetikko ja vuoden 2007 lääketieteen Nobel-palkinnon saanut tutkija. Capecchi sai Nobelin palkinnon yhdessä Martin Evansin ja Oliver Smithiesin kanssa hiirien geenien muokkaamisesta kantasolujen avulla.
Keltainen kirjasto Keltainen kirjasto on Suomen pitkäikäisin kirjasarja ja myös kansainvälisesti ainutlaatuinen ilmiö. Kun Boris Pasternak sai Nobelin palkinnon 1958, "Tohtori Živago" ilmestyi samana vuonna Juhani Konkan suomentamana. Kun John Steinbeck sai Nobelin palkinnon 1962, Keltaisessa kirjastossa oli ilmestynyt kolme hänen teostaan, "Vihan hedelmät", "Tyytymättömyyden talvi" ja "Helmi". Jo vuonna 1958 sarjassa oli ensimmäinen japanilainen teos, Yasunari Kawabatan "Lumen maa". Kawabata sai Nobel-palkinnon kymmenen vuotta myöhemmin. Vuonna 1999 palkitun Günter Grassin teoksia on julkaistu sarjassa kaikkiaan kahdeksan. Myös vuonna 2007 palkitulta Doris Lessingilta julkaistiin sarjassa jo aiemmin ilmestynyt teos. Sarjan uusimmat nobelistit ovat Orhan Pamuk (2006), Herta Müller (2009), Tomas Tranströmer (2011) sekä Alice Munro (2013). Nobel-veikkausten kärjessä on viime vuosina ollut säännöllisesti japanilainen Haruki Murakami.
Barbara McClintock McClintock sai Nobelin fysiologian palkinnon 1983 tutkimuksistaan maissin genomin liikkuvien DNA-elementtien eli transposonien parissa. Hän totesi geenien liikkuvuuden jo ennen kuin DNA:n kaksoiskierrerakenne ja geneettiset koodit oli selvitetty. McClintock oli ensimmäinen nainen, joka sai Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon jakamattomana.
Alfred Nobel Alfred Nobelin eläessä hänen nimensä yhdistettiin yleensä räjähdysaineisiin liittyviin asioihin. Vasta Nobelin kuoltua ja testamentin tultua julki hänen aatteisiinsa rauhasta alettiin kiinnittää enemmän huomiota. Rauhan edistäminen oli Nobelille selvästi tärkeä asia, joten hän huomioi sen testamenttiaan kirjoittaessa. Nobelin rauhanpalkinto oli yksi Alfred Nobelin testamentissaan määrittelemistä viidestä palkinnosta, ja se tuli jakaa henkilölle, joka oli erittäin ansioitunut rauhan edistämisessä. Nobelin maine rauhantekijänä hänen eläessään ei tosin ollut kovinkaan suurta, sillä hänen keksimäänsä ballistiittia voitiin hyödyntää vain sotilaallisesti, eikä se soveltunut rauhanomaisiin tarkoituksiin.
Nobel-säätiö Nobel-säätiö huolehtii varojen hankinnasta eri sijoituksilla ja Alfred Nobelin testamenttin mukaan on tehty päätös varojen jakamisesta palkinnon saajille. Nobel-säätiön sääntöjen mukaan ehdokkaita ei saa julkistaa ennen kuin 50 vuotta on kulunut ehdolle asettamisesta. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Rauhanpalkinnon aikaraja on 1. helmikuuta.
Michael S. Brown Michael S. Brown (s. 13. huhtikuuta 1941 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen Nobel-palkinnon saanut geneetikko ja kolesteroliaineenvaihdunnan tutkimuksen uranuurtaja. Nobelin lääketieteen palkinnon hän sai yhdessä Joseph L. Goldsteinin kanssa vuonna 1985 LDL:n (low-density lipoprotein) aineenvaihdunnan tutkimuksistaan.
Barack Obama Barack Obamalle myönnettiin vuoden 2009 Nobelin rauhanpalkinto. Palkinnon myöntävä Norjan Nobel-komitea perusteli valintaa Obaman työllä ydinaseriisunnan ja maailmanrauhan puolesta. Hän oli kolmas palkinnon saanut istuva Yhdysvaltain presidentti. Useat kuitenkin ihmettelivät rauhanpalkintoa, sillä heidän mukaansa Obama ei ole vielä tehnyt mitään rauhan puolesta.
V. S. Naipaul Naipaul sai Nobelin kirjallisuuden palkinnon vuonna 2001. Ennen Nobelin voittamista Naipaul voitti lukuisia kirjallisuuspalkintoja kuten Booker-palkinnon vuonna 1971 teoksestaan "In a Free State" (suom. "Vapaassa maassa"). Kuningatar Elisabet aateloi hänet Sir V. S. Naipauliksi vuonna 1990.
Nobel-palkinto Ensimmäiset viisi palkintokategoriaa (fysiikka, kemia, fysiologia tai lääketiede, kirjallisuus ja rauha) perustettiin Nobelin testamentin mukaan, ja ensimmäiset palkinnot jaettiin 10. joulukuuta 1901 päivälleen viisi vuotta Nobelin kuoleman jälkeen. Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi perustettiin vuonna 1968, ja ensimmäinen taloustieteen palkinto annettiin seuraavana vuonna.
Nobelin rauhanpalkinto Kahdesti rauhanpalkinnon historiassa kukaan ei ole ollut vastaanottamassa kunnianosoitusta. Natsi-Saksa ei päästänyt vuoden 1935 palkinnon saajaa, natsismin vastustajaa Carl von Ossietzkya vastaanottamaan palkintoaan; samoin Kiina esti vuoden 2010 palkinnon saajan, "valtion vastaisesta toiminnasta" vankeuteen tuomitun toisinajattelijan Liu Xiaobon ja hänen omaistensa pääsyn Osloon. Esimerkiksi vuoden 1975 palkinnon saajan, neuvostoliittolaisen ydinfyysikon Andrei Saharovin saaman palkinnon vastaanotti hänen puolisonsa Jelena Bonner, vuonna 1983 palkitun puolalaisen Solidaarisuus-ammattiliiton johtajan Lech Wałęsan palkinnon hänen puolisonsa Danuta Wałęsa ja vuoden 1991 palkinnon saajan, burmalaisen oppositiojohtajan Aung San Suu Kyin palkinnon otti vastaan hänen poikansa. Vuonna 1994 yksi Nobel-komitean jäsen erosi vastalauseena Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n johtajan, entisenä terroristijohtajana pitämänsä Jasser Arafatin palkitsemiselle.