mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kaiken teoria Kaiken teoriaa on etsitty vuosikymmeniä. Albert Einstein oli ensimmäinen, joka otti elämäntehtäväkseen teorian kehittämisen. Hän piti suurimpana ongelmana yleisen suhteellisuusteorian ja sähkömagnetismin yhdistämistä. Nykyfysiikalle päänvaivaa tuottavat kvanttimekaniikan ja yleisen suhteellisuusteorian toisistaan poikkeavat selitykset maailmankaikkeudesta.
Planckin energia Planckin energia liittyy perinteisen suhteellisuusteorian ja kvanttigravitaation rajaan. Kun alkeishiukkasen energia kasvaa kohti yhtä Planckin energiaa, alkaa sen painovoimavuorovaikutus lähestyä suuruudeltaan muita perusvuorovaikutuksia. Tällöin alkavat kvantti-ilmiöt olla merkittäviä eikä perinteistä suhteellisuusteoriaa voida soveltaa.
Erityinen suhteellisuusteoria Postulaateista seuraa suppean suhteellisuusteorian mukaan muun muassa seuraavanlaisia maailmankaikkeuden ominaisuuksia:Saattaa kuulla väitettävän että suppean suhteellisuusteorian mukaan kaikki on suhteellista. Tämä ei pidä paikkaansa: muun muassa sähkömagneettisen säteilyn tyhjiönopeus, massan lepoenergia ja aika-avaruusintervalli (matemaattinen käsite) ovat kaikille havaitsijoille samat.
E=mc² E=mc² on kuuluisa yhtälö, joka usein yhdistetään Albert Einsteinin erityiseen suhteellisuusteoriaan. Se merkitsee, että energian "E" ja massan "m" välillä on yhteys. Kerroin "c²" on valonnopeuden toinen potenssi eli valonnopeuden neliö. Yhtälö on johdettu erityisestä suhteellisuusteoriasta, eikä siis varsinaisesti kuulu itse teoriaan vaan on sen seuraus.
Gravitaatiosäteily Gravitaatiosäteily on eräs yleisen suhteellisuusteorian ennustama ilmiö. Säteily koostuu avaruudesta etenevistä "gravitaatioaalloista", jotka kuljettavat energiaa valon nopeudella aika-avaruudessa. Gravitaatioaallot ovat suhteellisuusteoreettinen ilmiö, jota klassinen mekaniikka ei tunne. Aalto-hiukkasdualismissa gravitaatioaaltoja vastaa gravitoni. Suhteellisuusteorian gravitaatioaaltoja ei pidä sekoittaa hydrodynamiikassa esiintyviin painovoima-aaltoihin.
Maailmankaikkeus Parhaiten gravitaatiota ja sen vaikutusta maailmankaikkeudessa kuvaa Albert Einsteinin vuonna 1915 esittämä (julkaistu 1916) yleinen suhteellisuusteoria, joka on erityisen suhteellisuusteorian laajennus. Teoria selittää gravitaation kappaleiden massan aiheuttamana aika-avaruuden kaareutumisena ja on edelleen yksi modernin fysiikan keskeisimmistä kulmakivistä. Newtonin mekaniikan tavoin myös yleisessä suhteellisuusteoriassa kappaleet pyrkivät ”luonnostaan” kulkemaan suoraa rataa. Yleisessä suhteellisuusteoriassa aika-avaruuden kaareutumista kuvaavat yhtälöt voidaan yksinkertaisimmillaan esittää muodossa
formula_1
jossa "G" on aika-avaruuden kaareutuminen pisteessä ja "T" pisteessä sijaitseva massa ja sen ominaisuudet. Tällainen määritelmä on kuitenkin lähes hyödytön käytännön laskuissa, joten yhtälö jaetaankin usein kymmeneen monimutkaiseen Einsteinin kenttäyhtälöön, joista jokainen sisältää useita muuttujia.
Gravitoni Kvanttiteorian diskreettisyys ei ole yhteensopiva Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian jatkuvien funktioiden kanssa. Ongelmat yhdessä muutamien käsitteellisten arvoituksien kanssa saivat monet fyysikot uskomaan, että yleistä suhteellisuusteoriaa täydellisempi teoria on voimassa lähellä Planckin pituuden mittakaavaa. Supersäieteoriasta tuli lupaavin ratkaisu; se on ainoa teoria, jossa minkä tahansa asteen gravitonisironnan kvanttikorjaukset ovat äärellisiä.
Erityinen suhteellisuusteoria Suppeassa suhteellisuusteoriassa inertiaalikoordinaatistossa olevan massallisen kappaleen liikemäärä eli momentti riippuu sen nopeudesta suhteessa toiseen inertiaalikoordinaatistoon. Klassisessa mekaniikassa massallisen kappaleen liikemäärä kasvaa viivasuorasti sen nopeuden kasvaessa, mutta suppeassa suhteellisuusteoriassa kasvu on eksponentiaalista ja tyhjiön valonnopeudessa kappaleen liikemäärä on ääretön, jonka vuoksi massalliset kappaleet eivät voi liikkua valoa nopeammin.
Albert Einstein Yleinen suhteellisuusteoria on suppean suhteellisuusteorian laajennus. Einstein esitteli yleisen suhteellisuusteorian vuonna 1915. Teoria kilpaili suomalaisen Gunnar Nordströmin kaksi vuotta aikaisemmin julkaiseman teorian kanssa. Einstein kehitti ja luennoi hyvin paljon Nordströmin teoriasta. Nordströmin teoria oli kuitenkin vajavainen, eikä se selittänyt kaikkia ilmiöitä tai ei selittänyt niitä oikein.
Yleinen suhteellisuusteoria Yleinen suhteellisuusteoria () on useimpien fyysikkojen nykyään kannattama, painovoimaa kuvaava teoria, jonka kehitti teoreettinen fyysikko Albert Einstein vuosina 1907–1915. Se on todeksi osoitetun erityisen eli suppean suhteellisuusteorian laajennus. Yleisen suhteellisuusteorian mukaan kahden kappaleen välillä havaittu painovoima johtuu siitä, että kappaleiden massat kaareuttavat aika-avaruutta. Yleisessä suhteellisuusteoriassa gravitaatio siis tulkitaan avaruuden "kaareutumiseksi", toisin sanoen avaruuden geometrian muuttumiseksi. Einsteinin teoria käyttää geometrianaan Riemannin epäeuklidista geometriaa. Teoria korvaa Sir Isaac Newtonin vuonna 1686 julkaiseman teorian painovoimasta voimana massallisten kappaleiden välillä. Kokeiden mukaan Einsteinin teoria on tarkempi ja on näin syrjäyttänyt Newtonin teorian modernissa fysiikassa. Yleinen suhteellisuusteoria ennusti myös gravitaatioaaltojen olemassaolon.
Erityinen suhteellisuusteoria Massallinen tai massaton hiukkanen ei voi liikkua valoa nopeammin sillä se rikkoisi suppeassa suhteellisuusteoriassa kausaliteetin. Kausaliteetilla fysiikassa tarkoitetaan syy-seuraussuhdetta eli jokin tapahtuma A aiheuttaa tapahtuman B. Suppean suhteellisuusteorian Lorentz-muunnoksilla laskettaessa valoa nopeammin liikkuvan kappaleen on pakko saada aikaan B ennen A:ta jossakin toisessa inertiaalikoordinaatistossa. Kiven heittäminen eli tapahtuma A välittyy kiven liikkeen, joka on kausaliteetin välittäjä, kautta tapahtumaksi B, jossa kivi rikkoo liikkuvan auton ikkunan. Tilannetta, jossa ikkuna rikkoutuu ennen kiven osumista siihen, ei ole koskaan havaittu käytännössä. Massallinen kappale, kuten kivi, vaatii suppean suhteellisuusteorian mukaan lisäksi äärettömästi energiaa liikkuakseen valoa nopeammin. Tilanne on kuitenkin edelleen mahdoton vaikka kiven sijaan käytettäisiin jotakin massatonta sädettä, joka liikkuu valoa nopeammin räjäyttäen vaikkapa pommin ikkunassa osuttuaan pommissa olevaan säteen havaitsimeen. Vastaavanlaiset tapahtumat aiheuttavat paradokseja. Tilanne, jossa henkilö syntyy ennen äitiään, olisi kausaliteetin rikkoutuessa "mahdollinen". On hyvä ottaa huomioon, että vaikka toisistaan riippumattomat tapahtumat ovat aina eri aikaisia eri inertiaalikoordinaatistoissa suppean suhteellisuusteorian mukaan (katso osio samanaikaisuuden suhteellisuus), ovat tapahtumat edelleen toisistaan riippumattomia, eli niiden välillä ei ole kausaalista suhdetta.
Arthur Eddington Eddingtonin havainnot julkaistiin seuraavana vuonna. Se vahvisti Einsteinin teorian, ja sitä pidettiin tuohon aikaan ratkaisevana todisteena yleisen suhteellisuusteorian puolesta Newtonin mallia vastaan. Tieto julkaistiin sanomalehdissä kaikkialla maailmassa etusivun uutisena. Myöhemmin Eddington ryhtyi toimiin kansantajuistaakseen suhteellisuusteorian ja korostaakseen retkikunnan merkitystä sekä tieteellisenä edistysaskelena että kansainvälisten tieteellisten yhteyksien kannalta.
Madonreikä Madonreiät ovat mahdollisia yleisen suhteellisuusteorian mukaan. Jokainen yleisen suhteellisuusteorian ratkaisu, jossa madonreiät ovat mahdollisia, vaatii myös eksoottisen aineen olemassaoloa. Tällä teoreettisella aineella olisi negatiivinen energiatiheys. Toisaalta ei ole voitu matemaattisesti osoittaa, että tämä olisi ehdoton vaatimus madonreikien olemassaololle. Eksoottisen aineen olemattomuutta ei myöskään ole voitu todistaa. Koska kvanttigravitaation teoria ei ole vielä valmis, asiaan ei voi toistaiseksi ottaa tieteellisesti kantaa.
Erityinen suhteellisuusteoria Tämä on suppean suhteellisuusteorian ensimmäinen postulaatti, joka kieltää eetterin olemassaolon. Postulaatista on johdettu koko suppea suhteellisuusteoria, myös sen toinen postulaatti. Väittämä vaikuttaa ongelmattomalta, mutta ei ole. Jos Maxwellin sähkömagnetismin teorian yhtälöitä pidetään fysiikan lakeina, kuten ne kokeiden mukaan tuolloin ja nyt näyttävät olevan, myös niiden tulisi päteä inertiaalikoordinaatistoissa. Einsteinin suhteellisuusperiaatteesta voidaan johtaa kolmivaiheinen johtopäätös:Päätelmistä kolmas on suppean suhteellisuusteorian toinen postulaatti.
Erityinen suhteellisuusteoria Ainoa johtopäätös on se, että aika ei ole muuttumaton eli absoluuttinen. Siten se on sijaintia mittaavien x-, y-, z-avaruuskoordinaattien mukaisesti neljäs koordinaatti, jota täytyy käyttää inertiaalikoordinaatistojen vertailuun. Suhteellisuusteorian mukaan aika on siksi kolmen tilaulottuvuuden lisäksi neljäs ulottuvuus. Yhdessä näitä kutsutaan aika-avaruuskoordinaateiksi. Siksi puhutaan myös aika-avaruudesta, eikä ajasta ja avaruudesta, koska käsitteet ovat toisistaan riippuvaisia: myös avaruus on suppean suhteellisuusteorian mukaan muuttuva.
Yleinen suhteellisuusteoria Yksi tunnetuimmista yleisen suhteellisuusteorian ominaisuuksista on se, että painovoima ei olekaan mikään voima, vaan painovoimaksi kutsuttu ilmiö selittyy aika-avaruuden kaareutumisella. Massa kaareuttaa aika-avaruutta. Kaareutuneessa aika-avaruudessa kappale liikkuu lyhimpiä reittejä pitkin. Oleellisinta on se, että tilannetta tutkitaan neliulotteisessa aika-avaruudessa. Yleisessä suhteellisuusteoriassa aika-avaruutta käsitellään neliulotteisena Lorentzin monistona. Aika-avaruuden kaareutumista kuvataan Einsteinin kenttäyhtälöiden avulla.
Albert Einstein Suppeassa suhteellisuusteoriassa Einstein tarkasteli tasaista liikettä. Yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti näkemystä ja lisäsi siihen voimia, etenkin painovoiman. Ollessaan vuonna 1907 töissä Bernin patenttitoimistossa hän alkoi pohtia painovoimaa. Einstein kuvitteli tilanteen, jossa mies on vapaasti alaspäin putoavassa hississä. Mies ei tunne omaa painoaan, kun hissi putoaa vapaasti painovoimakentässä. Tämän pohjalta Einstein ajatteli painovoiman olevan näennäisvoima, joka johtuu koordinaatiston valinnasta.
Albert Einstein Einstein yritti suhteellisuusteorioidensa jälkeen yhdistää kvanttimekaniikan ja suhteellisuusteorian. Hän työskenteli kaiken teorian parissa lähes 30 vuotta onnistumatta, mutta loi pohjaa tulevalle. Einstein työsti kaiken teoriaa vielä kuolinvuoteellaan. Einstein saattoi tehdä virheen siinä, ettei yrittänyt luoda kaiken teoriaa kvanttimekaniikan päälle. Hänen suurimmaksi kompastuskivekseen osoittautui suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan yhdistäminen ja varsinkin halu poistaa fysiikasta kvanttimekaniikkaan kuuluva epävarmuus.
Valonnopeus Ylivalonnopeudella tarkoitetaan valoa nopeammin kulkevaa materiaa tai informaatiota. Erityisen suhteellisuusteorian mukaan mikään kappale, jolla on massa ei voi ylittää valonnopeutta. Teorian mukaan ei siis ole olemassa takioneja, hiukkasia jotka liikkuvat valoa nopeammin. Suhteellisuusteorian mukaan valonnopeutta lähestyttäessä kappaleen kokema aika suhteessa ympäristöönsä hidastuu (Lorentz-kerroin). Ilmiötä kutsutaan aikadilaatioksi. Valonnopeutta liikuttaessa aika olisi siis täysin pysähtynyt, ja ylivalonnopeudella liikkuminen saisi siis Lorentz-kertoimen muuttumaan imaginääriseksi.
Fysiikan historia Skotlantilainen fyysikko James Clerk Maxwell muistetaan erityisesti sähkö- ja magneettikenttiä koskevista neljästä yhtälöstään, jotka hän esitteli työssään "Dynamical Theory of the Electric Field". Niiden perusteella hän päätteli myös, että valokin on sähkömagneettista aaltoliikettä. Maxwellin työ oli aikansa suuri saavutus ja se on erityisen merkittävä, koska sen katsotaan olleen pohjana Lorentz-muunnokselle. Lorentz-muunnos on olennainen suhteellisuusteorian työkalu liikkeessä olevan kappaleen koordinaatistosta paikallaan olevan kappaleen koordinaatistoon siirryttäessä. Koordinaatistomuunnosten merkitys elektrodynamiikassa ilmenee esimerkiksi tilanteessa, jossa varaus on liikkeessä levossa olevan kappaleen suhteen. Liikkeessä oleva varaus näkee varauksen aiheuttaman sähkökentän, mutta varaus ei aiheuta levossa olevan kappaleen koordinaatistossa magneettikenttää. Jos kappale kuitenkin liikkuu varaukseen nähden, varaus kuljettaa kappaleen näkökulmasta sähkövirtaa ja aiheuttaa magneettikentän. Maxwellin yhtälöt eivät kuitenkaan olleet invariantteja Galilein muunnoksessa, ja fyysikoilla oli edessään vakava ongelma. Tämän ongelman ratkaisi Maxwellin kuoleman jälkeen Hendrik Lorentz, joka keksi Lorentz-muunnoksen – oudolta tässä tuntui se, että kappaleiden kokemat ajat riippuvat kappaleen liiketilasta.
Erityinen suhteellisuusteoria Suppeassa suhteellisuusteoriassa käytetään vertailemaan inertiaalikoordinaatistojen kappaleiden ominaisuuksia kuten suhteellista sijaintia, nopeutta ja liike-energiaa Lorentz-muunnoksilla, jotka ottavat huomioon aika-avaruuden muuttumisen, joka on merkittävää erityisesti tyhjiön valonnopeutta lähellä olevissa suhteellisissa nopeuksissa. Klassisessa mekaniikassa käytetään muuten samankaltaisia Galilei-muunnoksia, jotka eivät kuitenkaan ota huomioon aika-avaruuden muutoksia. Klassista mekaniikkaa voidaan pitää siksi nykyään enää vain suhteellisuusteorian approksimaationa, joka sopii hitaille nopeuksille.
Matemaatikon apologia Jotkin hänen esimerkeistään vaikuttavat jälkikäteen ajateltuna epäonnekkailta. Hardy kirjoitti: ”Toistaiseksi ei ole keksitty lukuteorian tai suhteellisuusteorian sotaisia sovelluksia, ja vaikuttaa äärimmäisen epätodennäköiseltä, että niin tapahtuu moniin vuosiin” (s. 141). Kirjan julkaisun jälkeen suhteellisuusteorian sovellus oli osa ydinaseiden kehittämistä, ja lukuteoria oli huomattava osa julkisen avaimen kryptografiaa. Kuitenkin Hardyn merkittävimmät esimerkit eleganteista ja hyödyttömistä matemaattisista löydöistä (alkulukujen äärettömän määrän todistus sekä luvun kaksi neliöjuuren irrationaalisuuden todistus) ovat edelleen toimivia.
Albert Einstein Myöhemmin Einstein lisäsi yleiseen suhteellisuusteoriaan niin sanotun kosmologisen vakion. Suhteellisuusteorian mukaan näytti siltä, että avaruus joko laajenee tai romahtaa. Einstein joutui kehittelemään jotakin, joka pitäisi maailmankaikkeuden vakaana ja kehitti kosmologisen vakion. Myöhemmin Einstein sanoi tämän olleen hänen ”suurin munauksensa”. Kosmologinen vakio voi kuitenkin olla perusteltu hypoteesi. 1990-luvulla tehdyt havainnot supernovista osoittavat, että maailmankaikkeus laajenee kiihtyvällä nopeudella. Tämä voidaan selittää kosmologisen vakion arvolla, joka on hieman nollasta poikkeava.
Wolfgang Pauli Pauli oli jo nuorena hyvin lahjakas matemaattisesti. Hän opiskeli lukioaikana itsenäisesti suhteellisuusteoriaa ja kirjoitti siitä 18-vuotiaana ensimmäisen tutkielmansa. Münchenin yliopistossa Pauli opiskeli fysiikkaa. Hän tutki muun muassa Arnold Sommerfeldin alaisuudessa Bohrin–Sommerfeldin atomiteoriaa. Sommerfeld oli Paulin väitöskirjatyön ohjaaja. Hän väitteli tohtoriksi 1921 teoreettisesta fysiikasta. Sommerfeldin ehdotuksesta hän kirjoitti myös artikkelin suhteellisuusteoriasta matemaattisten aineiden tietosanakirjaan "Encyklopädie der mathematischen Wissenschafteniin". Artikkelista Pauli sai ylistystä Albert Einsteinilta.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä
Gravity Probe B Projektin päämääränä on testata Albert Einsteinin yleisessä suhteellisuusteoriassaan ennustamaa aika-avaruuden kaareutumista. Suurimassainen kohde kaareuttaa aika-avaruutta enemmän kuin pienempi. Alustavan analyysin pohjalta Einsteinin teoria ennustaa kaareutumisen ainakin sadasosan tarkkuudella oikein. Tietojen analysointi on toistaiseksi kesken ja analysointia hankaloittavat satelliitin asennosta aiheutuneet virheet. Satelliitti tutki myös gravitomagnetismia. 4. toukokuuta 2011 tutkijaryhmä ilmoitti satelliitin tietojen analysoinnin vahvistaneen kaksi yleisen suhteellisuusteorian ennustamaa ilmiötä.
Kansainvälinen fysiikan vuosi Suppean suhteellisuusteorian perillisenä saatiin aivan uudenlaista fysiikkaa, joka poikkesi Isaac Newtonin klassisesta mekaniikasta. Valosähköistä ilmiötä käsitellyt tutkimus kiihdytti kvanttimekaniikan kehitystä, huolimatta Einsteinin itsensä epäilevästä suhtautumisesta kvanttiteoriaan. Einstein näki sen vain askeleena sähkömagnetismin, suhteellisuusteorian ja kvanttiteorian yhdistävään suureen yhtenäisteoriaan, joskaan ei kieltänyt sen onnistuneisuutta fysikaalisten ilmiöiden selittämisessä ja ennustamisessa. Einsteinin haaveilema suurten perusteorioiden yhdistäminen teettää edelleen töitä teoreettisilla ja kokeellisilla fyysikoilla muun muassa kvanttimekaniikan, säieteorian ja suprajohtavuuden parissa.
Lomittuminen 1960-luvulla kehitetty Wheeler–DeWitt-yhtälö, joka yhdistää suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan – ns. kvantittaa suhteellisuusteorian – jättää yhtälöstä kaiken kaikkiaan ajan pois. Tämän johdosta yhtälö oli pitkään piikki tiedemiesten lihassa, kunnes vuonna 1983 Don Page ja William Wootters ehdottivat, että lomittuminen saattaisi tuottaa ratkaisuun ajan ongelmaan. Tämä on eksoottinen ominaisuus, jossa kaksi kvanttihiukkasta jakavat saman olemassaolon, vaikka ne ovat fyysisesti erotettuja. Lomittuminen on syvällinen ja voimakas linkki ja Page sekä Wootters osoittivat miten sitä voidaan käyttää ajan mittaamiseen.
Parametrisoitu Newtonin jälkeinen formalismi Parametrisoitu Newtonin jälkeinen formalismi ("Parameterized post-Newtonian formalism", lyhyemmin PPN) on painovoimateorioiden yhteydessä käytetty lähestymistapa, joka perustuu heikon gravitaatiokentän parametrisointiin tavalla, joka on matemaattisesti melko yksinkertainen käyttää. Se ei siis itsessään ole vaihtoehtoinen teoria vaan silkka laskennallinen työkalu. PPN-malleja käytetään paljon erityisesti tilanteissa, joissa yleisen suhteellisuusteorian tuottamat efektit on otettava huomioon, mutta joissa tilannetta kuvaavan mallin oikeaoppinen suhteellisuusteorian mukainen muotoilu on erittäin monimutkainen tai analyyttistä muotoa ei tunneta vielä lainkaan.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa formula_32
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa on nelipotentiaali ja
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa nelipaikkavektori.
Itseisnopeus Suhteellisuusteoriassa neliliikemäärä on
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa jota sanotaan neli­virraksi.
Itseisnopeus Itseisnopeus (ominaisnopeus, engl. "proper velocity", tunnus w, η tai u) on suhteellisuusteoriassa vektorisuure, joka ilmoittaa hiukkaseen kiinnitetyllä kellolla mitatun nopeuden jossain muussa kuin hiukkaseen kiinnitetyssä inertiaalikoordinaatistossa. Tämä poikkeaa nopeudesta (tunnus v), jossa matka ja aika mitataan samassa inertiaalikoordinaatistossa. Itseisnopeus on jonkin valitun inertiaalin paikan derivaatta hiukkasen itseisajan (ominaisaika, engl. "proper time") suhteen. Pienillä nopeuksilla itseisnopeus ja nopeus ovat likimäärin samoja. Suhteellisuusteoriassa inertiaalikoordinaatistossa mitatun nopeuden v suurin mahdollinen arvo on valonnopeus. Itseisnopeus kuitenkin lähestyy ääretöntä, kun nopeus lähestyy valonnopeutta.
Aika-avaruus Aika-avaruus on neliulotteinen avaruus, jossa on kolme avaruudellista ulottuvuutta (pituus, leveys ja syvyys) ja yksi aikaulottuvuus. Maailmankaikkeus on efektiivisesti aika-avaruus. Suhteellisuusteoriassa aika-avaruus on keskeinen käsite kuten intervalli, joka kuvaa tapahtumien välistä 'etäisyyttä' tässä aika-avaruudessa.
Suhteellisuusteoriassa aika-avaruutta voidaan kuvata valokartiolla, jossa origon alapuolella on menneisyys, yläpuolella tulevaisuus ja origossa nykyisyys. Menneen valokartion ulkopuoliset tapahtumat eivät ole voineet vaikuttaa origon tapahtumaan, eikä origon tapahtuma voi vaikuttaa tulevan valokartion ulkopuolisiin tapahtumiin, sillä tämä vaatisi informaation etenemistä valoa nopeammin.
Albert Einstein Heinäkuussa 1923 Einstein matkusti Ruotsiin ottaakseen vastaan Nobelin palkinnon. Palkintoa oli yritetty saada Einsteinille jo pitkään, mutta vasta suhteellisuusteorian varmistaminen vuonna 1919 oli tuonut mukanaan vahvan ehdokkuuden. Nobel myönnettiin Einsteinille loppujen lopuksi valosähköisen ilmiön selittämisestä eikä suhteellisuusteoriasta, koska Nobelin palkinnot myönnettiin keksinnöille, ja suhteellisuusteoria ei ollut keksintö siten kuin se oli määritelty Alfred Nobelin testamentissa. Rahapalkinnon Einstein antoi suoraan Marićille siten, että he saisivat vuosittain sen korot. Marićille järjestely ei sopinut ja sovittiin, että ostettaisiin taloja, joiden vuokratulot menisivät Marićille.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa saadaan näille kenttävektoreille muunnoskaavat:
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä formula_6 on Lorentzin tekijä:
Kolmioepäyhtälö Esimerkkinä tästä on suppean suhteellisuusteorian kaksosparadoksi.
Albert Einstein Suppean suhteellisuusteorian perusperiaatteet ovat:
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Näiden komponentit voidaan yhdistää seuraavasti:
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä v̂ on nopeuden suuntainen yksikkövektori.
Nykyhetki Nykyhetken määrittely riippuu suhteellisuusteorian mukaan paikasta.
Yleinen suhteellisuusteoria Newtonin painovoimalain mukaan kahden kappaleen välinen painovoima riippuu ainoastaan niiden massoista ja niiden välisestä etäisyydestä. Erityinen suhteellisuusteoria taas kertoo, että mikään signaali, vuorovaikutus tai häiriö ei voi kulkea valoa nopeammin. Newtonin lain mukaan kuitenkin muutokset painovoimakentässä tapahtuvat välittömästi. Newtonin painovoimalaki on siis ristiriidassa erityisen suhteellisuusteorian ensimmäisen postulaatin kanssa.
Albert Einstein alkoi vuonna 1907 työskennellä uudenlaisen relativistisen painovoimateorian kanssa. Kahdeksan vuoden työn jälkeen Einstein sai yleisen suhteellisuusteorian valmiiksi. Teorian kulmakiveksi muodostui yksinkertainen periaate, ekvivalenssiperiaate, jonka avulla hän lopulta loi geometrisen painovoimateoriansa.
Aikamatkustus Vuonna 1949 itävaltalainen matemaatikko Kurt Gödel ”löysi” uudentyyppisen aika-avaruuden, joka antoi ensimmäisiä viitteitä fysiikan lakien mahdollisesta aikamatkustuksen sallimisesta. Gödelin teoreettisessa kaikkeudessa oli erikoisena piirteenä tämän kaikkeuden pyöriminen. Siinä saattoi yleisen suhteellisuusteoriankin mukaan lähteä aikamatkalle ja palata ennen lähtöään, vaikka suhteellisuusteorian kehittäjä Albert Einstein oli itse sitä mieltä, etteivät hänen teoriansa sallineet aikamatkustuksen mahdollisuutta. Gödelin laskelmat eivät kuitenkaan mahdollista aikamatkailua siinä kaikkeudessa, jossa me elämme, sillä tutkijat ovat todistaneet, ettei kaikkeus pyöri. Lisäksi Gödel oletti laskuissaan, että Einsteinin kosmologisella vakiolla olisi nollasta poikkeava arvo, mistä kaikki tutkijat eivät ole nykyaikana yksimielisiä.
Supergravitaatio Supergravitaatioteoria on kenttäteoria, joka yhdistää supersymmetrian ja yleisen suhteellisuusteorian.
Nelivektori Erityisessä suhteellisuusteoriassa on yleinen käytäntö ottaa lauseke
Erityinen suhteellisuusteoria Inertiaalikoordinaatistot ovat olennainen osa suppeaa suhteellisuusteoriaa.
Kaksosparadoksi Kaksosparadoksi on näennäinen paradoksi, joka liittyy erityiseen suhteellisuusteoriaan.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Sähkövaraus on suhteellisuus­teoriankin mukaan invariantti, riippumaton käytetystä vertailu­järjestelmästä.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä "c" on valonnopeus - luonnollisissa yksiköissä "c" = 1.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Näiden tensorien avulla Maxwellin yhtälöt supistuvat muotoon:
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Sähkömagneettinen kenttätensori voidaan kirjoittaa myös muotoon
Liike (fysiikka) Liikettä kuvataan Newtonin liikelakien ja suhteellisuusteorian avulla.
Mauri Valtonen Valtonen valmistui filosofian tohtoriksi Cambridgen yliopistosta vuonna 1975. Hän toimi Tuorlan observatorion johtajana vuodesta 1980 vuoteen 2002. Valtonen palasi observatorion johtajaksi jälleen vuonna 2007. Tutkimuksessaan Mauri Valtonen on keskittynyt mm. gravitaatiofysiikkaan, ratojen laskentaan ja radioastronomiaan. Vuonna 2008 Valtosen johtama tutkimusryhmä vahvisti Albert Einsteinin kehittämän yleisen suhteellisuusteorian. Aiemmin teoria on kyetty vahvistamaan suhteellisen heikoissa painovoimakentissä, mutta Valtonen tutkimusryhmineen havaitsivat OJ 287 -kvasaarin kaksoismusta-aukkojärjestelmän prekressoivan täsmälleen yleisen suhteellisuusteorian ennustamalla tavalla. Samalla Valtosen tutkimusryhmä varmisti mustien aukkojen olemassaolon.
Klassinen fysiikka Klassinen fysiikka on fysiikan historiaan perustuva jaotus, jolla tarkoitetaan ennen Albert Einsteinin erityistä suhteellisuusteoriaa kehitettyä ja harjoitettua fysiikkaa. Klassinen fysiikka tutkii akustiikkaa (äänioppi), termodynamiikkaa (lämpöoppi), optiikkaa, sähkö- ja magnetismioppia sekä makroskooppisten, paljon valoa hitaammin liikkuvien kappaleiden mekaniikkaa. Klassinen fysiikka ei ota huomioon esimerkiksi suhteellisuusteorian ennustamaa kappaleen massan kasvua suurilla nopeuksilla. Klassisen fysiikan avulla ei myöskään pysty selittämään monia mikromaailman ilmiöitä, joissa kvanttimekaniikan lait hallitsevat. Klassisella fysiikalla on siis rajat, jonka puitteissa sitä voidaan käyttää, mutta käytännössä sen tulokset pitävät paikkansa kaikkialla muualla kuin ääriolosuhteissa ja ihmisen elämän kannalta.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Lorentzin muunnoksen avulla voidaan voimille johtaa muunnos­kaavat:
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa niin että Maxwellin yhtälöissä ei ole tarpeen erottaa toisistaan paikka- ja aika­koordinaatteja.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Kenttien lähteet, varaus- ja virrantiheys, yhdistyvät myös nelivektoriksi
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä formula_41 on d'Alembertin operaattori, Laplacen operaattorin vastine neli­vektoreille.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa Vaihto­ehtoisesti ja yhtäpitävästi voidaan yhtälöt esittää myös muodossa:
Galilei-invarianssi Tämä on ristiriidassa erityisen suhteellisuusteorian kanssa, sillä valonnopeus on vakio koordinaatistosta riippumatta.
Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa missä formula_17 on sähkövakio ja formula_18 magneettivakio. Kun näiden vakioiden ja valonnopeuden välillä on yhteys
Talouselämän päättäjänaiset-lista Talouselämän päättäjänaiset on Talouselämä-lehden keväisin julkaisema lista vaikutusvaltaisimmista suomalaisista talouselämässä toimivista naisista. Vuonna 2017 tämä Talouselämä-lehden selvitys julkaistiin 18. kerran.
Talouselämä (lehti) Vuosi 2018 on lehden 82. vuosikerta. Talouselämä ilmestyy perjantaisin, 43 numeroa vuodessa. Lehden painettu levikki vuonna 2015 oli 75 141 ja digitaaliset tilaukset sisältävä kokonaislevikki 81 819. Painetun lehden lukijamäärä oli 179 000 ja lehden kokonaistavoittavuus 386 000 lukijaa. Lehti pystytti maksumuurin lokakuussa 2017.
Open access Kenties suurin tieteellisten artikkelien rinnakkaistallennuksen haasteista on liittynyt artikkelien tekijänoikeuksiin ja julkaisusopimuksiin. Vaikka tieteellisissä lehdissä julkaistujen artikkelien tekijöille ei ole yleensä maksettu korvausta artikkelien käytöstä, he ovat kuitenkin luovuttaneet kustantajalle artikkelin tekijänoikeudet. Jotta rinnakkaistallentaminen olisi mahdollista, kustantajien kanssa täytyy siis neuvotella toisenlaisista ehdoista. Käytännössä suuri osa tieteellisistä lehdistä ja kustantajista on päätynyt antamaan luvan rinnakkaistallentamiseen, mutta tallentamisen ehdot vaihtelevat merkittävästi. Osa kustantajista sallii artikkelien julkaisemisen viiveellä (embargon pituus voi olla esim. puoli vuotta lehden ilmestymisestä), tai sallii vain tekijän oman version julkaisemisen kustantajan version sijasta (tai päinvastoin). Tilanteen selkiyttämiseksi tietoja eri kustantajien politiikoista on koottu Sherpa/Romeo-palveluun.
Soundi Lehden perustivat "Musa"-lehden kolme vuotta aiemmin perustaneet tamperelaiset Waldemar Wallenius ja Pekka Markkula kollegoineen. He kyllästyivät "Musa"-lehden kustantajan jatkuviin työehtojen tiukennuksiin ja kokivat, ettei "Musa"-lehden toimittamiselle jää heiltä tarpeeksi aikaa kustantajan sanaristikkolehtien ja paikallislehden teolta. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Wallenius.
Perheyritys Talouselämä-lehden tutkimuksen mukaan 100 suurimman suomalaisen perheyhtiöiden omavaraisuusasteen mediaani oli 49 prosenttia, kun muiden Talouselämä 500 -yhtiöiden omavaraisuusasteen mediaani oli 42 prosenttia.
Oikea Media (verkkolehti) Jukka-Pekka Rahkonen on toiminut "Oikea Media" -verkkolehden päätoimittajana huhtikuusta 2017 alkaen. Marko Hamilo toimi vastaavana päätoimittajana huhtikuuhun 2017 saakka. Hamilo ja Rahkonen ovat lehden kustantajia. Myös Joonas Konstig toimi aluksi lehden kustantajana, mutta jätti lehden pian sisältöön liittyvien näkemyserojen vuoksi.
Magneettimedia Ted Piken artikkelin julkaisun jälkeen lehden kustantaja, jonka Juha Kärkkäinen omistaa vaimonsa kanssa, vaati päätoimittaja Juha Kärkkäistä muuttamaan lehden linjaa. Toimitusjohtaja Riku Ilvesluodon mukaan juttu on tehty ilman kustantajan hyväksyntää.
Kaupunkisanomat Lehden kustantajan nimi on vaihdellut: RHH-kustannus, 1995-, kustantaja myöhemmin: Kaupunkimediat ja vuodesta 2000 Kaupunkilehdet.
Pekka Seppänen Seppänen työskenteli vuosina 1982–2010 tutkijana, tiedottajana, tiedotuspäällikkönä, toimittajana,"Talouselämä"-lehden päätoimittajana 2000–2010 sekä Talentum Oyj:n johtoryhmän jäsenenä ja lehtiliiketoiminnasta vastaavana johtajana, minkä jälkeen hän on toiminut vapaana yrittäjänä. Talouselämän päätoimittajan tehtävässä hän seurasi Pertti Montoa.
Eetu Hyppönen Hyppönen on ollut Image-lehden kannessa vuonna 2005 sekä nuorimpana koskaan Talouselämä-lehden kannessa vuonna 2006, ollessaan 20-vuotias.
Ihmeneloset Tarinan mukaan vuonna 1961 pitkäaikainen kustantaja Martin Goodman pelasi golfia joko Jack Liebowitzin tai Irwin Donenfeldin (kilpailevan DC Comics-kustantamon kustantaja) kanssa. Goodmanin vastapelaaja mainitsi uuden Oikeuden Puolustajat-lehden myyvän oikein hyvin (ryhmä debytoi amerikkalaisessa "The Brave and the Bold"-lehden numerossa 28 vuonna 1960).
Rauno Larsio Larsio toimi 1952–1955 tamperelaisen Aamulehden urheilutoimittajana mutta siirtyi sitten Helsinkiin ja toimi 1955–1959 Helsingin kauppakamarin apulaisasiamiehenä. Talouselämä-lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana Larsio oli lähes 30 vuotta 1960–1989. Hän jäi eläkkeelle kun Talouselämä ja Insinöörilehdet yhdistyivät Talentumiksi. Eläkevuosinaan Larsio asui Tampereella.
Suomen ilmailuhistoriallinen lehti Lehden päätoimittaja on Pentti Manninen. Lehden kustantaja on helsinkiläinen InScale 72 productions -yritys. Lehdet painetaan Forssan Kirjapainossa.
Markkinointi &amp; Mainonta Markkinointi & Mainonta eli M&M on Alma Talentin julkaisema markkinointiviestinnän ja median ammattilaisten lehti. Lehden päätoimittajana toimii Talouselämä-lehden päätoimittaja Emilia Kullas.
Ilmailu (lehti) Ilmailu-lehti on Suomen Ilmailuliiton jäsenlehti eli ilmailua harrastavien lehti. Se on perustettu vuonna 1937. Kustantaja oli alussa Suomen Ilmapuolustusliitto, joka muuttui Suomen Ilmailuliitoksi Liittoutuneiden valvontakomission määräyksestä. 1930-luvulla Ilmapuolustusliitto koki olevansa alakynnessä laivaston puolestapuhujien suhteen. Siksi kustantaja hakeutui yhteistyöhön Ilmavoimien läheisten tahojen julkaiseman "Aero"-lehden kanssa. 1937 lehdet yhdistettiin, jolloin syntyi "Ilmailu".
A-lehdet 1970-luvun alussa Olli Lyytikäinen siirtyi toimitusjohtajan tehtävistä kustantajaksi, ja toimitusjohtajan tehtävät sai vuonna 1962 taloon tullut ekonomi Yrjö Kokko. 1980-luvun alkuvuosista vuoteen 2002 A-lehtien toimitusjohtajana oli Seppo Laakso, joka oli tullut yritykseen jo 1970-luvun alussa. Kokko toimi hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1990. Laakson jäätyä eläkkeelle johtoon nousi lehtialan ulkopuolelta, Suomen Telia Mobilesta rekrytoitu Vesa Mars. Hänen kaudellaan A-lehdet myi "7 päivää" -lehden kilpailijaksi virittämänsä entisen tv-lehden "Katson" "Seiskan" kustantajalle Allerille, "Fakta"-lehden Talentumille ja "Hyvä Ateria" -lehden Keski-Uusimaalle. Vuonna 2006 toimitusjohtajaksi tuli omistajasuvun jäsen, Olli-Pekka Lyytikäinen. A-lehdet Oy:n hallituksen jäsen ja yksi omistajista Yrjö Lyytikäinen kuoli syyskuussa 2014 äkilliseen sairauskohtaukseen. Hän toimi pitkään myös "Tuulilasin" erikoistoimittajana.
Talentum Talentumin julkaisuvalikoimaan kuuluivat Talouselämä, Arvopaperi ja Tekniikka & Talous -lehdet sekä ammattikirjallisuus.
Innovaatiojournalismin Seura Yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on Talouselämä-lehden toimittaja Jyrki Alkio.
Seppo Määttänen Määttänen valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1983. Hän työskenteli aluksi Taloudellisessa Tiedotustoimistossa ja sitten Talouselämä-lehdessä 1985–2000, kunnes hänet nimitettiin Markkinointi & Mainonnan päätoimittajaksi. Hän on toiminut myös Arvopaperi-lehden toimituspäällikkönä.
1999 – Tuntematon tulevaisuus Lehden tarinat olivat suurimmaksi osaksi vuosikymmeniä vanhoja sarjakuvaversioita yhdysvaltalaisista scifi-novelleista, ja ne oli aikaisemmin julkaistu "Starstream"-lehdessä vuonna 1976. Lehdessä julkaistiin myös osittain samaa materiaalia kuin saman kustantajan lehdissä Markos – Robottiajan sankari ja UFO.
Accenture Accenture jakaa vuosittain Vuoden Talousjohtaja -palkintoa yhdessä "Talouselämä"-lehden ja Gutta Oy:n kanssa.
C-lehti "C-lehden" levikin tippuessa sekä "Tietokonepelien vuosikirjojen" ja PC-pelien menestyessä kustantaja päätti yhdistää "C-lehden" ja kausijulkaisut tietokonepeleihin erikoistuneeksi aikakauslehdeksi nimeltä "Pelit". "C-lehden" tilaajat ohjattiin joko "Pelit"- tai "MikroBitti"-lehden tilaajiksi. "C-lehden" lukijoille ja avustajille "Pelit"-lehden perustaminen tuli yllätyksenä. Amiga-harrastajat olivat myös pettyneitä päätökseen.
Maiden ja Merien Takaa Lehden kustantaja oli Theodor Sederholm. Lehti sisälsi historiallisia kertomuksia, elämäkertoja, novelleja ja runoja sekä suomennoksia ulkomaisista lehdistä. Krohn kirjoitti siihen "Kertomuksia Suomen historiasta", jonka kuvitus tuli ulkomailta ja ilmestyi lehdessä paljon myöhemmin kuin itse juttu. Lehden levikki supistui väheitellen viiteensataan, ja Krohn lakkautti sen.
Se! "Se!"-lehden päärahoittajana oli aluksi turkulainen liikemies Hasse Westerback. Vuonna 1991 kustantajaksi tuli tamperelainen Sun Press, jonka ajauduttua konkurssiin keväällä 2003, lehden viimeiset numerot kustansi kuopiolainen Oy Scanria Ab. Pentti Eerikäinen oli lehden päätoimittaja vuosina 1997–2003. Hän kuului myös lehden perustajiin.
Mondo (lehti) Mondo on Image Kustannuksen vuonna 2002 perustama matkailulehti. Image Kustannus fuusioitiin vuonna 2013 A-kustannukseen, jolloin lehden kustantajaksi vaihtui A-lehdet. Kymmenen kertaa vuodessa ilmestyvän lehden päätoimittaja on Kati Kelola.
Helinä Hirvikorpi Helinä Hirvikorpi on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija, jonka erikoisalaa ovat yritykset ja johtaminen. Hän työskenteli 13 vuotta Talouselämä-lehdessä.
Direktiivi tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla Artikla 11 laajentaa vuoden 2011 tekijänoikeusdirektiiviä myöntämällä kustantajille suoraan tekijänoikeuden niiden "lehdissä julkaistuun aineistoon tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien verkkokäytössä". Nykyisen EU-lainsäädännön mukaan kustantajat ovat sen sijaan riippuvaisia kirjoittajien heille myöntämistä tekijänoikeuksista ja niiden on osoitettava omistusoikeutensa jokaiseen teokseen erikseen.
Kansainvälinen Tähtilehti Kansainvälinen Tähtilehti oli The Star Publishing Trustin julkaiseman lehden suomalainen versio. Lehdessä julkaistiin alkuperäisiä Krishnamurtin luentoja ja puheita. Lehteä julkaistiin ainakin vuoteen 1930 saakka. Lehden asiamiehenä suomessa toimi Helmi Jalovaara ja sen kustantajana Tähden kustannustoimisto.
Expert Vuosina 2012 ja 2013 Expert ASA oli "Talouselämä"-lehden TE500-selvityksen mukaan kaupan alan kolmen eniten kasvaneen yrityksen joukossa.
The Washington Post Lehden kustantajaksi tuli vuonna 2014 Katharine Weymouthin jälkeen Ronald Reaganin entinen avustaja Frederick J. Ryan Jr., joka oli sitä ennen "Politico"-lehden toimitusjohtaja.
Asikkalan Lehti Asikkalan Lehden jakelumäärä on talvisin noin 13 000 ja kesäisin n. 15 000 kappaletta. Lehden julkaisija on Suomen Mediavoima Oy, ja kustantajana ja vastaavana toimittajana toimii Eero Mattila.
Koneviesti Koneviestin julkaisu aloitettiin vuonna 1952, jolloin sen kustantajana toimi seinäjokelainen Maaseudun ammattilehtiyhtymä. Aluksi lehden nimi oli Maaseudun koneviesti, mutta kustantajan vaihtuessa vuonna 1957 Viestilehdet muutti lehden nimen pelkäksi Koneviestiksi. Koneviestin ohella Viestilehdet julkaisi vuosina 1998–2003 myös erillistä Mikroviesti-lehteä, joka keskittyi maa- ja metsätalouden tietotekniikkaan ja yleisiin tietotekniikan perusteisiin. Vuoden 2004 alussa lehti kuitenkin sulautettiin kannattamattomana Koneviestiin, jonka liitteenä Mikroviesti on ilmestynyt muutamia kertoja vuodessa. Koneviestissä julkaistiin Valtion maatalouskoneiden tutkimuslaitoksen Vakolan koetusselostuksia Koneviestin ja Vakolan keskinäisen sopimuksen mukaisesti.
XXI Lehden julkaisuyhtiön osakkaana on kustantaja Les Arènes.
Herätkää! Herätkää! on Jehovan todistajien Vartiotorni-seuran julkaisema uskonnollinen aikakauslehti, jota julkaistaan kerran kuussa. Lehden julkaisija ja kustantaja on Suomessa Jehovan todistajien uskonnollinen yhdyskunta. Kuten toisellakin Jehovan todistajien julkaisemalla lehdellä, Vartiotornilla, Herätkää!-lehdellä ei yleensä ole päätoimittajaa. Suurin osa artikkeleista on lehdessä ilman kirjoittajan nimeä tai vain kirjeenvaihtajan maa mainitaan. Lehdelle voidaan nimetä päätoimittaja, mikäli julkaisumaan lainsäädäntö tätä edellyttää. Suomessa Herätkää!-lehden päätoimittaja on Jukka Ropponen.
Kilometrikorvaus Talouselämä-lehden laskelmien mukaan tämä tulevakin taso on liian korkea: juoksevat kulut polttoaineista, huollosta ja rengaskuluista ovat enintään 15 senttiä kilometriltä ja kilometri ei vähennä auton arvoa läheskään 10 sentillä. Arvonalenema johtuu lähinnä iästä, ei ajokilometreistä, ja myös ensimmäisten 15 000 kilometrin 43 sentin korvaus on lehden mukaan hyvin korkea kuluihin nähden. Lehden mukaan 20 senttiä jokaiselta kilometriltä korvaisi kulut ja enempi on pois muilta veronmaksajilta.
Kauppalehti Suomen Liikemies-Yhdistys perusti liike-elämän tarpeisiin kerran viikossa ilmestyvän Kauppalehti-nimisen aikakauslehden vuonna 1898. Lehden tarkoituksena oli edistää suomalaista talouselämää ja toimia sen yhdyssiteenä. Ensimmäinen numero ilmestyi 23. joulukuuta 1898, ja lehden päätoimittajaksi valittiin Kauppakoulun johtaja Kaarlo Brofeldt, kirjailija Juhani Ahon veli.
Eurometri Lehti on ollut useille suomalaisille europarlamentaarikoille yksi kanava viestiä, useat EU-parlamentin jäsenet kolumnoivat säännöllisesti Eurometrissä. EU-parlamenttivaalien yhteydessä lehdestä on otettu keskimääräistä suurempia painoksia ja siinä on julkaistu runsaasti eri puolueiden ja niiden ehdokkaiden kirjoituksia ja vaalimainoksia. Poliittisen sisällön lisäksi lehdessä kerrottaan laajasti suomalaisen talouselämän ja EU-lobbaajien tavoitteista.
Matti Niiranen Niiranen toimi Kokoomuksen "Nykypäivä"-lehden politiikan toimittajana vuosina 1987–1994, vuonna 1994 Kyllä Euroopalle -kansanliikkeen lehden päätoimittajana ja vuodet 1995–2005 Suomen Eurooppaliike ry:n "Eurometri"-lehden päätoimittajana. Hän toimi 1997–2008 "Pro Estonia" -lehden kustantajana ja päätoimittajana ja sen verkkolehden päätoimittajana vuosina 2000–2009. Yrittäjänä hän toimi Helsingissä 1994–2016.
Esa Melametsä Melametsän lehtikuvia on julkaistu Keskipohjanmaan lisäksi lukuisissa lehdissä, kuten Talouselämä, Kauppalehti, Iltalehti, Ilta-Sanomat, Helsingin Sanomat, Eeva, Palkkatyöläinen ja Löntagaren.
Tekniikan Maailma Lehden päätoimittajana aloitti Raimo Haapaniemen jälkeen syyskuussa 2016 muun muassa "Talouselämän" ja "Ilta-Sanomien" päätoimittajana aiemmin toiminut Reijo Ruokanen.
Korkeajännitys Vaikka lehden nimi on säilynyt samana, kustantaja on usein vaihtunut. Vuonna 1954 lehden aloitti Pecos Bill Oy. Sitten seurasivat Sarjakustannus Oy 1968–1971, UK-lehdet 1971–1976 ja Williams/Semic vuodesta 1976 kunnes Egmont Kustannus Oy alkoi kustantaa Korkeajännitystä vuodesta 1998.
Silja Hiidenheimo Silja Helena Hiidenheimo (12. heinäkuuta 1961 Vihti – 1. tammikuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen kaunokirjallisuuden kustantaja ja kustannustoimittaja, joka oli perustamassa Teos-kustantamoa vuonna 2002. Tätä ennen hän työskenteli useille muille suomalaisille kustantajille, kuten Tammelle, Weilin+Göösille ja Art Houselle. Hän toimi myös "Nuori Voima" -lehden päätoimittajana.
Juhani Seppänen Seppänen asuu Etelä-Helsingissä, on eronnut ja hänellä on kaksi lasta. Hänen isänsä oli sosiologi Paavo Seppänen, ja hänen veljensä on kirjailija ja "Talouselämä"-lehden entinen päätoimittaja Pekka Seppänen.
Seppo Laaksonen Näihin julkaisuihin eivät sisälly moninaiset muut kirjoitukset, kuten Helsingin Sanomien mielipideosastossa, sen Yliössä, Alakerrassa tai Vieraskynässä, Paikallislehdissä, Iltasanomissa, Uudessa Suomessa, Talouselämässä, Tietoaika-lehdessä, Hyvinvointikatsauksessa tai Orimattilan Sanomissa ja Matapupu-lehdessä. Aiheet näissä koskevat enimmäkseen tilastotiedettä tai sen "huonokäyttöä" mutta myös kotiseutuasioita. Viimeksi hän on ponnistellut vihreiden arvojen puolesta Helsingin Yleiskaava 2050:n yhteydessä.
Joensuun seurakuntayhtymä Seurakuntayhtymän Kirkkotie-lehti ilmestyy 17 kertaa vuodessa, ja se jaetaan jokaiseen talouteen seurakuntayhtymän alueella sekä Kontiolahdessa. Päätoimittaja on Sari Jormanainen. Lehden kustantaja on Kustannus-Osakeyhtiö Kotimaa. Lehden painos 44.200 kpl (2018).
Rafael Rinne Rinteen vanhemmat olivat maalari Frans Anton Rinne ja Fanny Maria Jaska. Hän pääsi ylioppilaaksi 1926 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1931 ja maisteriksi 1934. Rinne oli Varkauden työväenopiston johtajana 1931–1934, Elanto-lehden toimittajana 1936–1938 ja tamperelaisen Kansan Lehden päätoimittajana 1938–1941. Tämän jälkeen hän toimi kansanhuoltoministeriössä osastosihteerinä 1942 ja oli valtion tiedotuslaitoksen palveluksessa 1942–1944 sekä Talouselämä-lehden toimittajana 1944–1945. Rinne oli sosiaaliministeriön osastopäällikkönä vuodesta 1945 alkaen.
Intro (lehti) Intro-lehden seuraava julkaisija oli ulkomaiseen omistukseen nojannut Kustannus Oy Williams, joka jonkin ajan kuluttua kaupattiin A-lehdille. Päätoimittajana vaikutti noina aikoina Tom Pyynönen. Intro-lehti sai uuden nimen Help!, joka myötäili kustantajan lippulaivan Apu-lehden nimeä. Tässä komennossa jatkettiin kahden kolmen vuoden ajan. Riikka Uosukainen, sittemmin Ylen uutistoimittaja, hankki lehdessä kokemusta toimittajana.
Kalajoen Seutu Kalajoen Seutu on Kalajoen paikallislehti. Lehti perustettiin vuonna 1997. Lehden kustantaja oli aiemmin Printtimedia Kalajoen Seutu Oy. Toukokuussa 2011 Keski-Pohjanmaan Kirjapaino Oyj osti lehden liiketoiminnan. Samaan aikaan KePo osti myös toisen paikkakunnalla ilmestyvän paikallislehden, Kalajoki-lehden, liiketoiminnan, ja uuden omistajan tavoitteena on sulauttaa Kalajoen Seutu ja Kalajoki-lehti yhdeksi lehdeksi vuodenvaihteeseen mennessä.
Suuri Käsityö Suuri Käsityö on Suomen suurin käsityölehti. Se on perustettu vuonna 1974, ja lehden päätoimittajana toimii nykyisin Heidi Laaksonen. "Suuri Käsityö" -lehden sisällöstä löytyy inspiraatiota ja ohjeita niin neulomiseen kuin virkkaamiseen ja ompeluun. Lehden monipuoliseen sisältöön kuuluu myös askartelu ja sisustaminen. Vuosikertaan kuuluu 10 lehteä. "Suurella Käsityöllä" on myös facebook-sivut sekä oma Youtube-kanava. Lehden kustantaja on Sanoma Media Finland.
Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo Lehden julkaisija, Aurora-seura, pyrki jakamaan tietoa kansallisesta kulttuurista laaja-alaisesti: runoista, kielestä, maantieteestä, talouselämästä, historiasta, tieteestä, akatemiasta, kirkosta sekä koulu- ja oikeuslaitoksesta. Seurassa ajateltiin, että maan monipuolinen tuntemus olisi omiaan aiheuttamaan kansalaisissa isänmaanrakkautta. Lehdessä laajalla aihevalikoimalla pyrittiin myös vetoamaan mahdollisimman laajoihin yleisönosiin.
Torstai-lehti Torstai-lehti on Alajärvellä ilmestyvä ilmaisjakelulehti, joka jaetaan kotitalouksiin 12 kunnan alueella. Torstaisin ilmestyvän lehden levikki on noin 15 000. Näköislehti on luettavissa keskiviikkona. Lehden kustantaja on Järvi-Pohjanmaan Viestintä Oy. Päätoimittaja on Tuula Jokiaho.
Hilse (lehti) Hilseen toiminta laajeni myös levyjulkaisupuolelle ja Miettinen harkitsi jopa lehden myymistä suuremmalle kustantajalle. Aikeet kuitenkin hautautuivat, Hilse-lehden ilmestyminen lopetettiin ja rinnalle syntyneen Hilse-levyt-merkin katalogi myytiin Poko Rekordsille.
3T (lehti) Lehdellä oli yli 60 000 tilaajaa, sillä Uusi Insinööriliitto (UIL) oli tilannut lehden jäsenetuna jäsenilleen vuosina 2012 ja 2013. 3T:n päätoimittajana toimi Veijo Käyhty. Kustantaja oli Sanoma Tekniikkajulkaisut Oy, joka oli tuolloin Sanoma Magazines Finlandin tytäryhtiö.
Rauno Larsio Rauno Tuure Larsio, sukunimi vuoteen 1935 "Larsen" (22. helmikuuta 1930 Tampere – 23. lokakuuta 2014 Tampere) oli suomalainen Talouselämä-lehden pitkäaikainen päätoimittaja ja toimitusjohtaja.
Jyrki Alkio Jyrki Alkio on suomalainen toimittaja. Hän toimi vuosina 2012–2018 Tekniikka&Talous -lehden päätoimittajana. Aikaisemmin Alkio on työskennellyt Talouselämässä ja Helsingin Sanomissa. Hän on ollut perustamassa Innovaatiojournalismin Seuraa.
Rainer Friman Rainer Friman on toiminut kolumnistina ja toimittajana keskustan Suomenmaa-lehdessä, Satakunnassa ilmestyvässä Lalli-lehdessä, Satakunnan Kansa -lehdessä ja useissa hengellisissä lehdissä. Hän on toimittanut omia radio-ohjelmia, viimeksi Radio Deissä Ihmisen ääni -nimistä ohjelmaa. Friman on kirjoittanut useita kirjoja sekä hengellisten kustantajien kautta kristillisistä aihepiireistä, että kolumnikokoelmia. Lisäksi hänestä on julkaistu Juha Nummisen kirjoittama ja WSOY:n kustantama elämäkertakirja: Tähti Etsii Taivasta (1993.)
Sauli Vuoti Vuoti perusti Inferno-lehden vuonna 2001 ja toimi sen päätoimittajana ja kustantajana vuoteen 2005 saakka, jolloin lehti myytiin Rumbapressille. Sittemmin hän on toiminut avustajana mm. Soundi-lehdessä. Hänet tunnetaan myös kovana kamppailulajien harrastajana ja vapaaottelun ystävänä.
Vuoden talousjohtaja Vuoden talousjohtaja on Talouselämä-lehden yhdessä Accenturen kanssa vuosittain myöntämä tunnustus, jonka saaja valitaan yritysten talousjohtajien joukosta. Vuoteen 2015 saakka myös Gutta Oy osallistui valintaan.
Jalmari Karhula Vuonna 1917 Karhula oli perustamassa 2000-luvulle saakka julkaistua sanomalehti Lallia. Hän toimi Raumalla ilmestymisensä aloittaneen lehden ensimmäisten numeroiden kustantajana, kunnes lehtiyhtiö saatiin virallisesti rekisteröityä. Myös lehden nimi on Karhulan keksimä. Hän jatkoi myöhemmin lehden pitkäaikaisena toimittajana. Lisäksi Karhula omisti Viljami Ventolalta vuonna 1908 ostamansa Kustannusyhtiö Osmon.
Rakennuslehti Rakennuslehti on suomalainen rakennusalan uutis- ja erikoislehti. Viikottain perjantaisin ilmestyvän lehden kustantajana on Sanoma Tekniikkajulkaisut ja julkaisijoina Suomen Rakennusinsinöörien Liitto (RIL), Rakennusinsinöörit ja -arkkitehdit RIA, Rakennusmestarit ja -insinöörit AMK RKL sekä Rakennusteollisuus RT ry, joiden jäsenet muodostavat valtaosan lehden tilaajakunnasta. Lehden levikki on noin 34 000 (LT 2014) ja lukijamäärä noin 50 000 (Lukijatutkimus, IRO 2014).
Hifi (lehti) 2000-luvulle tultaessa hifi-harrastuksen suosio alkoi jonkin verran hiipua tietotekniikan esiinmarssin vuoksi, mutta toisaalta kotiteatteriharrastus piti lehteä pinnalla. Joulukuussa 2006 lehden kustantaja, Sanoma-konserniin kuulunut Sanoma Magazines Finland liitti Hifi-lehden MikroBittiin. Hifi-lehden tilalle kuitenkin perustettiin osittain entisten voimien turvin Hifimaailma-lehti.
The Economist The Economist on viikoittain ilmestyvä arvostettu talouteen ja kansainvälisiin asioihin keskittyvä englanninkielinen aikakauslehti, jota julkaistaan Lontoosta. Lehden perusti James Wilson vuonna 1843. Kesällä 2007 lehden levikki oli yli 1,2 miljoonaa kappaletta viikossa, josta suurin piirtein puolet myytiin Pohjois-Amerikassa. Lehden etuna on koettu olevan sen sisältö, joka kattaa Britannian lisäksi myös muut maat. Sen aihepiiriin kuuluvat niin ajankohtaiset uutiset, talouselämä, politiikka kuin tiede ja taidekin. Lehti on suunnattu erityisesti korkeakoulutetuille henkilöille sekä yritysmaailman ja hallitusten päätöksentekijöille.
Panu Toivonen (poliitikko) Panu Toivosen vanhemmat olivat akateemikko, professori Yrjö Toivonen ja Hellä Helena Hänninen. Hän osallistui talvisotaan Helsingin ilmatoriuntapattereissa ja jatkosotaan Vallilan rykmentin riveissä. Sodan jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui metsänhoitajaksi. Toivonen työskenteli sitten toimittajana Kauppalehdessä, Talouselämä-lehdessä, Vakuutussanomissa ja Mainostaja-lehdessä. Hän perusti Suomen ensimmäisen pr-toimiston 1950-luvun lopulla.