mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Vladimir Putin Putin toimii Venäjän presidenttinä nyt neljättä kauttaan. Putinin ensimmäiset presidenttikaudet olivat vuosina 2000–2008, kolmas kausi alkoi 2012 ja neljäs kausi alkoi 2018. Pääministerinä Putin toimi vuosina 1999–2000 ja uudelleen 2008–2012. Putin aloitti työuransa tiedustelupalvelu KGB:n tiedustelu-upseerina, jona hän toimi 16 vuoden ajan vuosina 1975–1991, aluksi Pietarissa ja 1980-luvulla Dresdenissä Itä-Saksassa. Sen jälkeen hän siirtyi politiikkaan ja toimi 1990-luvulla muun muassa Pietarin kaupungin apulaispormestarina ja Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n johtajana ennen kuin presidentti Boris Jeltsin nimitti hänet pääministeriksi vuonna 1999. Viimeiset kuukautensa pääministerinä Putin toimi myös Venäjän virkaatekevänä presidenttinä.
Venäjän historia Syksyllä 2011 Putin ilmoitti haluavansa presidentiksi, ja hänen uskottiin voittavan vaalit. Yhtenäinen Venäjä menetti paikkojaan vilpillisinä pidetyissä duuman vaaleissa muille suurille puolueille. Maassa oli pitkästä aikaa melko suuria mielenosituksia vaalituloksen tultua julki. Mm. Mironov ja Prohorov aikoivat haastaa Putinin, mutta näiden ei uskottu voittavan vaaleja. Maaliskuussa 2012 Putin valittiin presidentiksi 63 % ääniosuudella.
Slovakian huippukokous 2005 Slovakian huippukokous 2005 oli tapaaminen Yhdysvaltojen ja Venäjän korkeimman johdon välillä Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa 23. - 25. helmikuuta 2005. Siihen osallistuivat Yhdysvalloista presidentti George W. Bush vaimoineen ja ulkoministeri Condoleezza Rice. Venäjää edustivat presidentti Vladimir Putin vaimoineen ja ulkoministeri Sergei Lavrov. Bush ja Putin olivat tavanneet edellisen kerran huippukokouksessa Sloveniassa vuonna 2001.
Suomen presidentinvaali 2018 Istuva presidentti Sauli Niinistö sai ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, joten hänet valittiin jatkokaudelle ilman toista kierrosta. Tämä oli ensimmäinen kerta suoran kansanvaalin historiassa, kun ehdokas on valittu jo ensimmäisellä äänestyskierroksella. Lisäksi ensimmäistä kertaa presidentiksi valittiin valitsijayhdistyksen kautta ehdolla ollut ehdokas.
Pietarin kansainvälinen talousfoorumi Pietarin kansainvälinen talousfoorumi on vuosittain Pietarin kaupungissa Venäjällä järjestettävä lähinnä suuryrityksille ja poliittisille vaikuttajille suunnattu kokoontuminen. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1997. Osallistujia on vuosittain noin kymmenentuhatta. Vuonna 2018 foorumiin osallistuivat muiden muassa Venäjän presidentti Vladimir Putin, Ranskan presidentti Emmanuel Macron, Japanin pääministeri Shinzō Abe, Kansainvälisen valuuttarahaston pääjohtaja Christine Lagarde ja Suomen elinkeinoministeri Mika Lintilä.
Venäjä Vladimir Putin valittiin jälleen presidentiksi vuoden 2018 vaaleissa 76,69% kannatuksella.
Vladimir Putin Presidentti Jeltsin suoritti hallinnossaan useita henkilövaihdoksia vuoden 1998 aikana. Toukokuussa 1998 Jeltsin siirsi Putinin presidentinhallinnon ensimmäiseksi apulaisjohtajaksi, jonka vastuulla olivat suhteet maan 89 alueeseen. Putin kertoi tiedotusvälineille aikovansa varmistaa Jeltsinin määräysten täytäntöönpanon alueellisella tasolla. Putin pysyi tässä toimessa vain 61 päivää, sillä Jeltsin nimitti hänet KGB:n tilalle perustetun tiedustelupalvelun FSB:n johtajaksi. Putin kieltäytyi Jeltsinin tarjoamasta kenraalin arvosta ja alkoi johtaa FSB:tä sen historian ensimmäisenä ja viimeisenä siviilijohtajana. Hän vähensi päämajan henkilöstöä kolmanneksella sekä lakkautti vanhentuneita osastoja ja perusti uusia. Uusiksi tiedustelutoiminnan alueiksi Putin otti levottomat muslimialueet, tietokoneturvallisuuden, teleliikenteen ja perustuslain puolustamisen.
Venäjän historia Jeltsin valittiin toisen kerran presidentiksi 1996. Presidenttiä tukivat vaaleissa suurliikemiehet, oligarkit, jotka pelkäsivät vallan luisuvan kommunisteille. Samoihin aikoihin turvallisuuspalvelun silovikit alkoivat vallata virkoja Pietarissa. Jeltsin solmi rauhan Tšetšeniaan kenraali Lebedin myötävaikutuksella ja erotti sotahaukat hallinnostaan. 1990-luvun jälkipuoliskolla Venäjän politiikassa alkoi näkyä yhä selvemmin huippurikkaiden liikemiesten, oligarkkien välinen valtataistelu. Vuonna 1998 Venäjällä tapahtui pankkikriisi joka kaatoi monia pankkeja ja monet pankkitoimintaan luottaneet oligarkit menettivät varallisuutensa. Jeltsinin politiikkaa arvosteltiin epävakautta ja hajaantuneisuutta luovaksi, ja häntä syytettiin korruptiosta. Vuonna 1999 Moskovassa räjähteli pommeja ja turvallisuuspalvelutaustainen nuorehko pääministeri Vladimir Putin aloitti toisen Tšetšenian sodan. Jeltsin jäi vuoden lopussa pois presidentin virasta ja suositteli tulevaksi presidentiksi pääministeri Putinia.
Vladimir Putin Dmitri Medvedev valittiin Venäjän presidentiksi keväällä 2008, ja Putinista tuli pääministeri. Kaksikkoa alettiin kutsua Venäjällä "tandemiksi".
Georgi Părvanov Hänet valittiin ensimmäisen kerran presidentiksi marraskuussa 2001.
Vladimir Putin Vladimir Putin on vieraillut Suomessa presidenttinä viidesti tapaamassa presidentti Halosta ja Niinistöä. Suomen presidentit ovat vierailleet Venäjällä tänä aikana yhteensä yli 20 kertaa. Ensimmäinen tapaaminen oli Moskovassa heinäkuussa 2000, jolloin Putin totesi, ettei Venäjä aio palauttaa Karjalaa.
Vladimir Putin Putinin palattua presidentiksi vuonna 2012 presidentti Niinistö tapasi hänet ensin Venäjällä ja vuonna 2013 Suomessa. Turussa presidentit osallistuivat Turun ja Pietarin ystävyyskaupunkisopimuksen 60-vuotisjuhlallisuuksiin. Näinä vuosina pinnalle keskusteluissa nousivat kysymykset Natosta ja Venäjän ihmisoikeustilanteesta. Elokuussa 2014 presidentit tapasivat Sotshissa. Presidenttien välisissä puhelinkeskusteluissa käsiteltiin paljon Ukrainan kriisiä. Niinistö tapasi Putinin jälleen kesäkuussa 2015 Moskovassa ja vuotta myöhemmin uudelleen, jolloin presidentit puhuivat Venäjän kautta Suomeen tulleista siirtolaisista. Putin saapui Suomeen seuraavassa kuussa, ja keskustelujen aiheena oli esimerkiksi Itämeren lentoturvallisuus. Vuonna 2017 Putin ja Niinistö tapasivat Arkangelissa ja Suomessa. Putin osallistui heinäkuussa 2017 Suomen 100-vuotisjuhliin ja vieraili Savonlinnan oopperajuhlilla.
Dmitri Medvedev Dmitri Anatoljevitš Medvedev (, s. 14. syyskuuta 1965 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on Venäjän pääministeri. Hän oli myös Venäjän kolmas presidentti vuosina 2008–2012. Hänet valittiin 70,3 % kannatuksella presidentiksi Venäjän vuoden 2008 presidentinvaaleissa. Medvedev astui virkaansa 7. toukokuuta 2008 ja luopui virastaan 7. toukokuuta 2012. Sekä hänen edeltäjänsä että seuraajansa on maan nykyinen presidentti Vladimir Putin.
Azerbaidžan Kesäkuussa 1993 puhkesi kapina maan toiseksi suurimmassa kaupungissa Gəncəssa ja kapinalliset etenivät ilman vastarintaa pääkaupunkiin, josta presidentti Elçibay pakeni kotiseudulleen Nahitševaniin. Kansallinen neuvosto siirsi presidentinvallan puhemiehelleen, Heydər Əliyeville, ja Elçibay syrjäytettiin virallisesti elokuussa 1993, ja Əliyev valittiin viisivuotiskaudelle presidentiksi lokakuussa. Uusi 125-jäseninen parlamentti valittiin ensimmäisen kerran 1995.
Šerig-ool Ooržak Šerig-ool Dizižikovitš Ooržak (s. 1942) on Tuvan tasavallan presidentti. Hänet valittiin virkaansa ensimmäisen kerran 11. huhtikuuta 1992. Hänet valittiin uudelleen vuosina 1997 ja 2002 (53 % äänistä).
Sahan presidentti Vuonna 2006 Sahan presidenttiä ei valittu suoralla kansanvaalilla, kuten aikaisemmin, vaan valinnan teki vuonna 2004 säädetyn Venäjän federaation lain mukaan Sahan parlamentti, Venäjän federaation presidentin antaman esityksen pohjalta. Venäjän federaation presidentti Vladimir Putin antoi 28. marraskuuta 2006 Sahan parlamentille esityksen, jonka mukaan Vjatšeslav Štyrov valittaisiin toiselle kaudelle. Sahan parlamentti, Il Tumen, hyväksyi esityksen 7. joulukuuta 2006 äänin 60 – 3, yhden äänestäessä tyhjää. Štyrov erosi tehtävästään kesken kauden 31. toukokuuta 2010, jolloin virkaa tekeväksi presidentiksi nimitettiin silloinen pääministeri Jegor Borisov. Borisov valittiin Sahan presidentiksi 9. kesäkuuta 2010 Il Tumenin hyväksyessä Venäjän presidentin esityksen asiasta äänin 61–2 ja hän astui virkaansa 17. kesäkuuta 2010.
Venäjän federaation historia 2008 alkaen Maaliskuussa 2012 Putin valittiin presidentiksi 63% ääniosuudella. Toiseksi tullut Gennadi Zjuganov sai 17% äänistä.ETY-järjestö raportoi epäilyttävistä tapahtumista noin kolmanneksella äänestyspaikoista.
Ravil Geniatulin Joulukuussa 1991 Venäjän presidentti Boris Jeltsin nimitti Geniatulinin Tšitan kaupunginhallinnon ja helmikuussa 1996 Tšitan alueen päämieheksi. Sen jälkeen hänet valittiin kolmesti vaaleilla Tšitan alueen päämieheksi (vuosina 1996, 2000 ja 2004). Vuonna 2008 presidentti Vladimir Putin nimitti Geniatulinin Taka-Baikalian aluepiirin kuvernööriksi. Hänen virkakautensa päättyy maaliskuussa 2013.
Viron presidentti Viro itsenäistyi ensimmäisen kerran 24. helmikuuta 1918. Tuolloin maassa ei ollut presidenttiä, vaan valtionpäämiehen tehtäviä hoiti riigivanem ("valtionvanhin"), kunnes toimen haltija Konstantin Pätsistä tuli Viron ensimmäinen presidentti 1938. Presidenttinä Pätsillä oli todella laajat valtaoikeudet, mutta hänen kautensa jäi lyhyeksi Neuvostoliiton miehittäessä Viron jo vuonna 1940. Seuraava presidentti Virolle valittiinkin vasta maan uudelleenitsenäistymisen myötä vuonna 1992.
Vladimir Putin Marraskuussa 2000 Putin uudisti Venäjän sotilasjohtoa ja vaihtoi puolustusministerikseen Sergei Ivanovin, jonka näkemykset olivat samat kuin presidentillä. Putin järjesteli Venäjän parlamentin ylähuoneen uudelleen niin että siitä tuli Putinin lojalistien miehittämä. Hän loi uusia puolueita, jotka olivat käytännössä riippuvaisia Kremlistä ja allekirjoitti uuden vaalilain, joka käytännössä karsi puolueiden lukumäärää. Presidentin tukema Yhtenäisyys-puolue vahvistui kun se liitettiin toiseen puolueeseen ja sai nimekseen Yhtenäinen Venäjä. Kommunistit syrjäytettiin parlamentin valiokuntapaikoilta.
Ulkopolitiikassaan Putin panosti vahvasti henkilökohtaiseen suhteeseen Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin kanssa ja alkoi opiskella englantia päivittäin. Yhdysvallat kuitenkin vetäytyi Putinille tärkeästä, ohjuspuolustukseen liittyvästä ABM-sopimuksesta Putinin vastalauseista huolimatta. Kun Yhdysvallat joutui terrorihyökkäysten kohteeksi 11. syyskuuta 2001, Putin asettui voimakkaasti tukemaan Yhdysvaltain vastatoimia niin sanotussa terrorisminvastaisessa sodassa. Näin Putin saavutti Yhdysvaltain johdon luottamuksen, joka ei murentunut, vaikka hän asettui vastustamaan Yhdysvaltain ja sen liittolaisten hyökkäystä Irakiin. Bushin mukaan Putin ei pitänyt Irakia uhkana eikä halunnut vaarantaa Venäjän tuottoisia öljysopimuksia Irakin kanssa. Sodan seurauksena Putin alkoi suhtautua Yhdysvaltain hegemoniaan aiempaa kriittisemmin.
Aleksandr Solženitsyn Solženitsyn valittiin 1997 Venäjän tiedeakatemian akateemikoksi. Hän perusti nimeään kantavan kirjallisuuspalkinnon. Vuonna 2007 Solženitsyn sai valtionpalkinnon humanitaarisesta työstään. Palkinnon luovutti presidentti Vladimir Putin Solženitsynin kotona Moskovassa.
Vladimir Putin Putinille uskolliset Venäjän aluejohtajat puhuivat sen puolesta, että Putinille pitäisi antaa oikeus jatkaa presidenttinä perustuslain rajaamien kahden kauden jälkeenkin. Putin ei kiistänyt aikovansa palata politiikkaan vuoden 2012 vaaleissa. Putinin perilliseksi ja seuraavaksi presidentiksi arveltiin Dmitri Medvedeviä tai Sergei Ivanovia, jotka Putin ylensi marraskuussa 2005 apulaispääministereiksi.
Münchenin vuotuisessa turvallisuuskokouksessa helmikuussa 2007 Putin arvosteli suorasanaisesti Yhdysvaltain hegemoniaa ja sotilaallista voimankäyttöä. Puheesta tuli käännekohta Venäjän ja Lännen välisissä suhteissa, ja Putinin näkökulma sai ymmärtäjiä myös Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain ohella Putin alkoi suhtautua aiempaa kielteisemmin myös Britanniaan.
Ċensu Tabone Tabone jatkoi lääkärintyötä vielä poliittisen uran alettua. Hänet valittiin parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 1966, ja hän toimi muun muassa työministerinä 1966–1971 ja ulkoministerinä 1987–1989. Tabone oli Maltan neljäs presidentti. Hänen edeltäjänsä oli siirtymävaiheen presidentti Paul Xuereb ja seuraaja Ugo Mifsud Bonnici.
Venäjän federaation historia Putin tasapainoili turvallisuusviranomaisten ja liikemiesten välillä. Putinin silovikeja kiinnostivat poliittisen vallan lisäksi tai enemmän taloudelliset omistukset. Jotkut tarkkailijat sanoivat Putinin ratsastavan monella vastakkaisella aatteella joita ovat esimerkiksi kommunismi ja kapitalismi. Toisten mielestä Putinin Venäjä näytteli milloin mitäkin, vapaata markkinataloutta, neuvostoaikoja ja niin edelleen. Putin palautti joitain neuvostoajan tapoja ja hänen ympärilleen syntyi henkilökultti, jossa häntä ylistettiin mm. lauluin. Putin pyrki puheidensa mukaan ajamaan maata kohti laajan keskiluokan omaavaa markkinataloutta.
Argentiinan historia Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin 30. lokakuuta 1983 vaaleissa Unión Cívica Radicalin Raúl Alfonsín. Seuraavien 16 vuoden aikana järjestettiin kolmet vaalit ilman vallankaappauksia. Partido Justicialistan Carlos Menem voitti kaksi kertaa ja Fernando de la Rúa valittiin kerran.
Bob Bergen Bergen teki ensimmäisen Putte Possun ääniroolin vuonna 1996 lyhytanimaatioon Superior Duck. Seuraavan kerran hänet kuultiin elokuvissa Looney Tunes: Reality Check ja vuonna 2003. Samalla Bergen oli Putte Possun ääniroolissa animaatiosarjassa Duck Dodgers, josta hän sai Annie-ehdokkuuden vuonna 2004.
Krimin miehitys 2014 Venäjän presidentti Vladimir Putin kommentoi 4. maaliskuuta ensimmäistä kertaa Krimin tapahtumia konfliktin puhjettua. Putin sanoi ettei Venäjällä ole intresseissä sotilaalliseen voimankäyttöön Krimillä, mutta piti sitä viimeisenä vaihtoehtona eikä sen liittäminen Venäjään ole suunnitelmissa. Hän tuolloin vielä kiisti, että venäläisjoukot olisivat vallanneet Krimin vaan kyseessä olisi paikalliset ”itsepuolustusjoukot”. Samaan aikaan Venäjä nosti omien sotilaskohteiden valmiutta. Putin luonnehti Ukrainan vallankumousta perustuslain vastaiseksi ja piti Viktor Janukovitšia edelleen maan virallisena, mutta asemansa menettäneenä presidenttinä. Putin lupasi taloudellista tukea Krimille.
Matteo Renzi Renzi toimi Firenzen maakunnan presidenttinä 2004–2009 ja Firenzen kaupungin pormestarina 2009–2014. Vuonna 2013 hänet valittiin ensimmäisen kerran demokraattisen puolueen johtajaksi.
Argentiina Ensimmäiseksi uudeksi presidentiksi valittiin 30. lokakuuta 1983 pidetyissä vaaleissa Unión Cívica Radicalin Raúl Alfonsín. Seuraavien 16 vuoden aikana järjestettiin kolmet vaalit ilman vallankaappauksia. Partido Justicialistan Carlos Menem voitti kaksi kertaa ja Fernando de la Rúa valittiin kerran.
Mongolia Aiemmin yksipuoluevallassa toiminut Mongolian kansanvallankumouksellinen puolue hävisi vaalit ensi kerran 1996, mutta nousi uudelleen hallitusvastuuseen 2000–2004 ja 2006– pienempien puolueiden tuella. Vuonna 2009 valittiin ensimmäisen kerran presidentiksi ehdokas, joka ei kuulunut Mongolian kansanvallankumoukselliseen puolueeseen: Demokraattisen puolueen Tsahiagiin Elbegdorj.
Bamir Topi Ensimmäisen kerran Topi valittiin Albanian parlamenttiin vuonna 1996. Hän toimi maatalousministerinä vuosina 1996–1997 kunnes Sali Berishan demokraattinen puolue luopui hallitusvallasta. Topi valittiin kahdesti uudelleen parlamenttiin ja hän toimi demokraattipuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtajana kahden kauden ajan. Hänen luopui tehtävästä noustuaan presidentiksi.
El Salvador Maaliskuussa 2004 ARENAn ehdokas Tony Saca valittiin presidentiksi. Sacan aikaan maan suurimmaksi ongelmaksi nousi mara-katujengien väkivalta ja Irakin sotaa vastustajien lukumäärä. Entisen sissijoukon FMLN:n ehdokas valittiin ensimmäisen kerran presidentiksi, kun Mauricio Funes voitti vuoden 2009 vaalit. Funes kutsui asevoimat auttamaan poliiseja kahden suurimman katujengin, Mara Salvatruchan ja Mara 18:n kukistamiseksi. Katolisten pappien neuvottelema aselepo 2013 sai väkivaltaisuudet vähentymään, mutta aselepo ei kestänyt kauaa.
Joseph Gurney Cannon Abraham Lincolnin tultua valituksi presidentiksi vuonna 1860, Cannon nimitettiin syyttäjäksi. Hänet valittiin kongressiin ensimmäisen kerran vuonna 1872 Illinoisin republikaaniedustajana ja hävisi uudelleenvalinnan vuonna 1890, mutta valittiin kahden vuoden päästä uudelleen. Hän sai 58 ääntä republikaanien puoluekokouksen ehdokasvaalissa Chicagossa vuonna 1908.
Venäjän federaation historia Vuonna 2007 Putin valitsi seuraajaehdokkaakseen Dmitri Medvedevin, joka valittiin maaliskuun 2008 vaaleissa maan presidentiksi. Medvedeviä pidetään Putinia avoimempana ja länsimielisempänä, eikä hänellä ole turvallisuuspalvelutaustaa. Toisaalta myöskään Medvedevkään ei kannata länsityylistä parlamentarismia vaan pitää Putinin luomaa järjestelmää pohjimmiltaan hyvänä.
Helsingin huippukokous 2018 Ensimmäisen kerran Trump ja Putin tapasivat Hampurissa heinäkuussa 2017.
Hazret Sovmen Sovmen valittiin virkaansa suoralla kansanvaalilla 13. tammikuuta 2002. Valinnan jälkeen hän sai johdettavakseen köyhän tasavallan, jossa on riittänyt haastetta. Sovmen sekaantui poliittiseen juonitteluun, joka koski Adygeian pääoppositiopuoluetta, "Slaavilaista unionia". Venäjän presidentti Vladimir Putin tuki kuitenkin Sovmenia ja uskoi tämän kykyihin säästää Adygeia vakavammalta kriisiltä. Vuonna 1997 Venäjän presidentti palkitsi Sovmenin 3. luokan isänmaan palkinnolla. Sovmen on "Yhtenäinen Venäjä" puolueen jäsen.
Mary McAleese Mary Patricia McAleese (iiriksi Máire Pádraigín Mhic Ghiolla Íosa, s. 27. kesäkuuta 1951, Belfast) toimi Irlannin kahdeksantena presidenttinä. McAleese valittiin Irlannin presidentiksi ensimmäisen kerran vuonna 1997 ja uudestaan (ilman vastaehdokkaita) vuonna 2004. Vuonna 2011 hän ei voinut enää asettua ehdolle. Häntä seurasi virassa Michael D. Higgins. Ennen valintaansa presidentiksi McAleese toimi lakinaisena, journalistina ja tutkijana yliopistossa.
Vladimir Putin Putin teki ensiesiintymisensä kansainvälisellä poliittisella näyttämöllä syyskuussa 1999 kun hän osallistui Uudessa-Seelannissa Apec-maiden kokoukseen sairastelevan Jeltsinin sijasta. Kokouksen aikana Putin esitteli Yhdysvaltain presidentti Clintonille suunnitelmansa Tšetšeniaan tunkeutumisesta, jonka oli tarkoitus pysäyttää kansainvälisten terroristien tukema Venäjän alueiden valloitus. Syyskuun lopulla Putin ensin laajensi iskuja Tšetšeniassa, ja sen jälkeen Venäjän armeija ja sisäministeriön joukot tunkeutuivat alueelle. Tämä toinen Tšetšenian maasota oli paremmin hoidettu kuin ensimmäinen, ja se teki Putinista suositun kansan keskuudessa. Lokakuussa 1999 hänen kannatuksensa seuraavaksi presidentiksi oli jo 27 prosenttia. Marraskuussa hän vahvisti asettuvansa ehdolle vuoden 2000 presidentinvaaleissa, ja hänen kannatuksensa mielipidetiedustelussa nousi yli 40 prosenttiin. Joulukuisissa parlamenttivaaleissa Putin ilmoitti yksityishenkilönä tukevansa uutta Yhtenäisyys-puoluetta.
Liisa Jaakonsaari Kansanedustajana Jaakonsaari on toiminut yhtäjaksoisesti vuosina 1979 - 2009. Ensimmäisen kerran Jaakonsaari valittiin eduskuntaan vuonna 1979 Oulun vaalipiiristä. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1978, 1982 ja 1988 vaaleissa.
Venäjän federaation historia Turvallisuuspalvelutaustainen Vladimir Putin nousi vuonna 2000 Venäjän federaation presidentiksi. Putin palautti joitain Neuvostoliiton piirteitä, mutta samalla pyrki voimakkaasti ajamaan maan taloutta eteenpäin. Putinin aikaan Venäjän talous koheni suurelta osin öljyn maailmanmarkkinahinnan nousun takia. Toisaalta monet maan ongelmat, kuten korruptio sekä armeijan ja tieverkon huono tila, jatkuivat edelleen. Putin myös pyrki keskittämään valtaa käsiinsä. Hänen kaudellaan Venäjän armeija voitti Tšetšenian kapinalliset. Putinin jälkeen Venäjän presidentiksi nousi 2008 hieman häntä liberaalimpana pidetty Dmitri Medvedev, jonka aikana maa ajautui talouskriisiin. Putin pysyi silti voimakkaana vaikuttajana. Putin nousi uudestaan presidentiksi vuonna 2012. Länsivastainen, ortodoksinen, konservatiivinen ja autoritaarinen virtaus vahvistui. Venäjän hallitus pyrki Putinin kolmannalla kaudella rajoittamaan ulkomaisten agenttien tai ei-toivottujen järjestöjen toimintaa maassa. Se johtui oranssin vallankumouksen pelosta. Kun Venäjä kaappasi Krimin, alko kauppasota lännen kanssa. Venäjä lähetti joukkoja Syyriaan. Pakotteet ja öljyn hintakehitys pysäyttivät talouskasvun.
Juho Kusti Paasikivi Maaliskuussa 1946 presidentti Mannerheim erosi virastaan, jolloin Paasikivi valittiin hoitamaan virkaa Mannerheimin jäljellä olleelle kaudelle. Normaaleja valitsijamiesvaaleja ei pidetty, vaan vaalin suoritti poikkeuslain nojalla eduskunta. Paasikivi oli ensimmäinen myöntyväisyysmies presidenttinä. Hän voitti myös vuonna 1950 presidentinvaalit ylivoimaisesti; vaalit käytiin nyt normaalissa järjestyksessä ensimmäisen kerran sitten vuoden 1937.
Daniel Webster William Henry Harrison nimitti Websterin ulkoministerikseen vuonna 1841 ja hän jatkoi Harrisonin kuoleman jälkeen presidentti John Tylerin hallituksessa. Vuonna 1845 hänet valittiin uudelleen senaattiin. Kautensa aikana hän vastusti Texasin alueliitosta ja sitä seurannutta Meksikon–Yhdysvaltain sotaa. Webster oli ehdolla Whig-puolueen presidenttiehdokkaaksi ensimmäisen kerran vuonna 1836, mutta hävisi Zachary Taylorille. Erottuaan senaatista hän jatkoi ulkoministerinä presidentti Millard Fillmoren hallituksessa 1850-52. Hän oli toisen kerran ehdolla Whigin presidenttiehdokkaaksi 1852, mutta ei tälläkään kertaa saanut riittävää kannatusta.
Gordon Smith (senaattori) Gordon Harold Smith (s. 25. toukokuuta 1952) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko Oregonista. Hänet valittiin Yhdysvaltain senaattiin ensimmäisen kerran 1996. Vuonna 2009 hänestä tuli National Association of Broadcastersin presidentti.
Vladimir Putin Heinäkuussa 2018 Putin vieraili Helsingissä huippukokouksessa Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin kanssa.
Suomen presidentinvaali 1982 Ensimmäisen kerran Kekkosen terveys petti näkyvästi Islantiin suuntautuneen kalastusmatkan aikana elokuussa 1981. Kekkonen jäi sairauslomalle 11. syyskuuta ja hän erosi presidentin virasta 26. lokakuuta, vaikka muodollisesti hän oli presidenttinä vaaleihin saakka. Kaikki kahdeksan eduskuntapuoluetta nimesivät omat presidenttiehdokkaansa marraskuun aikana. Liberaalisen Kansanpuolueen ehdokas, varatuomari Helvi Sipilä oli Suomen presidentinvaalien historian ensimmäinen naisehdokas. Kekkosen seuraajaksi valittiin ensimmäisellä äänestyskierroksella Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen valitsijamiesvaaleihin asettama ehdokas, pääministeri Mauno Henrik Koivisto.
Venäjän federaatio 1999–2008 Boris Jeltsin erosi Venäjän presidentin virasta aivan 31. joulukuuta 1999, ja suositteli seuraajakseen Putinia, josta tuli jo ennen vaaleja virkaa tekevä presidentti. Putin saikin hieman yli 50 % äänistä presidentin vaaleissa, ja voitti vaalit. Päästyään valtaan Putin alkoi laatia lakeja ja asetuksia, jotka keskittivät valtaa Kremlin käsiin ja vakauttivat markkinataloutta. Putin näytti suosivan virkanimityksissään Pietarista kotoisin olevia turvallisuusvirkamiehiä, upseereita ja lakimiehiä. Monet olivat Putinin ja hänen liittolaistensa koulu- ja työtovereita. Virkanimitykset olivat venäläisille kulttuurille tyypillistä ystävien auttamista. Hän on nimittänyt tärkeille paikoille merkkihenkilöiden sukulaisia. Akateemikot ovat valtion virassa harvinaistuneet, ja turvallisuusviranomaiset yleisempiä kuin kommunistien aikaan.
Kaarlo Harvala Eduskuntaan Harvala valittiin ensimmäisen kerran Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuonna 1922. Hän on presidentin valitsijamies vuosien 1925, 1931 ja 1937 vaaleissa Vuodesta 1937 kuolemaansa saakka Harvala oli Alkon johtaja ja johtokunnan varapuheenjohtaja.
Jukka Vihriälä Vihriälä oli Nurmon kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1981. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa Vaasan läntisestä vaalipiiristä. Vuonna 2007 Vihriälää ei enää valittu. Vihriälä toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaalissa.
Yön sudet Yön susien ja Kremlin yhteistyö on ehdollista: jos Kreml hyväksyy Yön sudet ja/tai toisin päin, yhteistyö toimii. Ja kyllähän se toimii, kun molemmat osapuolet ovat isänmaan asialla. Yön sudet ovat hallintoa tukeva vasta-vastaliike, jollaiset ovat suosittuja Venäjällä. Kreml tukee järjestöä rahallisesti. Kreml on rahoitatnut muun muassa lasten kuusijuhlia jne, joiden käsikirjoitus on poliittista propagandaa. Yön susilla on läheiset yhteydet presidentti Putiniin ja patriarkka Kirilliin. Venäjän presidentti Vladimir Putin on tavannut kerhon johtajan ja osallistunut sen tapahtumiin. On epäilty, että tämän yhteistyön takia presidentti olisi joutunut Suomen keskusrikospoliisin mustalle listalle, mistä aiheutui julkisuudessa kohu.. Kerhon jäsenet nauroivat kun kuulivat siitä että Putin on KRP:n rikollislistalla. Putin esiintyi ensi kertaa kerhon kanssa vuonna 2009.
Mali 8. kesäkuuta 1992 Malin kolmanneksi presidentiksi valittiin maan ensimmäisissä vapaissa vaaleissa Alpha Oumar Konaré. Hänet valittiin uudelleen 1997, mutta kesäkuussa 2002 häntä seurasi presidentti Amadou Toumani Touré. Toure valittiin toiselle viisivuotiskaudelle vuonna 2007. Vuonna 2012 presidentiksi valittiin Ibrahim Keita.
Vladimir Putin Putin ryhtyi kumoamaan edeltäjänsä tekemiä päätöksiä, vaikka tämä saikin jatkaa pääministerinä. Hän nosti Medvedevin alentaman eläkeiän 70 vuoteen, palautti poistetut aikavyöhykkeet ja kumosi kesäajan poiston. Hän myös vesitti Medvedevin päätöksen aluevaaleista sallimalla ehdokkaaksi vain Kremlin hyväksymiä ehdokkaita. Putin alkoi myös arvostella pääministerinsä hallituksen toimintaa. Yhdysvaltoihin ja presidentti Obaman ehdotuksiin esimerkiksi Syyrian sisällissodan hoitamisen ja Syyrian presidentin Bašar al-Assadin kaatamisen suhteen Putin otti periksiantamattoman kielteisen linjan. Venäjän ja Yhdysvaltain välien huononeminen johti molemminpuolisiin pakotteisiin ja kostotoimenpiteisiin.
Vuoden 2013 lopulla Putin painosti Ukrainan presidentti Janukovytšin torjumaan EU:n tarjoaman kauppasopimuksen, mikä johti Ukrainassa katumielenosoituksiin. Venäjällä duuma armahti vuonna 2013 Putinin aloitteesta tuhansia vankeja, mukaan lukien Mihail Hodorkovskin. Sotšin talvikisoissa helmikuussa 2014 Putin oli näkyvästi paikalla. Samana talvena hän kiristi jälleen otettaan toisinajattelijoista pidätyttämällä mielenosoittajia ja suitsimalla Venäjän mediaa siltä varalta, että Ukrainassa jatkuvat mielenosoitukset leviäisivät Venäjällekin.
Ukrainan katumielenosoitukset muuttuivat helmikuussa 2014 väkivaltaiseksi kriisiksi, ja pian Putinin tukema presidentti Janukovytš luopui vallasta. Putin näki tapahtuneen vallankumouksena, joka oli tehty eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten tuella. Hän vastasi kriisiin muutamassa päivässä valtaamalla Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan. Hän sai sen jälkeen liittoneuvostolta valtuutuksen hyökätä Ukrainaan, sillä hänen mukaansa Ukraina oli sisällissodan partaalla ja maan etniset venäläiset olivat vaarassa. Krimillä järjestettiin kansanäänestys, jonka seurauksena niemimaa päätti liittyä Venäjään. Äänestystä kutsuttiin laajalti farssiksi, mutta Putin julisti Krimin ja Sevastopolin uusiksi Venäjän federaation alueiksi. Hän perusteli valtausta muun muassa Krimin historialla osana historiallista Venäjän keisarikuntaa. Pian Itä-Ukrainan venäläiset alkoivat vallata kaupunkiensa hallintorakennuksia, ja vaikka Putin ei heitä suorasanaisesti tukenutkaan, hän toisti, että Venäjällä oli oikeus suojella venäläisen maailman etuja. Itä-Ukrainassa järjestettiin kansanäänestyksiä, joissa noin 90 prosenttia äänestäneistä kannatti itsenäisyyttä Ukrainasta. Sen seurauksena maa ajautui avoimeen sotaan, kun Ukraina lähti valloittamaan takaisin kapinoivia alueita. Putin avusti kapinallisia salassa mutta ei ryhtynyt avoimeen väliintuloon. Ukrainan tapahtumien seurauksena Yhdysvallat ja Euroopan unioni asettivat Venäjälle ja etenkin Putinia lähellä olevia henkilöitä kohtaan pakotteita, ja Venäjä erotettiin G8-ryhmästä. Pakotteiden seurauksena Venäjä vajosi talouskriisiin. Krimin valtaus ja pakotesaarto nostivat kuitenkin Putinin kannatuksen Venäjällä pitkäksi aikaa yli 85 prosenttiin.
Ahmad Tejan Kabbah Alhaji Ahmad Tejan Kabbah (16. helmikuuta 1932 Pendembu, Brittiläinen Sierra Leone – 13. maaliskuuta 2014 Freetown, Sierra Leone) oli sierraleonelainen poliitikko. Hänet valittiin ensimmäisen kerran maansa presidentiksi keväällä 1996 vaalien voittajana.
Valitsijamies Suomen tasavallan presidentti valittiin valitsijamiesten äänestyksellä viimeisen kerran presidentinvaalissa 1988. Silloisen hallitusmuodon mukaan presidentinvaalien ensimmäinen kierros käytiin suorana henkilövaalina, ja toinen kierros valitsijamiesten kesken, koska kukaan ei saanut ensimmäisellä kierroksella yli viittäkymmentä prosenttia kansan äänistä.
Murat Zjazikov Venäjän presidentin Vladimir Putin tuki Zjazikovia, koska edeltävä kuvernööri Ruslan Aušev oli läheisissä väleissä rauhattoman Tšetšenian Aslan Mashadovin kanssa.
Zjazikov jäi vaalien ensimmäisellä kierroksella Auševin väen tukeman duuman jäsenen Alihan Amirhanovin taakse, mutta voitti toisella, jonka jälkeen vastustajat syyttivät häntä vaalivilpistä ja Amirhanovin väitti joutuneensa Moskovan ja liittovaltiopiirin presidentin edustajan painostamaksi.
Mokgweetsi Masisi Mokgweetsi Eric Keabetswe Masisi (s. 21. heinäkuuta 1961) on afrikkalaisen Botswanan tasavallan viides presidentti. Hänen virkakautensa alkoi 1. huhtikuuta 2018. Aiemmin Masisi on toiminut maansa opetusministerinä, vuonna 2014, parlamenttiin hänet valittiin ensimmäisen kerran vuonna 2009. 
Mokgweetsi Masisin isä Edison Masisi teki elämäntyönsä politiikassa ja hänet valittiin moneksi kaudeksi parlamenttiin. Hän toimi myös ministerinä.
Tarja Halonen Maaliskuussa Halonen osallistui maailman naisjohtajien neuvoston CWWL:n kokoukseen ja hänet valittiin sen puheenjohtajaksi. Hän seurasi tehtävässä Irlannin entistä presidenttiä Mary Robinsonia. CWWL on johtavien naispoliitikkojen verkosto, johon kuuluu valtionpäämiehiä ja pääministereitä. Halonen osallistui ensimmäisen kerran naisverkoston kokoukseen sen puheenjohtajana Liberian Monroviassa samaan aikaan, kun maassa pidettiin suuri kansainvälinen naisjohtajuuskonferenssi, jonka puheenjohtajana Halonen toimii yhdessä Liberian presidentin Ellen Johnson-Sirleafin kanssa.
Tippecanoen kirous Väitetty kirous toteutui ensimmäisen kerran vuonna 1841, kun edellisenä vuonna presidentiksi valittu William Henry Harrison kuoli virkakautensa ollessa vasta alussaan. Sen jälkeen seuraavien 120 vuoden ajan kaikki presidentit, jotka valittiin virkaansa nollaan päättyvinä vuosina, mikä tapahtui joka 20:s vuosi, Harrisonista John F. Kennedyyn saakka, kuolivat ollessaan virassa, joko tällöin alkaneella tai seuraavalla virkakaudellaan.
Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014– Venäjän presidentti Putin sanoi ohjuspuolustushannkkeen olevan askel kohti uutta varustelukilpaa.
Putin sanoi, ettei Venäjä lähde varustelukilpaan mukaan, mutta muokkaa
armeijansa hankkeita. Putin katsoi Iranin ydinuhan väistyneen, koska maa allekirjoitti sopimuksen jossa kieltäytyi hankkimasta ydinaseita..
Vladimir Putin Syyskuussa 2004 Putin lakkautti vaalit, joilla oli valittu Venäjän alueiden ja tasavaltojen kuvernöörit, pormestarit ja presidentit. Hän ilmoitti nimittävänsä nämä johtajat jatkossa itse. Hän myös lakkautti parlamenttivaalien yhden edustajan vaalipiirit, joista duumaan oli vielä päässyt riippumattomia ja liberaaleja ehdokkaita. Nämä epädemokraattiset uudistukset nostattivat Venäjän sisälläkin arvostelua, johon myös entinen presidentti Jeltsin osallistui.
James Buchanan Buchanan astui politiikkaan ensimmäisen kerran vuonna 1814, kun hänet valittiin Pennsylvanian lainsäädäntöelimeen federalistisen puolueen riveissä. Hän oli edustajana vuoteen 1818. Kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen. Edustajainhuoneessa Buchanan oli aina vuoteen 1820 asti. Kun federalistipuolue samana vuonna hajosi, hän päätti liittyä demokraatteihin. Kun demokraatti Andrew Jackson valittiin Yhdysvaltojen presidentiksi vuonna 1828, hän nimitti Buchananin Yhdysvaltain Venäjän-suurlähettilääksi vuonna 1831. Seuraavan vuoden ajan Buchanan neuvotteli Venäjän kanssa maiden välisistä kauppa- ja merenkäyntisopimuksista.
Karjala-kysymys Vuonna 2000 presidentti Vladimir Putin sanoi suomalaisten lehtimiesten haastattelussa, että keskustelu rajamuutoksista vaikeuttaa maiden välisiä suhteita. Tähän presidentti Tarja Halonen totesi, että kaikesta on voitava avoimesti keskustella. Vuonna 2001 Suomen vierailullaan Putin otti sovittelevamman linjan, ja sanoi että rajanmuutokset eivät ole paras ratkaisu, ja ehdotti Karjala-kysymykseen ratkaisuksi integraatiota ja yhteistyötä.
Celal Bayar Bayar kuului nuorturkkilaisiin ja itsenäisyysliikkeeseen. Ministeriksi hänet valittiin ensimmäisen kerran 1920 ja hän otti osaa Lausannen rauhankokoukseen. Kemal Atatürk nimitti Bayarin pääministeriksi vuonna 1937, mutta İsmet İnönün tultua presidentiksi Atatürkin kuoleman jälkeen Bayar erosi erimielisyyksien vuoksi.
Kuuba Presidentti Vladimir Putin vieraili Kuubassa ensimmäisenä Venäjän valtionpäämiehenä Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen joulukuussa 2000. Putinin ja Castron keskustelujen päätteeksi ilmoitettiin Venäjän ja Kuuban päässeen sopimukseen Kuuban huomattavien neuvostoaikaisten velkojen maksusta.
Paavo Tiilikainen Eduskuntaan Tiilikainen valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1970 vaaleissa Kymen vaalipiiristä. Hänet valittiin jatkokausille vuosien 1972 ja 1975 vaaleissa. Tiilikainen toimi eduskunnassa yhteensä yhdeksän vuotta vuoteen 1979 saakka. Vuosina 1973–1975 hän oli SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Marraskuusta 1975 syyskuuhun 1976 Tiilikainen toimi sisäasiainministerinä Martti Miettusen II hallituksessa, niin sanotussa hätätilahallituksessa. Tiilikainen oli presidentin valitsijamies vuoden 1978 vaalissa.
Venäjän federaation historia Putin kukisti alueet ja häntä vastustaneet oligarkit joutuivat vankilaan tai maanpakoon, loput hän pelotteli kuuliaisiksi. Putinin ensimmäisellä kaudella valtio valtasi kaupoin ja rikossyytöksin useimmat valtion alueella toimivat TV-kanavat ja lehdet, muun muassa Gusinskin mediaimperiumin. Parlamenttiin syntyi vuoteen 2003 mennessä Putinia tukeva suurpuolue, Yhtenäinen Venäjä, ja näin parlamentti rauhoittui selvästi Jeltsinin ajoista. Kreml ohjaili vilpinkin avulla vuosien 2003 ja 2004 parlamentin ja presidentin vaaleja. Putin otti valtion haltuun suuren öljyä tuottavan Jukos-yhtiön.
Gazprom Vuonna 1998 Venäjän presidentti Boris Jeltsin erotti pääministeri Viktor Tšernomyrdinin. Samaan aikaan Venäjän valtion veroviranomaiset alkoivat vaatia verosaatavia Gazpromilta. Yhtiö maksoi siinä vaiheessa, kun viranomaiset olivat jäädyttäneet varat.
Vuonna 2001 Venäjän presidentti Vladimir Putin aloitti Gazpromin johdon vaihdattamisen. Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Aleksei Miller ja hallituksen puheenjohtajaksi Dmitri Medvedev. Samana vuonna yritys laajeni media-alalle. Kremlin tukemana se osti puoliväkisin Venäjän poliittisen johtoon kriittisesti suhtautuneen televisiokanava NTV:n oligarkki Vladimir Gusinskiltä. Kaupan jälkeen televisiokanavan uutisointi muuttui neutraaliksi.
Marja-Liisa Tykkyläinen Marja-Liisa Tykkyläinen (s. 4. lokakuuta 1945 Kontiolahti) on kunnallisneuvos ja entinen SDP:n kansanedustaja. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan Kuopion läänin vaalipiiristä 1983. Hän oli presidentin valitsijamies 1982 ja 1988. Hän putosi eduskunnasta vuoden 2003 vaaleissa. Tykkyläisellä on kolme lasta.
Edvard Huttunen Huttunen valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi vuoden 1924 vaaleissa Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliitosta. Vuonna 1926 hän siirtyi SDP:n eduskuntaryhmään ja toimi sen kansanedustajana 1926–1933 sekä 1937–1938. Huttunen oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen ja presidentin valitsijamies vuoden 1931 presidentinvaaleissa.
Venäjän federaation historia Maaliskuussa 2012 Putin valittiin presidentiksi 63 prosentin ääniosuudella. Toiseksi tullut Gennadi Zjuganov sai 17 prosenttia äänistä. ETY-järjestö raportoi epäilyttävistä tapahtumista noin kolmanneksella äänestyspaikoista.. 
Putinin kolmannella kaudella poliittiset ja talouden uudistukset pysähtyivät. Talouskasvu polki paikoillaan. Taantumus sai sisäpolitiikassa vallan, ja ristiriita lännen kanssa syveni. Hallitus pyrki pistämään opposition aisoihin rajoittamalla sananvapautta entisestään. Länsimielinen, demokraattinen oppositio oli varsin epäsuosittu, koska se leimautui ulkomailta tuoduksi aatteeksi. Maan virallinen politiikka kehittyi yhä enemmän itsevaltaiseen, kansallismieliseen ja vanhoilliseen suuntaan. Putin haki politiikalleen tukea ortodoksikirkolta, koska liberaalit piirit olivat osittaneet mieltään Putinia vastaan. Valtio valvoi ortodoksikirkkoa, joka pyrki saamaan siltä myönnytyksiä itselleen.
Kailash Purryag Kailash Purryag (s. 12. joulukuuta 1947) on mauritiuslainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 2012–2015. Sitä ennen hän toimi parlamentin puhemiehenä vuodesta 2005 alkaen. Purryag on koulutukseltaan lakimies, ja hänet valittiin parlamenttiin ensimmäisen kerran jo 1976. Vuosien varrella hänellä on ollut useita ministerin tehtäviä.
Uljas Mäkelä Mäkelä valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1962 vaaleissa. Eduskunnassa hän oli sosiaalivaliokunnan jäsen 1970–1978, josta puheenjohtajana vuodet 1972 ja 1974–1978. Valtion tilintarkastajana Mäkelä oli vuodet 1967–1977. Hän oli myös viidesti presidentin valitsijamiehenä vuosien 1962, 1968, 1978, 1982 ja 1988 vaaleissa.
Presidentinlinna Presidentti Sauli Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat presidentinlinnaan.
Malawin presidentti Malawin ensimmäiseksi presidentiksi valittiin vuonna 1966 siihenastinen pääministeri Hastings Kamuzu Banda. Hän julisti vuonna 1971 itsensä elinikäiseksi presidentiksi. Banda hallitsi Malawia kovaotteisesti ja tukahdutti opposition ilmaukset. Banda pysyi presidentin virassa vuoteen 1994, jolloin järjestettiin monipuoluevaalit ja Bakili Muluzi voitti vanhan ja sairaan presidentti Bandan. Malawin kolmanneksi presidentiksi valittiin vuonna 2004 Bingu wa Mutharika. Hän kuoli 5. huhtikuuta 2012, ja siihenastisesta varapresidentistä Joyce Bandasta tuli presidentti. Hän oli eteläisen Afrikan ensimmäinen naispresidentti. Hän ei ole sukua Hastings Bandalle. Vuonna 2014 Malawin presidentiksi valittiin Bingu wa Mutharikan veli Peter Mutharika.
Vladimir Putin Yhdysvaltalainen "Time"-lehti nimesi Putinin vuoden henkilöksi 2007. Putinin puolue Yhtenäinen Venäjä sai joulukuun 2007 parlamenttivaaleissa jälleen äänienemmistön, mitä Putin kutsui merkiksi Venäjän demokratian kypsymisestä. Putin ei halunnut muuttaa perustuslakia voidakseen jatkaa presidenttinä kolmannelle kaudelle. Hän viivytteli pitkään päätöstä seuraajastaan. Syyskuussa 2007 pääministeri Fradkov erosi, ja Putin nimitti hänen tilalleen Viktor Zubkovin, jonka hän oli tuntenut jo Pietarin-ajoiltaan. Pian duuman vaalien jälkeen Putin ilmoitti Dmitri Medvedevin valinnasta oman puolueensa ja kolmen muun puolueen presidenttiehdokkaaksi. Medvedev ilmoitti aikovansa nimittää Putinin vakauden tähden pääministerikseen.
Vladimir Putin Pääministeri Putinilla oli paljon sananvaltaa presidentin toimintaan ja julkisiin puheisiin. Hänellä oli veto-oikeus kaikissa hänelle tärkeissä päätöksissä, ja hän myös saneli niiden yksityiskohdat. Kun Venäjän ja Georgian välille syttyi sota elokuussa 2008, Putin toimi julkisuudessa ja Medvedevin taustalla vaikutusvaltaisessa roolissa. Putin sai Medvedevin ehdottamaan perustuslakiin muutosta, joka pidentäisi presidenttikauden neljästä vuodesta kuuteen. Muutos vahvistaisi presidentin asemaa harventamalla vaaleja. Duuma hyväksyi ehdotuksen nopeasti. Kulissien takana Medvedev ja hänen lähimmät avustajansa olivat turhautuneita ja katkeria pääministerin kanslian toimintaan. Putinille uskollista väkeä oli niin monessa paikassa, että Medvedevin oli vaikea värvätä virkamiehistöstä tukijoita. Salaisissa kyselytutkimuksissa myös selvisi, että armeijan johtavat upseeritkaan eivät arvostaneet uutta ylipäällikköään.
Armenia Serž Sargsjan toimi Armenian pääministerinä kahdesti ja oli kolmas Armenian presidentti. Sargsjan valittiin presidentiksi 2008 ja 2013. Kolmansiin vaaleihin hän ei voinut asettua enää ehdolle. Sargsjan valittiin toisen kerran pääministeriksi huhtikuussa 2018. Kuusi päivää virkaan astumisensa jälkeen Sargsjan erosi suurten mielenosoitusten jälkeen.
Hail to the Chief Ensimmäisen kerran "Hail to the Chief" liitettiin Yhdysvaltain presidenttiin 22. helmikuuta 1815, jolloin se soitettiin edesmenneen George Washingtonin ja Vuoden 1812 sodan päättymisen kunniaksi. Ensimmäisen kerran hymni soitettiin elävän presidentin kunniaksi vuonna 1829, jolloin presidenttinä toimi Andrew Jackson. John Tylerin kaudella (1841–1845) hymniä alettiin soittamaan presidentin saapuessa paikalle virallisiin tilaisuuksiin.
Vladimir Putin Jeltsin kertoi Putinille 14. joulukuuta 1999 aikovansa erota presidentinvirasta tarkalleen vuodenvaihteessa, jolloin pääministeri Putin nousisi hänen tilalleen 90 päiväksi ennen presidentinvaaleja. Putin suostui, ja hänestä tuli Venäjän virkaatekevä presidentti 31. joulukuuta 1999. Putin kutsui koolle turvallisuusneuvoston ja kertoi sille aloittavansa Venäjän sotilasasioissa uuden ajan, johon kuului aseistuksen parantaminen ja asevelvollisten sosiaalisiin ongelmiin puuttuminen. Putinin ensimmäinen uudenvuodenpuhe näytettiin televisiosta uudenvuodenpäivänä. Siinä hän vannoi jatkavansa maan palauttamista lain ja järjestyksen piiriin. Putinin ensimmäinen allekirjoittama määräys myönsi eronneelle Jeltsinille muun muassa erilaisia etuoikeuksia sekä syytesuojan. Uudenvuodenpäivänä Putin lensi vielä Dagestaniin rohkaisemaan siellä taistelevia joukkoja.
Aníbal Cavaco Silva Cavaco Silva asettui ehdolle vuoden 2006 presidentinvaaliin, jossa hänet valittiin suoralla kansanvaalilla Portugalin presidentiksi jo ensimmäisellä kierroksella. Hänet valittiin myös toiselle kaudelleen vuonna 2011 heti ensimmäisellä kierroksella. Cavaco Silvan kausi presidenttinä päättyi 6. maaliskuuta 2016.
Kansallinen vallankumouksellinen liike (Bolivia) Paz Estenssoro johti MNR:aa vielä vuosien 1978, 1979 ja 1980 vaaleissa. Hänet valittiin uudelleen presidentiksi neljännen kerran 1985, jonka jälkeen hän jäi politiikasta. Talouskriisin myötä Paz ja hänen suunnitteluministerinsä Gonzalo Sanchez de Lozada uudistivat taloutta liberaalin talouspolitiikan mukaan. Sanchez valittiin presidentiksi 1993 vaaleissa.
Juan Lindo Hondurasissa Lindo oli neuvottelemassa rauhaa El Salvadorin kanssa, ja sopimus allekirjoitettiin marraskuussa 1845. Francisco Ferrera valittiin kolmannen kerran presidentiksi tammikuussa 1847, mutta hän erosi 12 päivän päästä ja antoi vallan Lindolle. Ensimmäisen kautensa aikana Lindo osoitti tukeaan Meksikolle julistamalla sodan Yhdysvalloille Meksikon–Yhdysvaltain sodan aikana.
Bernard Dowiyogo Dowiyogo valittiin Naurun parlamentin jäseneksi vuonna 1973, ja presidentiksi ensimmäistä kertaa 1976. Hän oli ensimmäinen ehdokas, joka voitti maan itsenäistymisestä vuonna 1968 saakka presidenttinä toimineen Hammer DeRoburtin, ja Dowiyogo toimi presidenttinä kaksi vuotta. Seuraavan kerran hän toimi presidenttinä vuosina 1989–1995.
Itä-Ukrainan sota Toukokuussa 2014 Ukrainassa järjestettiin presidentinvaalit syrjäytetyn presidentin Viktor Janukovytšin seuraajan valitsemiseksi. Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti pyrkivänsä yhteistyöhön lännen ja uuden Ukrainan hallituksen kanssa riippumatta siitä, kuka voittaa presidentinvaalit. Putin sanoi, että Venäjän suurin huolenaihe on Ukrainan mahdollinen liittyminen Natoon.. Presidentinvaalit voitti vaalien ennakkosuosikki, suklaamiljonääri Petro Porošenko. Porošenko sanoi neuvottelevansa Venäjän, mutta ei terroristien kanssa. Venäjä ei tunnustanut Ukrainan uutta hallitusta.
Vladimir Putin Vladimir Vladimirovitš Putin (, s. 7. lokakuuta 1952 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko, nykyinen Venäjän federaation presidentti ja entinen pääministeri. Häntä tukee Yhtenäinen Venäjä -puolue, jolla on enemmistö Venäjän parlamentissa.
Venäjän federaation historia 2008 alkaen Vuosina 2000–2008 Venäjän presidenttinä ollut Vladimir Putin ilmoitti haluavansa presidentiksi.
Liettuan historia Kolmas Seimas äänestettiin toukokuussa 1926. Ensimmäisen kerran Liettuan kristillisdemokraatit ("krikdemai") menetti hallituspaikkansa ja joutui oppositioon. Se oli aikaisemmin kritisoinut kovin ottein Liettuan ja Neuvostoliiton välille solmittua Liettuan-Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimusta ja syytti Liettuan politiikkaa bolševistiseksi. Seuranneiden jännitteiden lopputuloksena hallitus kaadettiin vallankaappauksella joulukuussa 1926. Vallankaappauksen takana oli armeijan lisäksi Liettuan nationalistinen liitto -puolue ja kristillisdemokraatit. Vallassa ollut presidenti Kazys Grinius otettiin pois vallasta ja tilalle valittiin jo aikaisemmin presidenttinä toiminut Antanas Smetona. Augustinas Voldemarasista tuli pääministeri. Presidentti Smetona esti opposition toiminnan ja toimi autoritaarisena johtajana kesäkuuhun 1940 asti.
Neuvostomiehityksen museo (Tbilisi) Museon avaamisen symbolismi ja ajoitus ärsyttivät useita venäläisiä poliitikkoja, jotka tuomitsivat museon "puhtaasti nationalistiseksi propagandaksi". Venäjän presidentti Vladimir Putin valitti asiasta georgialaiselle virkaveljelleen Mikheil Saakašvilille presidenttien tapaamisen aikana ja totesi, että monet keskeiset neuvostojohtajat, kuten Josif Stalin ja Lavrenti Berija, olivat kotoisin Georgiasta. Georgian hallituksen lähteen mukaan Saakašvili vastasi Putinille ehdottamalla rahoituksen tarjoamista Georgian miehityksen museon avaamiseksi Moskovaan. Myöhemmin Saakašvili totesi, ettei museo ollut suunnattu ketään vastaan: "tämä on neuvostomiehityksen museo, ei venäläisten Georgian miehityksen museo... Jos joku, jossakin, jollain tasolla ottaa museon henkilökohtaisesti, se on hänen ongelmansa eikä meidän."
Putte Possu Porky Pig esiintyi ensimmäisen kerran USA:ssa sarjakuvalehdessä "Looney Tunes" and "Merrie Melodies Comics". Hahmolla oli oma sarjakuvalehtensä vuosina 1942-1962 (Dell) ja 1965-1984 (Gold Key Comics).
Paul McCartney Lukuun ottamatta esiintymisiä televisiossa ja hyväntekeväisyyskonserteissa, seuraavan kerran McCartney astui lavalle vasta vuonna 2002, jolloin hän käynnisti uuden maailmankiertueen. Kiertue menestyi niin hyvin, että McCartney jatkoi konsertointia vuonna 2003. Hän esiintyi Punaisella torilla Moskovassa 100 000 kuulijalle, joiden joukossa oli presidentti Vladimir Putin. McCartney kävi myös tapaamassa Putinia Kremlissä. Punaisen torin konsertti ilmestyi DVD-levyllä.
Putin h’uilo! Putin h’uilo! (, /molopää/kusipää) on ukrainalaisten jalkapallofanien tekemä kappale, joka nousi suosioon vuonna 2014 tapahtuneen Ukrainan vallankumousta seuranneen Venäjän sotilaallisen väliintulon aikana. Kappaleen sanoissa solvataan Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia.
Sergei Ivanov Ivanov oli helmikuusta 2007 lähtien Venäjän federaation ensimmäinen varapääministeri. Hän oli aiemmin puolustusministeri (2000–2007) ja varapääministeri marraskuusta 2005 lähtien. Joulukuussa 2011 Ivanov siirtyi maan uuteen valtakeskiöön kuuluvaan asemaan laajan presidentinhallinnon päälliköksi, ja presidentti Vladimir Putin uudisti nimityksen toukokuussa 2012. Tässä tehtävässä hän oli elokuuhun 2016, jolloin Putin siirsi hänet presidentin erityisedustaja luonnonsuojelua, ekologiaa ja kuljetuksia koskevissa kysymyksissä, mikä yleisesti tulkittiin potkuiksi. Hänen seuraajakseen hallintopäälliköksi tuli varapäällikkö Anton Vaino.
Venäjän federaation historia 2008 alkaen Venäjän federaation historia 2008 alkaen tarkoittaa Dmitri Medvedevin presidenttikautta Venäjällä ja aikaa siitä eteenpäin. Yleensä ajatellaan, että edellinen presidentti Putin nosti Medvedevin presidentiksi säilyäkseen vahvana taustavaikuttajana. Medvedev nimittikin Putinin pääministeriksi, jolloin syntyi "Putin-Medvedev-tandem". Putinin aloittama vallan keskittäminen syveni Medvedevin kaudella. Medvedeviä pidettiin silti hieman Putinia liberaalimpana. Venäjä säilytti tästä huolimatta jyrkän vastakkaisasettelun länttä vastaan.
Boris Jeltsin Jeltsin valittiin presidentiksi toisen kerran kesän 1996 presidentinvaaleissa. Jeltsinin kansansuosio oli ennen vaaleja vain noin 10 %. Aluksi nykyaikainen, virtaviivaistettu kommunistijohtaja Gennadi Zjuganov näytti olevan varma voittaja, ja Jeltsin sai ensimmäisellä kierroksella vain 35 % äänistä. Venäjän suurliikemiehet, oligarkit pelkäsivät vaalien ennakkosuosikin kommunisti Zjuganovin voittavan vaalit.