mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Suomen talous Suomessa valtio on mukana monenlaisessa liiketoiminnassa. Sillä on omistuksia monissa entisissä valtion yrityksissä, kuten Finnairissa, Fortumissa ja TeliaSonera Finlandissa (ent. Sonera). Lisäksi se omistaa kokonaan yrityksiä, kuten VR-Yhtymän, jolla on monopoli rautateiden matkustajaliikenteessä. Lisäksi valtio omistaa kaksi sosiaalisin syin perusteltua monopolia: Veikkaus (rahapelit, raha-automaatit, kasinot ja raviveikkaus) ja Alko (väkevien alkoholijuomien vähittäismyynti). Vuoden 2016 alussa valtion yhtiöomistusten arvo oli noin 30 miljardia euroa. Valtioneuvoston kanslia hallitsee suoraan tai sijoitusyhtiö Solidiumin kautta yhtiöitä, joissa valtiolla on sijoittajaintressi, mutta eri ministeiröt hallinnoivat valtionomistusta erityisyhtiöissä kuten Alkossa.
Siideri Siideri on mieto alkoholijuoma, joka valmistetaan käymismenetelmällä omenamehusta (joskus myös päärynämehusta valmistettua juomaa kutsutaan siideriksi). Siiderin alkoholipitoisuus on yleensä 4,5–8 tilavuusprosenttia. Suomessa siidereitä maustetaan paljon erilaisilla mauilla, esimerkiksi kaneli, chili, vanilja, ananas, mango, salmiakki ja karpalo. Siiderit voidaan jakaa kuiviin ja makeisiin siidereihin.
Viini Viini on tuoreista viinirypäleistä tai rypälemehusta käyttämällä valmistettu mieto alkoholijuoma. Viineissä on alkoholia yleensä 10–15 prosenttia, ja niiden alkoholi on yksinomaan käymisteitse muodostunut. Viinejä ovat punaviini, valkoviini ja roseeviini sekä hiilidioksidia sisältävät kuohuviinit. Väkevät viinit, kuten sherry, portviini ja vermutti, valmistetaan viinistä lisäämällä siihen tislattua väkiviinaa ja usein myös rypälemehua.
Golden Cap Golden Cap on Sinebrychoffin siiderin tuotemerkki. Se on Suomen vanhin siideri. Golden Capin edeltäjän valmistuksen aloitti Marli vuonna 1962, jolloin sitä myytiin Alkossa "Cider"-nimisenä omenanmakuisena siiderinä. Lisäksi ruokakaupoissa myytiin 1960-luvun lopulla mietoa elintarvikkeeksi luokiteltua "White Capia". Vuonna 1969 siideri sai nykyisen nimensä "Golden Cap".
Albert Betz Albert Betz (25.joulukuuta 1885 Schweinfurt – 16.huhtikuuta 1968 Göttingen) oli saksalainen fyysikko ja tuuliturbiinitekniikan pioneeri. Hän on tunnettu muun muassa nimeään kantavasta Betzin laista, joka määrittelee teoreettisen ylärajan tuuliturbiinin hyötysuhteelle.
Lyhytelokuva Lyhytelokuvaksi luokitellaan elokuva, jonka pituus on alle sovitun rajan. Esimerkiksi Yhdysvaltain elokuva-akatemia määrittelee lyhytelokuvien ylärajaksi 40 minuuttia. Suomen Elokuvaohjaajaliitto katsoo lyhytelokuviksi alle 74 minuutin elokuvat. Lyhytelokuvaa voidaan pitää myös lajityyppinä.
Salmisaari Vielä 1900-luvun alussa Salmisaari oli kalastajien ja kesäasukkaiden asuttama saari, kunnes sen ja Helsinginniemen välinen salmi täytettiin ja Salmisaaresta tuli osa mannerta. Salmisaaren teollistuminen alkoi 1930-luvulla, kun kieltolain kumoamisen myötä syntyi Oy Alkoholiliike Ab. Sille tarvittiin tuotantotiloja, ja paikaksi valikoitui Salmisaari. Vuonna 1940 valmistunut Salmisaarentalo Lauttasaaren sillan pielessä toimi pitkään Alkon pääkonttorina, ja vieressä oli alkoholijuomien tuotantotiloja. Alkosta eriytetty Altia piti Salmisaarentalossa pääkonttoriaan vuoteen 2004 saakka, kunnes talosta tuli Helsingin oikeustalo. 1930-luvun lopulla Alkoholiliikkeen rakennusten eteläpuolelle rakennettiin Suomen Kaapelitehtaan rakennus, joka nyt tunnetaan Kaapelitehdas-kulttuurikeskuksena. Vuodesta 1953 lähtien Salmisaaressa on toiminut Helsingin Energian omistama Salmisaaren voimalaitos.
Pramia Pramia Oy on vuonna 1990 perustettu jalasjärveläinen yksityinen perheyritys. Se on alkoholijuomien valmistaja ja tukkumyyjä, joka tunnetaan muun muassa lonkeroistaan ja likööreistään. Useat Pramian juomat ovat päässeet Alkon vakiovalikoimiin. Ilvesjoen kylässä toimivan yrityksen alkuperäinen nimi oli Sahti-Mafia. Sen ensimmäiset tuotteet olivat sahtivierre ja kotikalja. Pramian toimitusjohtaja on Marko Mäkinen. Vuonna 2016 sen liikevaihto oli 960 000 euroa.
The Economics of Prohibition Thorntonin mukaan esimerkiksi Yhdysvalloissa alkoholin kieltolain aikana pimeillä markkinoilla myytyjen juomien keskimääräinen alkoholipitoisuus kaksin- tai kolminkertaistui ja mietojen alkoholijuomien myynti laski. Suuri osa pimeillä markkinoilla myydystä alkoholista sisälsi myrkyllistä metanolia. Alkoholin kohtuukäyttö väheni, sillä juomien alkoholiprosenttia oli vaikea arvioida. Thorntonin mielestä on todennäköistä, että esimerkiksi kannabiksen ja oopiumin kielto on ainoastaan lisännyt näiden huumeiden kulutusta.
Taloussprii Vuonna 1961 T-spriin koostumuksessa tehtiin muutos, jossa sen metanolipitoisuus laskettiin alle prosenttiin. Tämä aiheutti merkittävän muutoksen korvikealkoholien käytössä Suomessa, sillä sen myrkyllisyys vastasi enää raakaa, laimennettuna juotavaksi kelpaavaa pirtua. T-spriin suosiota juomana lisäsi sen korkean alkoholipitoisuuden ohella halpa hinta. Lisäksi alkoholijuomien ostamista Alkosta säädeltiin vuoteen 1971 asti niin sanotun viinakortin avulla.
Iisalmi Paikkakunnan tunnetuimmat yritykset ovat olutta ja muita mietoja alkoholijuomia sekä virvoitusjuomia valmistava Olvi Oyj, kaiutinvalmistaja Genelec ja erikoisajoneuvoja tuottava Profile Vehicles sekä kaivosajoneuvojen valmistuksesta tunnettu Normet Group Oy. Muita tunnettuja iisalmelaisia yrityksiä ovat lämpöpuun tuottaja Lunawood, nurmikkosiementen tuottaja Savon Siemen, betoniteollisuusyritys Betonimestarit, rautavalujen toimittaja Suomivalimo sekä opetusväline- ja -kalustovalmistaja Is-vet. Iisalmessa sijaitsevat myös maailman pienin ravintola, Ravintola Kuappi ja panimomuseo.
Suomalainen alkoholikulttuuri Osaltaan suomalaiseen alkoholikulttuuriin vaikutti raittiusliike ja vuosina 1919–1932 voimassa ollut kieltolaki. Toisaalta myös salakuljetus ja laiton myynti lisääntyivät. On myös väitetty, että väkevien alkoholijuomien käyttö lisääntyi kieltolain aikana. Kieltolain jälkeen alkoholikauppaa harjoitti valtion omistaman Alkon monopoli, ja vuosina 1944–1956 käytössä oli niin kutsuttu viinakortti, jolla alkoholin ostamista rajoitettiin. Lopullisesti viinakortti poistui kuitenkin vasta vuoden 1970 lopussa.
Aarni Nyberg Aarni Nyberg pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1945. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1951, lisensiaattitutkinnon 1962 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi 1967 Helsingin yliopistossa aiheenaan alkoholijuomien kulutus ja hinnat. Jatko-opintojensa ohella Nyberg toimi matematiikan opettajana 1952–1955, Posti- ja lennätinhallituksen taloudellisen tutkimuslaitoksen tutkijana 1956–1959, Oy Alko Ab:n tutkijana 1959–1965 ja Taloudellisen tutkimuskeskuksen (nyk. ETLA) johtajana 1965–1969.
Alkoholijuomien käyttö Eräät asiantuntijat ovat vaatineet keskioluen palauttamista Alkoon. Yli 45 prosenttia Suomessa juodusta alkoholista on olutta ja siksi sen aiheuttamat terveyshaitat ovat suuret. Työikäisten kuolemista ja henkirikoksista valtaosa johtuu alkoholin käytöstä. Alkoholismi lähtee usein liikkeelle päivittäisestä keskioluen käytöstä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ja Valtion taloudellinen tutkimuslaitos ovat vuonna 2011 arvioineet, että toimenpiteen seurauksena alkoholin kulutus Suomessa laskisi noin yhdeksän prosenttia ja alkoholin aiheuttamat kuolemat vähentyisivät noin 350:llä vuodessa.
Maksimihinta Maksimihinta eli hintakatto on valtiovallan asettama yläraja sille, miten kalliilla hyödykkeen saa myydä. Maksimihintoja perustellaan usein halulla taata kuluttajille halpoja tuotteita. Hintakatto johtaa kuitenkin pulaan, koska se johtaa tarjonnan kasvun pysähtymiseen.
Suomi 1950-luvulla Suomalaisten tilastoitu alkoholinkulutus sataprosenttiseksi alkoholiksi henkilöä kohden muutettuna oli 1950-luvun lopulla noin viidesosa siitä, mitä puoli vuosisataa myöhemmin kulutettiin. Tilastoimatonta kulutusta oli arviolta noin kolmannes kulutuksesta. Alkoholinkäyttöä pyrittiin ohjaamaan mietoihin juomiin pois humalahakuisesta juomisesta. Oy Alkoholiliike Ab:n – nykyisen Alkon – myymälöiden ilme muuttui kun pullot pantiin hyllyihin pystyasentoon, etiketin näkyminen ei ollut enää kiellettyä. Sadannen myymälänsä Alkoholiliike avasi Turun Eerikinkadulle huhtikuussa 1957. Vuonna 1959 yli kaksi kolmasosaa alkoholista kulutettiin väkevinä juomina; keskiolutta ei vielä saanut elintarvikeliikkeistä.
Siideri Nimityksen siideri määrittelee Suomessa ”Asetus alkoholijuomista ja väkiviinasta 22.12.1994/1344”:Suomessa siideristä tuli 1990-luvun puolivälissä muotijuoma ja oluen kilpailija, koska sen makea maku oli enemmän monien nuorten ja naisten makuun. Sittemmin siiderin suosio on tasaantunut ja saanut vakaan aseman suomalaisessa juomakulttuurissa. Vuonna 2014 siiderin kulutus Suomessa oli 8,4 litraa henkilöä kohden vuodessa.
Oluen verotus Vuoden 1969 alussa astui voimaan laki keskioluesta. Keskiolut määriteltiin alkoholijuomaksi, joka oli valmistettu yksinomaan käymisen avulla maltaista, humalista ja vedestä. Alkoholia keskiolut sisälsi enemmän kuin 2,25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 3,7 painoprosenttia. Keskiolut kuului toiseen tai kolmanteen veroluokkaan. Laki salli tietyin edellytyksin keskioluen vähittäismyynnin elintarvikeliikkeissä, ei kuitenkaan kioskeissa, ei myöskään alle 18-vuotiaille. Alle 2,25-prosenttista, I veroluokan olutta eivät nämäkään rajoitukset koskeneet, kun taas IV veroluokan olutta sai edelleen myydä vain Alkon myymälöissä ja anniskeluravintoloissa.
Kurikan Ryhti Tunnetuin kurikkalainen olympiaedustaja on Juha Mieto. Mieto edusti Suomea Innsbruckissa 1976, Lake Placidissa 1980 ja Sarajevossa 1984. Innsbruckista Mieto sai viestikultaa, ja Lake Placidissa Mieto jäi sadasosasekunnin erolla hopealle. Mieto on saanut olympialaisista kaksi henkilökohtaista hopeamitalia sekä yhden kultamitalin viestistä. Mieto saavutti urallaan 20 Suomenmestaruutta.
Minttu (juoma) Vuonna 1993 Salmiakkikoskenkorvasta tuli Mintulle kilpailija mutta ei kuitenkaan suuri, koska kohderyhmät olivat erilaiset. Lehdet kirjoittivat paljon ongelmatilanteista, joita oli toisaalta nuorilla alkoholinkäyttäjillä ja toisaalta sydänpotilailla alkoholin ja ammoniumkloridin (salmiakin) yhteisvaikutuksista. Salmiakkikoskenkorva vedettiin pois myynnistä, ja painostusta kohdistui myös Minttuun. Alkossa kuitenkin päätettiin, että Minttua voi myydä edelleen, mutta sen alkoholiprosentti laskettiin 50:stä 40:een ja hinta pidettiin ennallaan. Samassa yhteydessä myös etiketin ”schnaapps”-sana muutettiin ”liqueur”-sanaksi. Seurauksena oli, että Mintun myynti laski ja se putosi kategoriaan ”normaalit alkoholijuomat”. Myöhemmin Mintun markkinointi keskittyi Suomessakin laskettelukeskuksiin.
Pekka Reinikainen Reinikainen tunnetaan myös abortin vastaisista ja alkoholipoliittisista mielipiteistään. Alkoholin nauttimista hän kritisoi muun muassa kansantaloudellisista syistä ja raskauden aikana sikiölle aiheutuneista vaurioista.. Aborttia hän pitää lääkärin etiikan vastaisena, etenkin jos se tehdään sosiaalisin perustein, sen tekoa suositellaan tai ei oteta vastuuta abortille tehdyn henkisestä hyvinvoinnista, jota Reinikainen perustelee abortin kokeneiden kuusinkertaisella itsemurhariskillä. Alkoholipoliittisissa artikkeleissaan ja kannanotoissaan Reinikainen vaatii muun muassa keskioluen ja siiderin myynnin siirtämistä vähittäiskaupoista Alkon yksinoikeudeksi, alkoholin anniskeluikärajojen nostamista ja väkevien alkoholijuomien verotuksen palauttamista vuotta 2004 edeltäneelle tasolle. Hän on sanonut olevansa itse entinen alkoholisti.
Olut Oluen myynti ja anniskelu Suomessa:
Vuoteen 1995 asti olut jaettiin lailla eri veroluokkiin. Suomen liittyessä Euroopan unioniin alkoholilakia kuitenkin muutettiin niin, että veroluokat kumottiin ja oluen verotus määräytyy nykyään puhtaasti alkoholipitoisuuden perusteella: 0,5–2,8 %:n oluen kohdalla 2 snt/cl puhdasta alkoholia, yli 2,8 %:n oluen tapauksessa 21,40 snt/cl. Luokitusta käytetään kuitenkin edelleen vapaaehtoisesti ja yli 4,7 tilavuusprosentin vahvuisten juomien vähittäismyynti oli vuoden 2018 alkuun saakka Alkon monopoli. Tällöin korkeintaan 5,5 %:n vahvuisten alkoholijuomien myynti tuli sallittuksi ruokakaupoissa.
Arvo Linturi Linturi kehitti myös Alkon vuosina 1944–1956 käyttämän ostajaintarkkailujärjestelmän käyttäen esikuvana Ruotsin vastaavaa järjestelmää. Tässä järjestelmässä ostajat joutuivat rekisteröitymään hankkimalla viinakortin, he saivat tehdä ostoksensa vain yhdestä alkoholimyymälästä ja heidän ostoskäyttäytymistään tarkkailtiin. Alkon myyjien piti antaa puhuttelu runsaasti alkoholia ostaneille asiakkaille, minkä lisäksi yhtiön palkkalistoilla olevat tarkkailijat selvittivät miten ostokset käytettiin. Tarkkailijoita oli yhteensä noin 250. Itsensä usein humalaan juovaa asiakasta voitiin rangaista henkilökohtaisella myyntikiellolla. Linturi uskoi näin voitavan ennaltaehkäistä alkoholismia. Ostajaintarkkailujärjestelmää arvosteltiin yhtiön sisällä, koska se tuli kalliiksi ja koska myyntikiellon saaneet siirtyivät usein trokareiden asiakkaiksi. Myyntikiellot ja viinakortit säilyivät käytössä senkin jälkeen kun ostajaintarkkailusta luovuttiin 1956.
Etiopia Etiopialaisen keittiön tyypillisimpiä ruokalajeja ovat maultaan tulisesta mietoon vaihtelevat kasvis- ja liharuoat. Etiopialaista ruokaa tarjoilevat ravintolat ovat saaneet suosiota vegetaristien ja vegaanien keskuudessa. Etiopiassa keskiviikkoisin ja perjantaisin pidättäydytään eläinperäisestä ruoasta, mutta muutoin liharuokaa syödään runsaasti. Etiopialaisessa keittiössä ruoka syödään usein "injera"-leivältä, jonka päälle on koottu lisukkeet. Injeran ohella suosituimpia ruokia ovat wat-lihapata, johon kuuluu yleensä naudan, kanan, lampaan tai vuohen lihaa. Sianlihan käyttöä pyritään välttämään niin muslimien kuin kristittyjen keskuudessa. Kahvi ja tee ovat yleisimmät juomat ja erilaisia oluita ja viinejä valmistetaan. Suosittuihin alkoholijuomiin kuuluu myös hunajasta valmistettu tej-sima.
Salmiakkikoskenkorva Alkon "Salmiakki Koskenkorva" tuli Suomessa myyntiin uudeksi vuodeksi 1993, ja seuraavien kahden kuukauden aikana juomaa myytiin yli miljoona pulloa, eikä Helsingin Salmisaaren tehdas pystynyt vastaamaan kysyntään. Juoman suosion syy oli pitkälti juoman hyvä maku ja halpuus suhteessa alkoholipitoisuuteen. Se sisälsi alkoholia 38 prosenttia tilavuudesta eli saman verran kuin "Koskenkorva" mutta oli likööriluokituksensa vuoksi sitä 15 prosenttia halvempaa. Juoman suosiosta tehtiin kaksi kirjallista kysymystä eduskunnassa. Alkoholiasioista vastannut ministeri Toimi Kankaanniemi otti asian esille Alkon johdon kanssa, joka päätti 9. maaliskuuta samana vuonna vetää juoman markkinoilta. Se vedettiin välittömästi vähittäismyynnistä, ja myös myynti ravintoloille lopetettiin. Ravintolat kuitenkin saivat jatkaa omien salmiakkisekoitustensa myymistä miten parhaaksi näkivät.
Alkoholijuoma Alkoholijuomien käyttö on maailmanlaajuisesti yleistä, eikä alkoholijuomien kieltäminen länsimaissa niin sanotuin kieltolaein ole onnistunut. Alkoholin käyttötapoja ovat esimerkiksi juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- ja ruokajuomana ja ruoanvalmistuksessa muun muassa liekitettäessä. Islamia noudattavat eivät käytä alkoholijuomia, ja buddhalaisuuden mukaan alkoholijuomien käyttö on mielen sumentamista.
Yläraja Supremumin määritelmä: pienin joukon E ylärajoista. Jokaisella joukon E ylärajoista M pätee sup E ≤ M.
Alkoholijuomien käyttö Alkoholijuomien käyttö on alkoholijuomien päihdekäyttöä eli päihtymistarkoituksessa tapahtuvaa käyttöä. Alkoholijuomien käyttäminen tunnetaan lähes kaikissa sivilisaatioissa. Alkoholijuomien käyttö on maailmanlaajuisesti erittäin yleistä, ja sitä tavataan kaikenlaisissa kulttuureissa teollisuusyhteiskunnista metsästäjä-keräilijöihin. Oluen, viinin ja viinojen valmistus on keksitty jo varhain eri kulttuureissa.
Suomalaiset opiskelijatapahtumat MallasAppro on Oulun yliopiston Prosessikilta ry -ainejärjestön vuosittain syksyllä järjestämä tapahtuma, jonka ideana on kiertää baareja Oulun keskustassa, juoda juomia ja kerätä kisapassiin leimoja. Muista approista poiketen leimoja saa vain mietojen alkoholijuomien juomisesta. MallasAppro on järjestetty vuodesta 1993. MallasApprossa voi suorittaa haluamansa tutkinnon.
M-Juna Appro on Metropolia AMK:n liiketalouden opiskelijayhdistyksen Trombi ry:n järjestämä tapahtuma, jossa kierretään baareja Vantaalla ja Helsingissä keräten leimoja appropassiin. Tapahtumaan osallistuu opiskelijoita ympäri pääkaupunkiseutua sekä ammattikorkeakouluista, että yliopistoilta. Tapahtuma järjestetään perinteisesti lokakuussa. Ensimmäisen kerran M-Juna Appro on järjestetty vuonna 2012 kymmenen hengen voimin. Vuonna 2018 osallistujia on jo yli 1100. Tapahtumalla on viralliset jatko-bileet Helsingin keskustassa.
Viinintuotanto Suomessa Tamperelainen Teiskon seurakunta otti vuonna 2013 käyttöönsä ehtoollisviinikseen lähiviinin, jota viljellään paikallisella viinitilalla Teiskossa. Viini tehdään punaisista Zilka-rypäleistä. www.sundomwine.fi
Suomen ensimmäinen marjaviinin valmistuslupa myönnettiin vuonna 1885. Viinimarjoista tehdyt kuohuviinit kuten "Elysee" tulivat melko suosituiksi. Vuodesta 1995 alkaen on maaseudulla tehty marjoista ja hedelmistä tilaviinejä. Ensimmäinen suomalainen kaupalliseen myyntiin tullut viinirypäleviini - roséviini Aino - valmistettiin Anna-Liisa ja Juha Karvosen Tuusulassa kasvattamista viinirypäleistä vuonna 2007. Sen jälkeen myyntiin on tullut yksi rypäleistä valmistettu valkoviini. Koska Suomi ei ole EU:n jäsenmaana halunnut listautua viinituottajamaaksi, suomalaista aitoa viinirypäleviiniä ei saa myydä viininä, vaan etiketissä viini-sana korvataan lausekkeella "rypäleistä käymisteitse valmistettu mieto alkoholijuoma".
Alkoholijuomien käyttö Tiedelehti Lancetissa julkaistun tutkimuksen mukaan haitallisin päihde tai huume Iso-Britanniassa on alkoholi, sitten heroiini, crack, metamfetamiini, kokaiini, tupakka, amfetamiini, kannabis, GHB, bentsodiatsepaami. Muun muassa anaboliset steroidit, ekstaasi, LSD ja sienet olivat selvästi edellisiä vähemmän haitallisia. Huumeista vain heroiini, crack ja metamfetamiini ovat alkoholiakin haitallisempia käyttäjälle itselleen. Tulokset olivat melko riippumattomia siitä, miten eri haittavaikutuksia painotettiin.
Juha Mieto Juha Mieto luotti valmentautumisessa raakaan harjoitteluun ja on arvostellut "tieteellistä valmennusta". Esimerkiksi voimaharjoittelunaan maatalon poikana kasvanut Mieto käytti peruskuntokaudella läpi uransa metsä- ja maataloustöitä. Uransa aikana hän valmensi pääasiassa itse itseään. Mieto kertoi vuonna 2018 juosseensa parhaimmillaan Cooperin testissä 4060 metriä ja 5000 metriä aikaan 15,03 minuuttia.
Supremum Luku E formula_4 on joukon S supremum eli pienin yläraja,
jos ja vain jos se on pienin joukon S ylärajoista eikä mikään pienempi reaaliluku ole joukon S yläraja.
Yläraja 1) x ≤ G, kaikilla joukon E alkioilla x (eli G on joukon E eräs yläraja)
2) G ≤ M, kaikilla joukon E ylärajoilla M
Kajaanin viinakaupan ryöstö 1942 Kauppakatu 5:ssä sijainnut Alkon myymälään murtauduttiin 1. maaliskuuta aamuyöllä särkemällä liikkeen ikkuna. Myymälästä varastettiin yhteensä 184 pulloa alkoholijuomia joiden rahallinen arvo oli 12 250 markkaa (noin 2 700 euroa). Eniten vietiin Pöytäviinaa 90 pulloa ja lisäksi muun muassa Jaloviinaa 9 pulloa ja Vinettoa 21 pulloa. Pataljoonan miehet alkoivat juoda viinoja majoituspaikassaan Kajaanin yhteislyseolla ja ammuskelivat humalassa kattoon ja seiniin. Humalaiset pahoinpitelivät päivystävän upseerin vänrikki Lars Johan Söderströmin (1918–1944) ja pataljoonan komentajan majuri Solmu Kullervo Salonmiehen (1903–1988). Lisäksi erästä sotamiestä ammuttiin pistoolilla silmään. Useita kaupungilla mellastaneita viinanhakijoita vietiin Kajaanin putkaan.
Long drink Nykyään long drink valmistetaan jokseenkin samoin kuin virvoitusjuoma. Prosessiin kuuluu ylimääräisenä vaiheena alkoholin lisääminen. Tilavuusprosentiltaan enintään 4,7- mutta yli 2,8 lonkeroiden alkoholi oli vuoteen 2018 saakka lainsäädännöllisistä syistä tehtävä käymisteitse. Täysin erilaisen valmistusprosessin takia kyseisillä juomilla ei nimestään huolimatta ole juurikaan yhteistä alkuperäisen ginipohjaisen lonkeron kanssa. Vahvemmat long drinkit yleensä sekoitetaan 1950-luvun alkuperäisen reseptin tapaan tislatusta alkoholista, mutta 2000-luvulla myös Alkoon ja ravintoloihin on tullut myyntiin kokonaan ja osittain käymisteitse valmistettuja lonkeroita. Myös miedot long drinkit (noin 2,6%) oli ennen lainmuutosta tehty ginisekoituksesta, koska lainsäädännössä niitä ei luokiteltu alkoholijuomiksi eivätkä valmistustaparajoitteet koskeneet niitä. Lonkeroita on nykyään useita eri makuja (muun muassa karpalo), mutta greippi on pysynyt suosituimpana.
Yläraja Yläraja on joukko-opissa käsite, joka määritellään siten että olio M on joukon E yläraja, jos jokaisella joukon E alkiolla x pätee x ≤ M. Vastaavasti määritellään joukon alaraja.
Notaatio (ohjelmointi) Notaatio on tietojärjestelmän mallinnuskielessä käytettävä merkintätapa. Notaation tulkinta tapahtuu mallinnuskielen sääntöjä käyttäen, joita ovat kielioppi (syntaksi), merkitys (semantiikka) ja käyttösäännöt (pragmatiikka). Kuvauskielen kielioppi kertoo notaatioiden ulkoasun ja sen, miten niitä voidaan yhdistellä ja käyttää yhdessä. Merkityssäännöt kertoo kunkin symbolin tarkoituksen ja sen, miten se tulkitaan yksittäisenä tai yhdessä muiden symbolien kanssa. Käyttösääntö määrittelee toiminnan, joka merkinnästä on odotettavissa, eli sen merkityksen, jota notaarioista koostuva malli kuvaa.Eriksen, Hans-Erik & Penker, Mangus. (2000). UML. Jyväskylä: IT Press. ISBN 951-825-026-5
Alkoholijuomien käyttö Vaikka alkoholin on selkeästi osoitettu lisäävän maksakirroosia, loukkaantumisia ja monia syöpiä, kohtuullisen alkoholinkulutuksen vaikutukset sydän- ja verisuonisairauksiin olivat olleet epäselviä. Väestötutkimuksissa havaittu korrelaatio saattoi johtua kohtuukäyttäjien elämäntavoista tai sosiaalisista tekijöistä. Lisäksi jotkut joutuvat olemaan juomatta sairautensa vuoksi, mikä sekin vääristää tuloksia. Koska satunnaiskokeita ei ole, Holmes ym. vertasivat tutkimuksessaan juomista vähentävän geenialleelin kantajia muihin. Näin tulos ei myöskään riippunut siitä, miten rehellisesti ihmiset raportoivat juomisestaan.
Dialektiikka Keskiajan dialektiselle väittelylle oli ominaista, että se korosti tiedon muodollista puolta sekä sujuvaa latinan kielen taitoa. Totuuden tutkittavista kohteista määritteli se, miten väitteiden johtamisessa noudatettiin dialektiikan sääntöjä: syiden ja vastasyiden muotoilemista, kysymyksiä "an" vai "non", "pro" ja "contra", "cur" ja "quomodo".
Suomen eläkejärjestelmä Eläkkeen määrälle ei ole asetettu euromääräistä ylärajaa. Ylärajaa ei ole myöskään eläkkeen laskemisessa huomioon otettaville työntekijöiden ansioille eikä maksuille. Yrittäjien eläkkeen perusteena olevalle työtulolle on yläraja, joka on kuitenkin sangen korkea: 173 625 euroa vuodessa (v. 2017 indeksitaso).
Autofagosytoosi Vaikka solujen oli jo aiemmin tiedetty kierrättävän omaa materiaaliaan, vasta Yoshinori Osumi 1990-luvulla määritteli tarkasti geenit ja metaboliareitit, joiden kautta kierrätys tapahtuu. Osumin työstä lähti kokonaan uusi biologian haara, joka selvittää, miten elimistömme käyttää ”itse-kannibalismia” terveenä pysymiseen.
Venäjän kerrostalopommit Venäjän kerrostalopommit olivat sarja pommeja, jotka räjähtivät pääasiassa kerrostaloissa elo–syyskuussa vuonna 1999 Venäjällä. Räjähdykset tappoivat noin 300 ihmistä ja haavoittivat noin tuhatta. Kaksi pommia räjähti Moskovassa, ja lisäksi yksittäiset pommit Buinakskissa ja Volgodonskissa. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskujen takana olivat tšetšeenit. Tšetšenian hallitus ei virallisesti myöntänyt osuuttaan iskuihin. Ainakin yhden puhelinsoiton ja muun muassa sissipäällikkö Šamil Basajevin mukaan tšetšeenit ja muut muslimiterroristit tekivät iskut.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat ovat salaliittoteorioita syyskuussa 1999 Moskovassa ja kahdessa muussa kaupungissa räjähtäneistä kerrostalopommeista, jotka surmasivat 300 ihmistä. Virallisen näkemyksen mukaan syylliset olivat tšetšeenit. Elokuun alussa hyökkäsi tšetšeenijoukko Dagestaniin, mihin Venäjä vastasi omilla toimillaan. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskut olivat vastaus Venäjän toimiin Dagestanissa.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Toisten mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu olisi auttanut joissain toisissa yhteyksissä islamilaisterroristeja. Virallisen kannan mukaan tällaiset syytökset ovat valtaa haluavan opposition viranomaisiin kohdistamaa loanheittoa. Käytettävissä olevan varman todistusaineiston perusteella ei voi sataprosenttisen varmasti sanoa, ketkä olivat Venäjän vuoden 1999 kerrostaloräjäytysten takana.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat FSB-taustaisesta pääministeri Vladimir Putinista tehtiin kansan silmissä sankari, joka käytti kovia otteita tšetšeeniterroristeja vastaan. Näin suosittu Putin voitti presidentinvaalit helposti. Lisäksi korruptiosyytteisiin joutunut presidentti Boris Jeltsin saatiin pelastettua. Hän erosi jo vuoden 1999 viimeisenä päivänä ja Putinista tuli jo ennen vaaleja virkaa tekevä presidentti. Näin Venäjä siirtyi FSB:n hallintaan. Mutta tätäkin "totuutta" on arvosteltu puolueelliseksi. Tunnetun salaliittoteoriaa käsittelevän kirjan "Venäjä kuilun partaalla" on alkujaan kustantanut Venäjän hallintoa vastustavan oligarkki Boris Berezovski.
Venäjän kerrostalopommit Lännessä ja Venäjällä on esitetty vaihtoehtoinen salaliittoteoria kerrostalopommien tekijöistä. Sen mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu FSB räjäytti pommit itse, koska halusi vierittää syyn niistä tšetšeenien niskoille. Tällöin olisi saatu syy toisen Tšetšenian sodan aloittamiselle ja Venäjää uhkaava hajoaminen estettyä. Salaliittoteoria esitetään suomeksi FSB-virkailija Aleksandr Litvinenkon ja historioitsija Juri Felštinskin kirjoittamassa kirjassa "Venäjä kuilun partaalla – turvallisuuspalvelut demokratian uhkana". Kirjan alkuperäisen painoksen kustansi Venäjältä paennut suurliikemies Boris Berezovski. Venäjän viranomaisten mielestä kirja on tyypillistä Berezovskin propagandakoneiston tuottamaa loanheittoa. Monia terrori-iskun tekijöinä pidettyjä on tuomittu tai surmattu Tšetšenian sodassa.
Venäjän kerrostalopommit 8. syyskuuta 1999 kello 23.59.58 Kaakkois-Moskovassa Petšatnikin kaupunginosassa räjähti 300–400 kilogrammaa heksogeenipohjaista räjähdettä eräässä kerrostalossa Ulitsa Gurjanova -kadulla. Räjähdys tuhosi talosta yhdeksän kerrosta ja 108 asuntoa, ja sen seurauksena 95 ihmistä kuoli ja 150 haavoittui. Venäläiseen uutistoimistoon tulleen soiton mukaan pommi oli vastaus Tšetšenian ja Dagestanin kylien pommitukselle.
Venäjän kerrostalopommit Venäjän joukot olivat alkaneet luoda turvallisuusvyöhykettä Dagestaniin elokuun alussa. Tšetšeenisissien vastahyökkäys Dagestaniin tapahtui 7. lokakuuta. Sissit tekivät siellä hyökkäyksiä ja räjäyttivät pommeja. Venäjä vastasi omalla operaatiollaan elokuun lopulla, ja kapinalliset vetäytyivät Tšetšeniaan syyskuun loppupuolella. Jo syyskuussa venäläiset sotilaskoneet hyökkäsivät Tšetšenian pääkaupungin Groznyin ympäristössä oleviin kohteisiin. Tämä ja kerrostalopommit ajoivat Tšetšenian sotaan Venäjän kanssa. Venäjä julisti sodan 1. lokakuuta, ja maavoimat alkoivat edetä alueelle lokakuun loppupuolella.
Lännessä ja Venäjälläkin melko suositun teorian mukaan turvallisuuspalvelu FSB itse räjäytti tai räjäytytti pommit.
Terroriteot pantiin sitten tšetšeeni- ja muiden muslimiterroristien syyksi. Näin saatiin tekosyy Tšetšenian sodan aloittamiselle. Kun KGB-taustainen pääministeri Vladimir Putin esiintyi kovin sanoin televisiossa terroristeja vastaan, hänestä tuli kansan silmissä tiukka terroristeja tuhoava sankari. Tämän maineen turvin Putin voitti presidentinvaalit. FSB sai miehensä Venäjän johtoon häikäilemättömästi juonitellen. Korruptiosyytteitä vastaan pyristelevä presidentti Boris Jeltsin saatiin pelastettua. Tämän mukaan terrori-iskujen perimmäinen motiivi olisi ollut Venäjän hajoamisen estäminen. Ainakin osa iskujen tekijöistä saattoi olla FSB:hen kytköksissä olevia rikollisia. Teoriaa näyttäisi tukevan se, että Rjazanissa nähtiin nuorten venäläisten näköisten ihmisten asentavan pommia kellariin. Räjäytys pystyttiin estämään, mutta miliisi ei ehtinyt saada asentajia kiinni. Räjäytyksiä ei enää tämän jälkeen sattunut.
Tapausta esitettiin muutaman päivän ajan TV:ssä epäonnistuneena terrori-iskuna, kunnes FSB:n johtaja Nikolai Patrušev sanoi sen olleen harjoitus. Lisäksi Venäjä aloitti Tšetšenian vastaisen hyökkäyksen valmistelun jo keväällä 1999.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Mutta Venäjän opposition piirissä ja lännessä on esitelty teoria, jonka mukaan Venäjän turvallisuusviranomaiset räjäyttivät itse pommit ja panivat iskut tšetšeenien syyksi. Näin saatiin riittävät perusteet jo keväällä valmistellun sodan aloittamiselle. Toisen Tšetšenian sodan tarkoituksena oli estää uhkaava Venäjän hajoaminen.
Venäjän kerrostalopommit Venäjän turvallisuusviranomaisten mukaan Venäjän pommit olivat Amir Khattabin ja Abu Umarin johtamien muslimiterroristiryhmien tekemiä. Iskujen johto olisi ollut Atšimez Gotšijajevilla. Khattab ja Umar ovat kiistäneet osuutensa iskuihin. FSB:n tutkinnan mukaan räjähteiden kuljetuksessa ja avustuksessa auttoivat muun muassa muutaman karatsailaiset ja Dagestanin avaarit.
Venäjän kerrostalopommit Eteläisessä Volgodonskissa räjähti 16. syyskuuta kuorma-autoon asennettu pommi, joka tappoi 17 henkilöä.
Venäjän kerrostalopommit Dagestanissa Tšetšenian lähellä Buynaksissa räjähti 4. syyskuuta autopommi, joka tappoi 62 ihmistä ja haavoitti kymmeniä.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Paras todiste turvallisuuspalvelua vastaan lienee Rjazanin tapaus, joka julistettiin ensin epäonnistuneeksi terroriteoksi, sitten turvallisuuspalvelun harjoitukseksi.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat 22. syyskuuta 1999 Rjazanissa noin kello 21 kotiin palaava insinööri huomasi erään kerrostalon lähelle pysäköineen valkoisen auton. Osoite oli Novosyolovon katu 14/16. Auron rekisterilaatasta osa oli peitetty paperilla, johon oli merkitty Rjazanin tunnus "62", mutta paperin alta näkyi Moskovan tunnus. Insinööri näki kahden oudon venäläisen näköisen nuoren miehen ja yhden naisen häärivän auton lähellä. Naisella oli vaaleat, lyhyeksi leikatut hiukset, urheiluasu ja nahkatakki. Auto oli pysäköity aivan ovea vasten. Nuoret siirsivät sokerisäkkejä autosta talon kellariin. Kun säkit oli siirretty kellariin, auto poistui.
Petšatniki Petšatniki () on Moskovan kaakkoiseen hallintopiirikuntaan kuuluva kunta ("raion") Moskvajoen varrella. Sen alue on 20,07 km² suuruinen ja siellä asuu 70 000 ihmistä. Vuonna 1995 Petšatnikiin avattiin Moskovan metron metroasema, joka kuuluu metrolinjaan 10 ("Ljublinsko-Dmitrovskaja", vaaleanvihreä väri).
8. syyskuuta 1999 kello 23:59:58 Petšatnikissa tapahtui terroristi-isku, jossa tuhoutui kaksi kerrostaloa Ulitsa Gurjanova -kadulla. Terrori-isku oli yksi Venäjän kerrostalopommi-iskujen sarjasta. Virallisten lähteiden mukaan Ulitsa Gurjanovan iskuissa kuoli 100 ihmistä ja loukkaantui 690. Paikalle rakennettiin kirkko ja pieni aukio muistoksi iskuista.
Venäjän kerrostalopommit Räjähdykset tapahtuivat pian islamilaisten tšetšeenisissien hyökättyä Dagestaniin. He valtasivat siellä muutamia kyliä ja julistivat valtaamansa pienet alueet uudeksi Venäjästä irralliseksi valtioksi. Venäjän sisäministeriön joukot saapuivat paikalle. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskujen takana oli Dagestanin vapautusrintama, ja kerrostaloihin kohdistuvat pommi-iskut vastaus Venäjän toimille Dagestanissa. Terrori-iskut Venäjällä kohdistuivat muun muassa sotilaiden asuntoihin. Dagestanissa toimivia muslimisissejä johti Shamil Basajev.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Ensimmäisen tietotoimistouutisen mukaan Rjazanissa estettiin terrori-isku. 23. syyskuuta RTR-kanavan Vesti-ohjelman mukaan räjähde oli heksogeenia. Putin kiitti väestöä valppaudesta.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Outoa oli myös se, että viranomaiset etsivät joidenkin pidätettyjen tšetšeenien käsistä ensin heksogeenia ja sitten julistivat, että Moskovan pommeihin oli käytetty ammoniumnitraattia, johon oli sekoitettu pieniä määriä heksogeenia ja trotyyliä. Myöhemmin viranomaiset sanoivat, että Rjazanin säkeissä oli sokeria, johon oli imeytetty pieni määrä heksogeenia, että saadaan realistinen kuva. Joidenkin tietojen mukaan armeija olisi räjäyttänyt "sokerin" harjoitusalueella. Omituinen yhteensattuma oli se, että tšetšeenien tekemiksi väitetyt pommi-iskut loppuivat Rjazanin tapaukseen kestettyään 10 päivää. Toinen Tšetšenian sota alkoi 29. syyskuuta 1999, seuraavana päivänä säkkien löytymisen jälkeen. Mutta myöhemmin syksyllä FSB teki monia muita pommiharjoituksia.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Sen enempää islamilaisia kuin Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:tä syyttävää "salaliittoteoriaa" ei voi kumpaakaan pitävästi todistaa. Venäjän nykyhallinnon vastustajat pyrkivät mustamaalaamaan Venäjän nykyjohtoa. Väitteitä FSB:n osallisuudesta on Venäjän viranomaisten taholta verrattu teorioihin, jonka mukaan USA tai Israel olisivat tuhonneet World Trade Centerin syyskuussa 2001. Vastustajien mielestä myös oli tiedossa Putinin käynnistämä paljon ihmishenkiä vievä Tšetšenian sota söisi Putinin kannatusta, ei lisäisi sitä. Jotkut salaliittoteoriaa tukevat todisteet ovat peräisin tunnetusti epäluotettavasta Venäjän yksityisestä lehdistöstä.
Venäjän kerrostalopommit Räjähdysaine oli valmistettu Urus-Martanissa lannoitetehtaassa. Räjähde lastattiin kuorma-autoon, josta eri ryhmät ottivat räjähdeosansa ja kuljettivat sen kohteisiin. Monet iskuissa avustaneet eivät olleet syntyperäisiä tšetšeenejä. Monia kerrostaloiskuihin syyllisiksi epäiltyjä on tapettu Tšetšenian sodassa, tai vangittu pitkäksi aikaa. Monet länsimaisetkin asiantuntijat uskovat, että Khattabin wahhabiittiryhmä oli Venäjän kerrostaloiskujen takana.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Kun Berezovski julkaisi 2002 elokuvan "FSB blows up Russia", (suomeksi 'FSB räjäyttää Venäjän'), noin 40 prosenttia kansasta uskoi siihen, vaikka tiedettiin, että Berezovskilla oli liiketoimia tšetšeenien kanssa. Selvisi myös että FSB:n agentti Vladimir Romanovitšin näköinen mies vuokrasi silminnäkijöiden mukaan erään kellareista, joihin asennettiin pommi. Romanovitš kuoli pian autokolarissa Kyproksella.
Venäjän kerrostalopommit Litvinenko myrkytettiin poloniumilla Lontoossa vuonna 2006. Lebed kuoli helikopterionnettomuudessa Tšetšeniassa, ja Politkovaskaja surmattiin. Tuntemattomat murhamiehet ovat surmanneet monta muutakin Tšetšenian sotatoimien ihmisoikeusrikkomuksia arvostellutta ihmisoikeusaktivistia, muun muassa Natalia Estemirovan.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Moskovskaja Pravdassa oli 2. heinäkuuta artikkeli, jossa kerrottiin "Moskovan myrskystä". Suunnitelman mukaan Moskovassa oli tarkoitus järjestää muka tšetšeenien tekemiä terrori-iskuja. Iskujen tarkoituksena oli estää Primakovin tai Lužkovin valinta presidentiksi.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Eräs puhelunvälittäjä kuuli kaukopuhelun, jossa kehotettiin olemaan valppaina ja varomaan partioita. Puhelun soittajan numero kuului Moskovan FSB:n toimistolle. 23. syyskuuta NTV julkaisi tiedon, jonka mukaan säkeissä ei ollut räjähdettä. FSB:n johtaja Nikolai Patrušev selitti 24. syyskuuta 1999, että kyse oli sen harjoituksesta. Säkkien aine oli tiedotuksen mukaan sokeria, ei heksogeenia. Paikallinen FSB ja muutkaan turvaviranomaiset eivät tienneet käynnissä mahdollisesti olevasta FSB:n harjoituksesta mitään, ja tästä asiasta kertova NTV:n lähetys suljettiin. FSB:n mukaan räjähteitä testaava laite kaasuanalysaattori MO-2 toimi väärin aikaisempien räjähdetestien takia, ja sen mukaan aine oli sokeria. Rjazanin lähellä olevassa sotilastukikohdassa huomattiin olevan samanlaista sokerisäkkeihin pakattua heksogeenia kuin löytyi kerrostalon kellarista. Heksogeeni on tyypillinen sotilasräjähde, jota voi valmistaa vaikkapa viranomaisten hallusta olevasta rakettipolttoaineesta.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Auton ja siinä olevan muutetun rekisterilaatan näki myös linja-autonkuljettaja Kartofelnikov, joka soitti poliisin, joka saapui vasta kello 22. Syvään kellariin laskeutunut poliisi näki, että yksi säkki oli osin auki, ja siinä oli kellokoneiston ja sytyttimen näköinen sähkölaite.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Vuonna 2006 poloniumilla myrkytetty FSB:n Anna Politkovskajan murhaa tutkinut agentti Aleksandr Litvinenko julkaisi ennen kuolemaansa Venäjältä maanpakoon lähteneen suurliikemies Boris Berezovskin tuella kirjan "Blowing up Russia: Terror from Within" (suomennettu nimellä "Venäjä kuilun partaalla - turvallisuuspalvelut demokratian uhkana"). FSB takavarikoi viisi tuhatta Latviasta Moskovaan matkalla olutta kirjaa. Litvinenko väitti FSB:n tukeneen joitain islaminuskoisia. Virallisen version mukaanhan islaminuskoiset olivat terrori-iskujen takana.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Melko laajalti väitetään, että Venäjän turvallisuusviranomaiset olisivat itse tehneet terrori-iskut. Silloin niiden tarkoituksena olisi ollut kääntää kansan mieliala tšetšeenejä vastaan, aloittaa voittoisa sota ja siten estää Venäjän hajoaminen. Toinen tarkoitus olisi ollut nostaa turvallisuuspalvelun mies Vladimir Putin valtaan. Terroristeja vastaan taisteleva Putin oli kansan suosikki presidentin vaaleissa. Iskut olisi tehnyt FSB, GRU, ehkä jonkin näiden alaosastoista itsenäisesti ja/tai näitä avustava rikollistaho. Tiedetään ainakin joillain FSB:n agenteilla olleen kytkentöjä rikollisjoukkoihin. On myös väitetty, että FSB olisi itse edesauttanut muidenkin Venäjällä tapahtuneiden tšetšeenien tekemien terroritekojen tapahtumista.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Kerrostalo evakuoitiin lukuun ottamatta vanhuksia, jotka eivät kyenneet nousemaan vuoteesta. Evakuoidut joutuivat seisomaan kylmässä yössä, josta muutaman tunnin päästä eräs paikallinen teatterinjohtaja päästi heidät sisään.
Pian kellariin saapui seudun pommiryhmän jäsen, joka oli sitä mieltä että kyse on oikeasta pommista.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Elokuun alussa tunkeutui Dagestaniin sekalainen ryhmä muslimitaistelijoita muun muassa Šamil Basajevin johdolla julistaen valtaamaansa alueet itsenäisiksi muslimivaltion osiksi. Mutta jopa dagestanilaiset joukot taistelivat muslimisissejä vastaan. Moskova määräsi 4. elokuuta 1999 sisäministeriön joukkoja Tšumadinin ja Bothlinin piireihin. Juuri pääministeriksi nimitetty Putin sanoi 10. elokuuta Venäjän palauttavan Dagestaniin kurin. Venäjä aloitti massiivisen ilmaiskujen ja tykistön tukeman hyökkäyksensä Dagestanissa 13. elokuuta Bothlinin piirissä. Ihmisiä pakeni hyökkäyksen takia kodeistaan, mutta sissit pitivät pintansa. Lopulta kuitenkin Venäjän armeijat nujersivat tšetšeenien vastarinnan samaan aikaan kuin Moskovassa räjähteli pommeja. 25. elokuuta venäläiset lentokoneet pommittivat niitä Tšetšenian puolella olevia kyliä, jonne kapinalliset olivat paenneet. Sissit hyökkäilivät tämän jälkeenkin Dagestanissa. Venäjä ajoi massiivisella operaatiolla syyskuun puoleen väliin mennessä tšetšeenisissit pois Dagestanista. Putin vaati Tšetšenian presidentti Aslan Mashadovia pidättämään sissipäällikkö ja terroristi Basajevin tai Venäjä jatkaisi ilmaiskujaan. Tšetšenian presidentti sanoi, ettei ole Basajavin toimien takana, muttei myöskään suostunut pidättämään Dagestanin sodasta vastuussa olevaa sissipäällikkö Basajevia. Tšetšeniassa kyllä kannatettiin yleisesti maan itsenäisyystaistelua, mutta ei Basajevin johdolla. Syyskuun lopussa Putin vaati Mashadovilta muun muassa rikollisten luovuttamista, ja sanoi että vastustaa armeijalle mieshukkaa aiheuttavaa sotaa, mutta silti kannattaa maahyökkäystä bandiitteja vastaan. 1. lokakuuta Putin sanoi, ettei Mashadov ole maan laillinen hallitsija, julisti sodan Tšetšenialle ja aloitutti Tšetšenian pommitukset.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Julkisuuteen vuosi erään pakoon päässeen, nyt piilossa ulkomailla asuvan tiedustelupalvelun virkailijan tunnustukseksi väitetty kirje, jossa hän kertoi olleensa suunnittelemassa Venäjään kohdistuneita pommi-iskuja ylempien tahojen määräyksestä ja kuoleman uhalla. Kyse olisi sen mukaan FSB:n salaisen osaston K-20:n Operaatio Hirošimasta. Kun mies oli käynyt räjähdyspaikalla, hän oli kieltäytynyt seuraavan iskun suunnittelusta, ja hänen ollessaan autoajelulla auton jarrut olivat pettäneet. Mies oli pelastunut ajamalla sattumalta lähellä olevaan järveen. Kirjeen aitoutta ei osata sanoa.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Rjazanin tapaus antoi pontta huhuille, että FSB olisi itse räjäyttänyt pommit saadakseen tekosyyn Tšetšenian sodan aloittamiselle. Vladimir Putin saikin kansan suussa nimen "Herra Heksogeeni". Mutta toisaalta elokuussa pääministeriksi nimitetyn kasvottoman FSB-byrokraatti Putinin kannatusluvut nousivat pian nollasta 70 prosenttiin, koska Putin lupasi taistella tšetšeeniterroristeja vastaan.
Yleinen syyttäjä lopetti tapauksen tutkimukset huhtikuussa 2000. Duuma, jossa Kremliä puoltava puolue oli enemmistönä, määräsi Rjazanin tutkimuksiin liittyvän materiaalin salaiseksi 75 vuodeksi. Duuman jäsen Sergei Kovalev ei myöskään edennyt tutkimuksissaan. Kovalevin tutkimuskomission avainjäsenet, duuman jäsenet Sergei Jušenkov ja Juri Štšekotšihin kuolivat molemmat murhiin huhtikuussa 2003 ja heinäkuussa 2003. Tämän komission lakimies Mihail Trepaškin pidätettiin 2003, ja eräs komission jäsen Otto Latsis pahoinpideltiin marraskuussa 2003, ja hän kuoli auto-onnettomuudessa 2005.
13. syyskuuta parlementin puhemies Gennadi Seleznjov sanoi saaneensa edellisenä iltana raportin, jonka mukaan Volgodonskissa oli räjähtänyt kerrostalopommi. Mutta räjähdys tapahtui siellä vasta 16. syyskuuta. Kun räjähdys sitten tapahtui, Žirinovski kysyi Selenzjovilta asiasta, mutta tämä pani mikrofonin kiinni. Mutta vuonna 2002 Selenzjov kertoi maininneensa pienestä käsikranaatin räjähdyksestä, joka todella tapahtui, muttei tappanut ketään.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Kirjassa syy terrori-iskuista vieritetään Vladimir Putinin, Nikolai Patruševin, erikoisjoukkoja komentavan FSB-kenraali German Ugryumovin, FSB-virkailija Maksim Lazovskin niskoille. Kirjan mukaan iskuja ja niiden valmisteluja toteuttivat eri vaiheissa Jusuf Krimšamhalov, Adam Dekkušev, Vladimir Romanovitš, Ramazan Dyšenkov ja Atšemez Gotijajev ja monet muut enimmäkseen ei-islamilaiset.
Vladimir Putin Pääministerikautensa alussa Putin sai vaativan tehtävän: Šamil Basajevin joukot olivat hyökänneet Tšetšeniasta naapuritasavallan puolelle Dagestaniin ja julistaneet sinne islamistisen valtion. Putin pyysi ja sai Jeltsiniltä ehdottoman vallan ohjata kaikkien turvallisuusministeriöiden toimintaa ja johtaa sotilasoperaatioita. Heti pääministeriksi nimittämistään seuranneena päivänä Putin antoi Venäjän sotilaskomentajille kaksi viikkoa aikaa palauttaa Dagestan valvontaansa. Venäjä aloitti hyökkäyksen muutaman päivän kuluessa. Virallisesti duuma nimitti Putinin pääministeriksi niukalla ääntenenemmistöllä 16. elokuuta. Viikkoa myöhemmin Basajevin taistelijat vetäytyivät. Seuraavina viikkoina Venäjällä tehtiin sarja kerrostalopommi-iskuja, joissa kuoli satoja ihmisiä.
Venäjän federaation historia Vuoden 1999 lopulla Venäjän pääministeriksi nousi turvallisuuspalvelun eversti Vladimir Putin. Syksyllä 1999 Venäjällä sattuneet, tšetšeenien tekemiksi väitetyt kerrostaloräjähdykset ajoivat Venäjän toiseen Tšetšenian sotaan 1999-2002, joka jatkuu vieläkin väkivaltaisuuksina. Putinin poliittinen asema vahvistui duuman vaaleissa Jeltsin ilmoitti eroavansa uudenvuodenaattona 1999. Vladimir Putin voitti presidentinvaalit vuonna 2000, koska häntä pidettiin tšetšeenejä vastaan taistelevana sankarina. Putinin auttoi nousuun myös myöhemmin Putinin hylkäämän Boris Berezovskin mediaimperiumi. Putin kukisti moninaisin keinoin poliittiset vastustajansa
Venäjän kerrostalopommit Moskovan toinen pommi-isku tapahtui 13. syyskuuta, edellisten pommi-iskujen uhrien hautajaispäivänä. Silloin räjähti suuri pommi
Moskovassa Kashirskojen valtatien varressa kello viisi aamulla. Kahdeksan kerrosta meni maan tasalle, kaduille lensi sirpaleita ja betonia jopa satojen metrien päähän. 118 ihmistä kuoli ja 200 haavoittui. Venäjän presidentti määräsi näihin aikoihin sodan ”laittomia sotilasosastoja” vastaan Tšetšeniassa, vaikka ei ollut suoria todisteita tšetšeenejä vastaan. Salainen palvelu syytti iskusta TV:ssä islamilaisterroristi Mukhit Laipanovia, joka oli kuollut auto-onnettomuudessa samana vuonna.
Venäjän kerrostalopommit Venäjällä teoriaa ovat kannattaneet muun muassa tšetšeenit, Boris Kagarlitski, Vladimir Pribylovski, Anna Politkovskaja, Aleksandr Litvinenko ja kenraali ja poliitikko Aleksandr Lebed. Ulkomailla ajatusta on tuonut esille David Satter. Tämä salaliittoteoria esitetään muun muassa Juri Feštinskin ja Aleksandr Litvinenkon kirjassa "Venäjä kuilun partaalla". Tämän kirjan kustansi alkujaan maasta paennut oligarkki Boris Berezovski. Myös Satter on kytköksissä Berezovskiin. Näin ollen Venäjän viranomaisten ja muutamien läntistenkin asiantuntijoiden mielestä salaliittoteoria on tarkoitettu tukemaan Berezovskia. Duumassa oli 2000-luvun alussa vireillään salaliittoteoriaa koskeva tutkimus, mutta tutkimusta ajaneet komitean jäsenet ovat joutuneet muun muassa murhien ja pahoinpitelyjen kohteiksi. Muutenkin salaliittoteoriaa julkisesti tukeneet ovat joutuneet onnettomuuksien ja väkivallan kohteeksi. Komiteassa olivat Sergei Kovaljov, Juri Štšekotšihin ja Sergei Jušenkov, joista kaksi viimeistä murhattiin.
Venäjä 1990-lukua leimasivat aseistetut etniset konfliktit Pohjois-Kaukasuksella. Konflikteissa oli kyse islamistien kapinasta federaation valtaa vastaan (etenkin Tšetšeniassa) tai paikallisten ryhmien välisistä etnisistä tai klaanien kahinoista (kuten Pohjois-Ossetia-Alaniassa osseettien ja inguušien välillä tai eri klaanien välillä Tšetšeniassa). 1990-luvun alussa tšetšeeniseparatistit julistivat maan itsenäiseksi, jonka jälkeen alueella on käyty katkottaista sissisotaa (Ensimmäinen Tšetšenian sota, Toinen Tšetšenian sota) tšetšeenien kapinallisryhmien sekä Venäjän armeijan välillä. Separatistien terroristihyökkäykset siviileitä vastaan, kuten Venäjän kerrostalopommit, Moskovan teatterikaappaus ja Beslanin koulukaappaus tappoivat satoja ihmisiä ja aiheuttivat huomiota maailmalla. Tšetšenian sodissa kuoli joidenkin arvioiden mukaan pari sataatuhatta ihmistä ja niihin liittyi paljon siviileitä vastaan kohdistettuja julmuuksia ja muita sotarikoksia.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1999 Vuoden 1999 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 21. jääpallon MM-kilpailut. Ne järjestettiin 30.1.-7.2.1999 Arkangelissa, Venäjällä. Turnaukseen osallistui kuusi maata; Ruotsi, Venäjä, Suomi, Norja, Kazakstan ja Yhdysvallat.
Venäjän federaatio 1993–1999 Venäjän ulkopolitiikkaa leimasi heti sen synnyttyä pyrkimys luoda jäljelle jäädystä IVY:stä mahdollisimman suuri ja Venäjä-vetoinen. Alussa Venäjä pyrki virallisesti lähentymään länttä, mutta vuoden 1993 jälkeen etääntymään siitä. Vuonna 1993 puhkesi kiista Krimin laivastosta itsenäistyvän Ukrainan kanssa. Viron kanssa oli vastakkaisasettelua mm. maassa asuvan suuren venäläisvähemmistön takia. Tšetšenian sota oli Venäjän maineelle paha kolaus. Venäjä vastusti myös NATO:n laajenemista Itä-Euroopan maihin. Vuonna 1999 Venäjä vastusti NATO:n suorittamia Kosovon pommituksia.
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat Iskujen tarkoitus olisi ollut kääntää kansan yleinen mielipide Tšetšeniaa vastaan ja kukistaa tšetšeenien käytännössä Venäjästä riippumaton hallitus. Venäjän hallitus on aina vastustanut voimakkaasti tšetšeeniseparatistien halua erota Venäjästä. Jeltsin oli 1990-luvulla hajauttanut valtaa alueille, ja näiden pelättiin itsenäistyvän Venäjästä yksi toisensa jälkeen, kunnes Putin alkoi keskittää maata 2000-luvun alussa. Venäjän johdon mielestä Tšetšenian itsenäistyminen avaisi ovet muille Venäjän alueille itsenäistyä. Toinen iskujen päämäärä olisi ollut saada kansa turvallisuuspalvelusta lähtöisin olevan presidenttiehdokkaan Vladimir Putinin kannalle. David Satterin kirjoittaman kirjan mukaan erittäin epäsuosittu, rikossyytteitä pakoileva presidentti Boris Jeltsin oli tarkoitus pelastaa nostamalla hänen seuraajakseen vahva mies, joka takaisi väistyvän Jeltsinin koskemattomuuden oikeustoimia vastaan. Toisaalta kyse saattoi olla Putinin halusta varmistaa valta itselleen, kun Jeltsinillä oli tapana erottaa pääministereitä mielensä mukaan. Vuonna 2000 Jeltsin erosi presidentin virasta ennen aikojaan. Tämäkin saattoi olla osa petaamista muutaman kuukauden päästä järjestettäviä presidentinvaaleja varten.