mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Suomen kieli Vanhimmaksi suomen kielen kieliopiksi arvioidaan "Rudimenta linguae finnicae breviter delineata". Teoksen kirjoittajaa tai julkaisuvuotta ei tiedetä, mutta sen uskotaan olevan 1500-luvun lopulta tai 1600-luvun alusta. Aeschillus Petraeus julkaisi kieliopin "Linguae Finnicae brevis institutio" vuonna 1649. Ensimmäinen laajahko suomen kielen sanakirja on Daniel Jusleniuksen "Suomalaisen Sana-Lugun Coetus" vuodelta 1745. Se sisältää 16 000 hakusanaa, ja lopussa on ruotsinkielisten sanojen luettelo. Vuonna 1917 siitä julkaistiin täydennetty painos. Aarni Penttilän "Suomen kielioppi" (1957) oli ensimmäinen nykyaikainen yleisesitys suomen kielestä. Vuonna 2004 julkaistu "Iso suomen kielioppi" on ensimmäinen yksinomaan deskriptiivinen (kuvaileva) kielioppi. Suosittuja kielenkäytön oppaita ovat muun muassa Osmo Ikolan "Nykysuomen käsikirja" sekä Terho Itkosen ja Sari Maamiehen "Uusi kieliopas" (2007).
Belgianpaimenkoira Suomeen oletettavasti ensimmäinen belgianpaimenkoira tuli 1920-luvulla. Tämä narttu oli Belgiassa syntynyt groenendael. Myöhemmin Suomeen tuli lisää groenendaeleja, ja groenendael olikin ensimmäinen muunnos, jota alettiin Suomessa kasvattamaan. Siitä huolimatta tervueren on noussut ylivoimaisesti suosituimmaksi muunnokseksi ja groenendael jäänyt toiseksi. Malinois on kolmanneksi yleisin ja laekenois reilusti muita harvinaisempi. Aikojen saatossa Suomessa on rekisteröity reilu kymmenentuhatta belggariyksilöä.
Reilun kaupan sertifiointijärjestelmä Tampereen yliopistosta tuli 2009 Suomen ensimmäinen Reilun kaupan korkeakoulu. Samalla Kouvolan lähellä sijaitseva Perheniemen evankelinen opisto sai Suomen ensimmäisen Reilun kaupan koulu -arvonimen. Tikkurilan lukio on Suomen ensimmäinen Reilun kaupan lukio. Myös Diakonia-ammattikorkeakoulu, Turun ammattikorkeakoulu, Itä-Suomen yliopisto, Helsingin yliopisto ja Jyväskylän yliopisto ovat saavuttaneet arvonimen.
Kroatianpaimenkoira Kroatianpaimenkoira on pystykorvainen, korkeuttaan hieman pidempi, kiharakarvainen paimenkoira. Suomessa kroatianpaimenkoiria on vain muutamia. Ensimmäinen kroatianpaimenkoira tuotiin Suomeen vuonna 2002, ja ensimmäinen kroatianpaimenkoirapentue syntyi keväällä 2006.
Karkeakarvainen hollanninpaimenkoira Ensimmäinen karkeakarvainen hollanninpaimenkoira tuotiin Suomeen vuonna 1990. Se oli kantavana ja maamme ensimmäinen pentue syntyi samana vuonna. Karkeakarvainen on muunnoksista harvinaisin niin Suomessa kuin kaikissa muissakin maissa.
Amerikanstaffordshirenterrieri Amerikanstaffordshirenterrieri on amerikkalainen koirarotu. Suomeen ensimmäinen amerikanstafforshirenterrieri saapui vuonna 1985, saksalainen Rachel Vom Simba-Camp. Ensimmäinen kyseisen rodun pentue syntyi Suomessa vuonna 1987.
Schapendoes Ensimmäinen schapendoes tuli suomeen vuonna 1989 Tanskasta, Fagus Funny Fellow ja sen vanhemmat olivat hollantilaisia. Suomen ensimmäinen schapendoes pentue syntyi Nalle-Haukun kenneliin vuonna 1993.
Sähköautot Suomessa Suomen ensimmäinen sähköautoille tarkoitettu pikalatauspiste on Helsingin Energian ja sijaitsee Kampissa. Pohjoismaihin oli rakenteilla 2010-luvun alussa 50 sähköautojen pikalatausasemaa, joista 20 tuli Suomeen. Fortum, Nissan ja ABC ovat jo yhdessä näitä rakentamassa.
Liikennevirrasta tuli Suomen ensimmäinen latauspisteoperaattori. Sen perustamisen myötä Suomeen suunniteltujen pikalatausasemien määrä nousi 30 kappaleeseen. Fortum on julkaissut suosituksen kiinteistöjen lämmitystolppien muuntamisesta lataustolpiksi sekä sovelluksen älypuhelimille jolla näkee yhtiön latauspisteet kartalla.
Haruki Murakami Suomessa Murakamin kirjoja on julkaistu Tammen Keltaisessa kirjastossa, jossa ilmestyi ensimmäinen suomennos vuonna 1993 ("Suuri lammasseikkailu"). Vuonna 2014 ilmestynyt "Värittömän miehen vaellusvuodet" oli ensimmäinen Murakamin suoraan japanista suomeen käännetty romaani. Sen suomensi Raisa Porrasmaa. Aiemmat käännökset on tehty englanninkielisistä versioista.
Helikopteri Ensimmäinen helikopterilento Suomessa tapahtui Turun lentoasemalla järjestetyssä lentonäytöksessä vuonna 1949, jossa lensi Ruotsiin rekisteröity helikopteri. Suomen ensimmäinen helikopteri oli vuonna 1953 rekisteröity Imatran Voiman ja Ilmavoimien yhteinen, 1970-luvulle saakka käytössä ollut Bell 47 (OH-HIA), joka on esillä Suomen Ilmailumuseossa Vantaalla.
Sergei Nikolajeff Palattuaan Suomeen Nikolajeff perusti 1905 äitinsä omistaman ravintola Gambrinin yläkertaan Fabianinkadulle oman kaupan, joka myi aluksi konttoritarvikkeita mutta laajensi pian autokauppaan. Vaikka hän ei ollutkaan Suomen ensimmäinen autojen myyjä, hänestä tuli pian ensimmäinen, joka onnistui tekemään autojen myynnistä Suomessa laajamittaista ja menestyksellistä liiketoimintaa.
Keuhkonsiirto Ensimmäinen keuhkonsiirto tehtiin Yhdysvalloissa vuonna 1963. Suomessa tehdään vuosittain noin 10–15 keuhkonsiirtoa. Ensimmäinen keuhkonsiirto Suomessa tehtiin vuonna 1990. Blokkisiirto oli tehty jo vuonna 1988.
Matti Äyräpää Äyräpää oli yksi Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin perustajista ja sen ensimmäinen puheenjohtaja. Myös Duodecimin perustaminen vuonna 1881 kytkeytyi kielitaisteluun, ja seuran ensimmäinen tehtävä oli luoda lääketieteen alalle suomenkielistä termistöä. Hän oli perustamassa myös Suomen hammaslääkäriseuraa, Kalevalaseuraa, KOP:ia, Takaharjun parantolaa, Vakuutusyhtiö Suomea, Instrumentariumia ja Suomen Tiedeseuraa.
Korat Thaimaassa korat on tunnettu jo satoja vuosia. Länsimaissa järjestelmällinen kasvatus aloitettiin 1960-luvulla. Euroopassa koratin kasvatus on alkanut Norjassa 1970-luvulla, ja myös Suomen ensimmäinen korat on Norjasta kotoisin. Suomeen korat on saapunut vuonna 1987, mutta ensimmäinen Suomessa rekisteröity pentue on syntynyt vuonna 1988.
S/S Viking S/S Viking, alkuperäinen nimi S/S Dinard oli ensimmäinen eteläisen Suomen ja Ruotsin välisessä liikenteessä seilannut autolautta. Aluksen omisti Rederi AB Vikinglinjen, joka aloitti sillä liikenteen Korppoosta Galtby–Maarianhamina–Gräddö-reitillä 1. kesäkuuta 1959. Ensimmäinen autolauttayhteys Suomen ja Ruotsin välillä oli reitti Vaasa–Uumaja, jolla Rederi Ab Vasa-Umeå aloitti liikennöinnin Korsholm III -nimisellä aluksella 15. joulukuuta 1958. "S/S Viking" oli kuitenkin ensimmäinen peräporttilastausta käyttänyt kansainvälisen liikenteen autolautta Suomessa.
Ruotsin vallan aika Suomessa Ensimmäinen historiallinen viittaus katolisen kirkon ulkopuoliseen Ruotsin hallintovaltaan Suomessa on noin vuodelta 1284. Tässä Maunu Ladonlukon säädöksessä yleisestä maanrauhassa Pentti Birgerinpoikaa kutsutaan Suomen, eli nykyisen Varsinais-Suomen herttuaksi. Hän ei kuitenkaan mahdollisesti koskaan käynyt Suomessa. Ruotsin vallan laajenemisesta huolimatta hämäläisten ja Novgorodin satoja vuosia kestänyt konflikti jatkui. "Novgorodin ensimmäinen kronikka" kertoo Novgorodin tehneen sotaretken hämäläisiä vastaan vielä vuonna 1292.
Turun arkkitehtuuri Empire otti vaikutteita egyptiläisestä taiteesta ja roomalaisesta antiikista. Julkisivupinnat olivat yleensä sileitä ja suoraviivaisia. Suomen ensimmäinen uusklassismiin perustuva empiretyylinen rakennus on Gabriel von Bonsdorffin vuonna 1793 suunnittelema Brinkhallin kartano. Akatemiatalo ja Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen Seurahuone (myöhemmin kaupungintalo) ovat Charles Bassin käsialaa. Vartiovuoren tähtitorni on saksalaissyntyisen Carl Ludvig Engelin ensimmäinen merkittävä suunnittelutyö.
Suomen kirjallisuus Kun yhteiskunnallinen ja valtiollinen elämä vilkastui, koitti kirjallisuudellekin ripeän kehityksen aika. Painopiste alkoi siirtyä suomenkielisen kirjallisuuden puolelle. Runoilijat A. E. Ahlqvist (A. Oksanen) ja Julius Krohn (Suonio) taivuttelivat suomen kieltä uudenaikaisempiin, taiteellisempiin runomuotoihin. Ahlqvist oli samalla huomattava kielentutkija, ja Krohn tutki puolestaan kirjallisuushistoriaa ja perusti suomalaisen kansanrunouden tutkimuksen. Yrjö Koskinen käytti kirjallisia kykyjään pääasiassa Suomen historian tutkimiseen ja valtiolliseen toimintaan.
Ensimmäinen kokonaan taiteilijankutsumukselleen elänyt suomalainen kirjailija oli Aleksis Kivi, joka oli samalla ensimmäinen huomattavaa menestystä saavuttanut suomeksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Tämän vuoksi häntä voidaan pitää suomalaisen kirjallisuuden isänä. Suomalaisen teatterin perustaja ja ensimmäinen johtaja K. J. Bergbom kirjoitti näytelmiä ja novelleja, runoilija Tuokko eli A. J. Törneroos käänsi useita vieraskielisiä teoksia suomeksi, ja novellikirjailijat K. J. Gummerus, Samuli Suomalainen, ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija Theodolinda Hahnsson sekä historiallisten näytelmien ja romaanien kirjoittaja E. F. Jahnsson tyydyttivät suuren yleisön kirjallisia tarpeita omalla tuotannollaan. Muutamilla aloilla huomattiin jo siirtymistä realistisempaan kuvaustapaan päin, esimerkiksi Pietari Päivärinnan ja J. H. Reijosen teoksissa.
Ensimmäinen sortokausi Ensimmäinen sortokausi on Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan. Sortokauden tunnetuin tapahtuma oli vuoden 1899 Helmikuun manifesti, jota Suomessa pidettiin valtiokaappauksena, jonka avulla Suomen perustuslait tahdottiin syrjäyttää. Tämän johdosta syntyi hyvin organisoitu passiivinen vastarinta ja kerättiin Suuri adressi, johon kertyi yli puoli miljoonaa nimeä muutamassa viikossa. Samoin syntyi Kulttuuriadressi, jonka allekirjoittajina oli muun muassa tunnettuja ulkomaalaisia tiedemiehiä ja lakimiehiä. Asevelvollisuusmanifestin ja uuden asevelvollisuuslain avulla lakkautettiin Suomen kansallinen sotaväki. Suomalaisia kutsuttiin Venäjän armeijaan, minkä seurauksena kagaali järjesti kutsuntalakkoja. Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov sai diktaattorin valtuudet, jonka jälkeen alkoivat toimenpiteet passiivista vastarintaa harjoittaneita ihmisiä vastaan, kuten vangitsemiset, karkotukset, viroista erottamiset ja sanomalehtien lakkauttamiset. Ensimmäinen sortokausi päättyi Bobrikovin murhaan ja Suurlakkoon.
Napolinmastiffi Ensimmäinen napolinmastiffi tuotiin Suomeen vuonna 1985 Ruotsista. Seuraavat koirat tuotiin 1989 Saksasta. Sen jälkeen koiria on Suomeen tuotu mm. Belgiasta, Italiasta, Hollannista ja Ranskasta.
Ensimmäinen napolipentue Suomessa syntyi 1992. Vuoden 1999 loppuun mennessä pentueita on syntynyt 27 kpl. Kaikkiaan napolinmastiffeja on rekisteröity 174 kpl (vuoden 1999 loppuun mennessä). Suomen napolinmastiffikanta on hyvin kirjava, aivan kuten muissakin maissa.
Blokkisiirto Blokkisiirroksi nimitetään yhdistettyä sydämen- ja keuhkonsiirtoa. Maailman ensimmäinen sydänkeuhkosiirto tehtiin 9. maaliskuuta 1981. Suomen ensimmäinen blokkisiirto tehtiin vuonna 1988. Vuonna 2006 Suomessa tehtiin yksi ja vuonna 2007 neljä blokkisiirtoa.
Kuninkaantie Suomen matkailumarkkinoinnissa tie alkaa Turusta. Tie on ollut merkitty ruskein kilvin, joissa on ollut kultaisen kruunun kuva sekä suuremmissa kilvissä myös teksti "Kuninkaantie". Karjaalta itään, Kirkkonummelle, tie haarautuu kulkemaan sekä Inkoon että Siuntion kautta. Kuninkaantie on matkailutienä rekisteröity tavaramerkki, jonka omistaja Uudenmaan liitto on ollut vastuussa myös Kuninkaantie-kilvistä koko reitillä Turusta Virolahdelle. Syksyllä 2016 liitto päätti poistattaa kaikki kilvet kustannussyistä.
Seututie 110 Seututie 110 alkaa varsinaisesti Haagan liikenneympyrästä. Siinä se erkanee seututie 120:stä eli Vihdintiestä, joka taas alkaa Mannerheimintien pohjoispäästä. Tie kulkee Helsingistä Lohjan Nummenkylään ja sieltä Salon Lahnajärven, Muurlan ja Salon keskustan kautta Turun Kupittaalle. Tie on osin myös kuninkaantietä.
Ylästöntie Osuus Kuninkaantie–Kirkkotie on osa kuninkaantietä, joka on alun perin perustettu kuninkaita ja heidän kuriirejaan varten.
Kuninkaantie Turussa Kuninkaantie alkaa vanhan raatihuoneen nurkalta. Sieltä se jatkuu reittiä 
Karjakatu - Karjatulli - Ryövärinvaha (kiveä siirretty 14.5m) - Piispanristi ei tiessä kiinni - Nykytien pohjoispuolella Viipurintie - Nykytien eteläpuolella Tuorlantie ja kartano - Turku-Viipuritietä pätkä ja nykytien yli Runkoon - Vanha Viipurintie - Rungon kestikievari - Vanha kivisilta ennen rautatietä - Rungontie - Hadvalantie - Piikkiön kirkko - Makarlantie - Vanha Makarlantie - Tammisilta (Arrois) - Paimiontie - Vuohimäentie - Veikkarintie - Moisio - Vanha turuntie - Paimionjoki - Sillankorvan talo - Pappila tien pohjoispuolella - Vistantie - Paimion kirkko Vistan kylässä - Pakurlan ja Rekottilan kylät Vistan tien varrella - Kevolantie - Kevolan kylä - Pitkäportaantie - Anttilan kylä - Turuntie 2351 - Silvolan kylä - Hajalan kylä (Trömperin kestikievarimuseo) - Häntälän kestikievari (Häntäläntien risteys) - Tunilan tila - Rikalan kylä - Halikonjoki - Halikon kirkko - 200m kirkosta Majalan kestikievari - Halikontie - Mariankatu - Turuntie - Kestikievari - Salonjoki - Horninkatu - Havunkatu - Usekelankirkkotie - Hakostaron muinaislinna ja kestikievari - Hakostaron katu - Ylhäistentie - Perniöntie (52) - Pohjankylä - Yliskylä (Överby) - Salontie - Hämeenkylä - Perniön joki - Perniön kirkko ja pappila - Haarlan kartano ja kestikievari - Lupajantie - Alhomäentie - Latokartanontie - Latokartano (Kuninkaankartano) - Kiskonjoki (Silta hävinnyt) - Maakuntarajasta vasemmalle Hultan kylä - Svenskby - Västankär - Olsbölentie - Olsbölen kartano - Vikstrandintie - Kuninkaantie (111) - Lill-Vik - Undermalm - Fastarby - Svedjekulla - Persbölen kylä - Skitinbäck (Nygård) - Björsby - Vanha Turuntie - Klaus Flemingin kivi - Pohjan vanha lukkarintalo - Pohjan kirkko - Pohjan kuru - Billnäsin puistotie - Skaffwestan koski = Skawastadhe (Pinjainen) - Vasarasepäntie - Maasilta - Kroggård.
Kuninkaantie Sköldvikin kartano - Rånäsin kartano - Pikkalan silta - Itäinen kuninkaantie - Fågelvik - Böle - Överbyn kartano ja kestikievari - Ragvaldsin tila - Kuninkaantie - Kirkon eteläpuolelta - Kirkkotallintie - Korkkullan nimismiestalo - Vanha rantatie - Jolkbyn mäet - Jorvas - Sundsbergin kartano - Luoma - Masalantie - Mankki - Mankintie - Finnsinmäki - Finnsintie - Mankinjoen silta - Espoon kartano - Gumbölenjoen silta - Kuninkaankartanontie - Erik Bassen tie - Galgbacken (hirsipuumäki) - Hansatie – iso maantie - Pitäjänportti - Kirkon kierto pohjoisen puolelta - Lehtimäentie - Lövkulla - Bembölen kestikievari - Haara Helsinkiin
Ristinkallio Vanha Viipurintie eli Kuninkaantie kulkee kaupunginosan pohjoisosien läpi. Matkailussa Kuninkaantieksi on merkitty kaupunginosan eteläosien läpi kulkeva seututie 170, joka on rakennettu 1900-luvun lopulla moottoritien rinnakkaistieksi.
Kuninkaantie Tikkurilantien ja Vanhan Porvoontien risteyksestä itään vanha Kuninkaantie jatkui reittiä Vanha Porvoontie - Brudbrinken - Jokivarrentie - Kuninkaantie - Labbaksen talo - Båskis kestikievari - Sipoon kirkko - Iso kylätie - Nikkiläntie - Ollkärrintie - Savijärven kartanon puistokujan risteys - Vanha kuninkaantie (1531) - Götankivi - Anttilan kylä - Veckkosken kylä - Boen kartano (Högvalla) - Drägsbyn kartano - Näsen kartano - Läntinen mannerheiminväylä - Porvoon joki - Kirkon eteläpuolelta Kulmakuja suljettiin 1672 - 1777 alkaen Vanhaa kuninkaantietä Pappilantullin kautta kirkon pohjoispuolelta - Galgbackantie - Skarpensintie - Loviisantie - Vadetintie (kahlaamo) - Ilolanjoki - Postimäki - Vanha Viipurintie - Kristineborgintie - Byahemintie - Bergby - Vanha Viipurintie (Koskenkylä) - Ruukki - Ruukintie - tie hävinnyt - Agricolantie - Pernajantie - Pernajan kirkko - Baijarsin kestikievari - Pellaksentie - Sarvilahti - Krouvintie - Degerby (1752 Loviisa) - Porvoonkatu - Itäinen tullikatu - Kuhlefeltinkatu - Rosen ja Ungern bastionit - Vanha Viipurintie - Tesjoki - Viipurintie - Skogbyntie - Holmgårdintie - Vanha Wiipurintie - Myllykylän kestikievari - Ahvenkoski - Germundön saari - Pyhtäänkuja - Pyhtääntien silta - Pyhtään kirkko - Länsikyläntie - Länsikylä - Kuppis (Siltakylä) - Sutelantie - Kyminkartano - Korkeakoski - Neuvoton - Helsingintien pohjoispuolella mutkitteleva metsätie - Summan kartano - Summantie - Vanha Viipurintie - Salmenvirrantie - Salmenkylän nimismiestalo - Mannerheimintie - Hamina - Museotie (3513) - Vilniemen kartano - Rakila -pistoolikivet - Mäntlahti - Sydänkylä - Klamila - Ravijoki - Pyterlahti - Virojoki - E18 - Säkkijärvi (Kondratjevo) - Vilajoki nimismiestalo - Tervajoki (Seleznevo) - Monreposin kartano - Viipurin linna .
Kuninkaantie Törvessillantie(1103) - Grabbacka - Fagernäs (risteys Raaseporiin) - Fagervikintie (1050) - Fagervikin ruukki - Inkoon kirkko - (Suurkirkontie) - Dalsby - Hofgårdin säteri - Österkulla - Innanbäck - (tie 51) - Stubböle - Prålsbacka - Furuborgintie - Degerbyn kirkko - Billskog (kestikievari) - Sunnanvik - Läntinen kuninkaantie.
Kuninkaantie Sannäsintie - Mjölbolsta (Nyby) - Sannäs - Högbenin kartano - (25) - Mustion-Inkoon tien risteys - Kirkniemen kartano - 25–112 risteyksen kohdalla vanha tielinja on 25-tien pohjoispuolella nimellä Kuninkaantie - Kyrkstadin risti - Lappersintie - Kockis - Gårdskulla - Grönkulla - Västerby - Bollstad - Sjundbyn kartano - Sunnanvik.
Kuninkaantie Jo Helsingin perustamisen jälkeen vanhan Kuninkaantien osuus Bembölestä Hakkilaan jäi sivutieksi. Parin kilometrin osuus Bembölestä Träskändan kartanolle on nykyisin virallisestikin nimeltään Kuninkaantie. Kartanon puistossa vanhan tien kohdalla on nykyisin vain kapea puistokäytävä. Järvenperästä vanha tie jatkui Pitkäjärven kaakkoisrantaa pitkin, nykyistä Kolkekankaantietä, Pitkäjärventietä, Pitkäjärvenrantaa ja Jupperintietä pitkin Vantaan rajalle. Vantaan puolella Ainontie ja länsiosa Martinkyläntietä noudattavat vanhaa Kuninkaantien linjausta (mm. Linnaisten kartano ja Hämeenkylän kartano). Martinlaakson tienoilla se on nykyisin osittain kokonaan poissa käytöstä ja jäänyt tonttien alle. Vantaanjoen itäpuolella tie on nykyisinkin käytössä, ja joen vartta pitkin kulkeva noin kahden kilometrin pituinen osa on nimeltäänkin Kuninkaantie. Vanta tielinjaus jatkui nykyistä Ylästöntietä pitkin Helsingin pitäjän kirkonkylään (mm. Backaksen kartano, Pyhän Laurin kirkko) ja sieltä edelleen Tikkurilan kautta nykyistä Kuriiritietä ja Tikkurilantietä pitkin Hakkilaan. Hakkilassa siihen yhtyi toinen vanha Helsinkiin johtava tie, nykyistä Lahdenväylää myötäilevä Vanha Porvoontie. Tästä liittymäkohdasta Kuninkaantie jatkui edelleen, nykyisin yhä suurelta osin Vanhan Porvoontien nimisenä, Kuninkaanmäen ja Sipoon kirkonkylän kautta Porvooseen.
Kuninkaantie Keskiaikainen Kuninkaantie on vanhempi kuin Helsinki eikä alkuperäinen tielinjaus kulje Helsingin kautta. Pääkaupunkiseudulla se kulki pitkän matkan jokseenkin lähellä nykyistä Kehä III:ta, Kirkkonummen Jorvaksesta Vantaan Hakkilaan saakka. Helsingistä länteen johtavan Länsiväylän edeltäjä, 1930-luvulla rakennettu Jorvaksentie, päättyikin alkujaan lännessä juuri Jorvakseen, jossa se liittyi vanhaan päätiehen.
Kuninkaantie Kuninkaantie () on vanha postireitti Norjan Bergenistä Atlantin rannikolta Oslon ja Tukholman kautta Maarianhaminaan, edelleen Saaristomeren kautta Turkuun ja Etelä-Suomen halki Viipuriin ja Suomenlahden perukkaan Pietariin asti. Suomessa tien osuutta Turusta Viipuriin on vanhastaan nimitetty Suureksi Rantatieksi tai Aliseksi Viipurintieksi. Tie on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Turun ja Tukholman välistä osuutta taas kutsutaan Suureksi Postitieksi.
Kuninkaantie Jorvaksesta vanha Kuninkaantie jatkui koilliseen, Espoon kartanon ohi sekä Kauklahden ja Espoon kirkonkylän kautta Bemböleen, joka on vanha teiden risteyspaikka. Tällä välillä tien eri osuuksilla on nykyisin nimet Mankintie, Finnsinmäki, Finnsintie, Kuninkaankartanontie, Erik Bassen tie, Hansatie, Iso Maantie, Pitäjänportti, Pappilantie, Kirkonmäentie, Lehtimäentie, Espoontie ja Ylä-Lommilantie. Tien varrella sijaitsevat muun muassa Espoon kartano ja Espoon tuomiokirkko.
Kuninkaantie Alkuperäisen Suuren rantatien linjaus on vielä osittain käytössä, mutta vain harvoissa kohdissa nykyiset valtatiet enää kulkevat vanhan tielinjauksen kohdalla. Jotkin osuudet Rantatiestä on nykyisin luokiteltu seututeiksi, toiset yhdys- tai paikallisteiksi, mutta paikoitellen vanha tielinjaus on kokonaan katkaistu. Joillakin osuuksilla vanha Rantatien reitti on edelleen käytössä, mutta matkailussa Kuninkaantieksi on merkitty uudempi, jopa 1900-luvun lopulta peräisin oleva tielinjaus, koska matkailuliikennettä ei voida ohjata yksityisteille.
Hakkila Hakkilassa on ollut historiallisesti tärkeä tienristeys, jossa lännestä Helsingin pitäjän kirkonkylästä päin tullut Turku–Viipuri-maantie eli Kuninkaantie on yhtynyt etelästä tulleeseen Helsingintiehen ja jatkanut matkaansa koilliseen kohti Sipoon kirkonkylää. Nykyiset Tikkurilantie ja Vanha Porvoontie sijaitsevat näiden historiallisten maanteiden kohdilla. Teiden risteyksessä on yhä jäljellä 1700-luvun alussa rakennettu Hakkilan kestikievarin rakennus eli Malmarsin torppa, ja Hakkilan länsirajalla Maarinkunnaassa on kivisilta, jota pitkin Kuninkaantie on ylittänyt Keravanjoen. Vanhan Porvoontien varrella on myös kivisiä kilometripylväitä, joihin on hakattu etäisyydet Helsinkiin ja Sipooseen.
Bemböle Bemböle on vanhastaan ollut tunnettu teiden risteyspaikkana. Espoon pitäjää halkonut tärkeä Kuninkaantie kulki Bembölen kautta jo myöhäiskeskiajalla. Bemböle oli liikenteellinen risteyskohta, jossa Kuninkaantiestä haarautuivat tiet sekä Helsinkiin että Espoon pohjoisosiin. Nykyisinkin Helsingistä alkava Turuntie (seututie 110) kulkee Bembölen kautta ja leikkaa välittömästi vanhan kyläkeskuksen länsipuolella Kehä III:n. Bembölen ohi kulkee myös vuonna 1962 valmistunut Suomen ensimmäinen moottoritie, Tarvontie (nyk. Turunväylä, osa valtatie 1:tä). Turunväylän ja Kehä III:n eritasoliittymä sijaitsee noin kilometrin Bembölestä länteen lähellä Gumböleä.
Kuninkaantie Kruunun perustama hollikyyditysjärjestelmä 1734 yhdisti valtakunnan kuninkaantiellä. Majatalojen ja kestikievareiden tehtäväksi oli määrätty majoituksen ja ylläpidon lisäksi postin ja asiakkaiden kyydittäminen seuraavaan majataloon. Kun hevoset eivät riittäneet, maatilat velvoitettiin toimittamaan miehiä ja hevosia kievareihin. Sen ajan lain mukaan kaikki ne vieraat, jotka pystyivät maksamaan yöpymisestään, oli pakko ottaa vastaan. Kestikievareita tuli olla tienvarsilla kahden peninkulman (noin 20 km) välein ja ne muodostivat verkoston. Talvisin kestikievarien käyttämät tiet merkittiin havuilla. Kun valtio lopetti majataloilta kestitysvaatimukset, luovuttiin yleisesti koko maassa majatalo-nimikkeestä ja tilalle tulivat matkustajakodit. Kuninkaantien varrella voi edelleenkin poiketa joihinkin vielä toiminnassa olevaan matkustajakotiin tai kievarimuseoon.
Lippajärvi Lippajärven läpi kulkee muinainen Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie eli Suuri Rantatie.
Pihlajarinne Lippajärven ja Pihlajarinteen alueen postinumero on 02940, mutta Pihlajarinteessä postinumero vaihtuu Kuninkaantietä länteen ja Bemböleen päin mentäessä Ingaksentien kohdalla 02740:aan.
Rauli Nordberg Rauli tunnetaan myös lauluntekijänä ja hän onkin tehnyt kappaleita mm. Kuninkaantie-orkesterin levylle ja iskelmälaulajille. Kuinkaantie-orkesterille hän toimi pääasiallisena sanoittajana.
Saarimäki Saarimäki on kylä Länsi-Halikossa ja on osa Hajalan taajamaa. Kylä keskittyy Saarimäen ympärille. Mäen ympäristö on viljeltyä. Kuninkaantie ja rantarata kulkevat kylän läpi.
Vantaankoski Kosken ylittää aikoinaan Turku-Viipuri maantienä toiminut Kuninkaantie sekä Kehä III, joka on yksi pääkaupunkiseudun poikittaisista suurväylistä. Vantaankoskessa on kunnostettu pato näiden teiden välisellä osuudella.
Matkailutie Suomen matkailutiet ovat Revontultentie, Via Karelia, Sininen tie, Tervan tie, Vihreän kullan kulttuuritie, Taikayöntie, Hämeen Härkätie, Saariston rengastie, Kuninkaantie ja Pohjanlahden rantatie.
Mustisi Mustisi tai Mustinen on Hajalan taajaamaan sulautunut kylä Länsi-Halikossa. Kylän pohjoisosa on mäkistä ja metsäistä ja eteläosa peltoa. Kylän halkaisevat Kuninkaantie ja rantarata, joiden varrelle asutus on kehittynyt.
Sorgenfrin palatsi Puiston läpi kulkee myös Mølleåen-joki. Dansebakken-niminen tumulushauta sijaitsee linnanpuistossa lähellä norjalaistaloa ja kuninkaantietä vastapäätä linnaa. Jens Juel on maalannut aiheesta öljymaalauksen.
Halikko Halikonjokilaakso kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Halikosta löytyy myös valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä, joihin lasketaan Angelniemen ja Halikon kirkonseudut, Joensuun, Vuorentaan ja Viurilan kartanot ja kuninkaantie.
Vanhakylä (Pernaja) Vanhakylä () on kylä entisen Pernajan kunnan alueella. ABC Kuninkaantie sijaitsee kylässä, valtatie 7:n varrella. Porvooseen on matkaa Vanhastakylästä 17 kilometriä, ja Helsinkiin 68 kilometriä.
Saksala (Kotka) Saksala on kuulunut Vehkalahden kyliin ennen kuin se liitettiin osaksi Kymin pitäjää. Kymiin kylä kuului vuoteen 1976 saakka. 
Saksalan kautta kulkee Vanha Viipurintie eli Kuninkaantie.
Hämeenkylän kartano Hämeenkylän kartano () on kartano Vantaan Hämeenkylän alueella. Kartano sijaitsee keskiaikaisperäisen Turku–Viipuri maantien eli Suurta rantatien (Kuninkaantie) varrella, joka kulkuyhteys on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Pakkala Kaupunginosan halki kulkee Ylästöntie, joka on osa keskiaikaisperäistä Turun–Viipurin maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantietä). Pohjoispuolella kulkee Kehä III. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa 3–4 kilometriä.
Ami Aspelund Ami Aspelund on esiintynyt myös yhdessä sisarensa Monica Aspelundin kanssa. He ovat tehneet muun muassa musiikkishown "Mon-Ami" vuonna 1983 ja Ralf Långbackan ohjaaman pienoismusikaalin "Kungsvägen – Kuninkaantie" vuonna 1997.
Kirkkonummi Eräs valtakunnan tärkeimmistä teistä, Suuri maantie Turun ja Viipurin välillä vedettiin Kirkkonummen läpi 1300-luvulla noudattaen suunnilleen samaa linjausta kuin Kuninkaantiellä on nykyään. Espoo erosi Kirkkonummen seurakunnasta vuonna 1458.
Kuninkaantie Museotieksi on otettu kaksi osuutta Suuresta Rantatiestä: Fagervikintie ja Tallimäki–Virojoki-tie. Museosillat Rantatien vanhalla linjauksella ovat Halikon vanha silta, Espoon kartanon Sågbron silta, Savukosken silta ja Salmen silta.
Hakastaron linna Hakastaron linnan mäellä kasvaa myös nurmilaukka (Allium oleraceum) ja sikoangervo (Filipendula vulgaris), jotka osaltaan kertovat paikan muinaisesta käytöstä. Vajaan puolen kilometrin päässä linnasta luoteeseen on kulkenut keskiaikainen Kuninkaantie.
Hämeenkylä Hämeenkylän läpi kulkeva Ainontie on vanhaa Turun–Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä. Ainontien varrella on yhä jäljellä kylän vanhoja taloja. Seudulla toimi Tavastbyn kaivos kolmena eri ajanjaksona vuosina 1769–1860.
Ahvenkoski Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie (myös "Suuri rantatie" tai "Alinen Viipurintie") kulki Ahvenkosken kautta 1200-luvulta lähtien. Vuosina 1741–1743 käydyn Hattujen sodan päättäneen Turun rauhan myötä Venäjän keisarikuntaaan liitetty Vanhan Suomen alue laajeni ja valtakunnanraja siirtyi Kymijokelle. Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonka kummallekin puolelle rakennettiin tulli- ja postiasemia sekä erilaisia linnoituslaitteita. Kuninkaantien varrella Lappeen pitäjän Taskulassa sijainnut Ruotsin tulli- ja rajapostiasema siirrettiin Ahvenkoskelle ja myöhemmin 1780-luvulla ruotsalaiset rakensivat kaksi reduttia joen ylityspaikkaan. Vaatimaton tulli- ja postiasema korvattiin saman vuosikymmenen aikana komealla virkatalolla, joka valmistui läntisen redutin viereen. Myös venäläiset linnoitivat Ahvenkoskea lukuisilla rakennelmilla, joista merkittävin oli Kuninkaantietä suojannut Kirmusaaren redutti. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen. Oman posti-ja tulliasemansa venäläiset rakensivat ruotsalaisista poiketen useita kilometrejä rajan itäpuolelle Kuninkaantien varrelle.
Piintilä Piintilä on halikkolainen kylä, joka on muodostunut suuresta Piintilän maatilasta lähellä Hajalaa Saarimäen ja Kankareen välissä. Valtaosa kylästä on metsäisiä kalliomäkiä, mutta sen eteläosassa on kumpuilevaa peltomaisemaa, jota halkovat Purilanjoki ja Kuninkaantie. Iso osa kylän asutuksesta on siirtoväen rintamamiestaloja.
Linnainen Linnaistentie kulkee läpi Linnaisten ja päätyy Pitkäjärven rannalla olevaan Linnaisten kartanon ohi kulkevaan Ainontiehen. Ainontie on keskiaikaisperäistä Turku–Viipuri maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantie). Linnaisten keskiosan halkaisee suuralueen keskuksesta Myyrmäestä Espoon puolelle johtava Rajatorpantie.
Matkailutie Suomessa matkailutiet nimetään yleensä aiheen mukaan. Esimerkiksi Kuninkaantie on vanha postireitti ja Hämeen Härkätie keskiaikainen Turun linnan ja Hämeen linnan välinen reitti. Teillä on myös omat tunnukset, jotka esiintyvät muun muassa tienvarsiopasteissa. Kuninkaantien merkkinä on kruunu ja Hämeen Härkätiellä härän pää.
Linnaisten kartano (Vantaa) Linnaisten kartano on Vantaan länsirajan äärellä Linnaisten kaupunginosassa Ainontien varrella sijaitseva kartano. Linnaisten kartanon kohdalla Ainontie muodostaa verraten hyvin säilyneen osan keskiaikaisperäistä Turku–Viipuri -maantietä eli Suurta rantatietä (Kuninkaantie), joka on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.
Jupperi Jupperi () on Espoon Laaksolahden kaupunginosan osa-alue Vantaan rajalla. Jupperi on omakotitalovaltainen asuinalue. Jupperin läpi Pitkäjärven rantaa pitkin kulkee Kuninkaantie. Jupperissa asui vuodenvaihteessa 2011/2012 noin 5 321 henkeä. Vuodenvaihteessa 2015/2016 asukasluku Jupperissa oli 5 303 henkeä.
Sutela (Kotka) Sutela on kaupunginosa Kotkan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Kymijoen Langinkoskenhaaraan, etelässä valtatiehen 7 ja pohjoisessa Kaukolaan. Alue on pääosin jokilaaksoa. Sutelan poikki kulkee Kuninkaantie, joka Sutelan kohdalla on suurelta osin yhä käytössä. Tie kulkee niin sanottua Väkinäisten siltaa pitkin Kyminlinnan puolelle.
Espoon historia Espoon vaakunassa esiintyvä hevosenkenkä viittaa talonpoikien kyyditysvelvollisuuteen ja vaakunan kruunu edustaa kuninkaankartanoa. Espoossa on säilynyt monin paikoin Kuninkaantien keskiaikainen linjaus. Turun ja Viipurin välillä kulkevaa Kuninkaantietä voidaan pitää Suomen tärkeimpänä historiallisena maantienä ja se on ilmeisesti syntynyt jo 1340- tai 1350-luvulla.
Glims Glims eli Talomuseo Glims on osa Espoon kaupunginmuseota. Glims sijaitsee keskellä Espoota, lähellä Jorvin sairaalaa ja lähellä entistä Helsinki-Turku valtatietä eli niin sanottua Kuninkaantietä. Glims sijaitsee Karvasmäen kylässä, jonka tilat ovat muodostuneet jo keskiajalla. Talomuseon alueella on kaikkiaan 11 alkuperäisillä paikoillaan olevaa rakennusta.
Perniö Perniö on vanhaa varsinaissuomalaista asutusseutua ja sen alueella sijaitsee useita Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiä valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä. Näitä ovat Latokartanon historiallinen ympäristö, Kosken ruukinalue, Kuninkaantie eli Suuri rantatie, Mathildedalin ruukkiyhdyskunta, Perniön kirkko ja pappilat, Perniön rautatieasemanseutu, Perniönjokilaakson kartanot ja viljelysmaisema, Strömman kanava ja Teijon ruukinalue.
Kuninkaantie Tietä ovat 1300-luvulta saakka kulkeneet kuninkaat ja heidän kuriirinsa, piispat ja porvarit, taiteilijat ja armeijat. Tie on yhdistänyt Ruotsin suurvallan läntiset ja itäiset alueet toisiinsa. Tien varrelle syntyi kartanoita, maatiloja, majataloja, krouveja ja kestikievareita, jotka majoittivat ja kestitsivät Kuninkaantien kulkijoita. Aatelissukujen kartanolinnoissa yöpyivät niin Ruotsin kuninkaat kuin Venäjän tsaaritkin.
Kuninkaanmäki Kuninkaanmäki () on noin 2 000 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Hakunilan suuralueella Itä-Vantaalla Sipoon rajalla. Naapurikaupunginosia ovat Päiväkumpu ja Hakkila lännessä, Itä-Hakkila etelässä ja Sotunki idässä. Kuninkaanmäen länsireunalla kulkee Lahdenväylä. Alueen kautta kulkee myös Vanha Porvoontie, joka on osa keskiaikaisperäistä Suurta rantatietä, Turun - Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä.
Kauklahti Kauklahti on Espoon vanhimpia asuinalueita; vanhin asutuksesta kertova arkeologinen löytö on tehty lähellä Espoonkartanoa ja on peräisin kivikaudelta noin 4000 eaa. 1200-luvulle asti Kauklahti oli hämäläisten kauppapaikka, kunnes lahti kasvoi umpeen ja alueelle tuli ruotsalaista väestöä. Kauklahden kautta kulki myös vanha Turusta Viipuriin johtanut Kuninkaantie.
Tikkurila Tikkurila tunnettiin markkinapaikkana jo 1500-luvulla, mistä se on myös saanut nimensä: "tikkuri" tarkoitti kymmenen nahan nippua. Turun ja Viipurin välinen vanha tie, Kuninkaantie, kulki Tikkurilan kautta nykyisen Kuriiritien ja Tikkurilantien kohdalla. Alue säilyi kuitenkin harvaan asuttuna Helsingin pitäjän takamaana 1800-luvun loppupuolelle asti.
Kuumala Kuumala edustaa Halikon vanhinta pysyvää asutuskantaa. Kylä on asutettu viimeistään 1200-luvun aikana, joskin kirjalliset lähteet kylästä alkavat vasta 1500-luvulla. Kuninkaantie on toiminut alusta alkaen kylän pohjoisrajana, ja sen varrelle on kehittynyt ajan saatossa asutusta. Kylän myöhäisempi asutus on syntynyt Hajalan osuuskaupan vastaisen Kuumalantien varrelle.
Tienhaara (Viipurin mlk) Tienhaara oli taajama entisessä Viipurin maalaiskunnassa, rautatien ja maantien varrella heti Viipurin ja Suomenvedenpohjan länsipuolella. Tienhaara sijaitsi paikassa, jossa Viipurista länteen johtava maantie haarautuu: eteläisempi haara, entinen Kuninkaantie vie Turkuun ja Helsinkiin, pohjoisempi vie Lappeenrantaan. Kolmihaarainen tienristeys oli muodostunut Kasakkakiveksi kutsutun ison siirtolohkareen ympärille.
Santahamina Vantaanjoen ja saaristoväylien lisäksi Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie ja Hämeen tie muinaisesta Vanajasta kohtasivat Helsingin pitäjän alueella mahdollistaen tavaran välittämisen muualle Suomeen. Talonpojista tuli laivanvarustajia, syntyi useita vuosisatoja kestävä talonpoikaispurjehdusten perinne. Helsingin seudun talonpoikien kaupankäynti Suomenlahden yli oli vilkasta vuonna 1219 perustetun ja alueen metropoliksi kehittyneen Tallinnan kanssa.
Kaarina Kaarinan kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat Kuusiston kirkko, kartanomuseo ja Kuusiston linnan rauniot, Pukkilan kartanomuseo sekä Tuorlan planetaario. Lisäksi Kaarinan alueelta löytyy monta majoitus- ja ravitsemuspalveluita tarjoavaa kartano- tai maaseutumatkailukohdetta. Historiallisista teistä Kaarinan kautta kulkevat sekä Uudellemaalle Suomenlahden rannikon läheisyydessä johtava Kuninkaantie että Aurajokea alkuosaltaan seuraileva, Hämeeseen vievä Hämeen Härkätie.
Lippajärvi Petaksen kartano asutettiin ennen 1800-luvun puoliväliä. Vuoden 1870 kartassa näkyy polku Petaksesta Ingakseen. Myös nykyisen Lippajärventien linjausta noudatteleva polku tai kärrytie Petaksesta aina Kuninkaantielle asti on kartassa esitetty. Tämän tien itäpuoli Lippajärven rantaan asti on Tamminiemeä lukuun ottamatta peltoa, tien länsipuoli Petaksen aluetta lukuun ottamatta pääosin metsää.
Kauklahti Kauklahden historia on monipuolinen ja monikerroksinen ja ansaitsee suurempaa huomiota. Kivikaudelta keskiaikaan todennettu asutus, jota löytyisi vielä enemmänkin alueelta, Kuninkaantie ja kartanoiden aika, rautatie ja Porkkalan miehityksen merkitys, teollisuusajan historia tillitehtaista lasitehtaaseen ja sotateollisuuteen (Kauklahden tiilitehtaat tuottivat useana vuonna eniten tiiliä koko Suomessa!) yms. yms. Onneksi jonkin verran kirjallisuutta on ilmestynyt ja aivan viime vuosina.
Asemanseutu (Halikko) Halikon asemanseutu, tai paikallisille vain Asema, on alue entisessä Halikon kunnassa Salon kaupungissa. Asemanseudun läpi kulkevat kuninkaantie ja rantarata. Vanha Halikon rautatieasema rakennettiin rantaradan varteen 1899, mikä johti alueen vahvaan kasvuun. Asemanseudulle ei koskaan keskittynyt paljoakaan palveluja, vaan asukkaat kulkivat lähikyliin Hajalaan ja kirkonkylälle asioille. Aivan aseman lähellä oli osuuskauppa ja posti, jotka lakkautettiin 1990-luvulla.
Laaksolahti Laaksolahdessa toimii Laaksolahden huvilayhdistys, Veinissä Veinin omakotiyhdistys ja Jupperissa Jupperin omakotiyhdistys. Kuten nimistä käy ilmi, on Laaksolahdessa pääosin omakotitaloja. Historiallisesti Laaksolahti on entistä huvila-aluetta, joka käy ilmi myös katunimistöstä (Ensimmäinen - Kahdeksas huvilatie, Huvilarinne, Huvilamäki ja Huvilaharju). Laaksolahden vieressä on Pitkäjärvi, jossa juhannuksena poltetaan juhannuskokko. Pitkäjärven rantaa myöten kulkee historiallinen Kuninkaantie, toiselta nimeltään Suuri rantatie.
Jolkby Jolkby on Kirkkonummen kunnanosa, joka sijaitsee Kirkkonummen keskustan koillispuolella n. 30 km Helsingistä länteen. Jolkbyn alue rajautuu etelässä Kirkkonummelta Jorvakseen vievään Vanhaan Rantatiehen, joka on lisäksi osa Kuninkaantietä. Tien eteläpuolelta löytyvät asuinalueet Heikkilä ja Laajakallio, jotka muodostavat Jolkbyn kanssa löyhän yhteenliittymän ja alueilla on muun muassa yhteinen asukasyhdistys. Lännessä Jolkbyn lähistöltä löytyy Killinmäki, joka on tunnettu muun muassa keskuslaitoksestaan.
Hajala Hajala on kylä ja kyläkeskus Salon Halikossa lähellä Paimion rajaa. Kylä on muodostanut useiden muiden kylien kanssa Hajalan taajaman. Tämän maatalousvaltaisen kylän läpi kulkevat rautatie ja Kuninkaantie. Kylän pohjoispuolella kulkee moottoritie E18, josta on liittymä no. 12 Hajalaan. Kylän itäosaa halkoo Purilanjoki. Kylässä on oma koulu, urheilukenttä, pururata, uimapaikka Myllytyry (myllypato, vanha myllylampi), päiväkoti sekä nuorille oma nuorisotila Kerhola.
Kerttulinmäki Populaarikulttuurissa Kerttulinmäen on tulkittu näyttelevän roolia Reijo Mäen Vares-kirjoissa ja Turun Matkailuoppaat ry järjestää Vares-kävelykierroksia, jotka ulottuvat Kerttulinmäelle. Muusikko Rauli Nordbergin Kuninkaantiestä kertova albumi sisältää kappaleen Kerttulinmäki. Kerttulinmäen ja muiden Turun kukkuloiden inspiroimana Turun filharmoninen orkesteri toteutti vuonna 2015 esityksen 7 kukkulaa soi! Vappu-Tuuli Fagersonin kirja Kauhea kertomus Uolevista sijoittuu Kerttulinmäelle.
Korkeakoski (Kotka) Korkeakoski on muodostunut kolmen maakirjakylän, eli Laajakosken, Osolan ja Sukulan yhteensulautumisesta. 1550-luvulla Sukula liittyi Osolaan ja 1600-luvun lopulla Osola ja Laajakoski Korkeakoskeksi. Kuninkaantie ylitti Kymijoen Korkeakoskenhaaran Korkeakosken putouksen yläpuolelta. Korkeakosken jyrkässä vesiputouksessa oli luonnontilassaan noin 10 metrin pudotus. Putouksessa on toiminut Kyminkartanon jauhomylly jo ainakin 1550-luvulla ja sinne rakennettiin 1563 sahamylly, joka oli ensimmäinen sahalaitos Kymenlaaksossa.
Kyrkstad Alueella sijaitsevaa omakotitaloaluetta kutsutaan usein nimellä Kukkumäki. Kukkumäki on myös alueen keskellä sijaitseva korkea mäki, jonka huipulta on näköala kaikkiin ilmansuuntiin. Kukkumäen läpi kulkeva Kuninkaantie - aiemmin nimeltään Turuntie - on osa 1300-luvulta peräisin olevaa Suurta Rantatietä Turusta Viipuriin. Alue oli aikanaan pääosin ruotsinkielinen työläisten asuinalue. 1990- ja 2000-luvuilla sinne on noussut jonkin verran uusia omakotitaloja.
Vanha Porvoo Alueen läpi kulkee neljä joen suuntaista katua ja näiden poikki kapeita kujia rinteen suuntaisina. Kuninkaantie eli Suuri Rantatie kulkee Vanhan Porvoon läpi kirkon vierestä kääntyen koilliseen. Tien nimenä ovat Vanhan Porvoon alueella Sillanmäki ja Lukiokuja. Lukiokuja on maantieroolinsa vuoksi muita poikittaiskujia leveämpi. Kadut on päällystetty mukulakivillä. Vanhassa Porvoossa autoliikenne on sallittua, mutta pysäköintitilaa on erittäin rajatusti ja nopeusrajoitus on 15 km/h.
Helsingin pitäjän kirkonkylä Kylästä kehittyi vesi- ja maaliikenteen keskus: Turun ja Viipurin välinen Kuninkaantie sekä Helsingin–Hämeenlinnan tie kulkivat sen kautta. Pyhän Laurin harmaakivikirkko valmistui vuonna 1460, ja muutamia vuosikymmeniä sen jälkeen kylä sai nykyisen nimensä. Kirkonkylä oli Keski-Uudenmaan suurin keskus aina Helsingin kaupungin perustamiseen saakka vuonna 1550, eikä Helsinkikään pystynyt välittömästi horjuttamaan Helsingin pitäjän kirkonkylän keskeistä asemaa alueella.
Kauklahti Espoonkartano (1700-luvulta) ja sen alueella Suomen vanhin kiviholvisilta ovat alueen tunnettuja nähtävyyksiä. Myös Bensulsin tien varressa löytyy vanha kiviholvisilta. Alueella on monipuolinen ja upea luonto, sillä Kauklahti sijaitsee kahden joen, Espoonjoki ja Mankinjoki suistossa. Vanhoja tammia löytyy muualtakin kuin Espoonkartanon luota, sillä aluetta halkoo Vanha Kuninkaantie, mikä näkyy monen muunkin tila- ja kartanorakennuksen olemassaolona, mm. Åminne, Jupp, Jofs, Uraalin vanha työväentalo.
Koivuhaka Koivuhaan alue on tasaista Keravanjoen ja Kylmäojan purolaaksoa, jonka varrella on viljelty maata vuosisatojen ajan, ainakin 1600-luvulta lähtien. Keravajoen lähistöstä on löydetty merkkejä keskiaikaisesta asutuksesta. Historiallinen Kuninkaantie kulkee alueen eteläosissa nykyisin nimellä Kuriiritie.
Alueella sijaitsee vanha Johansin maatila (nykyisin Vantaan kaupungin hallinnassa, Velmu ry:n käytössä) ja 1940–1960-luvun omakotitaloja. Uusia asukkaita on saatu etenkin 2010-luvulla.
Martinlaakso Martinlaakso () on kaupunginosa Länsi-Vantaalla. Vuosina 1968–1975 rakennettiin kerrostaloalue, jota on uudistettu ja täydennetty. Ensin sinne oli rakennettu jo 1950-luvulla omakotitaloja Vihertielle ja Kivimäkeen. Vanhinta asutus on kuitenkin Isontammentiellä, joka on osa Turusta Viipuriin johtanutta Suurta rantatietä eli Kuninkaantietä. Kaupunginosan pohjoisosassa on Vantaankosken rautatieasema (1991) ja siihen liittyvä Martinlaakson yritysalue. Kaupunginosassa oli vuoden 2010 alussa 11 393 asukasta. Martinlaakson lähialueita ovat Kaivoksela, Myyrmäki, Varisto, Myllymäki ja Vantaanlaakso.
Monica Aspelund Monica Aspelund on tehnyt yhteistyötä myös sisarensa Amin kanssa. Vuoden 1975 euroviisukarsintoja varten Monica ja Ami perustivat duon "Mon-Ami". Kilpailukappaleen ”Fasten Seatbelts” sanoitti Jukka Virtanen ja sävelsi Lasse Mårtenson. Seuraavana vuonna ilmestyi Monican ja Amin yhteinen hengellinen levy "Credo – minä uskon". Myöhemmin he tekivät muun muassa musiikkishown "Mon-Ami" vuonna 1983 ja Ralf Långbackan ohjaaman pienoismusikaalin "Kungsvägen - Kuninkaantie" vuonna 1997.
Ylästö Ylästön kaupunginosaan sisältyvät "Voutilan" (Brutuby), "Silvolan" (Sillböle), "Ylästön" (Övitsböle) ja "Tolkinkylän" (Tolkby) keskiaikaisperäiset kyläasutukset. Voutilan kylä sijaitsee Kuninkaantien pohjoispuolella ja sen kyläraitti Voutilantie on erityisen hieno. Silvolantiellä sijaitsee Sillböle gård. Ylästön vanha kylä sijaitsee Lehtikummuntien mutkassa, jossa on mm. Klemetsin talo 1700-luvulta. Tolkinkylän kantatalot sijaitsevat Ruutintiellä ja Tolkinkyläntellä. Ylästön läpi kulkee Suuri rantatie eli vanha Turun - Viipurin maantie, nykyiset Kuninkaantie ja Ylästöntie.
Ahvenkoski Ahvenkoski tunnetaan erityisesti vaiherikkaasta historiastaan. Kymijoen länsirannalla oli jo keskiajalla markkinapaikka ja kylän kautta kulki myös Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie. Vuonna 1743 Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonne rakennettiin tulli- ja postiasema sekä erilaisia linnoitteita. Suomen sota käynnistyi vuonna 1808 venäläisjoukkojen ylitettyä rajan Ahvenkoskella ja myöhemmin Suomen sisällissodan aikana alueella käytiin sodan viimeisiä taisteluja. 1500-luvulta peräisin oleva Ahvenkosken kartano sijaitsee joen itäpuolella Pyhtäällä.
Halikko Halikossa on useita historiallisia nähtävyyksiä: Rikalan rautakautinen kalmisto, keskiaikainen Halikon kirkko sekä monet kartanot, kuten Joensuun kartano, Wiurilan kartano, Vuorentaan kartano ja Tammenpään kartano. Muita vanhoja rakennuksia ovat Halikon museo, joka oli alun perin nälkävuosien viljavarasto, entinen kunnantalo Franssintalo, Halikon pappilat ja Angelniemen kirkko. Historiallinen Kuninkaantie kulkee Halikon läpi, ja sen varrella Hajalassa sijaitsee 1700-luvulta peräisin oleva Trömperin kestikievari. Wiurilan kartanon läheisyydessä sijaitsee vanha tuulimylly ja Kreivinmäen ulkoilmamuseo.
Mannerheimintie (Helsinki) Nykyisen Mannerheimintien alkuna oli 1600-luvulla syntynyt maantie, joka oli läntisempi kahdesta Helsingin kaupunkiin johtaneesta päätiestä. Tie johti kaupungista luoteeseen, Haagan ja Pitäjänmäen kautta kohti Espoota, jossa se alun perin liittyi suureen Turku–Viipuri-rantatiehen eli Kuninkaantiehen. Kartoissa tien nimi oli "Landsvägen till Åbo" (suom. Turun maantie) tai "Landsvägen till Esbo" (suom. Espoon maantie), yleiseksi nimeksi vakiintui myöhemmin "Turuntie". Itäisempi kahdesta tiestä oli koilliseen kohti Vanhaakaupunkia kulkenut Hämeentie.
Svartholman merilinnoitus Uuden rajan tuntumaan vuonna 1745 perustettuun rajakaupunkiin Loviisaan suunniteltiin rakennettavaksi Loviisan linnoitus. Laaja kuudesta bastionista ja etuvarustuksista muodostuva linnoitus vartioisi rannikkoa pitkin kulkevaa Kuninkaantietä. Maalinnoituksen pariksi suunniteltiin rakennettavaksi Loviisan lahden suulle Svartholman merilinnoitus. Linnoitusten tehtävänä oli estää venäläisten pääsy rannikkoa pitkin Ruotsin hallitsemaan Suomeen sekä tarjota tukeutumispaikka ja huoltotukikohta Ruotsin laivastolle. Svartholman merilinnoitus toimisi myös samaan aikaan Helsingin edustalle rakennettavan Viaporin eli Suomenlinnan merilinnoituksen sisarlinnoituksena ja etuvartioasemana.
Lippajärvi Ajanjaksoa noin 1780-1790 kuvaavan kartan (af Klerckerin Kuninkaan kartasto 1776-1805) mukaan asutus keskittyi Ingaksen pappilan tienoille, jossa 12 talon ryhmä muodosti Kvarnby nimisen kylän. Taloista 4 sijaitsi joen itäpuolella eli nykyisen Lippajärven alueella. Näiden lisäksi asutusta on merkitty ainoastaan Kärransin kylään. Tuolloin Lippajärven alavat rantaniityt olivat viljelyskäytössä tai laidunmaina. Kuninkaantie eli Suuri Rantatie kulki Träskändan puiston läpi ja jatkuen nykyisen Kolkekannaksen tien linjaa. Myös nykyinen Turuntie eli seututie 110 oli jo tuolloin olemassa.
Turku 1300-luvulla Turku oli pitkään Suomen merkittävin myös kaupankäynnin saralla. Se lukeutui keskiajalla Hansaliiton kaupan ja merenkulun piiriin. 1300-luvulla kaksi kolmasosaa kaupungin porvareista oli saksalaisia, mutta vähitellen kotimaisten porvarien osuus kasvoi. Kauppiailla oli useita yhteisöjä, kiltoja, joiden kiltataloissa juhlinta saattoi yltyä varsin riehakkaaksi. Vilkkaat kauppasuhteet kohdistuivat etenkin Tukholmaan ja Tallinnaan, mutta myös Pohjanmaalle, Novgorodiin ja Itämeren etelärannikon suurin hansakaupunkeihin. Hämeeseen kulki Turusta tunnettu maantie, Hämeen Härkätie. Viipuriin vei Suuri Rantatie, joka sittemmin tunnettiin Kuninkaantienä.
Turku 1400-luvulla Turku oli pitkään Suomen merkittävin myös kaupankäynnin saralla. Se lukeutui keskiajalla Hansaliiton kaupan ja merenkulun piiriin. 1300-luvulla kaksi kolmasosaa kaupungin porvareista oli saksalaisia, mutta vähitellen kotimaisten porvarien osuus kasvoi. Kauppiailla oli useita yhteisöjä, kiltoja, joiden kiltataloissa juhlinta saattoi yltyä varsin riehakkaaksi. Vilkkaat kauppasuhteet kohdistuivat etenkin Tukholmaan ja Tallinnaan, mutta myös Pohjanmaalle, Novgorodiin ja Itämeren etelärannikon suurin hansakaupunkeihin. Hämeeseen kulki Turusta tunnettu maantie, Hämeen Härkätie. Viipuriin vei Suuri Rantatie, joka sittemmin tunnettiin Kuninkaantienä.
Viiden kuninkaan sota Robb Stark saapuu Cailininvallille, missä hänen äitinsä odottaa 1 750 miehen voimin. Armeijansa vahvuuden noustua kahteenkymmeneen tuhanteen, Robb marssii etelään. Vaihtoehtoja on kuitenkin vähän: vapauttaakseen Vuolasvirran piirityksen, Robbin pitää ylittää Vihreä joenhaara joko Kaksosten tai rubiinikahluun kohdalta. Robb päättää tehdä molemmat. Jaettuaan armeijansa Robb lähettää jalkaväkensä lordi Roose Boltonin johdolla kuninkaantietä pitkin kohtamaan lordi Tywinin. Samalla Robb saapuu ratsuineen Kaksosille ja lupaa mennä naimisiin lordi Walder Freyn tyttären kanssa joen ylittämistä vastaan.
Turun historia Kaupunki oli pitkään Suomen merkittävin myös kaupankäynnin saralla. Se lukeutui keskiajalla Hansaliiton kaupan ja merenkulun piiriin. 1300-luvulla kaksi kolmasosaa kaupungin porvareista oli saksalaisia , mutta vähitellen kotimaisten porvarien osuus kasvoi. Kauppiailla oli useita yhteisöjä, kiltoja, joiden kiltataloissa juhlinta saattoi yltyä varsin riehakkaaksi. Vilkkaat kauppasuhteet kohdistuivat etenkin Tukholmaan ja Tallinnaan, mutta myös Pohjanmaalle, Novgorodiin ja Itämeren etelärannikon suurin hansakaupunkeihin. Hämeeseen kulki Turusta tunnettu maantie, Hämeen Härkätie. Viipuriin vei Suuri Rantatie, joka sittemmin tunnettiin Kuninkaantienä ja Satakuntaan Turun yhdisti jo esihistorialliselta ajalta periytyvä Huovintie.