mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Mitanni Indoeurooppalaisia hurrilaisia saapui Khaburin ja Belikhin alueelle noin
1800–1600 eaa. He perustivat oman valtion ja pääkaupungin, "Washukkanin". Hurrilaisen yläluokan vallan alla oli seemiläisiä amorilaisia. Indoeurooppalais-seemiläinen Mitanni soti mm. Egyptin kanssa 1400-luvulla eaa. ja myöhemmin teki sen kanssa sopimuksen heettiläisiä vastaan. Valtakunta ei koskaan ollut Lähi-idän vahvin, mutta ajoittain yksi suurvalloista. Mitannin historiasta ei ole löydetty omia lähteitä, vaan kaikki tiedot siitä perustuvat sen vihollisten ja kauppakumppanien tietoihin. Assyrialaiset kukistivat Mitannin ensin ryöstämällä Washukannin 1360 eaa., ja myöhemmin lopullisesti noin 1200 eaa.
Vlaxinromani Vlaxinromani on romanien Kaakkois-Euroopassa käyttämä indoarjalainen kieli. Sitä pidetään monesti romanin kielen murteena.
Heettiläiset Heettiläisten voitto Mitannista muutti seudun poliittisia voimasuhteita. Monet Mitannin ja Egyptin alaiset vasallikuninkaat siirtyivätkin heettiläisten vallan alle, muun muassa Ugaritin kuninhgas Nukhase ja juonitteleva Amurrun kuningas Aziru.
Heettiläiset valtasivat syyrialaisen Karkemishin kaupungin ja etenivät Damaskokseen asti. Egyptin heikko ja haaveellisuuteen taipuvainen kuningas Amenofis IV ei piitannut ulkopolitiikasta ja poliittisista tappioistaan Palestiinan ja Syyrian seuduilla. Tutankhamonin leski sai Shuppiluliuman pojan puolisokseen, mutta tämä heettiläinen prinssi murhattiin matkalla, ja ehkä jopa historiaa muuttanut avioliitto meni pieleen. Pohjois-Syyria ja Eufratin länsipuoli heettiläistyivät nopeasti, ja säilyivät heettiläisinä vielä suuren heettiläisvaltakunnan hajoamisen jälkeen.
Arthur Abraham Abrahamia pidetään keskisarjan kovalyöntisimpänä miehenä. Hän kertoo mitanneensa iskuvoimakseen 380 kg.
Rangpuri Rangpuri on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Rangpurin alueella Bangladeshin pohjoisosassa. Kielellä on noin 15 miljoonaa puhujaa ja sitä kirjoitetaan bengalilaisilla kirjaimilla.
Egyptin 18. dynastia Amenhotep II:sta seurasi Thutmosis IV. Hän liittoutui Mitannin kanssa naimalla Artataman tyttären.
Jak X Desert Arena - Lukemattomat Wastelanderit ovat mitanneet täällä taistelutaitojaan. Jakin on nyt osattava sen salaiset piilopaikat tai kuoltava.
Magahin kieli Magahi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Biharin, Jharkhandin ja Länsi-Bengalin osavaltioissa. Kielellä oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 14 miljoonaa puhujaa.
Mitanni Noin 1300 eaa. Assyria valloitti Mitannin, josta muutamaa vuosikymmentä myöhemmin tuli pelkkä Assyrian provinssi, jota johti Assyrian suurvisiiri.
Angika Angika on Intiassa Biharin osavaltion pohjoisosassa puhuttu indoarjalainen kieli. Sitä puhui vuonna 1997 äidinkielenään 743 600 ihmistä. Angikaa kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.
Sirmauri Sirmauri on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Himachal Pradeshin Sirmaurin ja Shimlan piirikunnissa. Se kuuluu paharikielten läntiseen haaraan ja sitä puhuu äidinkielenään noin 400 000 ihmistä.
Adad-nirari I Adad-nirari I oli 1200-luvulla eaa. hallinnut Assyrian kuningas, joka valtasi Babylonialta Rapiqumin kaupungin ja vakautti isänsä pohjoisen suunnassa tekemät aluevaltaukset. Hän valtasi myös Mitannin ja sen kuningas Šattuara I joutui hänen vasallikseen. Šattuaran poika Vasašatta kapinoi heettiläisten tuella Assyriaa vastaan, mutta kapina kukistettiin. Vasašatta jäi vangiksi ja Mitannista tuli yksi Assyrian maakunnista. Adad-nirari hallitsi täten koko Ylä-Mesopotamiaa ja Assyria ulottui lännessä Karkemišiin asti, joskin Karkemiš menetettiin heettiläisille Hattusili III:n ollessa näiden kuninkaana. Adad-nirarin käymistä sodista kertova pitkä kirjoitus on varhaisin historiallisia tietoja sisältävä assyrialainen teksti. Adad-niraria seurasi kuninkaana hänen poikansa Salmanassar I.
Surjapuri Surjapuri eli sura on Biharin ja Länsi-Bengalin osavaltioissa Intiassa puhuttu indoarjalainen kieli. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan sitä puhuu äidinkielenään 1 220 000 ihmistä.
Pauri bareli Pauri bareli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Maharashtran ja Madhya Pradeshin osavaltioissa. Kieltä puhui vuoden 2001 väestönlaskennassa äidinkielenään 638 000 ihmistä.
Rathwi bareli Rathwi bareli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Maharashtran ja Madhya Pradeshin osavaltioissa. Kieltä puhui vuoden 2001 väestönlaskennassa äidinkielenään 101 000 ihmistä.
Thales Thaleen kerrotaan myös mitanneen pyramidien korkeuden niiden varjon pituuden perusteella, ilmeisesti samalla hetkellä kun ihmisen varjo oli yhtä pitkä kuin ihminen itse.
Bhili Bhili on Pohjois-Intiassa Madhya Pradeshin ja Gujaratin osavaltioissa puhuttu indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin kolme miljoonaa ihmistä. Bhiliä voidaan kirjoittaa devanagarilla tai gudžaratilaisilla kirjaimilla.
Kumaoni Kumaoni on Intian Uttarakhandin osavaltiossa asuvien kumaonien puhuma indoarjalainen kieli. Se kuuluu paharikielten keskiryhmään ja on sukua muun muassa garhwalin ja nepalin kielille. Kumaonia kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.
Satomi Kobayashi Satomi Kobayashi (小林 聡美, Kobayashi Satomi, s. 24. toukokuuta 1965) on japanilainen näyttelijä. Hän on naimisissa käsikirjoittaja Koki Mitanin kanssa.
Bagheli Bagheli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Madhya Pradeshin, Uttar Pradeshin ja Chhattisgarhin osavaltioissa. Se kuuluu indoarjalaisten kielten itäis-keskiseen ryhmään yhdessä muun muassa awadhin, chhattisgarhin ja fidžinhindin kanssa.
Saraiki Saraiki on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pakistanissa Punjabin osavaltion eteläosassa ja Sindhin pohjoisosassa. Sitä puhuu äidinkielenään noin 14 miljoonaa ihmistä. Kieli on läheistä sukua pandžabille ja sitä pidettiin pitkään pandžabin murteena.
Kassiitit Murshilin ryöstöretken jälkeen he ottivat maassa vallan. Noin 25 vuotta pyhänhäväistyksen jälkeen kassiittikuningas Agum haki jumalien patsaat Eufratista. Agum väitti olleensa kassiittien, akkadilaisten, Babylonian, Padanin, Alman ja gutilaisten kuningas. Jo aiemmin irtautunut sumerilaisvaltainen Babylonian eteläosa Merimaa pysyi itsenäisenä. Mitannilla ja Egyptillä oli näihin aikoihin sotia, ja Babylonia eli melko rauhassa lukuun ottamatta pohjoisen Assyrian uhkaa. Agumin seuraaja Burnaburias I sopi vuoden 1480 tienoilla Assyrian kanssa rajariidan. Kassiitit etenivät vähitellen Merimaahan, ja Burnaburiashin veli ja toinen seuraajista, Ulanburiash hyökkäsi Merimaahan, kun tämän kuningas Eagamil oli sotaretkellä idässä Elamissa. Ulanburias sai näin Babylonian yhdistettyä, ja hänen jälkeensä nousi merkittävä kuningas Karaindash noin 1415. Hän teki Mitannin vasallina olleen Assyrian kanssa uuden rajasopimuksen, ja siirsi prinsessansa Egyptin Thutmosis IV:n haaremiin.
Sadrin kieli Sadri on indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin 3,3 miljoonaa ihmistä Intian itäosassa, erityisesti Jharkhandin osavaltiossa. Se kuuluu bihar-kielten ryhmään ja sen läheisiä sukukieliä ovat muun muassa bhodžpuri ja maithili.
Kutšin kieli Kutši on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intian Gujaratin osavaltiossa ja Pakistanin Sindhin provinssissa. Kieli on sukua alueen enemmistökielille gudžaratille ja sindhille, ja valtaosa kutšin puhujista puhuu gudžaratia toisena äidinkielenään.
Chittagongin kieli Chittagong on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Chittagongin alueella Kaakkois-Bangladeshissa. Kieli on läheistä sukua bengalille ja sitä pidetään yleisesti bengalin murteena, mutta standardibengalin puhuja ei automaattisesti ymmärrä chittagongia eikä päinvastoin.
Gudžarati Gudžarati eli gujarati on indoarjalainen kieli. Suurin osa sen puhujista asuu Intiassa, ja se on Gujaratin osavaltion pääkieli. Gudžaratilla on Intiassa kansallisen kielen asema. Lisäksi se on vähemmistökieli muun muassa Pakistanissa, Keniassa ja Tansaniassa.
Ydinaseonnettomuus Vuonna 2006 Espanjan viranomaiset raportoivat mitanneensa normaalia korkeampia säteilyarvoja Palomaresin etanoista. Jos jatkotutkimuksissa maan alta löydetään vaarallisia määriä plutoniumia, saattaa tiedossa olla mittava puhdistusoperaatio.
Bundelin kieli Bundeli eli bondili tai bundelkhandi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pohjois-Intiassa Uttar Pradeshin, Madhya Pradeshin, Maharashtran, Rajasthanin, Gujaratin ja Andhra Pradeshin osavaltioissa. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan sillä on noin 3 miljoonaa puhujaa.
Odin kieli Od eli oad tai odki on Pakistanin Sindhin provinssissa puhuttu indoarjalainen kieli. Se muistuttaa läheisesti marathia ja siihen on otettu aineksia myös muun muassa gudžaratista, marwarista ja pandžabista. Odia kirjoitetaan arabialaisilla kirjaimilla.
Romanikieli Romanikieli on indoarjalainen kieli. Kielestä on lukuisia murteita, joita monet eri maissa asuvat romanit puhuvat. Suomen romanikieli kuuluu romanikielen pohjoismurteiden kokonaisuudessa luoteismurteiden alaryhmään. Suomen romanikieli jakautuu vielä länsi- ja itämurteeseen.
Haryanvin kieli Haryanvi on indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään 8 000 000 ihmistä Intiassa. Kieli luetaan indoarjalaisten kielten länsi-hindin haaraan, mutta haryanvin ja hindin puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Haryanvin läheisin sukukieli on bradž.
Dhatki Dhatki on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pakistanissa Sindhin provinssin itäosassa ja Intiassa Rajasthanin osavaltion länsiosassa. Se on läheistä sukua marwarille ja radžastanille. Vuonna 2000 dhatkilla oli 132 000 äidinkielistä puhujaa Pakistanissa ja 16 400 Intiassa.
Palomaresin lento-onnettomuus Lokakuussa 2006 Espanjan viranomaiset raportoivat mitanneensa normaalia korkeampia säteilyarvoja Palomaresin etanoista. Jos jatkotutkimuksissa maan alta löydetään vaarallisia määriä plutoniumia, saattaa tiedossa olla mittava puhdistusoperaatio.
Vasavi Vasavi on Intiassa Maharashtran ja Gujaratin osavaltioissa puhuttu indoarjalainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Kieli on läheistä sukua bhilille, mutta bhilin ja vasavin puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Vasavia voidaan kirjoittaa devanagarilla tai gudžaratilaisilla kirjaimilla.
Nimadi Nimadi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Madhya Pradeshin, Uttar Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa. Se luokitellaan radžastanilaisten kielten ryhmään yhdessä radžastanin, lambadin ja gurgulan kanssa. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan nimadia puhuu äidinkielenään 2 150 000 ihmistä.
Palya bareli Palya bareli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Maharashtran ja Madhya Pradeshin osavaltioissa. Se kuuluu bhil-kielten ryhmään ja on läheistä sukua muun muassa bhilille ja kahdelle muulle bareli-nimiselle kielelle, pauri barelille ja rathwi barelille.
Kikkuli "Näin puhuu Kikkuli, Mitannin maan mestari hevoskouluttaja"("UM.MA Ki-ik-ku-li" "A-AŠ-ŠU-UŠ-ŠA-AN-NI ŠA" KUR "MI-IT-TA-AN-NI").
Mitanni Mitanni esti heettiläisten laajenemisen Kizzuwatnan ja pohjoisen Ishuwan avulla. Laajimmillaan Mitanni ulottui Nuzista (Kirkuk) idässä Keski-Syyrian Aleppoon. Heettiläiset ja Mitanni solmivat niin sanotun Mattiwazan sopimuksen. Mitannissa vallitsi hyvinvointi.
Radžastani Radžastani on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Rajasthanin osavaltiossa ja sitä ympäröivillä alueilla. Kielellä on lukuisia toisistaan selkeästi poikkeavia murteita, joista osa voidaan katsoa myös omaksi kielikseen. Määritelmästä riippuen radžastanin puhujamäärä on 20 ja 80 miljoonan ihmisen välissä.
Varhadi-nagpuri Varhadi-nagpuri on indoarjalainen kieli, jota puhuu noin 7 miljoonaa ihmistä Intiassa Maharashtran, Madhya Pradeshin ja Telanganan osavaltioissa. Kieli on läheistä sukua Maharashtran valtakielelle marathille ja jotkut pitävätkin sitä marathin murteena. Varhadi-nagpuria kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.
Bradž Bradž on Intiassa puhuttu indoarjalainen kieli, jota pidetään usein hindin murteena. Sitä puhutaan Pohjois-Intiassa Uttar Pradeshin, Rajasthanin, Haryanan, Biharin ja Madhya Pradeshin osavaltioissa sekä Delhissä. Vuoden 2001 väestönlaskennassa bradžia puhui äidinkielenään 574 000 ihmistä.
Mandeali Mandeali on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Himachal Pradeshin osavaltion Mandin piirikunnassa. Se kuuluu paharikielten läntiseen haaraan ja on läheistä sukua muun muassa kangrille, gaddille ja chambealille. Vuoden 1991 väestönlaskennassa mandealia puhui äidinkielenään 900 000 ihmistä.
Mitanni Joskus 1550 Assyria ja Arrapha idässä muuttuivat Mitannin vasalleiksi. Shaushatar voimisti maata entisestään ennen 1500 eaa. ryöstäen Assurin, mutta jättäen maahan assyrialaisen vasallikuninkaan. Samantyyppinen käsittely toistui Aleppon, Nuzin ja Arraphan kanssa.
Hurrilaiset Urkesh oli ainoa hurrilainen kaupunki noin vuosituhannella 3000–2000 eaa. Seuraavalla vuosituhannella 2000–1000 eaa. Arrapha, Harran, Kahat, Nuzi, Taidu ja Wašukanni, Mitannin pääkaupunki. Noin 2000 eaa. hurrilaiset omaksuivat Assyrian nuolenpääkirjoituksen.
Chhattisgarhin kieli Chhattisgarhi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pohjois-Intiassa Chhattisgarhin, Biharin ja Odishan osavaltioissa. Se kuuluu indoarjalaisten kielten itäis-keskiseen ryhmään ja on läheistä sukua muun muassa awadhille, baghelille ja fidžinhindille. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan chhattisgarhilla on noin 13 miljoonaa puhujaa.
Garhwali Garhwali on indoarjalainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin kolme miljoonaa ihmistä Intian Uttarakhandin ja Himachal Pradeshin osavaltioissa. "Glottolog" sijoittaa garhwalin paharikielten keskiseen ryhmään yhdessä kumaonin kanssa. "Ethnologue" puolestaan lukee garhwalin omaksi alaryhmäkseen itä-, keski- ja länsipaharikielten rinnalle.
Assami Assami (অসমীয়া Ôxômiya) on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva indoarjalainen kieli. Se on Intian Assamin osavaltion virallinen kieli ja sitä puhutaan myös osissa muita Intian kaakkoisia osavaltioita sekä Bhutanissa että Bangladeshissa. Se on itäisin kaikista indoeurooppalaisista kielistä ja sitä puhuu noin 12 828 220 ihmistä.
Sylheti Sylheti on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Sylhetin alueella Bangladeshissa ja ympäröivillä alueilla. Kieli on läheistä sukua bengalille ja sitä kirjoitetaan nykyisin bengalilaisilla kirjaimilla. Historian saatossa sylhetiä on kirjoitettu myös arabialaisilla kirjaimilla ja omalla syloti-nagri-kirjaimistollaan. Sylhetillä on noin 10 miljoonaa puhujaa.
Dogri Dogri on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Jammu ja Kashmirin ja Himachal Pradeshin osavaltioissa Pohjois-Intiassa. Dogria puhuu äidinkielenään noin neljä miljoonaa ihmistä ja se sai kansallisen kielen aseman Intian perustuslain 92. lisäyksessä tammikuussa 2004. Dogri kuuluu läntisten paharikielten ryhmään.
Chambeali Chambeali on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Himachal Pradeshin osavaltion Chamban piirikunnassa sekä Jammu ja Kashmirissa. Se kuuluu paharikielten läntiseen haaraan ja on läheistä sukua muun muassa kangrille, gaddille ja mandealille. Vuoden 1991 väestönlaskennassa chambealia puhui äidinkielenään 130 000 ihmistä.
Gurkhat Gurkhat ovat mongoleihin kuuluva, mutta pitkälti indoarjalainen kansa, joka elää Nepalissa ja Pohjois-Intiassa. Gurkhat ovat hinduja, ja heidän äidinkielensä on indoiranilainen pahar eli nepali. Nimitys "gurkha" viittaa 700-luvulla eläneeseen hindusoturiin ja pyhimykseen Guru Gorakhnathiin. Gurkhat tunnetaan erittäin rohkeina ja sitkeinä sotureina.
Bangladesh Kuten Länsi-Bengalissa maan tärkein kieli on bangla, indoarjalainen kieli, jonka alkuperä on sanskritissa. Kielellä on oma kirjoitusjärjestelmänsä. Englantia käytetään korkeamman asteen koulutuksessa, ja keski- ja yläluokka käyttävät sitä toisena kielenä. Vuoden 1987 presidentin asetuksesta lähtien banglaa käytetään kaikissa virallisissa yhteyksissä.
Hurrilaiset kielet Hurrilaiset kielet on kielikunta, johon kuuluu kaksi Lähi-idän kuollutta muinaiskieltä, hurri ja urartu. Hurria puhuttiin Mitannin valtakunnassa (1500–1200 eaa.) nykyisen Syyrian alueella ja urartua Urartun valtakunnassa (900–600 eaa.) Itä-Turkissa.
Heettiläiset Hattushili III jakoi Syyrian egyptiläisten kanssa. Tähän liittyvä sopimus ja rauhoitti alueen pitkäksi aikaa. Hattushili ajoi samantyyppistä sopimusta Babylonian kanssa Assyriaa vastaan, mutta lopulta se meni pieleen. Heettiläiset joutuivat tämän vuoksi lopulta luovuttamaan Mitannin Assyrian Salmanassar I:lle.
Andh Andh eli andha tai andhi on Intiassa asuvien andhien puhuma indoarjalainen kieli. Etnisiä andheja on yhteensä yli 400 000 000, mutta suuri osa heistä on marathinkielisiä ja vain noin 100 000 000 puhuu andhia äidinkielenään. Andhin puhujat sijoittuvat pääosin Maharashtran, Telanganan ja Madhya Pradeshin osavaltioihin.
Halbi Halbi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Madhya Pradeshin, Chhattisgarhin, Maharashtran, Odishan ja Andhra Pradeshin osavaltioissa. Se kuuluu indoarjalaisten kielten itäiseen haaraan ja on läheistä sukua bhatrin kielelle. Halbia puhuu äidinkielenä 593 000 ihmistä, minkä lisäksi sitä puhuu 200 000 ihmistä vieraana kielenä.
Bishnupriya manipuri Bishnupriya manipuri (bishnupriyaksi বিষ্ণুপ্রিয়া মণিপুরী "bişnupriya mônipuri" tai ইমার ঠার "imāra ţhāra") on indoarjalainen kieli, jota puhutaan koillis-Intiassa ja Bangladeshissa. Kielellä oli vuoden 2001 väestönlaskennassa noin 117 500 puhujaa, joista 77 500 asui Intiassa. Bishnupriyan lähisukukieliä ovat bengali ja assami, ja sitä kirjoitetaan bengalilaisilla kirjaimilla.
Awadhin kieli Awadhi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pohjois-Intiassa Uttar Pradeshin, Biharin ja Madhya Pradeshin osavaltioissa, Delhissä ja Nepalissa. Awadhi kuuluu indoarjalaisten kielten itäis-keskiseen ryhmään ja sen läheisiä sukukieliä ovat muun muassa chhattisgarhi, bagheli ja fidžinhindi. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan awadhilla on noin 3 miljoonaa puhujaa.
Gaddin kieli Gaddi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Himachal Pradeshin, Uttar Pradeshin, Jammu ja Kashmirin ja Madhya Pradeshin osavaltioissa sekä Delhissä. Se kuuluu paharikielten läntiseen haaraan ja on läheistä sukua muun muassa kangrille, mandealille ja chambealille. Vuoden 1991 väestönlaskennassa gaddi puhui äidinkielenään 110 000 ihmistä.
Varli Varli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Maharashtran ja Gujaratin osavaltioissa sekä Dadra ja Nagar Havelin territoriossa. Kieltä puhuu äidinkielenään 600 000 ihmistä. Varlia pidetään joskus joko gudžaratin tai bhilin murteena. "Ethnologue" ja "Glottolog" luokittelevat varlin konkanikielten ryhmään yhdessä muun muassa kuknan ja konkanin kanssa.
Sinuhe, egyptiläinen (elokuva) Kirjan kertomusta on lyhennetty paljon, hyvin merkittävä osio Sinuhen vuosien matkoista Palestiinassa, Mitannissa, Heettien maassa ja Babylonissa Kaptahin ”väärän kuninkaan päivineen” ja Sinuhen suuresta rakkaudesta Mineasta, jonka Kreetan ylipappi Minotauros uhrasi merenjumalalle, on jätetty pois elokuvasta.
Şanlıurfa Paikan läheltä on löydetty varhaisen kivikautisen Göbekli Tepen temppeli. Kaupunki tunnettiin aikoinaan Mitannin valtakunnassa hurrien antamalla nimellä Urfa. Kun Seleukos I Nikator perusti kaupungin uudelleen sotilassiirtokuntana vuonna 303 eaa., nimeksi tuli Edessa kreikkalaisen Edessan kaupungin mukaan.
Kikkuli Kikkulin teksti paljastavat monien hevoskoulutuksen termien indoarjalaisen taustan. Siksi on oletettu myös, että sotavaunujen taistelijaa () tarkoittava sana "mariannu" olisi hurrilainen sana. Se olisi muodostunut alkuosasta "*marya" ("indoarjal. nuori mies") ja loppuosasta nominaalimuodon päätteestä "-nnu", joka tekee siitä hurrilaisen johdoksen. Mariannulla on siten indoarjalainen etymologia, ja sitä anatolialaiset, alalahit, ugaarit, syyrialaiset ja egyptiläiset.
Rohingya Rohingya eli rohinja on rohingya-kansan puhuma indoarjalainen kieli, jota puhutaan Myanmarin Rakhinen osavaltiossa ja Bangladeshin Chittagongin alueella. Sillä arvioidaan olevan noin 1,8 miljoonaa puhujaa, mutta alueen levottomuuksien johdosta puhujamäärästä ei ole tarkkaa tietoa. Noin miljoonan rohingyan puhujan arvioidaan lähteneen Myanmarista pakolaisiksi Bangladeshiin, joskin osa heistä on sittemmin muuttanut takaisin.
Tell Leilan Nimi "Šubat-Enlil" tarkoittaa Enlil-jumalan asuntoa. Shamshi-Adadin aikoina kaupungin ala oli ainakin 90 ha ja asukkaita ehkä jopa 20000. Kaupunki menetti mahtinsa, kun Babylonian kuningas Samsu-Iluna ryösti sen 1726. Siitä tuli myöhemmin Mitannin hurrilainen provinssin pääkaupunki.
Liisa Keltikangas-Järvinen Keltikangas-Järvinen on tutkinut synnynnäisiä temperamenttieroja monitieteisen, vuosikymmeniä kattavan pitkittäistutkimusaineiston avulla. Hän on yhdistänyt tutkimusryhmänsä löydöksiä varhaiskasvatukseen ja koulupedagogiikkaan. Työn tavoitteena on ollut edistää lasten ja nuorten hyvinvointia ja erilaisuuden ymmärtämistä sekä ehkäistä syrjäytymistä. Keltikangas-Järvinen ja hänen kollegansa ovat mitanneet opettajankoulutukseen hakevien ja opiskelijoiksi valittujen persoonallisuutta.
Divehin kieli Divehi (myös dhivehi) on indoarjalainen kieli, jota puhutaan pääasiassa Malediiveilla, missä se on virallisen kielen asemassa. Divehiä puhuu äidinkielenään noin 300 000 ihmistä. Lakshadweepin alueella Intiassa puhutaan kielen mahl-nimistä murretta. Divehi on aikojen saatossa saanut huomattavia vaikutteita arabiasta, malajalamista sekä persiasta. Divehillä on oma kirjoitusjärjestelmänsä, thaana, jonka lukusuunta on oikealta vasemmalle.
Hattusili III Hattushili III jakoi Syyrian egyptiläisten kanssa. Tähän liittyvän rauhansopimuksen Ramses II:n kanssa hän teki noin vuonna 1258 eaa. ja rauhoitti alueen pitkäksi aikaa. Hattushili ajoi samantyyppistä sopimusta Babylonian kanssa Assyriaa vastaan, mutta lopulta se meni pieleen. Heettiläiset joutuivat tämän vuoksi lopulta luovuttamaan Mitannin Assyrian Salmanassar I:lle.
Mitanni Alkoi pitkä sota, jonka aikana sotaonni vaihteli ja välillä tehtiin Mattiwazan sopimuskin. Heettiläiset valtasivat Mitannilta Amurrun ja Nuhashshen (Keski-Syyria) maat Syyriassa. Karkemish kukistui. Suppiluliuma laajensi myöhemmin valtaansa Libanoniin. Heettiläiset saapuivat myös Ishuwan maahan, joka sijaitsi Anti-Taurusvuorilla ylemmän Eufratin jokilaaksossa.
Ninive 1930-luvulla tehtyjen kaivausten perusteella yli 80% kaupungin kukoistuksesta näyttää sijoittuneen esihistorialliselle kaudelle. Ninive mainitaan vuodesta 1800 eaa. lähtien. Niniven perustajana pidetään Mesopotamian kuningas Nimrodia. Ninive oli Ištar-jumalattaren palvonnan keskus. Niniven kaupunki oli yksi Mitannin vasalleista 14. vuosisadalla eaa.
Aristoteles Aristoteles syntyi vuonna 384 eaa. Stageirassa, joka kuului Khalkidiken joonialaisiin siirtokuntiin. Hänen isänsä Nikomakhos oli Makedonian kuninkaan Amyntas III lääkäri ja ystävä sekä useiden luonnontieteellisten teosten kirjoittaja. On uskottu, että lääkärin toimi oli ollut Aristoteleen esi-isien hoidossa useiden Makedonian kuninkaiden aikana. Hänen äitinsä Faistis oli khalkidikelaista sukua. Aristoteles sai todennäköisesti vaikutteita isältään ja oli näin ollen tottunut luonnonilmiöiden tarkasteluun jo ennen kuin aloitti laajat opintonsa. Isä kuoli ennen kuin Aristoteles oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, ja hänet uskottiin erään Proksenoksen suojelukseen. Vuonna 367 eaa., täytettyään seitsemäntoista, Aristoteles muutti Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiassa. Platon oli tuolloin Sisiliassa. Platonin palattua Ateenaan vuonna 365 eaa. Aristoteleesta tuli hänen oppilaansa.
Aristoteles Tämän seurauksena Aristoteles joutui lähtemään maanpakoon. Useiden antiikin lähteiden mukaan hän olisi sanonut edeltäjiensä kohtaloihin viitaten, että hän ei anna ateenalaisille kolmatta mahdollisuutta rikkoa filosofiaa vastaan, ja pakeni ennen oikeudenkäyntiä. Aristoteles muutti vuoden 322 eaa. alkupuolella maaseutuasunnolleen Khalkikseen Euboiaan. Hän kuoli siellä vielä saman vuoden elokuun alussa noin 63 vuoden ikäisenä pitkän sairauden murtamana. Joidenkin kertomusten mukaan hän olisi tehnyt itsemurhan joko jumalanpilkkasyytteiden vuoksi tai koska ei osannut selittää vuorovesi-ilmiötä, mutta kumpikaan ei todennäköisesti pidä paikkaansa. Hänen ruumiinsa kuljetettiin Stageiraan, ja hänen muistokseen järjestettiin vuosittaiset juhlat.
Aristoteles Joka tapauksessa Aristoteles yhdistettiin ateenalaisten mielissä Aleksanteriin, ja häntä pidettiin Makedonian edustajana. Hänellä oli hyvät suhteet muun muassa Makedonian varakuninkaaseen Antipatrokseen. Kun Aleksanteri kuoli, puhkesi levottomuuksia, ja Aristoteles joutui muiden makedonialaisten kanssa epäsuosioon. Häntä vastaan ei ollut kuitenkaan helppo nostaa syytteitä pelkästään poliittisin perustein. Lopulta Aristotelesta alettiin syyttää Anaksagoraan ja Sokrateen tavoin jumalattomuudesta, ja perusteet olivat vieläkin vähäisemmät: hierofantti Eurymedonin kirjoittaman syytteen mukaan hän oli kirjoittanut tietyn tyyppisen hymnin, "paiaanin", apelleen Hermiaalle. Paiaaneja sai kuitenkin kirjoittaa vain Apollonille. Myös joitakin Aristoteleen opetuksia käytettiin häntä vastaan.
Jacqueline Kennedy Onassis Jacqueline meni lokakuussa 1968 naimisiin kreikkalaisen laivanvarustajan Aristoteles Onassiksen kanssa. Huhujen mukaan heidän liittonsa oli vaikea, ja Jacqueline asui pääosin New Yorkissa, missä hänen lapsensa kävivät koulua. Aristoteles Onassis kuoli vuonna 1975. Vaikka suurin osa omaisuudesta meni Onassiksen siskolle, Jacquelinen saama perintö oli arviolta 20–26 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Pythias (Aristoteles) Pythias (noin 362 eaa. – 335 eaa.) oli Atarneuksen tyranni Hermiaan adoptiotytär ja Aristoteleen ensimmäinen vaimo. Pythias kuoli Ateenassa jo ennen Aristotelesta. Tämä tiedetään Aristoteleen testamentista, joka esittää hänen toiveekseen, että hänen vaimonsa luut haudattaisiin yhdessä hänen kanssaan.
Aristoteles Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin.
Arkhelaos (Makedonia) Arkhelaos kuoli vuonna 399 eaa. Diodoroksen mukaan Arkhelaoksen rakastaja Krateros tappoi hänet vahingossa metsästysretken aikana. Aristoteleen mukaan Krateros oli mukana salajuonessa, jonka tarkoitus oli tappaa kuningas. Aristoteles on ajallisesti lähempänä tapahtumaa, joten hänen versionsa on luultavasti oikea. Arkhelaosta seurasi kuninkaan hänen poikansa Orestes.
Politiikka (Aristoteles) Aristoteles aloittaa laajalla Platonin "Valtiossa" esittämän ihannevaltion kritiikillä. Hän arvostelee Platonin kehitelmän eräänlaista kommunismia muun muassa siitä, ettei yhteisomistus synnytä ihmisissä samanlaista omistajuutta kuin yksityisomaisuus. Myös perheinstituution lakkautus aiheuttaisi monia ongelmia; Aristoteleen mukaan perhesiteet on säilytettävä yksityisinä. Tämän jälkeen Aristoteles arvostelee Platonin "Lakeja". Muista valtiomuotoehdotuksista Aristoteles käsittelee Faleas Khalkedonilaisen ja Hippodamoksen ehdotuksia.
Aristoteles Kun Aleksanteri aloitti omat sotaretkensä Aasiassa noin vuonna 335 eaa., Aristoteles palasi Ateenaan. Kaupunki ilmeisesti kutsui hänet. Aristoteles oli todennäköisesti toivonut ja odottanut pääsevänsä Akatemian johtoon Speusippoksen jälkeen. Ksenokrateen valinta oli hänelle lopullinen takaisku, jonka jälkeen hän seurasi Platonin esimerkkiä ja perusti oman filosofikoulun. Aristoteles alkoi opettaa filosofiaa kaupungin luovuttamassa voimistelusalissa, joka oli omistettu Apollon Lykeiokselle ja sijaitsi tämän temppelin läheisyydessä. Tästä koulu sai nimen "Lykeion".
Aristoteles Kun Aleksanteri sai 20-vuotiaana Makedonian kruunun, Aristoteles toimi käytännössä hänen epävirallisena neuvonantajanaan. On todisteita siitä, että Aleksanteri hyötyi suuresti yhteyksistään suureen filosofiin. Vastaavasti Aristoteles käytti varovasti hyödykseen vaikutusvaltaansa nuoreen hallitsijaan. Hän sai laajat mahdollisuudet kirjallisuuden hankkimiseen ja tieteellisten tutkimusten tekemiseen. Plutarkhos ja Diogenes Laertios kertovat myös, että Filippos oli polttanut Aristoteleen kotikaupungin Stageiran 340-luvulla, ja Aristoteles sai Aleksanterin rakennuttamaan kaupungin uudelleen.
Ideaoppi Dialogi esittää ideaopissa olleen todellisen ongelman, jota Aristoteles käsitteli myöhemmin. Aristoteles esitti ongelmaan ratkaisun, mutta hylkäsi samalla ideoiden itsenäisen olemassaolon. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, katsoiko Platon, että kritiikki todisti ideaopin lopullisesti vääräksi. On syytä huomata, että Aristoteles oli tuolloin Platonin oppilas ja nuorempi työtoveri. Näin on täysin mahdollista, että "Parmenides" valmistelee näyttämön Aristoteleelle, eli että Platon ja Aristoteles sopivat olevansa sovussa eri mieltä ideaopista.
Aristoteles Vuonna 342 eaa. Aristoteles matkusti Makedonian pääkaupunkiin Pellaan Filippos II:n hoviin opettamaan tämän pyynnöstä kruununperijä Aleksanteria, josta myöhemmin tuli Aleksanteri Suuri. Aleksanteri oli tuolloin noin 13-vuotias. Plutarkhos on kirjoittanut, että Aristoteles opetti Aleksanterille paitsi runoutta, puhetaitoa, etiikkaa ja politiikkaa, myös syvällisempää filosofiaa. On mahdollista, että Aristoteles osallistui myös Aleksanterin lapsuudenystävien koulutukseen. Plutarkhoksen mukaan heihin kuuluivat muiden muassa Kassandros ja Ptolemaios. Heihin saattoivat kuulua myös Hefaistion ja Harpalos.
Politiikka (Aristoteles) Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee taloudenhoitoa sekä rikkauden hankkimisen taitoa. Ensin mainitun tehtävänä on ensisijaisesti omaisuuden hyvä käyttö, jolle viimeksi mainittu taito on alisteinen. Kirjan lopussa Aristoteles käsittelee jälleen tilayhteisön sisäisiä valtasuhteita.
Aristoteles Aristoteleen koulua kutsuttiin myös nimellä peripateettinen koulu. Nimitys tulee siitä, että Aristoteles mielellään käveli (kreikaksi "peripateo") ja filosofoi oppilaidensa kanssa koulun pylväskäytävillä, sen sijaan että olisi istunut, niin kuin filosofeilla oli yleensä ollut tapana. Aristoteles keräsi pian ympärilleen suuren joukon opiskelijoita koko helleenisestä maailmasta, ja koulu nousi pian maineessa Akatemian tasolle. Aristoteles opetti Lykeionissa kolmetoista vuotta (335–323 eaa.). Hänellä oli tapana opettaa luennoimalla ennemmin kuin keskustelemalla; hän piti yhden luennon aamupäivisin ja yhden iltapäivisin.
Aristoteles Vaimonsa Pythiaan kanssa Aristoteles sai tyttären, jonka nimi oli myös Pythias. Vaimonsa varhaisen, Aristotelesta suuresti koskettaneen, kuoleman jälkeen hän eli taloudenhoitajansa, entisen vaimonsa orjan Herpylliksen kanssa. Tämän kanssa Aristoteles sai pojan, Nikomakhoksen, jolle hän siis antoi isänsä nimen.
Fysiikka (Aristoteles) Tämä käsittely sekä nopeutta ja liikkeen neljän eri lajin käyttäytymistä koskeva käsittely mahdollistavat lopulta sen, että Aristoteles kykenee vastustamaan Zenon Elealaisen väitteitä siitä, että liikkeen olemassaolo on absurdia. Aristoteles vastaa samalla Zenonin paradokseihin ja osoittaa niiden logiikassa olevat virheet.
Meteorologia (Aristoteles) Tässä Aristoteles esittää ajatuksen lithosfääristä (maa), hydrosfääristä (vesi), atmosfääristä (ilma) ja ulkoavaruudesta (tuli). Pohjimmiltaan hän kuvaa "pyöreän" Maan. Aristoteles käsittelee hydrologiaa hyvin perinpohjaisesti ja osoittaa, että maa pistää ylös veden yläpuolelle sen sijaan, että se olisi kokonaan veden peittämää.
Aristoteles (täsmennyssivu) Aristoteles (; ) on kreikkalainen nimi.
Aristoteles Kirjoitukset logiikastaKirjoitukset fysiikasta ja luonnontieteistäKirjoitukset metafysiikastaKirjoitukset etiikastaKirjoitukset estetiikasta"Corpus Aristotelicumista" puuttuvat säilyneet teoksetOsa Aristoteleen kadonneista teoksista tunnetaan muiden antiikin aikaisten kirjailijoiden tekemien mainintojen tai näiden teoksissa säilyneiden katkelmien kautta. Eräitä tällä tavoin tunnettuja teoksia ovat:Aristoteles on yksi antiikin kahdesta merkittävimmästä ajattelijasta Platonin ohella ja myös yksi merkittävimmistä filosofeista kautta koko filosofian historian. Aristoteleen ajatusten suora vaikutus on kuitenkin vaihdellut eri aikoina. Aristoteleen eläessä ja jonkin aikaa hänen kuolemansa jälkeen Lykeionilla oli maine paikkana tieteen eturintamassa. Kun Aristoteles joutui jättämään Ateenan ja kuoli, peripateettisen koulun johdossa jatkoi Theofrastos. Koulussa toimi kuitenkin vain muutama sukupolvi mainittavia ajattelijoita; näihin kuului Theofrastoksen ohella muun muassa Straton. Hellenistisenä aikana koulukunta joutui kreikkalaisessa filosofisessa keskustelussa sivummalle: Aristoteleen ajattelusta ei juuri enää keskusteltu, eikä hänen teoksiaan juurikaan lainattu.
Aristoteles Tällöin Aristoteles myös kirjoitti suurimman osan teoksistaan. Ne näyttävät, kuinka hyvin hän käytti Aleksanterin antamia resursseja ja kuinka laajalti hän harjoitti tutkimuksia luonnonilmiöiden maailmassa. Aristoteles oli hyvin perehtynyt kaikkien edeltäjiensä opetuksiin, ja hän kykeni saattamaan yhteen heidän ajattelunsa. Strabon on kirjoittanut, että Aristoteles oli ensimmäinen, joka kokosi suuren kirjaston. Plinius vanhemman mukaan Aleksanteri asetti Aristoteleen käyttöön kaikki kuningaskunnan metsästäjät, kalastajat ja linnustajat sekä kaikki kuninkaallisten metsien, järvien ja karjatilojen valvojat. Aristoteleen saavutukset eläinopissa tekevät tämän kertomuksen uskottavaksi. Athenaios puolestaan kertoo Aleksanterin lahjoittaneen koululle 800 talenttia, mikä olisi ollut huomattava summa.
Meteorologia (Aristoteles) Tässä Aristoteles käsittelee salamoiden ja tornadojen ominaisuuksia.
Aristoteles Aristoteles sovelsi matematiikkaa useissa teoksissaan ja muun muassa käsitteli matemaattisten olioiden luonnetta "Metafysiikassaan". Aristoteles vaikuttaa olleen monilta, joskaan ei kaikilta, osin tietoinen aikansa uusimmasta matematiikasta. Aristoteleen nimiin laitettujen teosten joukkoon kuuluvat myös matemaattisia ongelmia käsittelevät teokset "Jakamattomista viivoista" ja "Mekaniikan ongelmat".
Aristoteles Aristoteles ei voinut osallistua Ateenan politiikkaan käytännössä, koska hän oli ulkomaalainen.
Aristoteles Näin Aristoteles pyrki teoksissaan etenemään erilaisista havainnoista ja edeltäjien käsityksistä kohti asioiden tieteellisempää ymmärtämistä. Sekä metafysiikassa että luonnontieteissä Aristoteles oli erityisesti innokas syiden etsijä, joka halusi löytää kaikille havaitsemilleen asioille syyn. Hän pyrki löytämään sellaisia selittäviä tekijöitä, jotka selittäisivät tyhjentävästi tutkitun ilmiön tai määrittäisivät tutkitun lajin olemukselliset piirteet.
Politiikka (Aristoteles) Kirja I käsittelee valtion ja perheyhteisön luonnetta ja alkuperää sekä perheyhteisössä vallitsevia valtasuhteita. Valtion, jolla Aristoteles viittaa kaupunkivaltioon ("polis"), määritellään olevan täydellisin kaikista ihmisen muodostamista yhteisöistä. Aristoteles esittää valtioiden syntyneen niin, että mies-vaimo ja isäntä-orja -parit ovat liittyneet yhteen perhe- ja tilayhteisöiksi, nämä kyliksi, ja nämä edelleen valtioiksi.
Aristoteleen matematiikka Aristoteles pyrki matemaattisia ontologisia ongelmia käsitellessään ennen kaikkea välttämään platonistista ideaoppia. Aristoteles oli Platonin kanssa yhtä mieltä siitä, että on olemassa ymmärrettäviä universaaleja olioita, jotka täyttävät tiettyjä Parmenideen määrittelemiä ehtoja, kuten muuttumattomuus ja ikuisuus. Aristoteles kuitenkin hylkäsi Platonin näkemyksen siitä, että näillä universaaleilla olisi itsenäinen olemassaolo varsinaisten kappaleiden ohella.
Politiikka (Aristoteles) Aristoteleen poliittinen filosofia perustui Platonin ajatteluun, mutta "Politiikassa" Aristoteles arvostelee useissa kohdin tämän teoksissaan "Valtio" ja "Lait" esittämää ajattelua ja ihannevaltiokehitelmiä. Lähtökohtana arvostelulle on Platonin ideaopin kritiikki. Poliittisessa ajattelussa kritiikki näkyy niin, että Aristoteles näkee olemassa olevia valtiomuotoja koskevilla empiirisillä tutkimuksilla merkittävän roolin myös ihannevaltion määrittelyssä. Tässä Aristoteles on käyttänyt aineistonaan hänen koulunsa tuottamaa kokoelmaa "158 kaupungin valtiomuodot", joka oli koottu juuri koulun suorittaman poliittisen filosofian tutkimustyön käyttöön. "Politiikka" ilmentää laajaa tästä tutkimustyöstä peräisin olevaa kreikkalaisten kaupunkivaltioiden perustuslakien tuntemusta ja sisältää yli 300 viittausta eri kaupunkien valtiomuotoihin.
Universaalien ongelma Aristoteles, Platonin oppilas, oli eri mieltä opettajansa kanssa. Aristoteles muunsi Platonin ideat formaalisiksi syiksi, yksilöolioiden suunnitelmiksi tai olemuksiksi. Siinä missä Platon ihannoi geometriaa, Aristoteles painotti biologiaa ja siihen liittyviä tieteenaloja, ja siksi monet asiat hänen ajattelussaan perustuvat eläviin olentoihin ja niiden ominaisuuksiin. Universaalien luonne Aristoteleen ajattelussa nivoutuu näin yhteen sen kanssa, mitä hän ajatteli luonnollisista luokista.
Politiikka (Aristoteles) Seuraavaksi Aristoteles käsittelee monien ihanteellisina pitämiä valtiomuotoja. Näitä ovat hänen mukaansa Spartan, Kreetan ja Karthagon valtiomuodot. Hän näkee niissä paljon yhtäläisyyksiä, siinä missä ne eroavat yhdessä kaikista muista kreikkalaisista valtiomuodoista. Aristoteles kuvaa näitä valtiomuotoja lyhyesti keskittyen lähinnä osoittamaan niiden ongelmia ja epäkohtia. Hän suhtautuu tällaiseen valtiomuotoon hyväksyvästi, mutta arvostelee esimerkiksi spartalaista mallia liiasta militarismista.
Politiikka (Aristoteles) Aristoteles aloittaa käsittelemällä yleisellä tasolla poliittisia levottomuuksia ja kapinoita sekä niihin johtavia yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta koskevia erimielisyyksiä. Tämän jälkeen hän käsittelee ensin kansanvallan, harvainvallan ja aristokratian kumoutumista, ja lopuksi yksinvaltiuden säilymistä ja kumoutumista. Valtiomuotojen säilymisen edellytyksenä hän näkee pääasiassa kumoutumiseen johtavien syiden vastakohdat. Yksinvaltiuden Aristoteles näkee kaikkein epävakaimpana valtiomuotona: tyranniat eivät yleensä ole pitkäikäisiä.
Meteorologia (Aristoteles) Tässä Aristoteles käsittelee ”ensimmäisen liikuttajan” periaatetta, joka edelsi nykyaikaisempaa newtonilaista käsitystä voimasta.
Olympic Air Onnettomuus vuonna 1973 muutti lentoyhtiön nousukurssin. Aristoteles Onassiksen poika, Alexander, kuoli lento-onnettomuudessa. Onnettomuudella oli suuri vaikutus kreikkalaisten ihmisten lentohaluihin. Vuodesta 1973 alkoi lentoyhtiön laskukurssi, ja Onassis myi kaikki osakkeensa lentoyhtiöstä. Vuonna 1977 lentoyhtiö joutui lopettamaan Australian ja Kanadan reittinsä. 1980-luvulla lentoyhtiö oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa mutta pystyi silti avaamaan uudelleen reittinsä Australiaan ja Kanadaan.
Politiikka (Aristoteles) Tämän jälkeen Aristoteles aloittaa ihannevaltionsa kuvailun. Aluksi hän käsittelee kaupungin kokoa ja sijaintia kiinnittäen huomiota maantieteellisiin ja ilmastollisiin seikkoihin. Aristoteles kuvaa myös ihanteellista asemakaavaa. Tämän jälkeen hän käsittelee kaupungin kansalaisuutta: kansalaisia voivat olla vain ne, joilla on mahdollisuus hyveen mukaiseen elämään ja riittävä varallisuus. Tämä sulkee pois ruumiillisen työn tekijät. Toisaalta yhteisateriajärjestelmä tasaa rikkaiden ja köyhien välistä eroa.
Fysiikan historia Fysiikan historian kannalta merkittävimpänä kreikkalaisena fysiikan tutkijana pidetään Aristotelesta, joka oli Platonin oppilas. Platonista poiketen Aristoteles uskoi vain yhteen stabiiliin maailmaan, joka ei ole koskaan syntynyt eikä tuhoudu koskaan. Aristoteles ei kuitenkaan ollut varsinainen fyysikko vaan hän tutki fysiikkaa ennemminkin filosofian avulla. "Fysiikka"-teoksessaan Aristoteles myös hyväksyy Empedokleen käsityksen neljästä alkuaineesta: tulesta, ilmasta, vedestä ja maasta. Samoihin alkuaineisiin oli päädytty Intiassa jo muutamia satoja vuosia aiemmin. Aristoteles kehitti liikelakeja, jotka Galilei todisti 2 000 vuoden jälkeen vääriksi. Aristoteleen opetukset on monelta osin osoitettu virheellisiksi, mutta ne juurtuivat katolisen kirkon oppeihin niin syvälle, että ne säilyivät aina 1500-luvulle asti.
Kemian historia Tieteen historian merkittävin filosofi on kuitenkin Aristoteles. Aristoteles laajensi Empedoklen ajatuksen neljästä alkuaineesta: Aristoteleen mukaan alkuaineet pystyivät muuttumaan toisiksi, ne kaikki koostuivat perusaineesta ("proto hyle") ja kaikkeen aineeseen liittyy "muoto", joka aiheuttaa aineiden ominaisuudet. Demokritos oli väittänyt atomien liikkuvan tyhjiössä, mutta Aristoteles kumosi väitteen väittämällä liikkeen olevan aineen luonteenomaista taipumusta. Aristoteles myös päätteli, että tyhjiötä ei ole olemassa: hänen mukaan maahan putoavan kappaleen nopeus on verrannollinen sen massaan, ja koska vedessä putoaminen hidastui, hän oletti putoamisnopeuden olevan verrannollinen väliaineen vastukseen. Tyhjiössä ei olisi vastusta, joten se putoaisi äärettömällä nopeudella, mikä olisi mahdotonta. Aristoteleen ajatukset olivat suosittuja aina 1500–luvulle saakka ja vaikuttivat mm. alkemisteihin.
Politiikka (Aristoteles) Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee erilaisia vallanjakoon liittyviä seikkoja näissä eri valtiotyypeissä sekä ihanteellista kuningasta.
Syllogismi Erityisesti Boole hyväksyi sen, mitä Aristoteles oli kirjoittanut. Hänen "erimielisyytensä", sikäli kuin sellaista oli, koski sitä, mistä Aristoteles ei ollut sanonut mitään.
Aristoteles Aristoteles kehitti logiikkansa todennäköisesti Akatemiassa saamiensa kokemusten perusteella. Platon oli jo kehittänyt Sokrateen menetelmää dialektiseksi filosofiaksi, jossa totuus pyritään samaan selville kysymysten ja vastausten avulla. Aristoteles jatkoi tätä työtä, ja periaatteena hänellä oli se, että tällaisen logiikan avulla väittelijä (alun perin: sokraattiseen keskusteluun osallistuva) voi puolustaa ja kritisoida erilaisia väittämiä pelkästään niiden loogisen totuusarvon perusteella, välittämättä siitä, mitä mieltä itse on kyseisistä väittämistä.
Aristoteleen dialogit Katkelmien perusteella vaikuttaa siltä, että Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista. Aristoteles viittaa dialogiin teoksessaan "Fysiikka".
Skorpiós Aristoteles Onassiksen kuoltua vuonna 1975 saari siirtyi tytär Christina Onassiksen omistukseen. Christina Onassiksen kuoltua Aristoteles Onassiksen tyttärentytär Athina Onassis Roussel peri saaren. Hän oli kertonut myyvänsä saaren yli 120 miljoonalla eurolla, sillä saaren ylläpitäminen on kallista. Vuotuiset kustannukset ovat 1,5 miljoonaa euroa. Saarella on vihkikappelin lisäksi luksushuviloita ja Onassiksen suvun hautoja. Esimerkiksi Aristoteles Onassis Christina-tyttärineen on haudattu saarelle.
Aristoteleen dialogit Katkelmien perusteella vaikuttaa siltä, että Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista. Aristoteles vaikuttaa viittaavan dialogiin "Sielusta"-teoksessaan.
Averroës Averroës uskoi maailmankaikkeuden ikuisuuteen, niin kuin Aristoteles opetti, ja ennalta olevien muotojen olemassaoloon eli Platonin ideaoppiin, vaikka Aristoteles vastustikin ajatusta.
Politiikka (Aristoteles) Lopuksi Aristoteles käsittelee Solonin, Efialteen, Perikleen, Zaleukoksen, Kharondaan, Filolaoksen, Drakonin, Pittakoksen ja Androdamas Rhegionlaisen lakeja ja uudistuksia.
Pseudo-Aristoteles Pseudo-Aristoteles on yleisesti käytetty nimitys niistä tuntemattomista kirjailijoista, jotka ovat kirjoittaneet Aristoteleen nimiin laitettuja pseudepigrafisia filosofisia tai lääketieteellisiä teoksia.
Sokrates Platonin kautta Sokrateen opetukset vaikuttivat myös Aristoteleehen, joka itse syntyi vasta viisitoista vuotta Sokrateen kuoleman jälkeen. Platon ja Aristoteles perivät Sokrateelta muun muassa dialektisen lähestymistavan sekä sofistiikan ja eristiikan vastustamisen. Aristoteles antoi Sokrateelle kunnian ennen kaikkea induktiivisen päättelyn ja käsitteiden yleisen määrittelyn kehittämisestä. Hän piti näitä välttämättöminä koko tieteelliselle menetelmälle. Aristoteles oli kuitenkin sitä mieltä, ettei sokraattinen menetelmä sovi etiikan tutkimiseen, mihin Sokrates niitä nimenomaisesti käytti.
Politiikka (Aristoteles) Aristoteles aloittaa palaamalla valtion määritelmään. Hän toteaa, ettei ole helppoa löytää yhtä määritelmää, joka sopisi kaikkiin erilaisiin valtiomuotojen lajeihin. Siksi hän valitsee kansalaisuuden käsitteen valtiota määrittäväksi tekijäksi. Tästä seuraa kuitenkin uusia käsittelyä vaativia ongelmia. Aristoteles käsittelee myös valtion säilymistä yhtenä ja samana eri tekijöiden muuttuessa. Valtion identiteetin määrää hänen mukaansa sen valtiomuoto, vaikka sen asukkaat ja alue säilyisivät samana. Tämän jälkeen käsitellään erilaisten ihmisten oikeutta kansalaisuuteen.
Fysiikka (Aristoteles) Aristoteles myös selvittää pääpiirteittäin edeltäjiensa näkemyksiä. Käsiteltyihin edeltäjiin kuuluvat Parmenides, Melissos, Demokritos, Empedokles, Anaksimandros, Anaksagoras ja Platon.
Politiikka (Aristoteles) Aristoteles käsittelee teoksessaan valtiota ja erilaisia valtiomuotoja sekä teoreettisesti että historiallisten esimerkkien valossa. Teoksen lopussa hän esittää oman hahmotelmansa ihannevaltioksi.
Aristoteles Aristoteles (; 384–322 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Häntä pidetään opettajansa Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista.
Thessalonikin Aristoteles-yliopisto Thessalonikin Aristoteles-yliopisto () on yliopisto, joka toimii Thessalonikissa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1925 ja nimetty filosofi Aristoteleen mukaan. Yliopisto on Kreikan suurin.
Mimesis Platon ja Aristoteles kutsuivat mimesistä luonnon jäljittelyksi. Platonin mukaan kaikki taideteokset ovat imitointia, teokset heijastavat niiden taustalla olevia todellisia ideoita. Kaikki, minkä ihmiset näkevät, on vain etäistä heijastumaa ihanteellisista muodoista ja ajatuksista. Tällä perusteella taiteilijat ovat Platonin mielestä vain jäljitelmien jäljittelijöitä. Aristoteles puolestaan tähdensi tragedian analyysissään, että taide jäljittelee ihmisten toimintaa. Aristoteles myös katsoi, että taideteos ei kopioi todellisuutta, vaan on jotain sellaista, mitä ei ole ollut aiemmin olemassa. Taideteos on kuin elävä organismi, jossa kaikki on kohdallaan loogisessa järjestyksessä.
Thessaloniki Thessaloniki on merkittävä opiskelijakaupunki, ja siellä opiskelee noin korkeakouluopiskelijaa. Kaupungissa toimii kaksi yliopistoa, Thessalonikin Aristoteles-yliopisto ja Makedonian yliopisto. Aristoteles-yliopisto on Kreikan suurin.
Metafysiikka (Aristoteles) Aristoteles kirjoitti "Metafysiikan" ohella joukon teoksia, joita yhdessä kutsutaan "Fysiikaksi". Aristoteleen teosten kokoelmassa, "Corpus Aristotelicumissa", näiden fysiikkaa käsittelevien teosten jälkeen on sijoitettu toinen sarja kirjoja. Ne käsittelevät hyvin perustavanlaatuisia filosofisen pohdiskelun alueita, joilla tuohon aikaan ei vielä ollut nimeä. Aristoteles itse käytti aiheesta nimeä ”ensimmäinen filosofia”. Jo varhain aristoteeliset oppineet alkoivat nimittää näitä kirjoja nimellä τα μετα τα φυσικά ("ta meta ta fysika") eli ”(kirjat) jotka tulevat fysiikan (kirjojen) jälkeen”.
Politiikka (Aristoteles) Politiikka (; ) on toinen osa Aristoteleen etiikkaa ja yhteiskuntaa käsittelevistä teoksista, joista ensimmäinen osa on "Nikomakhoksen etiikka". Kummatkin käsittelevät samaa asiaa, jota Aristoteles kutsuu ihmisyhteisöjen filosofiaksi ja politiikan tieteeksi.
Metafysiikka (Aristoteles) Aristoteles teki eron substanssin eli kappaleiden oleellisten, sen itsensä muodostavien, ja kappaleen aksidentaalisten ominaisuuksien välille. Aksidentaalinen ominaisuus on sellainen, jolla ei ole mitään välttämätöntä yhteyttä kuvatun kappaleen olemukseen.
Tomismi Tuomas hyökkää voimakkaasti kaikkeuden ikuisuuden oppia vastaan. Koska tämä oppi oli kuitenkin Aristoteleen arvovallan tukema, hän pyrki osoittamaan, ettei Aristoteles ollut ilmaissut itseään selkeästi tässä asiassa. Hän kirjoitti: ”Argumenttia jonka Aristoteles esittää tämän väitteen tueksi ei voi kutsua todistukseksi, sillä se on vain vastaus niiden entisaikaisten ajattelijoiden, jotka olettivat tälle maailmalle alun ja tarjosivat vain mahdottomia todistuksia, teorioille. On kolme syytä uskoa, että Aristoteles itse antoi vain suhteellisen arvon tälle päättelylle [...]” ("ST" Ia 46,1). Tässä Tuomas lainaa sanasta sanaan Maimonideen "Eksyneiden opasta", jossa syyt annetaan (I:2,15).
Metafysiikka (Aristoteles) Tämän jälkeen Aristoteles käsittelee häntä edeltäneiden luonnonfilosofien ja myyttejä kuvanneiden runoilijoiden käsityksiä, luonnonfilosofeista merkittävimpinä Thales, Empedokles, Anaksagoras ja pythagoralaiset, ja runoilijoista Hesiodos. Tämän jälkeen hän selvittää Platonin ideaopin taustan ja perusteet.
Politiikka (Aristoteles) Kirja V käsittelee eri valtiomuotojen säilymistä ja kumoutumista erittelemällä empiiristä aineistoa eri kaupunkien valtiomuodoista. Aineistona Aristoteles käyttää lukuisia historiallisia esimerkkejä todennäköisesti kokoelmasta "158 kaupungin valtiomuodot".