mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Juseliuksen mausoleumin freskot Freskot alkoivat nopeasti vaurioitumaan rakennuksen ulkoseinissä käytetyn hiekkakiven sisältämien mineraalien imeydyttyä maalausten pintaan, ja lopullisesti ne tuhoutuivat joulukuussa 1931 raivonneessa tulipalossa. Akseli Gallen-Kallelan kuoltua Jorma Gallen-Kallela maalasi isänsä teokset uudelleen vuosina 1933–1939, mutta Halosen freskoja ei uusittu. Gallen-Kallelan luonnoksia ja esitöitä on nähtävillä Ateneumin taidemuseossa, ja lisäksi niitä on Sigrid Juséliuksen säätiön sekä Satakunnan museon kokoelmissa.
Hjalmar Karlström Karlström syntyi Naantalissa Karvetin tilalla. Hänen isänsä oli Karvetin tilan omistaja Robert Leander Karlström. Suku polveutuu Lemun Kallelan suvusta eli samasta suvusta, johon esimerkiksi Akseli Gallen-Kallela kuuluu. Hän oli kuuden veljeksen sarjasta neljäs. Koska perimysjärjestyksen mukaan tila siirtyi vanhimmalle pojalle Frans Karlströmille, ryhtyi Hjalmar Karlström etsimään toimeentuloa muualta.
Juseliuksen mausoleumi Päätös korjaustöiden jatkamisesta tehtiin nopeasti jo joulukuun lopussa. Säätiö otti yhteyttä Jorma Gallen-Kallelaan, jonka kanssa tehtiin kesällä 1933 sopimus freskojen uudelleenmaalaamisesta. Työt käynnistyvät arkkitehti Torkel Nordmanin johdolla samana syksynä, ja kahden vuoden kuluttua mausoleumi oli korjattu alkuperäiseen asuunsa. Rakennuksen julkisivu päällystettiin Ruotsista hankituilla hiekkakivilaatoilla, ja tulipalossa vaurioitunut ulko-ovi vaihdettiin Alpo Sailon valmistamaan pronssiseen parioveen, jonka hän teki Akseli Gallen-Kallelan 1917 valmistaman pienoismallin mukaan. Lisäksi mausoleumin sisätiloihin tuli uusia lasimaalauksia ja mosaiikkeja. Jorma Gallen-Kallela toteutti isänsä maalausten uusinnot irtofreskoina, jotka hän maalasi Lallukan taiteilijakodissa sijainneessa ateljeessaan Helsingissä. Gallen-Kallela sai työnsä päätökseen kesäkuussa 1939. Kattofreskojen uudelleenmaalauksen tekivät vuonna 1938 taiteilijat Oskari Niemi ja Paavo Leinonen Jorma Gallen-Kallelan vastatessa niiden viimeistelystä.
Juseliuksen mausoleumin freskot Juseliuksen mausoleumin freskot ovat seinämaalauksia, jotka taidemaalari Akseli Gallen-Kallela suunnitteli vuonna 1903 Poriin valmistuneeseen Juseliuksen mausoleumiin. Alkuperäiset teokset olivat Gallen-Kallelan maalaamia, mutta nykyiset ovat hänen poikansa Jorma Gallen-Kallelan 1930-luvulla tekemiä uusinnoksia, jotka maalattiin alkuperäisten tuhouduttua rakennusteknisten virheiden ja tulipalon seurauksena. Freskoista tunnetuimmat ovat keskihuoneen seiniä kiertävä kuuden maalauksen sarja, jonka lisäksi nähtävillä on kaksi suurta seinäfreskoa sekä kupolien koristemaalauksia.
Saunassa Saunassa on Akseli Gallen-Kallelan (1865–1931) vuonna 1889 maalaama öljyvärimaalaus, joka on kooltaan 120×81 cm. Se kuuluu Gallen-Kallelan Keuruulla Ekolan torpassa maalaamiin realistisiin talonpoikaisaiheisiin töihin. Maalaus kuuluu Ateneumin kokoelmiin.
Akseli Gallen-Kallela Gallen-Kallela kutsuttiin vuonna 1931 Kööpenhaminaan luennoimaan työstään ja tapaamaan pohjoismaalaisia taiteilijoita. Hän vilustui matkan aikana ja kuoli keuhkokuumeeseen paluumatkalla Suomeen yöpyessään tukholmalaisessa Hotel Reisenissä. Hänet on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Démasquée Démasquée () on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1888. Gallen-Kallela maalasi teoksen Pariisissa ja se esittää alastonta pariisilaismallia istumassa taiteilijan suomalaisella ns. "Keuruun ryijyllä". "Démasquée" kuuluu nykyään Ateneumin kokoelmiin.
Kalevalaseura Kalevalaseuran logo on alun perin Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema. Hän suunnitteli vuonna 1919 Kalevalaseuralle kahdeksan tunnussolkea jäsenmerkeiksi. Näistä yksi malli vakiintui säätiön logoksi. Tunnuksessa on viisi pääelementtiä: koivunlehtiseppele, runonlaulajan kädet, viisikulmainen keskusmuoto, liekki ja kolmio. Gallen-Kallelan mukaan seppele on muodostettu taivutetusta koivunvitsasta, josta versoaa tyyliteltyjä lehtiä. Viisikulmio viittaa säätiön viiteen perustajaan sekä muinaisen pentagrammikuvion taikavoimaan. Liekki symboloi koristeellisuuden lisäksi palavaa intoa ja henkistä työtä. Kolmio on Gallen-Kallelan mukaan järjestetyn toiminnan tunnuskuva. Nykyinen logo ja graafinen ilme on vuodelta 2013. Logon mallina on edelleen Gallen-Kallelan alkuperäissuunnitelma. Uuden graafisen ilmeen on suunnitellut graafikko Ossi Gustafsson.
Suomen kansallismuseo Museon sisääntuloaulan katossa on Akseli Gallen-Kallelan maalaamat Kalevala-aiheiset kattofreskot, joita pääsee katsomaan ilman pääsymaksua. Vuonna 1928 maalattujen freskojen esikuvana olivat Gallen-Kallelan vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen paviljonkiin maalaamat freskot.
Nils Wikberg (taidemaalari) Wikberg opiskeli Akseli Gallen-Kallelan johdolla 1927–1931 sekä Pariisissa Académie Colarossissa 1928–1929. Hän avusti Gallen-Kallelaa 1927–1928 Kansallismuseon freskojen esitöissä. Wikberg toimi Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulun opettajana 1931.
Lemminkäisen äiti Akseli Gallen-Kallelalle maalauksen ydin on äidinrakkauden kuvaaminen. Gallen-Kallela käytti Lemminkäisen äidin mallina omaa äitiään. Hän kertoi tälle surullisia ja kauheita tarinoita, jotka saivat äidin kasvoille aidon epätoivoisen ilmeen.Ateneumin suomenkielisessä äänioppaassa kuvataan maalausta ääniraidoilla.
Akseli Gallen-Kallela Gallen-Kallela keräsi kokoelman vanhoja suomalaisia ryijyjä, piti niitä ateljeessaan ja käytti tauluissaan mallien takana. Pariisin maailmannäyttelyssä 1900 esiteltiin hänen suunnittelemansa Liekki-ryijy, jota pidetään ensimmäisenä modernina taideryijynä, joka toi ryijyn lämmittävästä peitteestä sisustustekstiiliksi.
Juseliuksen mausoleumin freskot Akseli Gallen-Kallela oli innoissaan saamastaan tehtävästä, koska hänellä oli nyt mahdollisuus työstää muutamaa vuotta aikaisemmin tapahtuneen oman tyttärensä kuoleman herättämiä tuntemuksia synnyinkaupungissaan. Gallen-Kallela sai myös vihdoin toteuttaa italialaisten renessanssimaalausten kaltaisen monumentaalisen työn. Hän ei ollut aikaisemmin tehnyt kirkkomaalauksia, eikä saanut sellaisia myöhemminkään, joten Juseliuksen mausoleumin freskot jäivät Gallen-Kallelan uran ainoiksi kirkkotaiteeseen verrattavissa olevaksi työksi. Haaste oli suuri, sillä hän ei täysin tuntenut isokokoisiin freskoihin liittyvää tekniikkaa tai niiden muita vaatimuksia.
Akseli Gallen-Kallela Hänen hautajaisensa 1931 olivat suuri tapahtuma, johon osallistuivat niin Mannerheim kuin Sibelius. Gallen-Kallelan muistonäyttely järjestettiin 1935 vasta valmistuneessa Messuhallissa eli funkis-tyylin temppelissä. Samaan aikaan restauroitiin mestarin tuotannon huippuna pidettyjä freskoja Porissa Juseliuksen hautakappelissa.
Kalevalan mailta Alkunäytös: Alussa kerrotaan Elias Lönnrotin työstä Kalevalan kokoajana ja Akseli Gallen-Kallelan työstä suomalaisten kansalliseepoksen kuvittajana. Elokuvassa näytetään Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisia kuvia, kuten "Lemminkäisen äiti", "Kullervon kirous", "Sammon ryöstö" ja "Väinämöisen lähtö".
Palokärki (maalaus) Palokärki on Akseli Gallen-Kallelan kesällä 1892 valmistunut guassimaalaus. Gallen-Kallela maalasi "Palokärjen" Paanajärvellä ja viimeisteli sen seuravana talvena. Maalaus on kooltaan 145 x 90 senttimetriä. Se on maalattu paperille joka on vuorattu pellavakankaalla. Teos ostettiin Ateneumin taidekokoelmiin vuonna 1995.
Eero Järnefelt maalaamassa Eero Järnefelt maalaamassa on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1888. Teos esittää taidemaalari Eero Järnefeltiä maalaamassa taulua. Teoksessa näkyy myös niin sanottu "Keuruun ryijy", jonka Gallen-Kallela otti mukaansa maalausmatkalle Pariisiin.
Akseli Gallen-Kallela Gallen-Kallela kutsuttiin 1914 esiintymään Venetsian biennaaliin, ja Italian valtio tilasi hänen omakuvansa Firenzen Uffizi-galleriaan. Sodan syttyessä taiteilijan maalaukset jäivät Italiaan, mistä ne pyydettiin San Franciscon Panama-Pacific-näyttelyyn 1915. Ne palkittiin yhdellä ensipalkinnolla ja kultamitalilla.
Akseli Gallen-Kallela Gallen-Kallela teki muitakin pitkiä ulkomaanmatkoja, kuten Itä-Afrikkaan 1909–1911 ja Pohjois-Amerikkaan 1923–1926. Keniassa hän maalasi akvarellejä ja yli 150 ekspressionistista öljyvärimaalausta. Amerikassa hän tutki intiaanien kulttuuria ja taidetta ja aloitti Suur-Kalevalan kuvituksen valmistelut.
Akseli Gallen-Kallela Kustantaja Werner Söderström Oy:n kanssa sovittiin vuonna 1920, että ensiksi ilmestyisi Koru-Kalevala, joka olisi esityö ja kansanpainos myöhempää Suur-Kalevalaa varten. Koru-Kalevala ilmestyi vuonna 1922. Gallen-Kallelan vinjettikuvin varustetulla teoksella on Suomen kirjataiteessa pysyvä arvo.
Akseli Gallen-Kallela Jo erämaamaalauksissa oli koristeellisuutta, joka oli ominaista Gallen-Kallelan Symposion-vaiheelle. Tuolloin hän keskittyi eurooppalaisiin virtauksiin kuten symbolismi ja mystisismi, ja kansalliset aiheet jäivät sivummalle. Pääteoksia tältä kaudelta ovat Symposionin ohella Ainolassa oleva "Sibelius Sadun säveltäjänä", molemmat vuodelta 1894.
Akseli Gallen-Kallela Symposion-kauden jälkeen Gallen-Kallela palasi Kalevala-aiheisiin uudelta kannalta. Italiassa hän oli 1890-luvun loppupuolella perehtynyt freskomaalaukseen, ja monet maalaukset olivat jo aiemminkin olleet freskojen luonnoksia. Freskoiksi ajateltuja olivat olleet "Lemminkäisen äiti" ja "Velisurmaaja", kuin myös temperamaalaus "Sammon puolustus".
Äiti sairaan lapsensa vuoteen ääressä Äiti sairaan lapsensa vuoteen ääressä on taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan maalaama, realistinen öljyvärimaalaus vuodelta 1888. Teos esittää naista istumassa lapsen vuoteen vieressä ja siinä näkyy myös "Keuruun ryijy", jonka Gallen-Kallela otti mukaansa Pariisiin.
Aino-taru Akseli Gallen-Kallela loi teoksestaan kokonaisvaltaisen taideteoksen. Hän valmisti itse koristeveistokselliset taulun kehykset, jotka hän maalasi kultamaalilla. Kehyksiin on kopioitu taiteilijan Karjalassa näkemien vanhojen hirsitalojen koristeaiheita. Kehyksiin Gallen-Kallela kirjoitti myös Ainon tarun kaikille niille katselijoille, jotka eivät tarua ennestään tunne.
Jorma Gallen-Kallela Gallen-Kallela oli ensin naimisissa Robert Kajanuksen tyttären Elvi Kajanuksen kanssa. Liitosta syntyi yksi lapsi. Tämän jälkeen hän oli naimisissa Pirkko Alhqvistin kanssa. Tästä avioliitosta syntyi yksi lapsi.
Juseliuksen mausoleumin freskot Taidehistoroitsija Onni Okkosen tulkinnan mukaan maalauksen poika saa vauvana kuolleen sisarensa rintamaitoa. Janne Gallen-Kallela-Sirén kuitenkin kertoo väitöskirjassaan, että häämatkallaan Kuhmossa Akseli Gallen-Kallela tapasi isänsä piippua polttaneen pojan, joka tämän jälkeen oli pyytänyt äidiltä maitoa myös itselleen. Lisäksi tulkinnat eroavat äidin kohdalla, sillä Okkonen sanoo hänen kääntäneen katseena tulevaisuutta kohden, kun taas Gallen-Kallela-Sirénin mukaan äiti katsoo kohti mausoleumin lattiassa olevaa aukkoa ja pohjakerroksen kryptassa olevaa Sigrid Juséliuksen arkkua.
Purren valitus Purren valitus on Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus vuodelta 1907. Maalauksen aihe liittyy löyhästi Kalevalaan, mutta se ei kuvaa mitään tiettyä runoa. Maalauksessa aloilleen asettunut soturi muistelee menneitä lahonneen sotapurtensa äärellä. Gallen-Kallela kertoi maalauksen kuvastaneen myös hänen silloista mielentilaansa.
Joutsenet kulttuurissa Kalevalan joutsen-myyttiin yhdistyvässä Akseli Gallen-Kallelan "Lemminkäisen äiti" -maalauksessa Lemminkäisen kohtaloksi koitunut joutsen lipuu Tuonelan virralla. Suomessa symbolismi alkoi kuvataiteista, ja on päätelty Gallen-Kallelan innoittaneen Sibeliusta, joka puolestaan inspiroi Eino Leinoa kirjoittamaan näytelmärunon "Tuonelan joutsen".
Matti Visanti Kuvataiteilijana Visanti on tunnettu erityisesti kirjojen kuvituksistaan. Kuvituksista tärkeimmäksi nousi Kalevalan kuvittaminen. Visanti onkin ensimmäinen suomalainen kuvataiteilija, joka on kuvittanut Kalevalan kokonaisuudessaan. Hän aloitti Kalevalan kuvituksen tekemisen jo 1920. Samoihin aikoihin Akseli Gallen-Kallela oli ilmoittanut, ettei ehkä saisi Kalevalan kuvitustaan valmiiksi. Koru-Kalevala, jonka ulkoasun Gallen-Kallelan oli suunnitellut julkaistiin 1922, mutta kokonaan kuvitettua Kalevalaa Gallen-Kallela ei koskaan saanut valmiiksi. Koru-Kalevalan julkaisemisen myötä WSOY irtisanoi sopimuksensa Kalevalan kuvittamisesta Visannin kanssa. Akseli Gallen-Kallela kuoli 1931 ja Kalevalan 100-vuotisjuhlia vietettäisiin 1935, mikä sai Visannin tarttumaan uudelleen Kalevalan kuvitustyöhön. Visanninkaan kuvitus ei kuitenkaan valmistunut 100-vuotisjuhliin. Kalevalan kuvittamisesta oli tullut hänelle kuitenkin jo lähes pakkomielle ja vuosina 1934–1937 hän työskenteli kuvituksen parissa hyvin intensiivisesti, vaikkei teosta ollut kukaan lupautunut kustantamaan. Vuonna 1936 silloinen Björklund muutti nimensä Visanniksi, koska hänen mielestään Kalevalan kuvittajalla täytyi olla suomalainen nimi. Lopulta vuonna 1938 kuvitetun Kalevalan julkaisi Kustannusosakeyhtiö Kalevala, jonka oli perustanut Visannin ystävä vaasalainen kauppaneuvos Frithjof Tikanoja.
Madonna (Akseli Gallen-Kallelan maalaus) Gallen-Kallelan Museossa kesällä 2016 järjestetyn Malmin madonna -näyttelyn aiheena on "Madonna"-maalaus. Sen ympärillä on alkuperäisiä, matkoilla kerättyjä ja Malmin kodin sisustukseen 1891-1892 kuuluneita erikoisuuksia. Näyttelyssä on nähtävissä myös muun muassa tuohivirsut, karhunleuka, pettuleipää ja lampetit.
Kirsti Gallen-Kallela Isän Akseli Gallen-Kallelan kuoltua Kirsti ryhtyi suunnittelemaan ja toteuttamaan mattoja kotonaan Tarvaspään ateljeerakennuksessa ystävänsä Lahja Pelttarin kanssa. Matot olivat näytteillä 1932 Strindbergin taidesalongissa yhteisnäyttelyssä Ville Vallgrenin kanssa, ja Kirsti sai paljon ihailua ja kiitosta osakseen. Kutomon toiminta ei kuitenkaan ollut kannattavaa ja jäi lyhytaikaiseksi.
Hotelli Kämp Vuosisadan alussa Kämpissä viihtyivät muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Robert Kajanus, Eino Leino, Juhani Aho, Armas Järnefelt ja Jean Sibelius. Kulttuuriväen tapaamisten kerrotaan venyneen vuorokausien pituisiksi: esimerkiksi Järnefeltin sanotaan lähteneen Kämpistä johtamaan konserttia Viipuriin ja palanneen muutaman päivän kuluttua jatkamaan samaa istuntoa. Kajanuksen väitetään kysyneen Järnefeltiltä "Puhelimessako kävit?", kun tämä astui huoneeseen. Taiteilijat ovat antaneet aiheen myös lukuisille muillekin anekdooteille. Jean Sibeliuksen säveltämä Musette-teema näytelmästä "Kuningas Kristian II" tunnetaan myös nimellä "Minä menen Kämpiin takaisin". Kerrotaan, että se syntyi aamuyöstä, kun Sibeliuksen vaimo Aino Sibelius esti miehensä pääsyn kotiinsa Kämpissä vietetyn illan jälkeen, eikä Sibeliukselle jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin lähteä takaisin hotellille. Myös Akseli Gallen-Kallelan maalaus "Symposion" on saanut inspiraationsa Kämpin illanvietoista.
Suomen Käsityön Ystävät 1900-luvulla Käsityön Ystävät toimi taiteen, taidekäsityön ja taideteollisuuden välimaastossa. Yhdistyksen kanssa yhteistyössä toimineet taiteilijat, Akseli Gallen-Kallela ensimmäisenä, nostivat ryijyn yhdeksi näkyvimmistä ja merkittävimmistä tekstiilitaiteen muodoista. Syntyi taideryijy, joka läheni modernia maalaustaidetta sommitelmissaan ja väreissään.
Symposion (Akseli Gallen-Kallela) Erona maalauksilla on myös se, että myöhemmässä "Symposiumissa" on luonnoksessa juopuneesti naurava Oskar Merikanto kuvattu pöytää vasten nukkuvana. Gallen-Kallela kertoi kirjeissään Robert Kajanukselle, että Merikantoa maalatessaan hän joutui välillä turvautumaan paremman puutteessa lanttuun hänen päätään hahmotellessaan, ja saavansa siten taulusta parodisen aineksen pois.
Akseli Gallen-Kallela Axel Gallén syntyi ruotsinkieliseen säätyläisperheeseen. Hänellä oli viisi sisaruspuolta isän aikaisemmasta avioliitosta 1855 kuolleen Sofia Gallénin kanssa. Axel Gallén oli kolmas isän toisesta avioliitosta syntyneistä lapsista. Kaikkiaan perheessä oli 13 lasta, joista kuitenkin Gallénin lapsuusvuosina kotona oli enää osa.
Juseliuksen mausoleumin freskot Liikemies F. A. Jusélius rakennutti Käppärän hautausmaalla sijaitsevan mausoleumin kesäkuussa 1898 yksitoistavuotiaana kuolleen Sigrid-tyttärensä hautamuistomerkiksi. Rakennuksen suunnittelijaksi hän valitsi tunnetun kirkkoarkkitehdin Josef Stenbäckin, joka pyysi marraskuussa 1899 koristemaalausten ehdotukset Akseli Gallen-Kallelalta, Pekka Haloselta ja Väinö Blomstedtilta. Teemaksi Stenbäck oli valinnut ”kuoleman voiton ruumiin yli”, jota hän halusi käsiteltävän jo keskiajalta lähtien kirkkotaiteessa esiintyneen kuolemantanssin kautta. Maalausten toteuttajiksi Stenbäck valitsi Gallen-Kallelan ja Halosen. Suurin osa työstä annettiin Gallen-Kallelan tehtäväksi, kun Halonen sai maalattavakseen ainoastaan eteishuoneen.
Jorma Nimet Jorma ja Kari tulivat tunnetuiksi Juhani Ahon karjalaisromaanin "Panu" ilmestyttyä 1897. Kirjassa esiintyy vanha Jorma-niminen tietäjä. Aho lienee ottanut nimen karjalaisesta paikannimestä Jormala. Tämän jälkeen ensimmäisiä Jormaksi nimettyjä oli Akseli Gallen-Kallelan poika Jorma Gallen-Kallela vuonna 1898. Hänet on tiettävästi nimetty Ahon romaanin mukaan.
Madonna (Akseli Gallen-Kallelan maalaus) Näyttelyn rakentamisen yhteydessä löytyi myös toinen versio maalauksesta "Vuokatti". Myös "Madonnan" taustalla näkyvä, yksityisomistuksessa oleva maalaus "Vuokatti ja Pöllyvaara" saatiin lainaksi näyttelyyn. Uutta tietoa näyttelyn yhteydessä on saatu taustan tekstiileistä. Niitä on aikaisemmin pidetty karjalaisina, mutta ne olivatkin Gallen-Kallelan Pariisista tuomia anatolialaisia teltanjakajatekstiilejä.
Pyntösjärvi Pyntösjärvi eli Hyvelänjärvi on kuivatettu järvi Porissa Satakunnassa Kokemäenjoen alueen Porin alueella. Kuivatushankkeen aloite tehtiin vuonna 1811 ja hanke saatiin päätökseen 1930-luvulla. Kuivatus on sikäli ollut täydellinen, että koko järven pohja on nykyään viljeltyä peltomaata. Alue tunnetaan nimellä Pyntösjärvenaukee.
Leistilänjärvi Leistilänjärven ja Lattomeren kuivatushankkeet vaikuttivat seudun asukkaiden haluun toteuttaa omiakin hankkeita. Hanke oli samanaikainen useiden muiden järvenlaskuhankkeiden kanssa. Näitä olivat esimerkiksi Pyntösjärven, Kyläjärven ja Rottajärven hankkeet.
Kokemäenjoen alueen lasketut järvet Pyntösjärvi oli 1800-luvulle saakka noin 8 kilometriä pitkä järvi aivan Porin itäpuolella. Sen kuivattaminen aloitettiin jo 1810-luvulla, mutta se saatiin päätökseen vasta 1930-luvulla.
Järvenlasku Järviä ruvettiin laskemaan ja kuivaamaan Etelä-Suomessa jo varsin varhain. Ulomman Salpausselän eteläpuolisia matalia järviä alettiin laskea niittyjen kasvattamiseksi viimeistään 1500-luvulla ja monien kokonaan kuivattujen järvien alkuperäiset nimetkin ovat aikaa sitten unohtuneet, tällainen on esimerkiksi Luumäen Selänalajärvi. Lauri Nuutisen vuonna 1743 tekemä Enon Alimmaisen Sarvinkijärven lasku, jossa koko järvi kuivui, oli ensimmäinen tunnettu järvenlasku Suomessa. Nurmijärven kunnassa sijainnut Nurmijärvi taas hävisi lopullisesti vasta 1950-luvulla. Muita tunnettuja kokonaan järvenlaskuissa hävinneitä järviä ovat Torajärvi Karvianjoen vesistössä Noormarkussa nykyisellä Porin kaupungin alueella, Pyntösjärvi eli Hyvelänjärvi Porissa, Kokemäenjoen vesistöön kuuluneet Raijalanjärvi Huittisissa ja Leistilänjärvi Nakkilassa ja nykyään valtatien 8 halkoma, Sirppujoen vesistöön kuulunut Valkojärvi Laitilassa. Usein lasku on tapahtunut monessa vaiheessa ja tyypillisesti 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa alkuun saatetut järvenlaskut on usein saatu päätökseen vasta 1900-luvun puolivälin jälkeen; näin kävi äsken mainituista esimerkiksi Pyntösjärvellä, Raijalanjärvellä, Leistilänjärvellä ja Valkojärvellä. Samoin Kiikalassa nykyisen Salon alueella sijainnutta, Uskelanjoen vesistöön kuulunutta Kurajärveä yritettiin laskea jo 1900-luvun alussa, mutta lopullisesti lasku onnistui vasta 1960-luvulla pumppuasemien avulla, ja vasta tällöin entinen järvi saatiin kokonaan pelloksi. Sastamalassa Pirkanmaalla Vankimusjärven kuivatus aloitettiin 1800-luvun alkupuolella ja saatiin päätökseen 1940-luvulla. Alavieskassa Pohjois-Pohjanmaalla Alavieskanjärvi kuivattiin kaivamalla nk. Kalliokanava. Kaivutyö aloitettiin vuonna 1833, ja järvi saatiin kuivatuksi lopullisesti 1950-luvulla. Elimäenjärvi entisen Elimäen kunnan alueella kuivatettiin 1950-luvulla. Vesi nousee edelleen tulva-aikoina entisen järven kohdalla oleville pelloille.
Enäjärvi (järvi Porissa) Järven kuivattamisesta jätettiin maaherralle hakemus vuonna 1846, mutta katselmuksen, pohtimisen, lisäneuvojen pyytämisen Tie- ja vesirakennushallitukselta ja päättämisen jälkeen havaittiin, ettei kaikkia asianomistajia ollutkaan kuultu. Siksi kuivatushankkeen osakkaat joutuivat hakemaan kuivattamista vielä uudelleen vuonna 1848. Lupa saatiin heti, ja työhönkin ryhdyttiin heti. Mitään dokumenttia hankkeen sujumisesta ei ole, mutta järvi jäi lopulta kuivaamatta. Syyt voivat olla niitä samoja, jotka ovat olleet vastuksina muissakin järvien kuivatushankkeissa. Tiedetään, että niinkin myöhään kuin 1873−1874 korvauksista ja haitoista käräjöitiin, ja viimeinen päästös asiaan haettiin Turun hovioikeudelta saakka.
Pyntösjärvi Entisestä järvestä on jäänyt muistuttamaan erilaiset paikannimet. Niitä ovat esimerkiksi Pyntösjärvi (ojitettu suo), Järvenpää, Järvisuo, Järvenranta, Järvensivu, Koivuluoto, Järvikallio, Järvikylä ja Järvioja.
Pyntösjärvi Isojaossa Pyntösjärvi oli merkitty joutavaksi kosteikoksi, jota ei jaettu kellekään. Vuonna 1740 annettiin ensimmäistä kertaa talonpojille mahdollisuus kuivattaa soita ja kosteikkoja, mutta käytännössä lain kirjainta ventytettiin koskemaan myös järvien vedenlaskuja. Tämä oli varmasti talonpoikien tiedossa, kun he vuonna 1811 anoivat maaherralta lupaa kuivattaa Pyntösjärvi. Asiaa koskevia kuultiin samana vuonna ja vuonna 1814 järvestettiin järvellä katselmus, jossa asiaa arvioitiin. Katselmuksen jälkeen uuden laskuojan paikkaa haettiin maanmittarin avulla ja tästä suunnitelmasta piirsi G. J. Elghin kartan. Maaherra antoi elokuussa 1814 luvan laskea järven vedenpinta suunnitelman mukaisesti.
Pyntösjärvi Järven muoto oli pitkä ja kapea ja järven keskikohdassa oli kapeampi kohta. Järvi oli niin matala, että järven keskikohdasta pääsi kesällä kulkemaan ylitse jalan. Järven keskikohdan yli johti vuoden 1762 pitäjänkartan mukaan tie takana oleviin kyliin. Järvi oli muuallakin matala. Katselmuksessa sen syvyyttä mitattiin veneestä ja saatiin tulokseksi 2−4 kyynärää eli noin 1−2,5 metriä. Järvessä oli sen kaakkoispäässä 3−5 saarta .
Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä Aspergereilla saattaa olla myös vaikeuksia erotella puheesta äänteitä etenkin silloin, kun tilanteessa on taustahälyä tai keskustelukumppani artikuloi huonosti. Jotkut tukeutuvatkin puheen lukemiseen keskustelukumppanin huulilta. Puhelimessa puhuminen saattaa tällöin muodostua ongelmaksi, koska keskustelukumppanin huulet ovat näkymättömissä. Puhelimessa puhuminen saattaa tuntua vaikealta myös siksi, että on vaikea tietää, milloin on oma vuoro puhua tai milloin puhelu tulisi päättää. Monet aspergerit viestivätkin mieluiten kirjallisesti, kuten sähköpostin ja internetin välityksellä.
Pyntösjärvi Vuonna 1825 maaherraa lähestyttiin valituksella, että osa osakkaista eivät olleet täyttäneet velvoitteita omalta osaltaan. Jatkosta ehdotettiin heti uutta sopimusta, jonka maaherra hyväksyi vuonna 1827. Uusien vaikeuksien jälkeen perustettiin vuonna 1837 kuivatusyhtiö "Bolaget för Pyndäsjärvi uttorkningsarbetet" taloudellisia ja käytännön asioita hoitamaan. Kuivatus alkoi tuottaa tuloksia ja vuonna 1843 yksi osakkasista anoi kuivuneiden vesijättömaiden jakamista. Vaikka jako mitattiin, kumosi senaatin talousosasto maaherran päätöksen vuonna 1845 eikä jakoa pantu toimeen. Alkuperäinen sopimus vaati, että järven olisi kuivuttava kokonaan, jotta jako olisi voitu tehdä.
Kuulutus Kuulutus on virallinen menettely, jonkin tiedon antamiseksi yleisölle tai niille ihmisille, joiden elämään se saattaa vaikuttaa. Lain mukaan julkinen kuulutus pannaan nähtäville kunnan ilmoitustaululle. Julkisia kuulutuksia ovat lait, asetukset, valtioneuvoston päätökset, muut Suomen säädöskokoelmassa julkaistut säädökset sekä tiedonannot, joiden julkipanosta on niin säädetty. Laajoista kuulutuksista voidaan tiedottaa yleisölle lyhyellä ilmoituksella, jossa mainitaan missä kuulutukseen voi tutustua. Kuulutusten julkipanosta huolehtiminen kuuluu kunnanhallituksen tehtäviin. Kuulutukseen merkitään, milloin se on kiinnitetty ilmoitustaululle, jossa se on pidettävä vähintään 14 päivää tai kuulutuksessa mainittuun kokouksen tai toimituksen järjestämispäivään saakka. Ennen vuoden 1925 lakia julkisista kuulutuksista pappi luki lait ja yleiset säännökset kirkossa.
Krimin autonominen tasavalta Uuden perustuslain myötä Krimin tasavalta muutettiin 23. joulukuuta 1998 nykyiseksi "Krimin autonomiseksi tasavallaksi". Perustuslakinsa 2. artiklan mukaan, milloin paikallisesti Krimin autonomisen tasavallan parlamentin päätökset tai tasavallan toimeenpanevan elimen eli hallituksen päätökset tai toimenpiteet ovat ristiriidassa Ukrainan perustuslain kanssa, tulee toimia Ukrainan perustuslain mukaan.
Antti Hanninen Viipurin läänin maaherra Arvo Manner esti kuivatushankkeen asettamalla järvelle toimenpidekiellon sen suojeluarvojen lopullisesti selvittämiseksi. Kiistaa ei saatu ratkaistua ennen talvisodan syttymistä. Järven rannalle oli ennen sodan syttymistä tuotu laskuojan syventämiseen tarkoitetut kaivinkoneet, jotka jäivät sittemmin neuvostoliittolaisten haltuun.
Vielä jatkosodan aikana vuonna 1943 Viipurin läänin maanviljelyinsinööri otti kuivatushankkeen uudelleen esille, mutta sitten sodan jälkiseurauksena tapahtunut alueluovutus hautasi hankkeen lopullisesti.
Tahkoluodon merituulipuisto Tahkoluodon merituulipuistohankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettely YVA saatiin päätökseen vuonna 2007. Alueen kaavoitus alkoi 2013 ja saatiin päätökseen elokuussa 2015 . Merituulipuisto valmistuu syksyllä 2017.
HMAS Shropshire Alus aloitti kesäkuussa Thamesin alueella koeajot, jotka saatiin 16. kesäkuuta päätökseen. Alus siirtyi Scapa Flow’hun koulutettavaksi kotilaivaston mukana. Koulutus saatiin päätökseen elokuussa.
Eleonoora Akvitanialainen Toinen ristiretki sinänsä oli suuri pettymys ja tappio. Ludvig oli heikko sotilaallinen johtaja ja kykenemätön ylläpitämään joukkojensa kuria ja moraalia tai tekemään sotatoimissa taktisesti mielekkäitä päätöksiä. Eleonooran outo asema ristiretkeen osallistuvana herttuattarena sai aikaa erilaisia huhuja. Naista ei välttämättä pidetty kykenevänä sotatoimiin tai joukkojen johtamiseen ja siksi huhut kertoivat Eleonooran sukupuolisuhteista milloin johonkin alempaan vasallin, milloin setäänsä Antiokian ruhtinaaseen Raymond de Poitiersiin. Kotimatkan aviopuolisot tekivät erillään.
Uurasjärvi (Ikaalinen) Uurasjärveen liittyviä asiakirjoja on useaan eri otteeseen aloitetuista järvenkuivatushankkeista. Ensimmäiset hakemukset järvenlaskusta jättivät vuonna 1817 sekä toimitusmaanmittari C.P. Hornberg ja talollinen Jöran Jöransson Uurasjärvi. Toinen kuivatushanke käynnistyi vuonna 1835, kun majuri Gustaf Grönhagen haki järvenlaskulupaa. Päätös siitä annettiin vuonna 1838. Hän uusi hakemuksensa vuonna 1840. Myöhemmin kuivatushanke käynnistyi kolmannen kerran. Vuonna 1877 Matts Mattsson Uurasjärvi haki järvenlaskulle lupaa, josta annettiin päätös jo samana vuonna. Vuonna 1881 suoritettiin järvenlaskun katselmus, joka päättyi vuonna 1883.
Dynamic Systems Development Method Työryhmässä toiminnallisille ja ei-toiminnallisille vaatimuksille määritellyt priorisoinnit määräävät sen, mitä työryhmä tekee milloinkin. Työryhmä tekee nämä päätökset itsenäisesti ja työskentelee yhdessä prioriteetiltaan korkeimpien vaatimusten toteuttamiseksi.
Cicero Kun seuraavana vuonna eräs tribuuni yritti kutsua Ciceron kotiin maanpaosta, Clodius pyrki estämään päätöksen väkivalloin. Titus Annius Milon kilpaileva rähinäjengi kuitenkin esti Clodiuksen suunnitelman. Cicero sai siis palata syyskuussa 57 eaa. kansankokouksen päätöksellä ja hänet vastaanotti riemuitseva väkijoukko, hieman samoin kuin kreikkalaisen Demostheneen aikoinaan, kuten Appianus myöhemmin huomioi. Paluulla oli nyt myös Caesarin hyväksyntä, joka oli suostunut siihen saatuaan Pompeiukselta vakuudet, että puhujan kieli pysyisi kurissa.
Kyläjärvi (suo Porissa) Vaikka Kyläjärven laskusta ei ole säilynyt dokumentteja, voi järvenlaskun vaikeuksista saa hyvän käsityksen esimerkiksi Enäjärven tai Pyntösjärven hankkeista.
Kauppasieni Luetteloon on koottu Eviran suosittelemat ruokasienet. Luettelo saattaa muuttua milloin vain ja siksi ajantasainen luettelo on järkevää tarkastaa Eviran sivuilta.
Taiska Vuonna 2005 Taiskan tuotannosta julkaistiin tupla-cd "Matkalla". 22 vuoden levytystauon jälkeen albumilla oli kaksi uutta kappaletta, ”Marenkiranta” ja ”Saat saattaa mua” jotka ovat Taiskan käsialaa. Kappaleet löytyvät myös Taiska - Hitit -levyltä josta löytyy Taiskan tekemät kappaleet "Lähellä jokainen sydän" ja "Milloin etsit lastasi".
Tjolöholmin linna Tjolöholmin linna () on linna Kungsbackan kunnassa, Ruotsin Hallandin maakunnassa. Se on rakennettu Tudor-tyyliin, ja sen on suunnitellut arkkitehti Lars Israel Wahlman. Linnan on rakennuttanut James Fredrik Dickson, ja rakennustyöt saatiin päätökseen vuonna 1904. Dickson kuitenkin kuoli ennen linnan valmistumista, ja sen rakentamisen saatti päätökseen hänen puolisonsa Blanche. Rakennuksen julkisivu on graniittia. Graniittia tuotiin linnaa varten Skotlannista.
Kyllikki ja hatut Kyllikki ja hatut on Jaakko Pakkasvirran ohjaama televisioelokuva, jonka tuotti Yleisradion Televisioteatteri vuonna 1971. Yleisradion ohjelmaneuvoston päätöksellä sitä ei kuitenkaan milloinkaan esitetty. Ohjelmaneuvoston kannan mukaan liian monet TV-teatterin tuotannoista keskittyivät noihin aikoihin vieraantumisilmiön kuvaamiseen marxilaisista lähtökohdista.
Ikkunahätäuloskäynti Suurin riski ikkuhätäuloskäyntien käytössä on se, etteivät matkustajat odota käskyä evakuoinnin aloituskäskyä, vaan tekevät päätöksen itse. Vaikka erityisesti kokeneiden lentomatkustajien luulisi tietävän, milloin lentokoneesta tulee poistua, heitä ei ole koulutettu arvioimaan vaaroja koneen ulkopuolella tai päättämään, milloin lentokone täytyy evakuoida. Matkustajat avaavat myös usein ikkunahätäuloskäyntejä heti evakuoinnin alettua ja saattavat päätyä vaarallisiin olosuhteisiin. Näin tapahtui Stanstedin lentoasemalla vuonna 2002, kun Ryanairin lentokoneen moottori syttyi tuleen. Matkustajat poistuivat ikkunahätäuloskäynnistä palavalle siivelle, vaikka lentokenttäpalomiehet huusivat heille käskien heitä palaamaan takaisin lentokoneeseen ja poistumaan turvallisempaa kautta. Normaaleilla sisäänkäyntiovilla tällaista ei yleensä tapahdu, koska niillä evakuointia ohjaavat koulutetut lentoemännät ja stuertit.
Molineux Stadium Sir Jack Hayward osti joukkueen vuonna 1990 ja investoi voimakkaasti kentän uudistamiseen. 1992 North Bank avattiin uudestaan Stan Cullis Stand-nimellä. Muutamaa kuukautta myöhemmin pääkatsomon saneeraus saatiin päätökseen, jolloin entinen Waterloo Road Stand nimettiin Billy Wright Standiksi ja kentän nykyinen uudistustyö saatiin päätökseen 1993, jolloin South Bankista tuli Jack Harris Stand.
Oikeuskelpoisuus Länsimaissa jokainen ihminen on oikeuskelpoinen, vain se milloin tämä kelpoisuus alkaa ja päättyy saattaa herättää keskustelua. Esimerkiksi voiko sikiön hyväksi tehdä lahjoituksen, ratkeaa äidin kotipaikkavaltion lainsäädännön mukaan. Toisaalta vaikkapa henkilön kuolinhetki saattaa määräytyä kuolleeksi julistamisen perusteella. Varhaisempina aikoina eläväkin henkilö on eräissä tapauksissa lain mukaan katsottu yhteis­kunnallisesti kuolleeksi ja siten oikeus­kelpoisuutensa menettäneeksi.
Harry Järv Sodassa Järv sanoi toimineensa anarkistisen ideologian mukaisena johtajana. Hän ei noudattanut armeijan käytäntöjä, vaan oli ainoastaan muodollinen johtaja, joka ei milloinkaan komentanut ketään. Järv piti miehiään tasavertaisena ja päätökset toteutettiin demokraattisesti. Hän sai toimintatavoistaan moitteita ylemmiltä upseereilta ja Järviä luonnehdittiin arvioinneissa "epäsotilaalliseksi".
Kastán hauta Haudasta löydettyjen luiden ensimmäisen vaiheen tutkimustulokset julkistettiin 19. tammikuuta 2015. Luunkappaleita on yhteensä noin 550. Niistä 137 on pystytty paikantamaan osaksi ihmisluurankoja. Luiden todettiin tutkimusten jälkeen kuuluvan viidelle eri ihmiselle:Arkeologien mukaan kyseessä saattaa olla perhehauta, jolloin vainajat voisivat olla sukua toisilleen. Vainajien henkilöllisyyttä ja mahdollista sukulaisuussuhdetta ei kuitenkaan vielä tiedetä. Samoin ei tiedetä sitä, milloin kyseiset ihmiset ovat kuolleet, milloin kukin vainaja on haudattu hautaan ja onko hauta rakennettu alun perin kaikille heistä.
V-malli V-malli ("V-model") on prosessimalli jota voidaan käyttää kehitysprojektien suunnittelussa ja toteutuksessa. Se parantaa projektinhallintaa ja projektin onnistumisen todennäköisyyttä. V-mallin avulla voidaan määritellä projektin päämäärät ja tavat joilla näihin päämääriin päästään. Se määrittelee kaikkien projektiin osallistujien roolit: kuka tekee mitä ja milloin. 
V-mallia kehitettiin samanaikaisesti Saksassa ja Yhdysvalloissa. Saksassa sitä kehitettiin hallituksen puolustusprojekteja varten. V-malli määrittelee kuka tekee mitä ja milloin. V-mallia voidaan muokata projektin tarpeiden mukaan, jolloin sen rakenne saattaa hieman muuttua.
HMS Goliath (1842) Aluksen muutostyöt potkuritaistelulaivaksi tilattiin 20. elokuuta 1856 Chathamin telakalta. Työt aloitettiin 16. lokakuuta 1856, ja ne saatiin päätökseen 30. marraskuuta 1857. Aluksen varustaminen saatiin päätökseen Sheernessissä 30. huhtikuuta 1858. Muutostöiden aikana alukselle asennettiin John Penn & Sonsin valmistama 1 438 ihp:tä tuottanut höyrykone, mikä mahdollisti 9,16 solmun nopeuden. Töiden kustannukset olivat 47 400 puntaa ilman koneistoa.
U-573 Korjaustyöt aloitettiin elokuussa 1943, mutta ne saatiin päätökseen vasta neljä vuotta myöhemmin. Aluksen vauriot osoittautuivat laajemmiksi kuin tutkimuksissa ja teknisen avun sekä varaosien saaminen Saksasta toisen maailmansodan lopulla ja sodan jälkeen osoittautui hankalaksi. Lisäksi Espanjan sisällissodan jälkeinen heikko talous aiheutti omat ongelmansa. Korjaustyöt saatiin päätökseen alkuvuodesta 1947 ja 5. marraskuuta alus palasi palvelukseen. Alukselta oli poistettu keulan verkkoleikkuri ja ilmatorjunta-aseistus.
Vainoamisharha Vainoamisharha tuottaa siitä kärsivälle suurta ahdistusta ja pelkoa. Vainoamisharhasta kärsivän voi olla vaikea luottaa kehenkään. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa uskoa myös muiden muodostamaan salaliittoon. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa pysytellä kotona, haluta asentaa useita lukkoja oveensa ja kotinsa ulkopuolella liikkuessa olla varuillaan ja kurkkia olkansa yli, että seuraako vainoaja häntä. Tällainen voi vaikeuttaa arkiasioista, kuten kaupassa käymisestä tai työmatkojen tekemisestä selviytymistä huomattavasti. Vainoamisharhasta kärsivän oleminen työpaikalla voi olla henkisesti kuormittavaa, kun vainoaja saattaa milloin tahansa ilmestyä työpaikalle. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa uskoa, että vainoaja on myrkyttänyt hänen ruokansa, mikä vaikeuttaa syömistä. Henkilö saattaa esimerkiksi ostaa erityisen pakattuja tai yksittäispakattuja elintarvikkeita, jotta hän voi olla varma, ettei elintarvikkeisiin ole lisätty myrkkyä.
Vaaniin Neittamo Ensimmäiset tiedot Neittamonjärven kuivatushankkeesta ovat vuodelta 1814, jolloin tarkastettiin siihen mennessä tehty kuivatustyö. Vuonna 1822 varatuomari J.P. Timm haki taas lupaa suorittaa Neittamojärvellä järvenlasku, johon lupa saatiin samana vuonna. Hankkeen etenemisestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta vuoden 1850 Euran pitäjänkartassa () järvi on merkitty nimellä "Neittamo" ja varustettu lisämerkinnällä kuivattu (). Tämän mukaisesti koko järvi oli tuolloin jo laskettu tyhjäksi eikä kartanpiirtäjällä ollut syytä merkitä järvialtaaseen enää järveä tai suota. Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa Neittamojärvi oli merkitty jo kokonaan niityksi. Järviä kuivattiin alun perin laidunmaaksi ja talvirehuksi karjalle. Kuivatetulle järvelle vedettiin piirirajat vuonna 1878 . Järven kuivattaminen peltomaaksi vaati lisätoimia, joihin ryhdyttiin 1920-luvulla. Peltoa syntyi järvestä noin 325 hehtaaria.
Tiedejulkaisu Tyypillinen piirre tieteelliselle julkaisusarjalle on, että julkaistavaksi tarjotut artikkelit tarkastetaan vertaisarvioinnissa. Käytännössä tämä "referee"-menettely tarkoittaa sitä, että toimituksen tarkistuksen lisäksi artikkelin tarkistaa tutkimusmetodien asianmukaisuuden ja merkittävyyden arvioimiseksi yksi tai useampi kyseisen erikoisalan asiantuntija. Menetelmä on hidas, ja korjausten sekä parannusten tekemisen vuoksi artikkelin alkuperäisestä tarjoamisesta saattaa kulua useita kuukausia, ennen kuin se lopulta ilmestyy. Siksi artikkeleissa on tavallisesti erillinen maininta siitä, milloin sitä on tarjottu julkaistavaksi ja milloin se on hyväksytty. Päiväysmerkintä on myös julkaisujärestystä määrittävä dokumentti silloin, jos useampi tutkimusryhmä julkaisee saman havainnon tai löydön eri lehdissä.
Liukuluku Epälukujen ja osittain myös äärettömien ja nollien avulla pitkä laskenta voidaan tehdä loppuun ja vasta lopuksi tutkia miltä osin saatiin mielekkäitä tuloksia ja milloin esimerkiksi jokin laskukaava ei toiminut.
Canicross Aloittaessa harjoittelua pitää koira opettaa kulkemaan edellä. Tässä voidaan hyödyntää mahdollisesti jo opittua eteen-käskyä tai opettaa erikseen vedä-käsky. Useat koirista ovat aluksi hämmentyneitä, onhan niitä opetettu kulkemaan ihmisen vierellä vetämättä. Koiralle kannattaa laittaa aina eri varusteet vetämisharjoituksiin ja normaaleille hihnalenkeille, jotta se oppii milloin saa vetää ja milloin ei. On muistettava kunnioittaa toisia kulkijoita. Takaa ohittaessa on ilmoitettava lähestymisestä, ja koira on aina otettava lähemmäs ohjaajaa itseään. Muita ihmisiä ohitse rynnivä koira saattaa pelottaa ja vieraat koirat voivat provosoitua.
Koijärvi (järvi) Koijärven toinen kuivatushanke pantiin vireille vuonna 1952, mutta virallisesti se aloitettiin vasta vuonna 1963, kun silloinen asutushallitus jätti Helsingin maanviljelysinsinööripiirille hakemuksen viljelyalueiden kuivatussuunnitelman tekemisestä. Koijärven alueen maanomistajat järjestäytyivät Koijärven kuivatusyhtiöksi vuonna 1969, ja luvan järven kuivattamiseen myönsi Helsingin vesipiiri vuonna 1970. Varsinaista työtä ei päästy vielä aloittamaan, sillä hankkeelle myönnettiin rahoitus valtion budjettivaroista vasta vuonna 1977. Kuivatusyhtiön sisällä ei kuitenkaan oltu yksimielisiä hankkeesta, sillä valtaosa kaikkiaan 93 osakkaasta vastusti järven kuivattamista. Aktiivisesti hanketta ajoivat ne kymmenen maanviljelijää, joiden pellot rajoittuivat Koijärveen. Sen sijaan järven laskujoen alajuoksulla pelättiin veden nousua joessa ja sen tulvimista pelloille. Samoin monet osakkaat katsoivat joutuvansa hankkeen maksajan, mutta ei hyödynsaajan rooliin. Lisäksi kuivatushankkeen etenemisestä tiedotettiin kuivatusyhtiön osakkaille puutteellisesti.
Särkijärvi (järvi Utajärvellä) Särkijärvi on Utajärven kunnan samannimisessä eli Särkijärven kylässä oleva järvi. Se tuli tunnetuksi talvella 2001 alkaneesta kuivatushankkeesta, jonka avulla järvi kunnostettiin.
Netiketti Verkossa kirjoitettaessa on helppo unohtaa, että lukijat ovat oikeita ihmisiä. Lukija saattaa olla toisesta kulttuuripiiristä, jolloin väärinkäsitysten vaara lisääntyy entisestään, ja useimmissa verkkomedioissa puuttuu äänensävyjen ja ilmeiden tuoma mahdollisuus välittää tunteita ja nopeasti huomata milloin viesti ymmärretään toisin kuin oli tarkoitus. Oleellista on myös, että tietyn viestin lukijoita saattaa olla hyvin monta, jolloin pieni lisävaiva viestin muotoilussa voi säästää lukijoiden yhteensä käyttämää aikaa huomattavasti.
Einari Merikallio Merikallio tutki Karjalan kannaksella sijaitsevan Äyräpäänjärven linnustoa ("Äyräpäänjärvi, Suomen linturikkain järvi", 1929) järven kuivatushankkeesta syntyneen Suomen ensimmäisen julkisen ympäristökiistan taustaselvitykseksi.
Walled City Vuonna 1987 Kiinan ja Iso-Britannian viranomaiset tekivät yhteisen päätöksen Walled Cityn purkamisesta ja vuonna 1993 aloitettu työ saatiin lopulta päätökseen vuoden kuluttua. Nykyään paikalla on 3,1 hehtaarin laajuinen puisto tekojärvineen.
HMS America (1810) Alus varustettiin maaliskuussa 1864 maalilaivaksi Plymouthissa ja se siirrettiin myöhemmin Portsmouthiin, missä alusta käytettiin helmikuussa 1867 torpedokokeissa. Amiraliteetin 27. kesäkuuta tekemällä päätöksellä alus romutettiin Portsmouthissa ja työ saatiin päätökseen 6. helmikuuta 1869.
Eläinten ryhmäkäyttäytyminen Eläinten muodostamat ryhmät joutuvat tekemään päätöksiä jos ne haluavat säilyttää ryhmän olemassaolon. Esimerkiksi parvessa olevat kalat joutuvat päättämään mihin suuntaan pakenevat saalistajan hyökätessä. Muurahaiset ja mehiläiset joutuvat päättämään mihin rakentaa uusi pesä. Norsut joutuvat päättämään milloin ja mihin muuttavat. Norsut seuraavat lauman vanhinta naarasta, mutta monilla eläimillä on havaittu kollektiivista päätöksentekoa.
Formidable (1751) Alusta ei koskaan otettu palvelukseen eikä sitä siten koskaan valmisteltu meripalvelukseen tai täysin varustettu. Aluksella järjestettiin katselmus 1. marraskuuta 1767 ja se romutettiin Amiraliteetin 10. marraskuuta tekemän päätöksen mukaisesti. Romutus saatiin päätökseen 24. tammikuuta 1768.
Mielikuvitus Mielikuvitus saattaa lapsuudessa sekoittaa todellisuudentajua, jolloin lapsi pakenee mielikuvitusmaailmaansa kohdattuaan itselleen vastenmielisiä asioita. Mielikuvituksen vääristämät aistihavainnot muistinvaraisina saattavat aiheuttaa herkille yksilöille jopa pelkotiloja milloin mitäkin sosiaalista ilmentymää tai havaittua kohtaan.
Vuorovaikutteinen demokratia Demokratia tiedon käsittelijänä
Jokaisen äänestäjän voidaan ajatella olevan hienovarainen päätöksen tekevä tiedon käsittelijä koskien kutakin asiaa. Vaikutustekijöitä ovat heidän älynsä, kokemuksensa, moraali, arvot ja kuinka äänestys vaikuttaa heidän tulevaisuuksiinsa. Muutaman sadan ihmisen päätökset parlamentaarisessa demokratiassa verrattuna vuorovaikutteisen demokratian tuhansiin tai miljooniin äänestäjiin, kukin laajoine elämänkokemuksineen, käsittelee paljon enemmän tietoa ja saattaa tehdä paljon parempia päätöksiä Parliamentary Democracy.
Vainoamisharha Vainoamisharhaan voi sisältyä myös sellaisia piirteitä, että siitä kärsivän puhelinta salakuunnellaan tai että hänen asunnossaan on valvontakameroita tai kuuntelulaitteita, joilla vainoaja tarkkailee häntä. Vainoamisharhasta kärsivä yrittää usein selittää, milloin valvontakamerat tai kuuntelulaitteet on hänen asuntoonsa käyty asentamassa. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa teipata piiloon puhelimensa kameran ja tietokoneensa webbikameran linssin, jotta vainoaja ei voisi tarkkailla häntä näiden kameroiden kautta. Nykyaikana vainoamisharhasta kärsivä saattaa myös uskoa, että vainoaja kykenee murtautumaan hänen tietokoneeseensa tai sähköpostiinsa. Vainoamisharhasta kärsivä saattaa asua pimeässä asunnossa pelätessään, että jos hän sytyttäisi valot, tällöin vainoaja näkisi hänet kameroiden kautta tai istua peitto päällensä kiedottuna, ajatellen että hän on peiton alla vainoajalta turvassa.
Yhdysvaltain perustuslaki Vielä kolmaskin kompromissi oli tarpeen ennen kuin ehdotus saatiin päätökseen. Liikemiespiirit halusivat, että kauppaa koskeviin säädöksiin riitti yksinkertainen enemmistö. Etelävaltiot saatiin suostumaan tähän vasta, kun niille luvattiin vientimaksujen kieltäminen ainaiseksi sekä orjakauppaan puuttumisen kieltäminen 20 vuodeksi.
Publius Clodius Pulcher Kun Caesar oli Galliassa, Clodius dominoi Roomaa väkivaltaisen katutappelujoukkonsa turvin. Kun 57 eaa. eräs tribuuni yritti kutsua Ciceron kotiin maanpaosta, Clodius pyrki estämään päätöksen väkivalloin. Titus Annius Milon kilpaileva katutappelujoukko kuitenkin esti Clodiuksen suunnitelman. Tämän jälkeen Clodius hyökkäsi Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.
Mongol Kuvaukset alkoivat syyskuussa 2005 ja saatiin päätökseen marraskuussa 2006.
Sprengtportenin perustuslakiehdotus Valtiosäädyt kokoontuvat joka kolmas vuosi siten kuin kongressi päättää. Ritaristo ja Aateli kokoontuvat Ritarihuoneessa ja muut säädyt erikseen toisistaan. Valtiopäivien päätteeksi maakunnissa valitaan uudet kongressin jäsenet valtiopäiväjärjestyksen määräämällä tavalla. Maakunnat, hiippakunnat ja tapulikaupungit voivat milloin tahansa erottaa ja vaihtaa kongressiedustajansa. Kongressin tulee tehdä valtiosäädyille selonteko hallinnostaan valtiopäivien väliseltä ajalta. Valtiosäädyillä on oikeus olla hyväksymättä kongressin päätöksiä ja muuttaa niitä.
HMS Polyphemus (1782) Aluksen romutus saatiin päätökseen Chathamissa 15. syyskuuta 1827.
Zinzino Poliisihallituksen arpajaishallintopäällikkö Jouni Laiho jätti syksyllä 2013 Zinzinoa koskevan esitutkintapyynnön, joka perustui epäilylle rahankeräysrikoksesta. Zinzino kiisti epäilyt. Toimitusjohtaja Dag Petterseniä koskenut tutkinta saatiin päätökseen kesäkuussa 2016, kun Helsingin syyttäjänvirasto teki päätöksen esitutkinnan lopettamisesta. Esitutkinnan perusteella kyseessä ei ollut rahankeräyslain kohdan tarkoittama kielletty pyramidipeli.
Worcester (1651) Välimerellä olleen aluksen päällikkönä oli vuonna 1744 Charles Saunders ja seuraavana vuonna James Young, joka oli tehtävässä vuoteen 1746 saakka. Aluksen kunto tarkastettiin 23. syyskuuta 1748 ja uudelleen 29. lokakuuta. Amiraliteetin 8. marraskuuta tekemän päätöksen mukaisesti alus romutettiin. Romutus saatiin päätökseen maaliskuussa 1749 Woolwichissa.
Jurassic World Kuvaukset saatiin päätökseen 6. elokuuta 2014, minkä jälkeen elokuva siirrettiin jälkituotantoon.
Minyalaiset Kulttuurin keskuspaikka oli Boiotian Orkhomenos. 1300-luvulla eaa. minyalaiset kuivattivat Boiotian Kopaisjärven viljelymaaksi. Kuivatushanke oli Euroopan varhaisin ja jopa nykyaikaan nähden suurikokoinen hanke. Syntyneen tasangon laidalle minyalaiset rakensivat Glan linnoituksen ilmeisesti yhdessä Theban kanssa.
Operaatio Cycle Evakuointia jatkettiin 11. kesäkuuta, jolloin kuljetusalus "Bruges" tuhoutui ilmapommituksessa. Amiraali James pyysi ilmavoimilta apua, minkä jälkeen aloitettiin partiointi alueella. Kesäkuun 12. päivän vastaisena yönä saatiin pääosa joukoista evakuoitua ja aamun sarastaessa 13. kesäkuuta evakuointi saatiin päätökseen.
Kesäolympialaiset 1952 Olympialaiset vaikuttivat suomalaisiin, Helsingin kaupunkiin ja ulkomaalaisten kuvaan suomalaisista. Olympialaisia voidaan pitää jopa symbolisena päätöksenä sodanjälkeisille vuosille Suomessa. Maan jälleenrakentaminen saatiin käytännössä päätökseen vuonna 1952, vaikka vielä vuosikymmenen alussa monet olivat asuneet tilapäisasunnoissa. Viimeiset sotakorvaukset maksettiin syyskuussa 1952, ja säännöstelypolitiikasta päästiin eroon samoihin aikoihin.
Ōtsu (1945) Alus kaatui 17. helmikuuta 1946 ja sen romutus saatiin päätökseen 25. maaliskuuta 1948.
Pidot (Platon) Ihmiskunnan menestymiseksi rakkaus tulee saattaa päätökseensä, niin että kukin voi palauttaa alkuperäisen luontonsa.
Pyntösjärvi Järven pituus voidaan arvioida G. J. Elghin katselmuskartasta vuodelta 1814. Sen mukaan järvi oli noin 14 000 kyynärää eli noin 8,4 kilometriä pitkä ja sen eteläosan leveämpi kohta 1 300 kyynärää eli noin 700−800 metriä leveä. Kapea ylityskohta järven puolivälissä oli noin 300 kyynärää eli noin 200 metriä leveä.
Nelson Goodman Goodman väitti, että kysymys ""Mitä" on taide?" pitäisi korvata kysymyksellä ""Milloin" joku objekti on taideteos?" Esimerkiksi tiellä oleva kivi ei ole taideteos eikä symbolikaan. Sama kivi geologisessa museossa ei myöskään ole taideteos, mutta koska se on esimerkki tietyn aikakauden kivien ominaisuuksista, se toimii symbolina. Jos kivi asetetaan taidemuseoon, se saattaa toimia taideteoksena.
Eurajoen vesistön lasketut järvet Noin kilometri Turajärven luusuasta alaspäin sijaitsi "Melajärven", jonka läpi joki virtasi. Nykyään järven paikalla on peltoa ja suota, jonka paikalla lukee kartassa Melajärvi . Järven ensimmäinen lasku suoritettiin vuoden 1810 luvalla ja kuivatushanke vuoden 1859 luvalla.
Koijärvi (järvi) Kuivatussuunnitelmasta tehtiin valitus Länsi-Suomen vesioikeuteen jo vuonna 1970, mutta se hylkäsi valituksen viisi vuotta kestäneen prosessin päätteeksi. Seuraavaksi valitettiin korkeimpaan oikeuteen, joka vuonna 1977 totesi kuivatushankkeen lailliseksi. Varsinaisen kuivatustyön sai tehtäväkseen Helsingin vesipiiri.
Aguni (1944) Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945 ja sen romutus saatiin päätökseen 20. toukokuuta 1948.
Sakito (1944) Alus poistettiin alusluettelosta 20. marraskuuta 1945 ja sen romutus saatiin päätökseen 1. joulukuuta 1947.
Kuga (1944) Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945 ja sen romutus saatiin päätökseen 30. toukokuuta 1948.
Takane (1945) Alus poistettiin alusluettelosta 5. lokakuuta 1945 ja sen romutus saatiin päätökseen 27. marraskuuta 1947.