mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Homoseksuaalisuus Olsonin teorian mukaan homoseksuaalisuus johtuisi aivopuoliskojen dominanssista. Heteronaisilla ja homomiehillä yleensä oikea aivopuolisko on dominoiva. Sen sijaan heteromiehillä ja lesboilla yleensä vasen aivopuolisko on dominoiva. Olson arvelee, että geeni tai hormoni säätelee sitä, kumpi aivopuolisko dominoi. Aivojen kuvausten perusteella tiedetään, että homomiesten ja heteronaisten aivojen rakenteet muistuttavat toisiaan; vastaavasti lesbojen ja heteromiesten aivojen rakenteet muistuttavat toisiaan. Homomiesten ja heteronaisten kumpikin aivopuolisko on samankokoinen ja heillä on vasemmassa mantelitumakkeessa enemmän hermoyhteyksiä kuin oikeassa. Lesbojen ja heteromiesten oikea aivopuolisko on vasempaa suurempi, ja hermoyhteyksiä on enemmän oikeassa mantelitumakkeessa.
Homoseksuaalisuus ja kristinusko Raamatun tekstien kirjoittamisen aikaan heprean- ja kreikankielissä ei ollut erityisiä sanoja kuvaamaan homo- tai heteroseksuaalisuutta, vaan sanaa homoseksuaalisuus käytti ensimmäisenä saksalainen psykiatri Karoly Maria Benkert vasta 1800-luvun lopulla. Hankalaksi Raamatun homoseksuaalisiin tekoihin viittaavien kirjoitusten tulkinnan tekee myös se, että nämä Raamatun kohdat ovat usein niukkasanaisia ja niissä käytetyt alkuperäiset termit toisinaan tulkinnanvaraisia. Kaiken kaikkiaan Raamatusta löytyy seitsemän kohtaa, jotka viittaavat homoseksuaalisiin tekoihin suoraan. Viittauksia on sekä Uudessa että Vanhassa testamentissa. Jeesuksesta tai hänen opetuksistaan kertovista teksteistä suoria viittauksia ei löydy.
Homoseksuaalisuus Samaa sukupuolta olevien parien avioliitto on hyväksytty lailla seuraavissa maissa: Hollannissa (vuodesta 2001), Belgiassa (2003), Espanjassa (2005), Kanadassa (2005), Etelä-Afrikassa (2006), Norjassa (2009), Ruotsissa (2009), Portugalissa (2010), Islannissa (2010), Argentiinassa (2010), Tanskassa (2012), Uruguayssa (2013), Uudessa-Seelannissa (2013), Ranskassa (2013), Isossa-Britanniassa (2014), Yhdysvalloissa (2015) ja Suomessa (2017)
Bhutan Homoseksuaalisuus on laitonta. Siitä rangaistaan vankeudella.
Sähköautot Suomessa Sähköautot soveltuivat hyvin työkaluiksi ja niistä tuli paljon myönteistä asiakaspalautetta.
Fortum kuitenkin vetäytyi sähköautovalmistaja Elcatin toiminnasta ja sähköautojen valmistus Suomessa päättyi. Viimeinen kotimainen Elcat-sähköauto poistui Postin käytöstä vuonna 2006.
Änkytys Änkytyksen esiintyvyydestä on esitetty hieman toisistaan poikkeavia lukuja. Eri lähteiden mukaan änkyttäjien osuus väestöstä vaihtelee välillä 0,5–2,4 prosenttia (Heikkinen ja muut 1981). Ulkomaisten tutkimusten mukaan sitä esiintyy noin 4 %:lla (Lempinen 1991). Lewis (1997) esittää änkyttäjiä olevan väestöstä 1 %. Achté ja muut (1981) kirjoittavat änkyttäjiä olevan väestöstä 0,5–1 %. DSM-IV-sairausluokituksessa (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) todetaan alle murrosikäisistä lapsista olevan änkyttäjiä 1 % ja nuoruusiässä 0,8 %. Larsson (1992) kirjoittaa 0,7 %:n aikuisista änkyttävän ja hän arvioi koko väestöstä 4 %:n yhdessä tai useammassa elämänsä vaiheessa änkyttävän. Heikkinen, Kulvik ja Lempinen (1981) toteavat, että vaikka Suomessa ei olekaan suoritettu merkityksellisiä tutkimuksia änkytyksen yleisyydestä, niin voidaan olettaa, että meillä kuten muissakin teollisuusmaissa on änkyttäjiä noin 1 % väestöstä.
Suomen oikeusministeri Ennen vuoden 2000 perustuslakia oikeusministeriltä vaadittiin oikeustieteellistä korkeakoulututkintoa, mutta tämä vaatimus poistui uuden perustuslain myötä vuonna 2000.
Elmer Diktonius Diktoniuksen tunnetuimpia teoksia on "Janne Kubik" (1932; tekijän itsensä suomentamana "Janne Kuutio"). Alaotsikon "Ett trädsnitt i ord" (suom. "Puupiirros sanoin") mukaan teos kertoo kuvamaisin katkelmin Jannesta, joka kulkee historian pyörteissä milloin punakaartilaisena, milloin tukkijätkänä, milloin pirtutrokarina. Tässä suhteessa hänessä voi nähdä yhtäläisyyksiä F. E. Sillanpään "Hurskaan kurjuuden" Toivolan Juhaan, joka myös ajautuu olosuhteiden uhrina punakaartiin. "Janne Kubik" nosti esiin Suomen sisällissodan punaisen päähenkilön kautta, joskin Janne hahmona on kaikkea muuta kuin ihanteellinen kuva punakaartilaisesta. Samoin Jannen myöhempi elämä puukkosankarina ("Suomalainen tango"), lapualaiskyyditsijänä ("Monologi muilutusautossa") saati loppu lakonrikkurina satamassa ("Lastiluukku") ovat kaikkea muuta kuin hyvän miehen elämää; tosin Jannen viimeiset ajatukset hänen pudotessaan kuolemaansa kohdistuivat kaipaavina punakaartilaisystävä Järviseen ja ”Suomalaisen tangon” aikakauden rakastettuun Elinaan. Kirjailija itse kutsuu teostaan ”rumimmaksi ja rakkaimmaksi työkseen”.
Homoseksuaalisuus Baileyn ja Pillardin homomiehillä vuonna 1991 tekemässä geenitutkimuksessa on tutkittu miesten homoseksuaalisuuden periytyvyyttä. Homoseksuaalisuus ei ole 100-prosenttisesti periytyvää, mikä tekee siitä multifaktoriaalisesti periytyvää, mikä tarkoittaa että homoseksuaalisuuden ilmenemiseen vaikuttavat muutkin tekijät kuin vain geenit. Bailey ja Pillard ovat tehneet lesboilla vuonna 1993 vastaavan tutkimuksen, jossa geenien vaikutus naisten homoseksuaalisuuteen (lesbouteen) on yhtä suuri kuin miehillä. Tutkimusten mukaan kuitenkin jopa identtisten kaksosten joilla on ollut sama kasvuympäristö, seksuaaliset suuntautumiset voivat olla toisistaan poikkeavia. Geenit selittävät identtisten kaksosten homoseksuaalisuudesta vain 52 prosenttia. Identtisistä kaksosista kummatkin ovat vain 20 prosentin todennäköisyydellä homoseksuaaleja.
Raamattu ja homoseksuaalisuus Juudaksen kirjeessä 1:7 kirjoitetaan:
Kassakreditiivi Kassakreditiivi poistui Suomessa käytöstä 1930-luvun alussa. Tuolloin kassakreditiivit, konttokurantit ja juoksevat talletustilit yhdistettiin sekkitileiksi, jotka jakautuivat luotollisiin ja luotottomiin.
Frisbee (huvipuistolaite) Suomessa Frisbee on tullut tunnetuksi Tampereella sijaitsevasta Särkänniemestä, jossa se oli vuodesta 2000 vuoteen 2005, jolloin se poistui vuokrasopimuksen loppumisen vuoksi.
Suomen murteiden sana-arkisto Sana-arkiston pääkokoelmassa on noin 8 miljoonaa murresanatietoa, joissa esiintyy 400 000 sanaa suomen eri murteista. Sanatiedot on kirjoitettu erillisille sanalipuille. Sanalipuissa mainitaan sanan murreasu, merkitys ja tieto, missä ja milloin sanaa on käytetty.
Tornion yhteislyseon lukio Tornion yhteislyseon lukio ("TYL") on suomalainen, Torniossa toimiva lukio, joka on perustettu vuonna 1884.
Tornio Tornio oli Suomen pohjoisin kaupunki, kunnes Rovaniemen kuntamuoto vaihtui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960. Vuonna 1621 perustettuna Tornio on Lapin kaupungeista vanhin. Tornion naapurikunnat ovat Kemi, Keminmaa, Tervola ja Ylitornio. Tornion kaupungilla on paljon yhteistyötä Ruotsin puoleisen rajanaapurinsa, Haaparannan, kanssa.
FT Kemi-Tornio Futsal Team Kemi-Tornio (FTK) on vuonna 1998 perustettu futsalin erikoisseura Kemin ja Tornion alueelta.
Tornion IHC Tornion Ice Hockey Club eli TIHC on vuonna 1976 perustettu torniolainen jääkiekkoseura. Tornion IHC:n kotihalli on Hannulanmäen jäähalli. Kaudella 2009–2010 TIHC pelasi historiansa ensimmäistä kertaa Suomi-sarjassa. Sitä ennen II divisioona oli korkein sarjataso, jolla Tornion IHC oli esiintynyt. Miesten edustusjoukkueen lisäksi Tornion IHC:lla on myös naisten jääkiekkojoukkue sekä juniorijoukkueita eri ikäluokissa.
Tornion Lentis -88 Tornion Lentis –88 on vuonna 1988 perustettu lentopalloon keskittyvä seura. Seuran edustusjoukkueet pelaavat tällä hetkellä 1-sarjassa.
Kendō Suomessa Tornion kendōseura Tenshu Ken Kai on perustettu 2004. Tornion kendōseura toimii yhteistyössä Oulun ja Luulajan kendōseurojen kanssa. Tenshu Ken Kai on tiettävästi maailman pohjoisin kendōseura. Rovaniemellä oli kendōtoimintaa vuosina 2007-2008 Tornion ja Oulun seurojen tukemana. Toiminta kuitenkin loppui paikallisen vastuuhenkilön puutteeseen.
Pohjolan Sanomat "Pohjolan Sanomien" edeltäjänä pidetään vuonna 1912 perustettua nuorsuomalaista Torniossa ilmestynyttä "Tornion Laaksoa". Sen omistajat päättivät siirtää lehden Kemiin, ja aloittaa siellä uudella nimellä "Pohjolan Sanomat".
Tornion Palloveikot Tornion Palloveikot on torniolainen jääpalloseura, joka on perustettu vuonna 1935. Aiemmin seurassa on pelattu myös jalkapalloa. ToPV pelaa kotiottelunsa Ruotsin puolella Haaparannalla, Gränsvallenilla. Tornion Palloveikot on voittanut miesten jääpalloilun Suomen mestaruuden kuudesti, viimeisin mestaruus on vuodelta 2008. Muutaman heikosti menneen kauden jälkeen, ToPV vetäytyi Bandyliigasta juuri ennen kauden 2014-2015 alkua.
Tornio ja ensimmäinen maailmansota Ensimmäinen sairaalajuna saapui Pietarista Tornioon 11. elokuuta 1915 ja toi 250 keskusvaltojen invalidisotavankia. Tornion kansakoululle Suensaareen oli perustettu sotasairaala, jossa heitä hoidettiin viikon ajan. Sen jälkeen vangit siirrettiin Tornionjoen yli kahdella torniolaisen Kulju-laivan vetämällä proomulla, jotka Punainen Risti oli varustanut tätä kuljetusta varten. Ensimmäistä siirtoa J. Gustav Svanberg kuvaa kirjassaan seuraavasti:
Kristineberg (Tornio) Kristineberg on Tornion kaupungissa Tornionjoen rannassa Alatorniossa sijaitseva asuntoalue. Se on saanut nimensä alueella sijainneen Ruotsin kruunun omistaman Kristinebergin kartanon mukaan. Kartano on perustettu 1765 ja sitä asuttivat ruotsalaiset virkamiehet ja maita viljelivät vuokraviljelijät.
Tornion Panimo Tornion Panimo ja panimomyymälä sijaitsevat vuonna 2016 perustetussa Elämystehdas Lapparissa, jossa on useita eri toimijoita.
Panimon tuotantokapasiteetti oli vuonna 2018 noin 2 500 000 litraa, joka on tarkoitus nostaa 5 miljoonaan litraan vuodessa.
Tornio Tornio sai kaupunkioikeutensa Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin määräyksestä 12. toukokuuta 1621 ja on virallisesti perustettu Suensaareen ("sudensaari"). Nimi on mahdollisesti tullut erään alueen maanomistajan mukaan, tai sitten sanasta Swensarö, ruotsalaisten saari.
Lapin Kulta (panimo) Lapin Kulta oli 22. marraskuuta 1873 Tornionjoen rannalle Tornion kaupungin alueelle Suensaareen perustettu olutpanimo. Panimon toiminta lopetettiin 31. elokuuta 2010. Panimo avattiin uudelleen syyskuussa 2016 Tornion Panimo Oy:n nimellä. Avaamisen mahdollisti 1.1 m€ joukkorahoituskampanja. Ensimmäiset Torniossa valmistetut oluet ovat saatavilla marraskuussa 2016. Panimon kapasiteetti kasvaa keväällä 2017 yli 2.3 miljoonaan litraan.
Tornion Kendoseura Tenshu Ken Kai Tornion Kendoseura Tenshu Ken Kai ry on 10 toukokuuta 2004 perustettu ja 27. lokakuuta rekisteröity torniolainen kendoseura. Seuran on Suomen kendoseurojen keskusliiton jäsenseura ja seurassa voi harjoitella ohjatusti kendoa.
Tornion Pallo -47 Tornion Pallo -47 (TP-47) on 16. marraskuuta 1947 perustettu torniolainen jalkapalloseura. Seuran toistaiseksi paras menestys on tullut kaudella 2004 Veikkausliigassa. Kaikkiaan pääsarjakausia on kaksi, 2004 ja 2005. Nykyisin sarjataso on Kakkonen.
Tornionlaakson maakuntamuseo Tornion museo perustettiin kesäkuussa 1914 samaan aikaan Tornion Kotiseutuseura ry:n kanssa. Tällöin syntyi sekä Suomen pohjoisin kotiseutuyhdistys että pohjoisin museo. Kyseessä oli myös ensimmäinen Lappiin perustettu museo. Nykyiseen museorakennukseen se siirtyi vuonna 1962 ja uusi laajennusosa valmistui 1982. Tornion museo siirtyi kaupungin omistukseen vuonna 1975 ja Länsipohjan maakuntamuseoksi se muuttui 1981. Nykyisellä nimellään Tornionlaakson maakuntamuseo on tunnettu 2000-luvun alusta lähtien.
Aineen taidemuseo Aineen taidemuseo on Torniossa sijaitseva taidemuseo, jota pitää yllä 1974 perustettu Aineen Kuvataidesäätiö. Museon taustalla on torniolaisten Eila (s. 1920) ja Veli Aineen (1919–2008) vuosikymmenien mittainen taiteen keräily. Torniolaisarkkitehdin Matti Porkan suunnitteleman museorakennuksen, jossa on myös kaupunginkirjasto, rakennutti Tornion kaupunki. Rakennuksen vihki ja avasi Tellervo Koivisto 7. maaliskuuta 1986.
Peräpohjolan Opisto Peräpohjolan Opisto on vuonna 1901 perustettu sitoutumaton kansanopisto Tornion Kivirannalla.
Haaparannan kielikoulu Tornio-Haaparannan Kielikoulu (ruots. Språkskolan) on vuonna 1989 perustettu Suomen ja Ruotsin valtioiden tukema peruskoulu, joka sijaitsee Haaparannalla. Koulussa on opetusta esikoulusta yläasteelle. Vuosittain kouluun otetaan 20 oppilasta sekä Torniosta että Haaparannalta. Koulun opetus seuraa ruotsalaista koulujärjestelmää ja lainsäädäntöä, mutta antaa valmiudet jatkaa opintoja sekä Suomessa että Ruotsissa. Opetussuunnitelma ja oppiainesisällöt ovat yhdistelmä molempien maiden kansallista opetussuunnitelmaa.
Jari Vaattovaara Vaattovaara nousi ensimmäisen kerran Tornion Palloveikkojen Bandyliigajoukkueeseen kaudella 1996-1997. Seuraavien 12 kauden aikana Vaattovaara oli voittamassa ToPV:n kuutta Suomen mestaruutta ja kuutta SM-hopeaa vuosina 1996-2008. Kauden 2008 alussa Vaattovaara siirtyi Haaparannan ja Tornion jääpalloilun yhteistyön myötä perustettuun HT Bandyyn, jossa hän pelasi kaksi kautta - kauden Allsvenskanissa ja kauden Elitserieniä.
Tornion taistelu Tornionseudulle oli perustettu Työväen järjestyskaarti marraskuussa 1917. Siinä oli silloin jäseniä kaikkiaan 300. Tammikuun 1918 aikana aktiiviseen toimintaan otti osaa noin 200 työväestöön kuuluvaa. Heistä tosin kaikkiaan 90 siirtyi junalla 1. helmikuuta Ouluun. Heidän päätoimintapaikkanaan Torniossa oli torin reunaan rakennettu Työväentalo. Taistelujen aikaan Työväentalolla oli muutama kymmenen punaista niin, että antatumisvaiheessa talossa oli kaikkiaan vain 20 punaista.
Lapinmaa Vuoden 1751 Strömstadin rajasopimuksessa osa Tornion Lapista luovutettiin Norjalle, missä se nykyään kuuluu Finnmarkin lääniin. Vuonna 1775 Kemin Lapin kaakoisosat irrotettiin lapinmaasta ja liitettiin vasta perustettuun Oulun lääniin. Muilta osiltaan Kemin Lappi on kokonaan ja Tornion Lappi osittain vuoden 1809 rajojen mukaisella Suomen alueella, missä ne muodostavat Lapin historiallisen maakunnan. Muut lapinmaat ovat Ruotsin alueella ja muodostavat Ruotsin Lapin maakunnan.
Suomen Tulli Suomen Tulli on Torniossa vuonna 2009 perustettu yhtye. Yhtye on julkaissut kolme albumia, joista kaksi uusinta Rocket Recordsin kautta.
Alatornion Pirkat Alatornion Pirkat ry on Tornion kaupungissa toimiva urheiluseura. Seura on perustettu 16. joulukuuta 1966, jolloin seuran tuolloinen kotikunta Alatornio oli vielä itsenäinen kunta. Seuran perustivat kolme kyläseuraa: Alatornion Urheilijat, Kaakamon Urheilijat ja Pirkan Pojat. Seuran lajivalikoimaan tulivat yleisurheilu, hiihto, suunnistus, painonnosto, pyöräily ja lentopallo. Vuonna 1971 Alatornion Pirkkoihin liittyi Tornion Rasti-Pirkat ry ja vuonna 1980 Sattajärven Sampo. Nykyinen seuran jäsenmäärä on hieman yli 2 000 henkilöä.
Kemi PS Kemi pelasi jalkapalloa miesten pääsarjatasolla Veikkausliigassa kolme kautta 2016-2018. Veikkausliigasta putoamisen jälkeen Ps Kemi pudottautui suoraan II - divisioonaan, jossa pelaa kauden 2019. FC Kemi pelaa futsalia miesten Futsal-liigassa. Futsal Team Kemi-Tornio (FTK) on vuonna 1998 perustettu futsalin erikoisseura Kemin ja Tornion alueelta. Kaudella 2012–2013 FTK:n naisten joukkue pelaa Naisten Futsal - liigassa. Kotiottelunsa seura pelaa pääsääntöisesti Ruotsin Haaparannalla.
Prime Sales Prime Sales Oy on vuonna 2012 Oulussa perustettu myyntiorganisaatio, jonka toiminnan pääpaino on telemarkkinointipalveluissa. Yrityksen toimipisteet sijaitsevat Oulussa, Kuopiossa, Seinäjoella, Torniossa ja Hämeenlinnassa. Pääkonttori sijaitsee Oulussa.
Oranki (Pello) Orangin kylä syntyi 1930-luvun alussa kun Naamijoen ja Orangin kylien alueille perustettiin uusia asutustiloja. Pääosa perustetuista tiloista sijaitsi Orangissa. Edellä mainittu Orankitie rakennettiin aluksi Naamijoelta vain perustettuja asutustiloja varten ja se päättyi kylään. Tietä jatkettiin 1950-luvulla ja tällöin yhteys myös Orajärven kylälle ja Torniosta Kolariin ja edelleen Kilpisjärvelle johtavalle valtatielle valmistui.
Perämeren kansallispuisto Perämeren kansallispuisto () sijaitsee Pohjanlahden perukassa Perämerellä Kemin–Tornion alueella. Vuonna 1991 perustetun luonnonsuojelualueen pinta-ala on 157 km², josta maata on 2,5 km². Aluetta hoitaa Metsähallitus.
Ville Kakko (jääkäri) Kakko komennettiin 12. tammikuuta 1918 jääkärien etukomennuskunnan mukana erikoistehtäviin Suomeen, jonne hän saapui 2. helmikuuta 1918. Suomessa hän liittyi suojeluskuntajoukkoihin ja osallistui Tornion valloitukseen. Torniosta hän siirtyi vasta perustettuun Pietarsaaren tykistökouluun, mistä hänet komennettiin 1. itsenäinen joukkueen tykin johtajana ja tykin kera Varkauteen, missä hän osallistui tykinjohtajana Varkauden taisteluun. Varkauden tapausten jälkeen hän palasi Pietarsaaren tykistökoulun koulutuspatteriin, mutta siirrettiin jo 20. maaliskuuta 1918 Hämeenkyrön komppaniaan. Hän toimi kyseisen komppanian päällikkönä ja joukkueenjohtajana ottaen osaa sotilaallisiin toimiin Kiikoisten ja Kiikan seuduilla.
Zacharius Carls Group Zacharius Carls Group on Torniossa 1990-luvun alussa perustettu rockyhtye. Bar Loosessa 8.1.2011 soitetun konsertin jälkeen yhtye on jäänyt tauolle "määrittelemättömäksi ajaksi" soittaen vain satunnaisia konsertteja.
Tornion yhteislyseon lukio Lukiossa on toiminut vuodesta 2006 lähtien kansainvälisyydestä kiinnostuneille nuorille tarkoitettu Eurolinja, jonka opetussuunnitelmassa on sekä suomalaisia että ruotsalaisia piirteitä. Eurolinjaa edelsi vuonna 1998 perustettu Eurolukio. Eurolukio ei saanut erityislukion asemaa.
Olaus Bureus Bureus teki myös vuosina 1620–1621 pohjapiirrokset Tornion, Kokkolan ja Uudenkaarlepyyn kaupungeista sekä useista Ruotsin puolelle Pohjanlahden rannikolle perustetuista uusista kaupungeista. Kartanpiirtäjänä tunnettu Andreas Bureus oli Olaus Bureuksen veli.
Tornio 1970-luvulta lähtien urheilupuolella erikoistuminen tiettyyn lajiin on ollut tyypillistä myös Torniossa. Tornion Palloveikot on erityisesti jääpalloseura ja Tornion Pallo –47 jalkapalloseura. Muita palloilupuolen erikoisseuroja ovat jääkiekossa Tornion IHC, lentopallossa Tornion Lentis-88 ja kaukalopallossa Tornion Palloketut. Tornion Palloveikot on myös kaupungin salibandyn ykkösseura. Hiihdon ja yleisurheilun ykkösseura on Alatornion Pirkat.
Tornion rautatieasema Liikennevirasto muutti 12. joulukuuta 2010 Tornion osiin jaetuksi liikennepaikaksi. Tornion () osiin jaettu liikennepaikka käsittää Tornio aseman (lyh. Tor) sekä Tornio-rajan (lyh. Trr) liikennepaikat. Tämä mahdollistaa matkustajien kuljettamisen vaihtotyönä Tornion ja valtakunnanrajan välillä. Koska Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin määräykset kieltävät matkustajien kuljettamisen vaihtotyönä liikennepaikkojen välillä, ei kesän 2010 höyryjuna-ajoa Haaparannan ja Tornion välillä voitu toteuttaa sillä Tornion ja Haaparannan välillä oli erillinen Tornio-rajan liikennepaikka.
Kemin kaupungin historia Kemin puunjalostusteollisuus laajensi toimintaansa sotien jälkeen. Veitsiluoto Oy:n ensimmäinen paperikone käynnistettiin tammikuussa 1951. Kemiyhtiön kartonkitehdas rakennettiin vuosina 1969-1971. Vaikka tuotanto on kasvanut aina nykyhetkeen asti on teollisuuden automaation vuoksi työvoiman tarve 1970-luvulta lähtien vähentynyt. Uusia tuotannonaloja ei Kemi ole onnistunut juuri houkuttelemaan, vaikkakin työpaikkoja on tuonut Keminmaahan perustettu Elijärven kaivos ja kaivoksen kromia hyödyntämään perustettu Outokummun jaloterästehdas Torniossa.
Rauhanyhdistys Ensimmäiset rauhanyhdistykset perustettiin vuonna 1888 Helsinkiin, Turkuun ja Tornioon - niitä on siis perustettu herätysliikkeen alkuajoista alkaen. Useimmat suomalaiset rauhanyhdistykset kuuluvat Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistykseen eli SRK:hon, mutta jotkut rauhansanalaisen liikkeen paikallisyhdistykset toimivat myös rauhanyhdistyksen nimellä.
Länsi-Pohjan musiikkiopisto Meri-Lapin musiikkiopisto, alkujaan "Kemin kaupungin musiikkiopisto", on perustettu 1967. Sen perustaja ja ensimmäinen johtaja oli säveltäjä Erkki Aaltonen. Sen toiminta-alueeseen kuuluvat Kemi, Keminmaa, Simo, Tervola ja Tornio. Musiikkiopiston päätoimipiste sijaitsee Kemin kaupungissa.
Läjä Äijälä Äijälä on julkaissut myös yhden elektronisen kappaleen nimellä Veli-Matti Äijälä "Passions of Läjä Äijälä" -kokoelmalla. Äijälän oma levy-yhtiö on Torniossa vuonna 1979 perustettu IKBAL eli Ismon Karkean Brutaalit Aavikkolevyt.
Moses Hazy Moses Hazy on Torniossa 2004 perustettu rockyhtye. Vuoden 2006 elokuussa yhtye julkaisi ensimmäisen pitkäsoittonsa "The Incredible Flow of Life Show". Vuonna 2005 Moses Hazy esiintyi Oulussa Qstockin päälavalla Liekin peruttua esiintymisensä.
Opettajaseminaari Lisäksi oli Ruotsin Haaparantaan jo vuonna 1847 perustettu suomenkielinen seminaari. Varsinaisten opettajaseminaarien lisäksi Suomessa toimi myös kolme alakansakouluseminaaria, jotka sijaitsivat Suistamolla, Hämeenlinnassa ja Torniossa. Lisäksi Helsingissä ja Turussa toimivat 1950- ja 1960-luvuilla ylioppilaille tarkoitetut väliaikaiset opettajakorkeakoulut.
Suomen sisällissota Lapissa Oman leimansa seudun tapahtumiin antoivat ensimmäisen maailmansodan aikaisen Itämeren sulun myötä perustetut Lappia halkovat kulkureitit sekä Suomen suuriruhtinaskunnan länsiraja, joka samalla oli sotaa käyvän Venäjän keisarikunnan ja puolueettoman Ruotsin välinen raja. Saksan saarrettua Venäjän Itämeren liikenteen avattiin Jäämeren rannikolta neljä Lapin kautta Venäjälle kulkevaa reittiä. Haaparannan ja Tornion välisen raja-aseman kautta kulki ensimmäisen maailmansodan aikana merkittävä osa Ruotsin ja Venäjän välisestä liikenteestä. Rajan yli kulki myös sotatarvikkeita, sotavankeja ja pakolaisia. Laillisen liikenteen ohella rajalla oli paljon salakuljetusta ja mustan pörssin kauppaa sekä laittomasti rajan ylittäviä ihmisiä, kuten vallankumouksellisia bolševikkejä ja Saksaan sotilaskoulutukseen matkustaneita suomalaisia jääkäreitä. Syksyn ja talven 1915–1916 aikana jääkäreitä kulki myös Kemistä, jota ei vartioitu yhtä tarkkaan kuin Torniota. Kemin reitin paljastumisen jälkeen jääkärit ohjattiin Tervolan ja Muurolan kautta Tornioon. Joulukuussa 1916 käytiin jääkäreiden ja venäläisten sotilaiden välinen Simon kahakka, jossa sai surmansa seitsemän jääkäriä.
Tornio-Pohjoinen Tornio-Pohjoinen (, ) oli rautatieseisake Tornion rautatieasemaan kuuluvalla Tornion kolmioraiteella. Seisake ja kolmioraide sijaitsevat Tornion aseman pohjoispuolella paikassa, jossa rataosuudet Ouluun ja Kolariin erkanevat toisistaan.
Lapin kesäyliopisto Lapin kesäyliopisto on Rovaniemellä toimiva, Rovaniemen koulutuskuntayhtymän ylläpitämä suomalainen kesäyliopisto. Se on perustettu vuonna 1962. Vuonna 2015 yksittäisiä kursseja järjestettiin lisäksi seuraavilla paikkakunnilla: Kemi, Kemijärvi, Kittilä, Muonio, Pello, Sodankylä, Tornio, Galway (Irlanti), Piitime (Ruotsi) ja Sør-Varanger (Norja).
Tornion Lentis -88 Perustetun seuran johtokuntaan valittiin puheenjohtajaksi Pentti Paloniemi. Seuran päälajiksi tuli lentopallo ja samalla liityttiin Suomen Lentopalloliittoon. Miesten edustusjoukkue alkoi pelaamaan Suomen kolmenneksi korkeimmalla sarjatasolla, kolmossarjassa. Heti seuran ensimmäisen kauden päätteeksi nousu 2-sarjaan varmistui.
Tornio Torniossa siirryttiin kaupunginjohtajajärjestelmään vuonna 1929. Sitä ennen kaupunkia johtivat pormestarit, jotka valittiin lakitieteen tutkinnon ja perehtyneisyyden perusteella.
Myöhään 1800-luvulle asti Torniossa oli alle 700 asukasta. 1800-luvun lopulla Tornio kasvoi merkittävästi: vuonna 1880 asukasmäärä ylitti tuhannen asukkaan rajan. 1920-luvulla asukasmäärä kaksinkertaistui 2 000:een asukkaaseen. 1970-luvun alussa Torniossa oli 8 000 asukasta. Vuonna 1973 Alatornion (8 900 asukasta) ja Karungin kunta (2 200 asukasta) liitettiin Tornioon, jolloin asukasmäärä kasvoi liki 19 000:een. 1970- ja 1980-luvulla Tornio koki positiivista väestönkasvua. Vuonna 1993 oli Tornion väestöhuippu 23 300 asukkaalla. Muuttoliike Etelä-Suomeen 1990-luvun alun laman jälkeen teki muuttotappiota Torniolle, mutta silti vähemmän kuin muille Lapin kunnille. Vuodesta 2002 lähtien Tornion väkimäärä on hiukan lisääntynyt.
Tornio Tornion naapurikunnat kaakossa ovat Kemi ja Keminmaa, koillisessa Tervola, pohjoisessa Ylitornio ja lännessä Ruotsin Haaparanta. Suoraan Torniota vastapäätä sijaitseva Haaparannan kaupunki muodostaa Tornion kanssa kaksoiskaupungin, toisesta valtiosta ja aikavyöhykkeestä huolimatta. Kemin kaupunki sijaitsee noin 25 kilometriä Torniosta kaakkoon. Yhdessä ympäröivien kuntien kanssa nämä kaksi kaupunkia muodostavat Kemi–Tornion seutukunnan.
Tornion Lehti Johan Vilhelm Heickellin "Tornion" lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 Tornion kaupunki jäi vuosiksi vaille omaa sanomalehteä. Vuoden 1905 alussa Heickell perusti "Tornion Lehden", jonka kilpailijaksi ilmestyi pian "Tornion Uutiset". "Tornion Lehti" oli autonomian ajan laimean nuorsuomalainen ja kannatti vuoden 1918 hallitusmuototaistelussa tasavaltaa. Muuten se oli etupäässä epäpoliittinen paikallinen uutislehti.
Tornion kaupunginkirjasto Tornion kaupunginkirjasto toimii Tornion alueella. Kirjaston perustamisajankohdaksi on esitetty sekä vuotta 1804 että vuotta 1805. Torniolaiset porvarit anoivat 18. heinäkuuta 1804 päivätyssä kirjeessä maistraatilta lupaa perustaa suljettu seura, jossa tarkoituksena oli käydä keskusteluja ja pitää luentoja. Tätä anomusta on tulkittu Tornion Lukuseuran perustamisasiakirjaksi. Toisaalta vuonna 1805 Tornioon muutti Henrik Deutsch, jota on pidetty Tornion Lukuseuran perustajana.
Ylitornio Ylitornion nimi taipuu ulkopaikallissijoissa (Ylitorniolla, Ylitorniolta, Ylitorniolle) toisin kuin naapurinsa Tornio (sisäpaikallissijoissa Torniossa, Torniosta, Tornioon).
Tornion Panimo Tornion Panimo Oy on Torniossa, Torniojoen rannalla sijaitseva käsityöläispanimo. Vuodesta 1873 toimineen Tornion panimon toiminta käynnistettiin uudelleen vuonna 2016, jolloin Tornion Panimo aloitti tuotannon entisessä Lapin Kulta panimossa, joka jäi tyhjilleen vuonna 2010 Hartwallin lopetettua Tornion tehtaan toiminnan. Panimotoiminta toimii samoilla sijoilla kuin vuonna 1873 ja panimon alla on alkuperäiset kellariholvit, joita käytetään panimon yhteydessä toimivan tislaamon viskikellareina.
Aavasaksan näkötorni Aavasaksan näkötorni on Ylitorniossa Aavasaksan vaaran huipulla sijaitseva näkötorni. Vuonna 1969 valmistunut 13 metriä korkea tiilirakenteinen torni sijaitsee Aavasaksan korkeimmalla kohdalla 242 metriä merenpinnan yläpuolella. Näkötornin huipulta avautuu maisema Tornion- ja Tengeliönjokien laaksoon. Se on yksi 1870-luvulla perustetun Aavasaksan kruununpuiston matkailurakennuksista.
Luettelo jääkäreistä P Pistokoski toimi talvisodassa väestönsuojelutehtävissä Torniossa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 54:n 1. Konekiväärikomppaniaan, jonka riveissä hän osallistui Sallan taisteluihin. Myöhemmin hän toimi 888. Ilmasuojelukomppanian riveissä Torniossa. Hän osallistui vielä Torniossa käytyihin sotatoimiin Lapin sodan aikana. Sotien jälkeen hän työskenteli Torniossa työmiehenä ja vahtimestarina sekä lopulta Tornion kaupungin palveluksessa aina vuoteen 1960 saakka. Hänet on haudattu Tornioon. Ylennykset: Vääpeli 1944. Kunniamerkit: Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki.
Tornion seurakunta Tornion seurakunta on Tornion kaupungissa Suomen Lapissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Kemi-Tornion rovastikuntaan.
Kemi-Tornion käräjäoikeus Kemi-Tornion käräjäoikeus on yksi Suomen 27:stä käräjäoikeudesta. Kemi-Tornion käräjäoikeuden keskuspaikka on Kemi. Kemin lisäksi Torniossa ja Ylitorniolla on istuntopaikat.
Alatornio Vuonna 1925 Tornioon liitettiin osia Alatornion kunnan Putaan kylästä. Sen jälkeen Alatorniosta irrotettiin lisää alueita Tornion kaupunkiin ennen lopullista kunnan yhdistämistä Tornion kaupunkiin. Putaan kylän rautatiealue liitettiin 1944 Tornioon. Vuonna 1957 Tornioon liitettiin vielä loput Putaan kylästä, Röyttän kylä satama-alueineen, osa Pirkkiöstä, pieni osa Kivirannan ja Yliraumon kyliä. Lopulta koko Alatornion kunta laajoine maaseutuineen yhdessä Karungin kunnan kanssa liitettiin 1973 Tornion kaupunkiin.
Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tornion kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Tornioon on liitetty Alatornion ja Karungin kunnat.
Österbottniska Ångfartygs Aktiebolag Österbottniska Ångfartygs Aktiebolag oli Turussa 1856 perustettu höyrylaivayhtiö eli varustamo. Perustajia oli Turusta, Porista ja Kristiinankaupungista sekä Suomen kenraalikuvernööri kreivi F. W. R. Berg, joka otti varustamon perustamislainan omiin nimiinsä. Se harjoitti liikennöintiä Torniosta Pietariin. Vuonna 1861 kotipaikaksi muutettiin Pori. Yhtiö lakkautettiin 2. maaliskuuta 1875.
Tornion IHC Tornion IHC:n perustava kokous pidettiin 26. helmikuuta 1976. Nimeksi uudelle seuralle päätettiin antaa kansainvälinen Tornio Ice Hockey Club, joka on myöhemmin muuntunut nykyiseen muotoonsa Tornion Ice Hockey Club. TIHC:n väreiksi päätettiin ottaa Tornion kaupungin värejä mukaillen sininen, punainen ja valkoinen, ja myös seuratunnus suunniteltiin kaupungin vaakunan pohjalta.
Tornio-Itäinen Tornio-Itäinen () on Tornion kaupungin rautatieaseman itäpuolella Torpin kaupunginosassa ratakilometrillä 883+307 sijaitseva rautatien seisake. Seisakelaiturin rakennustyöt suoritettiin heinä–elokuussa 2008, ja liikennepaikka otettiin käyttöön 2.10.2008. Seisake palvelee Helsingin ja Kolarin välisiä henkilöliikenneyhteyksiä, ja korvaa vuonna 2004 lakkautetun Tornio-Pohjoisen seisakkeen. Tornion rautatieasemalle on matkaa kaksi kilometriä.
Raimo Ronkainen Raimo Ronkainen (s. 21. huhtikuuta 1951 Kuusamo) on Tornion kaupunginjohtaja. Tornion valtuuston valitessa kaupunginjohtajaa vuonna 2010 hän sai 35 ääntä 43:sta. Hän suhtautuu epäilevästi ajatuksiin kuntaliitoksista Tornion ja Kemin seudulla. Koulutukseltaan Ronkainen on diplomi-insinööri. Hän oli Oulun yliopiston vesitekniikan assistentti vuosina 1977–1981, Tornion kaupungin toimistopäällikkö vuosina 1982–1985 ja 1988–1990, Tornion kaupungin vs. kaupungininsinööri 1985–1987, Tornion kaupungin rakennuspäällikkö vuosina 1991–1992 ja apulaiskaupunginjohtaja vuosina 1992–1995.
Kemi-Tornion käräjäoikeus Kemi-Tornion käräjäoikeus kuuluu Rovaniemen hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Kemi-Tornion käräjäoikeuden tuomipiiri muodostuu Keminmaan, Kolarin, Pellon, Simon, Tervolan ja Ylitornion kunnista sekä Kemin ja Tornion kaupungeista.
Seututie 922 Seututie 922 on Tornion kaupungin alueella kulkeva seututie. Se alkaa Luotomäestä, valtatien 29 (E8) Keminmaan ja Tornion välisen moottoritieosuuden Tornion päässä olevasta kiertoliittymästä ja päättyy Röyttään Tornion terästehtaan ja Tornion sataman raskaan liikenteen portille Selleenkadun kohdalla. Tie on valaistu melkein koko matkalta. Viimeinen kilometri Terästieltä eteenpäin on valaisematon. Tie on päällystetty koko matkalta.
Tornion rautatieasema Tornion uudella rautatieasemalla toimi ravintola, mutta liikenteen vähentyessä ravintola lopetettiin 1960-luvun lopulla. Pikajunaliikenne Tornion asemalle päättyi vuonna 1967, ja kiskobussiliikennekin lopetettiin vuonna 1988. Tornion asema on sen jälkeen edelleen ollut vilkas tavaraliikenteen kauttakulkupaikka. Tosin Kolariin menevät pikajunat ovat pysähtyneet Kemin ja Kolarin radan yhdysraiteen väliin rakennetulla, nyttemmin lakkautetulla Tornio-Pohjoisen seisakkeella.
Svenska Frivilligkåren Vapaaehtoisjoukko sijoittui Kemi-Tornion seudulle. Ensimmäiset vapaaehtoiset, esikunta ja ilmatorjuntaryhmä, saapuivat Tornioon 21. joulukuuta 1939, jossa heidät sijoitettiin Tornion ja Haaparannan välisen rautatiesillan suojaksi. Tornion kautta miehiä lähetettiin Kemiin. Tammikuun loppupuolella vapaaehtoisia oli noin 4 600. Suurin osa oli sijoitettuna Kemiin, noin 900 miestä Tornioon ja pari sataa Haaparantaan. Joukot olivat hyvin varustettuja, mutta koulutukseltaan puutteellisia.
Tornion IHC Tornion keskeinen jääkiekon harrastuspaikka oli alusta lähtien Putaan ulkokaukalo, joka toimi myös seuran kotikenttänä pitkään. Torniossa siirryttiin jäähalliaikaan 14. tammikuuta 2001, kun uusi Putaan kaupunginosassa sijaitseva Hannulanmäen jäähalli otettiin käyttöön. Tornion IHC oli siirtynyt jäähalliaikaan osittain jo aiemmin, sillä Tornion Ruotsin puoleiseen naapurikaupunkiin, Haaparannalle, jäähalli oli rakennettu jo vuonna 1990.
Tornio Suomen itsenäistyttyä vuonna 1917 käytiin helmikuussa sisällissodan ensimmäisiä taisteluja Tornion rautatieaseman alueella. Taistelujen tuloksena Torniossa olleet venäläissotilaat vangittiin.
Tornio menetti varuskuntansa. Kaupungin väkiluku alkoi kuitenkin kasvaa tasaisesti.
Tornion Lentis -88 Ennen Tornion Lentis –88:n perustamista Torniossa oltiin pelattu lentopalloa jo vuosikymmeniä. Voimakkaimmin lajia harrastettiin Tornion Pyryssä, jossa se oli yleisseuran yksi alajaosto. Jaoston resurssit kehittää lentopallotoimintaa olivat kuitenkin rajalliset, ja niin syntyi ajatus uuden seuran perustamisesta. Ensimmäinen palaveri uuden seuran perustamisesta pidettiin Tornion Liiketalouden ja tietotekniikan Instituutin tiloissa toukokuussa vuonna 1988.
Tornio Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin perustettiin lisää seuroja, TUL:ään kuuluva Tornion Tarmo sekä palloilupuolelle uusi erikoisseura Tornion Pallo –47 (TP-47), jonka perustivat Tornion VR:läiset. TP-47 tuli tunnetuksi myöhemmin erityisesti jalkapalloseurana.
Tornio (sanomalehti) Tornio oli Torniossa vuosina 1898–1901 ilmestynyt sanomalehti.
Tornion rautatieasema Ensimmäisen maailmansodan syttyminen muutti Tornion asemaseudun elämän täysin elokuussa 1914. Torniosta tuli sotaa käyvän Venäjän keisarikunnan portti länteen. Koska Ruotsin rautatie päättyi siinä vaiheessa Ruotsin Karunkiin eli noin 20 kilometriä pohjoiseen, Suomen senaatti päätti pikaisesti käynnistää rautatien rakentamisen Suomen Karunkiin. Tornio–Karunki-rata valmistuikin pikavauhtia niin, että ensimmäinen juna Karunkiin liikennöi jo 5. tammikuuta 1915 eli kaksi kuukautta rakentamisen aloittamisesta. 
Kesään 1915 mennessä Ruotsi oli jatkanut rataansa Karungista Haaparantaan asti, joten liikenne keskittyi sen jälkeen yksinomaan Tornion ja Haaparannan välille. Tällöin tavara- ja henkilökuljetukset aloitettiin suoraan Haaparannasta Tornion asemalle. Marraskuussa 1916 postikuljetuksia varten aloitettiin rakentaa ilmarataa Tornion asemalta Haaparannalle. Se valmistui helmikuussa 1917. Sitä käytettiin aina kevääseen 1918, jonka jälkeen se purettiin. Tältä ajalta erikoisimpana hetkellisenä rautatieyhteytenä oli maaliskuussa 1917 tapahtunut leskikeisarinna Maria Fjodorovnan käytössä olleen keisarillisen junan siirto jäälle vedetyillä väliaikaisilla kiskoilla Haaparannalta Tornion asemalle. Pari kuukautta myöhemmin huhtikuussa 1917 Tornion kautta matkusti Pietariin bolševikkijohtaja Vladimir Lenin. Puoli vuotta tämän jälkeen hänen johtamansa bolševikit ottivat vallan Venäjällä.
Tornio Venäjän vallan aikana Tornio oli pieni varuskuntakaupunki. Kaupankäynti vilkastui vain Krimin sodan ja ensimmäisen maailmansodan aikoihin. Tällöin Torniosta muodostui tärkeä rajanylityspaikka. Ensimmäisen maailmansodan aikana Torniolla ja Haaparannalla oli ainoa yhteys Venäjän ja heidän läntisien liittolaistensa välillä.
Tornion Uutiset Tornion Uutiset oli Torniossa vuosina 1905–1912 ilmestynyt sanomalehti.
Tornion Lehti Tornion Lehti oli Torniossa vuosina 1905–1926 ilmestynyt sanomalehti.
Tornion Laakso Tornion Laakso oli Torniossa vuosina 1912–1915 ilmestynyt sanomalehti.
Tornio ja ensimmäinen maailmansota Vuosien 1914–1918 aika muodosti pienelle rajakaupungille Torniolle ja sen Ruotsin puoleiselle sisarkaupungille Haaparannalle historiallisen ja poikkeavan ajanjakson. Sinä aikana liikennemäärät ja maailmankuulut henkilöt kulkivat kaupunkien kautta, rajakaupungeista muodostui vankeinvaihtopiste, alue muodosti jääkäriliikkeen salaisen kulkureitin keskeisen paikan ja Tornio sai kokea myös Suomen vapautumisen ensi tuskat taistelujen muodossa.
Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Torniosta muodostui ainoa yhteys Venäjän läntisiin liittolaisiin. Ensi vaiheessa ainoan yhteyden Haaparannan ja Tornion välillä muodosti maayhteys Suensaaren pohjoisosasta Näränperän kautta ja saaren eteläosasta puinen Handolinin silta ("Handolinska bron"). Rautatie oli siinä vaiheessa rakennettu Tornioon nykyisen rautatieasemalle asti ja Ruotsin puolella Karunkiin. Liikennemäärien ja tavaroiden suunnattoman lisäyksen vuoksi rautatien teko Torniosta Karunkiin käynnistettiinkin välittömästi syksyllä 1914.
Tornio Tornion keskeinen kaupunkialue koostuu seuraavista kaupunginosista (suluissa vuoden 2005 asukastiedot):
Kaupungin muut alueet koostuvat seuraavista kylistä:
Vuoden 2017 lopussa Torniossa oli 21 928 asukasta, joista 19 218 asui taajamissa, 2 500 haja-asutusalueilla ja 210 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tornion taajama-aste on 88,5 %. Tornion taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
CMX CMX on vuonna 1985 Torniossa perustettu, sittemmin eteläsuomalaistunut rockyhtye. Eräs yhtyeen tunnetuimmista piirteistä on laulaja-basisti A. W. Yrjänän monitulkintaiset sanoitukset, jotka ottavat vaikutteita muun muassa mytologioista ja kansanperinteestä. Myös runoilijana tunnettu Yrjänä on toiminut yhtyeen pääasiallisena säveltäjänä. 1990-luvun alusta kitaristeina ovat olleet Janne Halmkrona ja Timo Rasio. Nykyinen rumpali on Olli-Matti Wahlström.
Tornion kirkko Hedvig Eleonoran kirkko () eli Tornion kirkko () on rakennettu Suensaareen Tornion keskustaan vuosina 1684–1686. Se on Suomen 1600-luvun puukirkkoarkkitehtuurin merkittävimpiä monumentteja. Museovirasto on luokitellut kirkon ja Tornion raatihuoneen alueen sekä Rantakadun ja Keskikadun puutalokorttelit Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Veli Arrela Arrela kävi keskikoulun ja sen jälkeen valmistui vuonna 1934 merkonomiksi. Pohjois-Suomessa Lapin Rajassa 1934-1935 suoritetun asevelvollisuuden jälkeen hän toimi PYP:n Petsamon konttorin prokuristina vuosina 1936–1945 ja edelleen Pellon konttorin johtajana 1945–1959. Sen jälkeen hän on toimi aina eläkkeelle siirtymiseensä asti Tornion konttorin johtajana vuosina 1960–????. Arrela toimi Pellon kunnanvaltuustossa kokoomuksen ryhmän edustajana 1957–1959 ja Tornioon siirryttyään Tornion kaupunginvaltuustossa 1965–1972. Tornion valtuustoajanjaksoon ajottui Tornion alueen kuntaliitos Tornion, Alatornion ja Karungin kesken vuodesta 1972 alkaen, ja Arrela toimi jäsenenä yhdistymistä käsittelevässä neuvottelukunnassa 1970-luvun alussa.,
Tornio Siten esimerkiksi Tornion merkittävimpiin vanhoihin rakennuksiin kuuluva Tornion kirkko vuodelta 1686 säilyi.
Tornio Tornio sijaitsee Perämeren pohjoisrannikolla Suomen ja Ruotsin rajalla. Tornion keskusta on Suensaaressa, joka on maankohoamisen myötä ja keinotekoisen maantäytön vuoksi laajentunut Ruotsin rajalle asti. Ruotsin ja Suomen välinen rajanvedon periaate, jonka mukaan valtakunnanraja kulkee Muonion- ja Tornionjokien syvimmässä uomassa, tekee Tornion keskustan kohdalla poikkeuksen.
Tornio Nykyisen alueensa Tornio saavutti vuonna 1973, jolloin naapurikunnat Alatornio ja Karunki liitettiin Tornion kaupunkiin.
Tornion rautatieasema Tornion rautatieasemalla ei ole henkilöliikennettä, ja lipunmyynti lopetettiin marraskuussa 2010. Ratapihan pohjoispuolella kolmioraiteella sijainnut Tornio-Pohjoisen seisake oli toiminnassa vuosina 1986–2004, mutta se lakkautettiin hankalan geometrian vuoksi. Nykyisin Kolarin ja Helsingin välillä kulkevat yöjunat pysähtyvät lokakuussa 2008 avatulla Tornio-Itäisen seisakkeella.
Juutalainen keittiö Ruoalla on juutalaisille paljon vertauskuvallista merkitystä. Esimerkiksi ruokapöytä on uhrialttarin vertauskuva, ja palmikoidut vehnäleivät ("hallat") ovat sen muistoksi, että Siinain autiomaassa sapattina satoi mannaa kaksin verroin. Sapatti onkin juutalaisille päivä, jolloin poiketaan arkiruoasta ja syödään esimerkiksi kalaa. Uutena vuotena nautittavat ruokalajit ovat tulevaisuuden, vuodenkierron ja hedelmällisyyden vertauskuvia. Maito ja hunaja symboloivat juutalaisille Israelin maata.
Ortodoksijuutalaisuus Ortodoksisuuden alaryhmiä ovat ääriortodoksit, modernit ortodoksit ja hasidit. Ortodoksijuutalaisuuden piirissä on myös paljon juutalaisia, jotka kuuluvat ortodoksiseurakuntiin tai käyttävät ortodoksijuutalaisia palveluita, vaikka eivät omassa elämässään noudattaisi ortodoksijuutalaisuuden tapoja ja sääntöjä. Tämä on tyypillistä esimerkiksi Israelissa ja Suomessa. 
Vuonna 2001 ortodoksijuutalaiset ja ortodoksisynagogien piirissä olevat juutalaiset muodostivat noin 50% Britannian juutalaisista (150 000), 27% Israelin juutalaisista (1 500 000) ja 13% Yhdysvaltojen juutalaisista (529 000). Niistä, jotka olivat synagogan tai juutalaisen seurakunnan jäseniä, ortodoksijuutalaisia oli noin 70% Britanniassa ja 27% Yhdysvalloissa.
Jobin kirja Jobin kirja () on yksi Raamatun Vanhan testamentin viisauskirjoista. Se on Raamatun 18. ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin kolmas kirja. Kirjan tekstilajeja ovat proosa ja runous. Kirjaa pidetään yleisesti yhtenä Raamatun vaikeatulkintaisimmista kirjoista ja siksi siitä onkin monia paljon toisistaan eriäviä tulkintoja. Varsin yleisesti sen on joka tapauksessa katsottu käsittelevän muun muassa niin sanottua pahan ongelmaa.
Juutalaiset Juutalainen taide on perinteisesti ollut käyttötaidetta synagogiin ja uskonnollisten velvollisuuksien suorittamiseen. Hopeasta on valmistettu monenlaisia rituaaliesineitä. Yleisimpiä juutalaisia koristeaiheita ovat menora-kynttilänjalka, Salomon temppelin pylväät, laintaulut, kruunu ja rukoustekstit. Juutalaisuudessa kielletään kuvainpalvonta, ja ihmisten kuviin onkin juutalaisuudessa suhtauduttu ajoittain kielteisesti, etenkin islamilaisissa maissa. Eläinten kuvat ovat olleet yleensä ihmisenkuvia sallitumpia esimerkiksi synagogien koristeena. Taidetta taiteen vuoksi juutalaiset alkoivat tehdä vasta 1800-luvulta lähtien. Tunnetuimpia varhaisia juutalaistaiteilijoita olivat esimerkiksi Moritz Oppenheim, Camille Pissarro ja Marc Chagall; uudemmista voi mainita esimerkiksi Mark Rothkon. 1900-luvulla juutalaisten taiteilijoiden määrä lisääntyi huomattavasti niin Länsi-Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin. Heitä kuului kaikkiin taidesuuntauksiin, mutta heidän töistään ei ole löydettävissä yhteistä juutalaista linjaa. Suomen tunnetuimpia juutalaisia taiteilijoita ovat Sam Vanni ja Rafael Wardi.
Gibraltarin juutalaiset Juutalaisia on ollut Gibraltarilla ainakin jo vuodesta 1356 lähtien. Tuolta ajalta säilynyt lähde mainitsee juutalaisten pyytäneen apua merirosvojen vangeiksi ottamille juutalaisille. Kun juutalaiset karkotettiin Espanjasta vuonna 1492, monet heistä pakenivat Marokkoon Gibraltarin kautta. Vuonna 1713 Espanja allekirjoitti Utrechtin sopimuksen, jolla Gibraltar annettiin briteille. Sopimus kielsi "maureja" ja juutalaisia asettumasta alueelle, mutta vuonna 1729 britit kuitenkin solmivat sopimuksen Marokon sulttaanin kanssa, jolla juutalaisten kauppiaiden sallittiin asettua Gibraltarille. Nykyisin monella alueen juutalaisella onkin marokkolaiset juuret.
Itsenäinen Kroatian valtio Uuden valtion väkiluku oli noin 6 300 000 henkeä. Kroaatteja oli noin 3000 000 henkeä, muslimeja 500 000-600 00henkeä ja ”ei-toivottuja aineksia” eli serbejä noin 2000 000 henkeä sekä juutalaisia suurin piirtein 36 0000 henkeä. Romaneja oli lähes yhtä paljon kuin juutalaisia. Unkarilaisia asui maassa noin 70 000 henkilöä. Serbejä asui paljon Krajinassa ja Bosniassa. Juutalaiset taas asuivat etupäässä Zagrebissa, Sarajevossa ja Osijekissa.
Jeesuksen historiallisuus Merkittävin ei-kristillinen todistus tulee Josephukselta. Jeesuksen lisäksi hänen kirjoituksensa mainitsevat myös Johannes Kastajan ja Jaakob Vanhurskaan, tosin jotkut ovat kyseenalaistaneet sen, onko Jaakobin yhteydessä oleva viittaus "Kristuksen veljeen" alkuperäinen vai myöhempi lisäys. Ainut selonteko, joka mainitsee Jeesuksen kiistämättömästi, on Josephuksen nimellä Testimonium Flavianum tunnettu kohta. Sen aitoudesta on kuitenkin myös käyty paljon väittelyitä, koska vaikuttaa oudolta, että Josephus olisi elinikäisenä juutalaisena kutsunut Jeesusta messiaaksi. Monet tutkijat katsovat, että Josephuksen todistuksen runkoteksti olisi aito, mutta kristityt olisivat myöhemmin tehneet siihen lisäyksiä.
Naphtali Rudnitzky Rudnitzky siirtyi pian kokoaikaiseen julistustyöhön ja hän matkusteli paljon manner-Euroopassa. Aluksi hän toimi pastorina hetken aikaa, jonka jälkeen hän muutti Berliiniin. Berliinissä hänen järjestämissään hengellisissä kokouksissa kerrotaan olleen paljon kuulijoita. Hän piti kokouksia sekä juutalaisille että kristityille ja perusti useita ns. esirukouspiirejä, jotka tukivat hänen työtään. Suomessa Rudnitzky vieraili ensimmäisen kerran vuonna 1903. Vuonna 1904 jo joillekin Suomen paikkakunnille perustettiin yhdistyksiä tukemaan hänen julistustyötään. Hän vieraili kuukauden ajan Suomessa vuonna 1907 kannustaen suomalaisia juutalaislähetystyöhön ja hän oli puhujana Israelin Ystävät ry:n perustavassa kokouksessa Helsingissä vuonna 1908.
Suomen juutalaiset Vuonna 1981 lakkautettiin Tampereen juutalainen seurakunta. 1980-luvun puolivälissä Suomessa asui noin 1 150 juutalaista, joista 834 pääkaupunkiseudulla. Israelin puolustusministeri Jitzhak Rabin vieraili Helsingin juutalaisessa seurakunnassa vuonna 1986. Helsingin Jugendsalissa järjestettiin laaja juutalaisuudesta ja Suomen juutalaisista kertova näyttely, jonka kävijämääräksi ilmoitettiin 32 000. Yhdysvaltain ulkoministeri George P. Shultz vieraili Helsingin juutalaisessa seurakunnassa vuonna 1988. Suomen juutalaiset solmivat jälleen suhteet Viron juutalaisiin vuonna 1989.
Holokausti Neuvostoliitto siirsi paljon maan läntisten osien juutalaisia turvaan Saksan hyökättyä, joskaan ei järjestelmällisesti juutalaisina. Monet neuvostokansalaiset osallistuivat kuitenkin miehitysvallan apuna juutalaisten tuhoamiseen, ja vähemmistökansallisuuksien edustajat pitivät juutalaisia usein Stalinin kätyreinä. Sodan jälkeen Neuvostoliitto jatkoi jiddiinkielisen kulttuurin tuhoamista.
Raamatunkäännökset Yksi tunnetuimmista Vanhan testamentin käännöksistä, "Septuaginta", syntyi 200-luvulla eaa. Suurin osa Tanakhia oli tuolloin edelleen hepreaksi. Juutalaisia kerääntyi kuitenkin paljon Egyptiin, johon Aleksanteri Suuri oli perustanut nimeään kantavan Aleksandrian kaupungin. Yhteen aikaan kolmannes kaupunkilaisista oli juutalaisia. Nämä juutalaiset puhuivat edelleen enimmäkseen arameaa, mutta monet alkoivat kreikkalaistua niin sanotuiksi helleenisiksi juutalaisiksi. Ptolemaios II Filadelfos palkkasi joukon juutalaisia (eri lähteiden mukaan viidestätoista seitsemäänkymmeneen (kreikan "septuaginta") henkeä), jotka osasivat sekä hepreaa että koinee-kreikkaa. Kääntäjät tuottivat "Septuagintan".
Suomen juutalaiset Suomen juutalaiset on noin 1 800 hengen kokoinen vähemmistö ja etninen ryhmä Suomessa. Juutalaisiin seurakuntiin kuului 1 093 jäsentä vuonna 2017. Suurin osa Suomen juutalaisista asuu pääkaupunkiseudulla. Suomenjuutalaiset ovat yleensä kaksikielisiä ruotsin- ja suomenkielisiä. Monet heistä puhuvat myös jiddišiä, saksaa, venäjää ja hepreaa mutta eivät yleensä äidinkielenään. Suomessa on kaksi juutalaista seurakuntaa, Helsingin ja Turun juutalaiset seurakunnat, ja niiden kaksi synagogaa, Helsingin ja Turun synagogat. Suomessa on esiintynyt suhteellisen vähän juutalaisvihaa.
Suomen juutalaiset Saksalaiset yrittivät sodan aikana saada Suomen luovuttamaan juutalaisia kansalaisiaan tuhottaviksi, mutta tämä kilpistyi viime kädessä ylipäällikkö C. G. E. Mannerheimin vastustukseen: koska Suomen armeijassa taisteli juutalaisia sotilaita, ei muitakaan Suomen juutalaisia luovutettaisi saksalaisille. Saksalaiset joutuivat hyväksymään tämän. Itse asiassa Suomessa vallitsi koko toisen maailmansodan mittakaavassa eriskummallinen tilanne: juutalaisia sotilaita taisteli saksalaisten rinnalla, ja heillä oli saksalaisten voimatta puuttua asiaan jopa kenttäsynagoga. Tasavallan presidenttinä C. G. E. Mannerheim otti osaa Helsingin synagogassa 6. joulukuuta 1944 sodissa kaatuneiden juutalaisten kunniaksi järjestettyyn muistotilaisuuteen. Suomen juutalaisten keskusliitto julkaisi 1944 muistion juutalaisten tilanteesta sodan aikana: siinä todettiin että ”Suomen juutalaisten vapauksia ja oikeuksia ei millään tavoin loukattu” sodan aikana.
Unkarin juutalaiset Juutalaisvastaisuus on vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan Unkarissa vähentynyt vuoteen 1999 verrattuna, vaikka osalla kansasta onkin yhä juutalaisvastaisia mielipiteitä. Fyysiset hyökkäykset juutalaisia vastaan ovat lähes lakanneet. Pääministeri Viktor Orbánin kaudella 2010-luvulla juutalaisvastaisuuteen on Unkarissa otettu nollatoleranssi, ja Orbán on myös lähentänyt maansa suhteita Israeliin. Jotkut maan juutalaiset kuitenkin näkevät Orbánin kampanjassa yhdysvaltalaismiljardööri George Sorosia vastaan myös juutalaisvastaisuutta. Kaikista unkarilaisista kaksi prosenttia sanoo yhdistävänsä Sorosin juutalaisiin.