mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Adam Honkanen Hartolan, myöhemmin Pertunmaan Mansikkamäen kylässä Mansikkamäen talossa syntyneen Adam Honkasen vanhemmat olibat itsellisiä jotka myöhemmin ryhtyivät torppareiksi Hartolan Nipulin kylän Hongiston torppaan ja Honkanen otti sukunimensä torpan nimen mukaan. Hän opetteli itsekseen lukemaan ja kirjoittamaan ja luki kaikki kirjat jotka sai käsiinsä.
Luomupiiri Karkeasti ottaen luomupiirejä on kahdenlaisia: korkeakoulujen suurempia 100–250 jäsenen ruokapiirejä ja jonkin tuttava- tai asumispiirin ympärille syntyneitä 20–40 jäsenen luomupiirejä. Tyypillisesti luomupiirin kautta tilaava henkilö on nainen. Korkeakoulujen luomupiireissä asiakkaat ovat useimmiten 20–25-vuotiaita. Pienemmissä luomupiireissä asiakkaat ovat yleensä hieman vanhempia.
Tähtien törmäykset Tähtien törmäykset ovat avaruudessa liikkuvien tähtien osumisia toisiinsa. Ne ovat erittäin harvinaisia, eikä yhtään tähtien törmäystä ole havaittu suoraan kaukoputkella. Tähtitiheissä galaksien keskustoissa ja tähtijoukoissa tähdet törmäävät useammin toisiinsa kuin muualla. Pallomaisissa tähtijoukoissa yleisiä sinisiä harhailijoita pidetään useimmiten kahden tähden sulautumina. Röntgenkaksoistähdet ovat monesti tähtitörmäyksistä
syntyneitä.
Nikolaj Krag Christensen Nikolaj Krag Christensen (s. 12. elokuuta 1998 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija, joka pelaa 1. tammikuuta 2018 asti ulottuvalla sopimuksella kotimaansa Metal Ligaenin Rungsted Seier Capitalissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Krag Christensen käyttää pelipaidassaan sukunimestään useimmiten pelkästään osaa Krag.
Pekko (nimi) Nimimuunnos Pekko on pääasiassa itäsuomalainen, joskin siitä on tietoja myös Pohjanmaalta. Myös se on jo vanha: asiakirjoissa siitä on tietoja jo keskiajalta, 1400-luvulta. Nimen pohjalta syntyneitä sukunimiä ovat esimerkiksi Hämeessä ja Kymenlaaksossa yleinen Pekkola ja savolainen Pekkonen. Kalenterinimenä Pekko on melko uusi tulokas: se on ollut Pietarin ja Pekan rinnalla vuodesta 1953.
Dick Dick on miehen etunimi, joka esiintyy myös sukunimenä. Sen arvelleen syntyneen englanninkielisten epäonnistuneista pyrkimyksistä ääntää Rikhard-nimeä ranskalaisittain. Etunimenä se oli englantilaisella kielialueella yleinen varsinkin 1900-luvun puoleenväliin saakka. Myöhemmin sanan "dick" saama slangimerkitys on vähentänyt nimen suosiota. Toisaalta Alankomaissa Dick on käsitetty Diederik-nimen lyhentymäksi.
Jalostus (biologia) Ulkosiitos tarkoittaa kahden mahdollisimman kaukaista sukua, usein eri rotua olevan eläimen parittamista. Tuloksena on useimmiten keskenään erilaisia, vanhemmistaan poikkeavia jälkeläisiä, joista voidaan keskenään tai vastaavista yhdistelmistä syntyneisiin eläimiin parittamalla saada alkuperäisiä kantoja muistuttavia jälkeläisiä. Ulkosiitos on välttämätön keino laajentaa pienen, sisäsiittoisen tai homotsygootin kannan geenikantaa.
Kulma Toisaalta kulma voidaan ajatella syntyneen siten, että oikea kylki pyyhkäisee vastapäivään ja pysähtyy vasemman kyljen kohdalle. Silloin käytetään kulman ABC kyljistä nimityksiä "alkukylki "BA ja "loppukylki "BC. Jos siitä on tarkastelun kannalta hyötyä, voidaan kulmaa pitää "suunnattuna kulmana". Suunnatun kulman "postiivinen kiertosuunta" on useimmiten "vastapäiväinen kiertosuunta" ja "negatiivisen "on "myötäpäiväinen "kiertosuunta.
Veijo Veijo on suomalainen miehen etunimi ja harvinainen sukunimi. Nimi on syntynyt Veikko-nimen muunnelmana Nimi Veijo on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2016 loppuun mennessä 11 185 suomalaiselle, joista yli puolet on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä. Veijon nimipäivä on 9. tammikuuta. Samana päivänä nimipäiväänsä viettävät myös Veikko, Veli ja Veikka.
Juan Antonio Flecha Relax-tallissa ammattilaisuransa vuonna 2000 aloittanut Flecha ajoi kaudet 2002–2003 iBanesto.com -joukkueessa. Vuonna 2003 hän voitti ensimmäisenä Argentiinassa syntyneenä pyöräilijänä etapin Ranskan ympäriajossa. Ylittäessään maalilinjan 11. etapin voittajana hän ampui taivaalle nuolen kuvitteellisella jousipyssyllä – erikoinen tuuletus johtui hänen sukunimestään, joka tarkoittaa suomeksi "nuolta".
Jäävuori Jäävuoret ovat useimmiten valkoisia jään sisältämien ilmakuplien takia. Erittäin vanhasta ja suuren paineen alla syntyneestä jäästä muodostunut jäävuori voi myös olla sininen. Etelämantereen ympärillä voi myös tavata pullonvihreitä jäävuoria. Tutkijat eivät tarkalleen tiedä, mistä epätavallinen väri johtuu, mutta eräät tutkijat arvelevat pohjasta irronneiden sedimenttihiukkasten taittavan valoa, mikä saa jään näyttämään vihreältä.
Monguorit Buddhalaisuus ja etenkin luostarilaitos on jättänyt jälkensä monguorien naimatapoihin. Kun perheeseen tuli kaksi poikaa, oli tavallista lähettää toinen näistä luostariin. Koska suhteellisen suuri osa miehistä oli luostareissa, kaikille naisille ei riittänyt aviopuolisoja. Naimattomat naiset asuivat siksi perheidensä kanssa, mutta he saivat pitää rakastajia. Näistä suhteista syntyneet lapset ottivat naisen isän sukunimen. Tapa jatkuu edelleen luostarilaitoksen viedessä yhä miespuolista väkeä.
Horoskooppi Horoskooppimerkki käytännössä tarkoittaa sitä trooppisen eläinradan merkkiä, jossa Aurinko sijaitsi syntymähetkellä. Merkkien nimiä käytetäänkin usein myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa kussakin merkissä. Useimmiten horoskooppimerkin voi tietää pelkän syntymäpäivän perusteella. Länsimaisen astrologian mukaan Auringon sijainti tietyssä merkissä antaa luonteen perustan, sillä on tärkeä osuus oman itsekuvan ja egon rakentumisella, mutta syntymäkartassa on paljon muuta, joka täytyy ottaa huomioon.
Dominican karibit Karibeilla suvulla ei ole suhteessa muuhun sosiaaliverkkoon suurta merkitystä. Lapsille annetaan useimmiten isän sukunimi, mutta lapsen suhde äitiinsä on yleensä parempi kuin isäänsä. Isovanhempien ja lastenlasten suhde on yleensä vahva. Karibien sukulaisuutta koskeva sanasto ei juuri poikkea englantia käyttävästä muusta yhteiskunnasta. Termiä äiti voidaan käyttää kenestä tahansa, jolla on pääasiallinen vastuu lapsesta, vaikka tämä ei olisi lapselle mitään sukua tai jos huolehtijana on lapsen täti tai isovanhempi.
Urmas Urmas on miehen etunimi, joka esiintyy Suomessa myös sukunimenä. Suomessa nimi on alkujaan talonnimi Turun läänin Koskella. Kun Johannes Linnankoski asui paikkakunnalla jonkin aikaa 1900-luvun alussa, hän antoi Urmas-nimen vuonna 1906 syntyneelle pojalleen sekä myös eräälle kirjoittamassaan näytelmässä "Kirot" esiintyvälle henkilölle. Myöhemmin nimi on tullut käyttöön myös Virossa, jossa sielläkin Urmas esiintyy myös paikannimissä.
Kivilaji Kivilaji on kahdesta tai useammasta luonnollisesta mineraalista muodostunut kiviaines, joka on yleensä levinnyt laajalle alueelle. Osa kivilajeista on muodostunut vain yhdestä mineraalista (esim. kalkkikivessä on pelkkää kalsiittia), useimmat koostuvat kuitenkin monesta. Useimmiten mineraalit ovat tiiviisti toisiinsa liittyneitä, ja ne saattavat muodostaa kivilajeihin kerroksia tai erilaisia kuvioita. Joskus mineraalit ovat erotettavissa vasta mikroskoopilla. Maankuoren kivilajeista 95 % on syntynyt sulasta kiviaineksesta ja vain 5 % on kerrostumalla syntyneita tai niistä muuttuneita.
Kammiovärinä Kun sydän saadaan toimimaan, elvytetyn potilaan ennuste riippuu useimmiten siitä, kuinka hän toipuu syntyneestä aivovauriosta. Tämä riippuu monista tekijöistä, muun muassa hapenpuutteen ja elvytyksen kestosta, verenkierron tehosta toipumisvaiheessa, sydämeen ja verenkiertoon vaikuttavista sairauksista, muiden peruselintoimintojen häiriöistä ja aivojen kunnosta ennen sydämenpysähdystä. Terveet lapset ja nuoret aikuiset saattavat toipua hyvin vaikeasta aivovauriosta, kun taas aikaisemmat aivovauriot ja aivoja rappeuttavat sairaudet saattavat vaikeuttaa toipumista pienestäkin lisävauriosta.
Marie-Anne Pierrette Paulze Vuonna 1805 Marie hylkäsi jälleen kerran sitkeän aviomieskanditaatti Pierre Samuel Dupont de Nemoursin kosinnan. Sen sijaan hänen huomionsa kiinnittyi tiedesalongissa aiemmin käyneeseen mieheen, vuonna 1753 syntyneeseen Sir Benjamin Thompsoniin eli kreivi Rumfordiin, ja he solmivat avioliiton. Marie kuitenkin piti edesmennen miehensä sukunimen. Vaikka pariskunnan ikäero ei ollut kummoinen, oli heidän liittonsa myrskyinen ja epäsopuisa ja kesti vain muutaman vuoden.
Kameleontti (televisiosarja) Hyväsydäminen Jarod sai pian selville, että Keskus myi salaa Jarodin toteuttamia nk. simulaatioita eniten tarjoavalle. Jarod pakeni Keskuksesta ja matkusti ympäri Yhdysvaltoja omaksuen erilaisia identiteettejä ja etsien vastauksia häntä piinanneisiin kysymyksiin. Samalla Jarod käytti taitojaan auttaakseen hädänalaisia ihmisiä. Jarod esiintyi useimmiten omalla etunimellään, mutta omaksui rooliinsa tavalla tai toisella liittyvän sukunimen: "Nobel" esiintyessään poliisin pommiryhmän jäsenenä, "Kinsey" seksuaaliterapeuttina, "Lugosi" erikoisefektien tekijänä tai "Patton" sotilaana.
Moby Ankka Moby Ankka on Disneyn eläinmaailmaan kuuluva Tony Stroblin ja Vic Lockmanin luoma sarjakuvahahmo. Hän ei kuitenkaan kuulu Ankan sukuun, vaikka hänen sukunimensä onkin sama. Hän seikkailee Toope Ankka -nimisen kansipojan kanssa, joka muistuttaa Touho Ankkaa. Sarjakuvissa hänen kansipoikanaan on toiminut myös Touho itse. Hänen ja Touhon seikkailuja löytyy usein Roope-setä-sarjakuvalehdestä. Mobyn ja Toope Ankan seikkailuja julkaistiin lähinnä 1960- ja 1970-luvun Aku Ankka-lehdistä. Tarinat suuntautuvat useimmiten merille. Moby on ammatiltaan valaanpyytäjä.
Hervan tauti Hervan tauti eli synnynnäinen niveljäykistymäoireyhtymä (LCCS, Lethal Congenital Contracture Syndrome) on peittyvästi periytyvä oireyhtymä, jossa sikiöllä on nivelissä virheasennot. Kyynärnivelet jäykistyvät useimmiten koukkuun ja polvet ojennukseen. Sikiö menehtyy ennen syntymäänsä 32. raskausviikkoon mennessä, eikä elävänä syntyneitä ole todettu . Taudille on tyypillistä, että varhaisraskaudessa sikiöt liikkuvat niukasti tai eivät ollenkaan ja tämä havaitaan heti ensimmäisessä 11–13 raskausviikon ultraäänitutkimuksessa. Taudille on ominaista myös turvotus ja sikiön raajojen vaikeat virheasennot.
Hannu Posti Hannu Postin äiti oli Vilhelmiina Sundgren (1883–1933). Posti oli orpo seitsenvuotiaasta asti, koska isä ei kuulunut koskaan perheeseen. Sukunimi Posti on äidin tyttönimi. Hannu Postilla oli neljä sisarusta, jotka olivat syntyneet vuosina 1907, 1908, 1911 ja 1914. Hannu Posti oli naimisissa vuosina 1952–2002 puoliso Annikin kuolemaan saakka. Pariskunta sai kolme lasta: Seija s. 1953, Esko s. 1958 ja Tuula s. 1963.
Uljanovskin alue Uljanovskin alue () on alue Venäjän federaation länsiosassa, Volgan seudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Tšuvassiaan ja Tatarstaniin, idässä Samaran alueeseen, etelässä Saratovin alueeseen sekä lännessä Penzan alueeseen ja Mordvaan. Alueen pääkaupunki on Uljanovsk, joka on nimetty kaupungissa syntyneen Vladimir Leninin sukunimen (Uljanov) mukaisesti. Uljanovskin alue perustettiin keskellä toista maailmansotaa, 19. tammikuuta 1943. 37 300 neliökilometrin alueella elää vuonna 2002 suoritetun väestönlaskennan mukaan 1 382 811 henkeä.
Poikabändi Vaikka termiä "poikabändi" käytetäänkin useimmiten puhuttaessa 1990-luvulla tai myöhemmin syntyneistä yhtyeistä muitakin edellekävijöitä (aikaisemmin mainittujen lisäksi) on ollut olemassa läpi pop-musiikin historian. The Temptations, suosittu 1960-luvulla; The Bee Gees ja Earth, Wind and Fire, suosittuja 1970-luvulla; ovat kaikki erilaisten poikabändien ilmentymiä. Latinopoikabändi Menudo löydettiin vuonna 1977. Myöhemmät ryhmät ovat paljon velkaa myös 1970-luvulla suositulle Village People -yhtyeelle valikoidun jäsenkirjon ja tanssikoreografian tärkeyden osalta.
Boogie woogie Boogie woogie kehittyi vuoden 1910 tienoilla, ja se oli erityisen suosittua 1940-luvulla. Bluesista poiketen boogie woogie on ragtimen tapaan useimmiten iloluontoista musiikkia ja usein vielä ragtimeä selvästi vauhdikkaampaa. Rytmi voi olla joko nopeammille blues-kappaleille tyypillinen shuffle, mutta usein boogie woogie -rytmi on tasainen. Boogie woogie tuokin mieleen 1950-luvulla syntyneen rock and roll -musiikin. Rock and roll -pianistit ovat hyödyntäneet boogie woogie -tyyliä usein lähes sellaisenaan omassa musiikissaan.
Kauppahuone Kauppahuone oli Euroopan historiassa ulkomaankauppaan keskittynyt perheyritys. Sillä ei ollut erityistä oikeusasemaa, vaan oikeus kaupankäyntiin kuului yrityksen omistajalle, kauppaporvarille. Liikesuhteiden ja pitkäjänteisyyden kannalta oli kuitenkin järkevää korostaa yrityksen nimeä eikä omistajaa. Liikkeen nimi oli yleensä sama kuin omistajan sukunimi. Kauppahuoneet harjoittivat monenlaista yritystoimintaa, kuten vähittäis- ja tukkukauppaa, kaivostoimintaa ja merenkulkua. Varhaisimpia kauppahuoneita olivat Pohjois-Italiaan keskiajalla syntyneet organisaatiot, jotka pyrkivät harjoittamaan kaikkea mahdollista voittoa tuottavaa liiketoimintaa. Firenzen Bardit ja Peruzzit olivat varhaisia suuria kauppahuoneita.
Korjausluku Ennen tietokoneaikaa korjausluku tarkoitti ladotun tekstin vertaamista alkuperäiseen, käsin tai kirjoituskoneella tehtyyn käsikirjoitukseen ladontavirheiden korjaamiseksi. Nykyisin, kun erillistä käsikirjoitusta ei useimmiten enää ole, oikoluvulla tarkoitetaan lehden- tai kirjankustantajan tietokantaan tallennetun tekstin tarkistamista, jolloin siitä pyritään poistamaan sekä alkuperäisen kirjoittajan että myöhempien tekstin muokkaajien tekemät ja lehden toimitus- ja taittoprosessissa mahdollisesti syntyneet oikeinkirjoitukseen, kielioppiin ja typografiaan liittyvät virheet. Toimittajien velvollisuutena on nykyisin tarkastaa itse oman tekstinsä oikeellisuus, jolloin perinteistä korjauslukua tarvitaan pikemminkin ulkopuolelta tulevien tekstien, kuten mielipidekirjoitusten tarkistamiseen.
Aivoverenvuoto Aivoverenvuodot on käytännöllistä jakaa sijainnin perusteella erityisesti aivokalvojen suhteen, koska näiden riskitekijät poikkeavat toisistaan ja hoito suoritetaan eri tavalla.Varsinaisesta aivoverenvuodosta eli intraserebraalivuodosta käytetään useimmiten lyhennettä ICH (intracerebral hemorrhage). Tällöin vuoto syntyy johonkin aivokudoksessa kulkevaan verisuoneen ja veri purkautuu aivokudokseen (kuten nimikin viittaa). Intraserebraalivuodot voivat olla kooltaan millimetreistä aina useisiin senttimetreihin. Ventrikkeleiden (aivokammioiden) lähelle syntyneet tai suuremmat vuodot purkautuvat usein ventrikkeleihin (intraventrikulaarinen vuoto) ja aiheuttavat näin ollen usein aivo-selkäydinneste- eli likvorkierron häiriöitä.
Suomen esihistoria Nuorakeraaminen kulttuuri viljeli mahdollisesti viljaa kaskiviljelynä tai hoiti karjaa. Nuorakeraamisen kulttuurin asutus ei ollut yhtä rannansidonnaista kuin aikaisempi kampakeraaminen asutus, mutta asuinpaikat olivat kuitenkin useimmiten veden lähistöllä. Asutuksen sijainti voi viitata rantaniittyjen hyödyntämiseen laidunmaana. Virossa arvioidaan yksittäistaloasutuksen syntyneen nuorakeraamisen kulttuurin aikana. Suomenkin osalta tämä on mahdollista sillä asuinpaikat ovat suhteellisen pieniä ja niiden levintäkuva on hajanaisempi aikaisempaan verrattuna. Nuorakeraamisen kulttuurin vahvistuttua ja elintilan käytyä vähiin, myöhäiskampakeraaminen väestö väistyi tai sulautui nuorakeraamiseen väestöön, mutta ainakin myöhäiskampakeraamisen väestön asuinpaikat vähenivät.
Gustaf Erikson Gustaf Erikson oli kotoisin Lemlandista, laivuri Gustaf Adolf Erikssonin ja tämän vaimon Amalian esikoispoika. Gustaf Erikson alkoi jossakin vaiheessa kirjoittaa sukunimensä yhdellä s:llä. Erikson avioitui vuonna 1906 16-vuotiaan Hilda Bergmanin kanssa. Pariskunnalle syntyi neljä lasta: Edgar, Greta, Gustaf-Adolf ja Eva. Vuonna 1915 syntyneestä Edgarista tuli isänsä työn jatkaja. Gusfaf-Adolf hukkui 16. kesäkuuta 1942, kun Eriksonin höyrylaiva "Argo" torpedoitiin Itämerellä. Myös kahdeksan muuta miehistön jäsentä hukkui.
Eero Heinäkangas Hauholla Heinäkankaan kylässä Heikkilän talossa syntyneen Eero Heinäkankaan isä oli talollinen ja metsämies Mikko Heikkilä ja äiti Helena Yrjöntytär. Heinäkangas oppi paimenpoikana tuntemaan kotiseutunsa erämaat ja saatuaan 14-vuotiaana luodikon hän ampui sillä seuraavina vuosina sekä susia että ilveksiä. Ensimmäisen karhunsa Heinäkangas kaatoi 29-vuotiaana. Hän ehti kaataa 30 vuoden aikana 73 karhua ja lisäksi susia ja ilveksiä 24 kappaletta kumpaakin. Useimmiten Heinäkangas kaatoi karhunsa yksin vain pyssy, kirves ja koirat apunaan. Heinäkangas oli myös tunnettu pellonraivaajana ja hän sai Suomen Talousseuran mitalin ansioistaan.
Nimeni on Khan Katkeruudesta huolimatta Zakir järjestää Rizvanille mahdollisuuden muuttaa San Franciscoon heidän äitinsä kuoltua. Zakirin vaimo Hasina diagnosoi Rizvanilla Aspergerin oireyhtymän, lievän autismin muodon. Rizvan menee töihin Zakirille ja tapaa hindunaisen, Mandiran (Kajol), ja tämän edellisestä avioliitosta syntyneen pojan Sameerin. Zakirin vastustuksesta huolimatta Rizvan ja Mandira menevät naimisiin ja muuttavat Banvilleen, kuvitteelliseen pikkukaupunkiin. Mandira ja Sameer ottavat Rizvanin sukunimen. Heidän naapureinaan asuu Garrickin perhe, jonka kanssa he ystävystyvät. Sameer on läheinen perheen Reese-pojan kanssa. Isä Mark on toimittaja ja äiti Sarah on Mandiran hyvä ystävä.
Kyllä isä osaa Sarja kertoo nelihenkisen suomalaisen perheen arjesta ja edesottamuksista. Perheeseen kuuluvat isä, joka on taksimies, äiti, joka on siivooja, sekä teini-ikäiset lapset Jonna ja Jussi. Perhe asuu Tampereen Nekalassa omakotitalossa, joka olisi kaivannut remonttia jo aikoja sitten. Sarjassa perheen kotikadun nimeksi mainitaan Perätie, vaikka todellisuudessa talo on Päiväläisentie 11. Perhe on karikatyyri tyypillisestä suomalaisesta murrosikäisperheestä, jonka isä ei menesty elämässään. Äidin ja isän etunimiä ei mainita sarjassa koskaan. Sukunimeäkään ei mainita ääneen, mutta ulko-ovessa olevassa kyltissä sukunimenä lukee "Juureva". Perheellä on Lada, jonka takaikkunassa lukee ”Rämä mutta maksettu”. Isä ja äiti haluaisivat kovasti rikastua. Usein isä keksiikin erilaisia keinoja joko säästää tai sijoittaa rahaa johonkin, josta perhe hyötyisi: esimerkiksi lottoaminen, kauppojen tarjouskupongeilla ostaminen tai vaihto-oppilaan majoittaminen. Nämä yrityksen kaatuvat kerta toisensa jälkeen ja jälleen palataan alkutilanteeseen. Äiti, Jonna ja Jussi pitävät isää pilkkanaan. Perhe viettää paljon aikaa keittiössä, jonka läpi kuljetaan muihin huoneisiin. Keittiön pöydän ääressä usein joko pelataan korttia, luetaan lehtiä, useimmiten Aamulehteä, tehdään läksyjä tai riidellään.
Feminiinijohdin 1600–1800-luvuilla pääte "-tar", "-tär" on esiintynyt "-nen"-päätteisten ja joskus muidenkin sukunimien naispuolisena vastineena savolaisten keskuudessa. Tällaisissa tapauksissa naisen sukunimi oli hänen isänsä sukunimi muuten, mutta -nen-päätteen tilalla oli -tar-pääte (tuolloin naiset eivät avioituessaan yleensä ottaneet miehensä nimeä). Tällainen nimimuoto on esimerkiksi Mateli Kuivalatar (sukunimestä "Kuivalainen") tai Maiju Lassilan romaanissa "Tulitikkuja lainaamassa" esiintyvä Kaisa Karhutar (sukunimestä "Karhunen"). Muita vastaavia muotoja ovat esimerkiksi "Iotar" (sukunimestä "Ikonen"), "Kovotar" (sukunimestä "Koponen"), "Leinotar" (sukunimestä Leinonen), "Sudetar" tai jopa "Suetar" (sukunimestä "Sutinen"), "Kirjavatar" (sukunimestä "Kirjavainen"), "Parratar" (sukunimestä "Partanen") jne. Toisinaan feminiinijohtimen vartalo on lyhentynyt verrattuna vastaavaan maskuliinimuotoon, esimerkiksi "Liimatar" (sukunimestä "Liimatainen"), tai -tär on korvannut -lainen-johtimen, esimerkiksi "Lapitar" ("Lappalainen"). Pitempiä muotoja on esiintynyt myös rinnakkain lyhempien kanssa (esimerkiksi "Pöyhötär" tai harvemmin "Pöytär"). Jossain vaiheessa naisista alettiin käyttää miesten tavoin -nen-päätteisiä nimiä, mutta vielä 1800-luvun alun Paltamossa oli käytössä naisten sukunimien -tar-käytäntö. Nykyään "-tar"-, "-tär"-päätteisistä nimistä on käytössä sekä naisten että miesten sukunimenä ainakin "Kerätär" (sukunimestä "Keränen"), joka Väestörekisterikeskuksen mukaan on nykyisenä nimenä 19 henkilöllä Suomessa (20.5.2013).
Hakka (kansa) Hakka-kiinalaiset ovat muuttoliikkeidensä takia joutuneet viljelemään maata suhteellisen huonoilla viljelyalueilla, koska parhaat alueet oli useimmiten jo asutettu. He toimivat pitkään vuokraviljelijöinä, mutta tilanne parani kommunistien valtaannousun ja maauudistusten myötä 1950-luvulla. Min- ja kantoninkiinaa puhuvat asuvat usein suurissa yhden sukunimen asutuskeskuskissa, kun taas hakka-kiinalaiset asutuskeskukset olivat pienempiä, hajallaan ja niissä asui useita eri sukuja. Nykyisin monet hakka-kiinalaiset asuvat myös suurissa kaupungeissa. Perinteiseen tapaan rakennetut hakkatalot ovat pyöreitä ja ne on rakennettu puolustustarkoituksessa. Hakka-kiinalaiset harjoittavat taoismia, buddhalaisuutta, konfutselaisuutta sekä paikallisia kansanuskoja. Muihin kiinalaisiin verrattuna useammat heistä ovat myös kristittyjä.
Esperanto Siitä lähtien esperantoon on lainattu useita sanoja muista kielistä, pääosin kuitenkin länsieurooppalaisista. Kaikki yhden puhujan lainaamat sanat eivät ole kuitenkaan tulleet yleiseen käyttöön. Viime vuosikymmeninä useimmat uusista lainasanoista ovat olleet teknisiä tai tieteellisiä termejä. Jokapäiväiset sanat ovat useimmiten syntyneet vanhojen sanojen yhdistelmistä – kuten "komputilo" (’tietokone), joka muodostuu sanoista "komputi" (’käsitellä tietoja’) ja "ilo" (’työkalu’, ’väline’) – tai niille annetuista uusista merkityksistä – kuten "muso" (’hiiri’), joka tarkoittaa nykyään myös tietokoneeseen kytkettyä laitetta, aivan kuten suomenkin kielessä. Esperantistien välillä on jatkuvia kiistelyitä siitä, onko tietty lainasana oikeutettu vai pitäisikö uusi sana luoda yhdistelemällä vanhojen sanojen merkityksiä.
Kuu Kuun kraatterit ovat syntyneet asteroidien, komeettojen ja meteoriittien törmäyksissä. Ne jaetaan neljään luokkaan: vallitasankoihin, rengasvuoriin, varsinaisiin kraattereihin sekä pikkukraattereihin tai kraatterikuoppiin. Vallitasangot ovat halkaisijaltaan 60–300 kilometriä. Niitä ympäröi mahtava reunavalli, joka voi olla jo sortunut tai myöhempien meteoriittien murskaama. Vallitasangon pohjalla on usein kraattereita, rotkoja ja kukkuloita. Rengasvuoret ovat halkaisijaltaan noin 20–100 kilometriä. Niitä ympäröi tasainen ja selvästi erottuva reunavalli, jonka sisärinteet laskeutuvat tavallisesti portaittain. Kraatterin pohjalla kohoaa keskusvuori. Varsinaiset kraatterit ovat halkaisijaltaan 5–60 kilometriä. Ne ovat useimmiten pyöreitä ja selväpiirteisiä, eikä niiden sisärinteissä ole portaittaista rakennetta tai pohjalla keskusvuorta. Pikkukraatterit tai kraatterikuopat ovat halkaisijaltaan alle 5 kilometriä.
Koirankasvattaja Jos syntyneet pennut ovat puhdasrotuisia, kasvattaja rekisteröi pennut Suomen Kennelliiton lomakkeella, mikäli pentueen vanhemmat ja kasvattaja täyttävät rekisteröinnin ehdot. Ainoastaan kasvattajalla on pentujen rekisteröintioikeus eikä hän voi siirtää oikeutta toiselle henkilölle. Kasvattajan tulee olla täyttänyt 15 vuotta rekisteröidessään pentuetta.
Koirankasvattajalla voi olla kennelnimi tai hän voi olla rekisteröimätön. Kansainvälinen kennelliitto FCI myöntää kasvattajalle kennelnimen, jota hänen on sen jälkeen käytettävä aina rekisteröidessään pentuja. Kennelnimi on koiran sukunimi: siitä näkee keneltä kasvattajalta koira on lähtöisin. Rekisteröidyn koiran virallinen nimi alkaa aina kennelnimellä, joka voi olla kaksiosainenkin. Jos kasvattajalla ei ole kennelnimeä, koiralle voidaan rekisteröidä vain yksisanainen enintään 15 merkkiä pitkä nimi.
Kiinalainen nimi Sukunimet ovat lähes poikkeuksetta yksitavuisia, tosin löytyy myös harvinaisia kaksitavuisia nimiä (mm. "Sima" ja "Ouyang"). Kiinalaisilla sukunimillä ei yleensä ole tiettyä merkitystä. Sukunimet ovat erittäin tärkeitä kiinalaisille ja ne ovat voineet säilyä samoilla suvuilla jopa vuosituhansia. Nainen säilyttää sukunimensä avioiduttuaan. Lasten sukunimet periytyvät yleensä isän puolelta, mutta tytär voi joskus saada äitinsä sukunimen. Sukunimi voidaan ottaa äidiltä myös jos tämän suku on sammumassa.
Ruotsalaiset sukunimet Vuonna 1982 Ruotsissa julkaistussa nimilaissa (Ruotsin säädöskokoelma 1982:670) määrätään, miten sukunimeä voidaan käyttää. Jos vanhemmilla on eri sukunimet, lain mukaan lapsi saa saman sukunimen kuin perheeseen viimeksi syntynyt sisarus, ellei toisin ilmoiteta. Jos sisarusta ei ole eikä muuta ilmoiteta, tai jos isyyttä ei vahvisteta kolmen kuukauden sisällä lapsen syntymästä, lapsi saa äidin sukunimen. Nimilaki säätelee myös sukunimen muuttamista avioliiton yhteydessä, vasta perustettuun sukunimeen vaihtamista ja hyväksyy patronyymin/matronyymin sukunimeksi. Uudet nimisäännöt astuivat voimaan 1. heinäkuuta 2017.
Sukunimi Suomessa laki edellyttää että kaikilla on sukunimi. Suomen lain mukaan lapsi saa vanhempiensa sukunimen. Jos vanhempien sukunimi on sama, lapsi (sekä biologinen että adoptiolapsi) saa sen. Muutoin lapsi saa sen vanhemman sukunimen, jonka vanhemmat ilmoittavat. Jos ilmoitus jätetään tekemättä, lapsi saa äidin nimen. Täyssisaruksille on kuitenkin annettava sama sukunimi.
Sukunimi Espanjassa sukunimi saadaan sekä äidiltä että isältä. Sukunimet voidaan yhdistää konjunktiolla ”y” (ja) tai ”de” (-sta, -stä), Kataloniassa ”i”. Esimerkiksi Juan Guerrero Macíasin ja Ana de la Garza Díazin lapset saavat sukunimekseen Guerrero de la Garza. Arkikäytössä riittää yksi sukunimi, yleensä isän, joka aina muutoinkin ilmoitetaan ensimmäisenä sukunimenä. Tosin myös äidin sukunimeä voidaan käyttää: Esimerkiksi Pablo Ruiz Picasso käytti äitinsä nimeä. Myös kirjailija Federico García Lorca tunnetaan yleensä äitinsä sukunimellä Lorca. Portugalinkielisissä Portugalissa ja Brasiliassa isän ja äidin sukunimen järjestys on päinvastainen.
Suomalaiset nimet Suomen lain mukaan lapsi saa vanhempiensa sukunimen. Jos vanhempien sukunimi on sama, lapsi (sekä biologinen että adoptiolapsi) saa sen. Muutoin lapsi saa sen vanhemman sukunimen, jonka vanhemmat ilmoittavat. Jos ilmoitus jätetään tekemättä, lapsi saa äidin nimen. Saman perheen kaikilla lapsilla tulee olla sama sukunimi, joten ei voi antaa esimerkiksi isän sukunimeä esikoiselle ja äidin sukunimeä kuopukselle.
Sukunimi Länsimaissa on yleistä, että nainen vaihtaa sukunimensä solmiessaan avioliiton ja ottaa aviomiehensä sukunimen. Joskus nimet yhdistetään kaksiosaiseksi nimeksi. Toisaalta on mahdollista, että mies ottaa vaimonsa sukunimen. Noin viidennes naisista pitää oman sukunimensä, ja joskus nimet yhdistetään kaksiosaiseksi nimeksi. Aikanaan mies on vaihtanut sukunimensä esimerkiksi vaimon korkeamman aatelisarvon vuoksi ja ottanut vaimon suvun nimen tullessaan avioliiton kautta taloon.
Conrad Lihr Tammisaaressa syntyneen Conrad Lihrin isä oli kultaseppä Johan Jakob Lihr (1796–1877). Hän opiskeli Turun yläalkeiskoulussa ja Katedralskolan i Åbossa ennen kirjautumistaan Helsingin yliopistoon vuonna 1851. Vuodesta 1853 lähtien Lihr toimi Tammisaaren ala-alkeiskoulun opettajana, kunnes vuonna 1860 aloitti vuorihallituksen ylimääräisenä vuori-insinöörinä. Rahapajan palvelukseen hän tuli 1865. Hän jäi eläkkeelle Rahapajan johdosta vasta 81-vuotiaana. Lihrin pääjohtajakautena lyödyissä suomalaisissa kolikoissa on niin sanottuna rahamestarin merkkinä L-kirjain hänen sukunimensä alkukirjaimen mukaan. Lihr harrasti nuorena valokuvausta. Hän muun muassa otti vuonna 1863 kuuluisan studiokuvan J. L. Runebergista ja Zachris Topeliuksesta.
August Wesley Tampereella syntyneen August Wesslinin vanhemmat olivat Keuruulta kotoisin ollut Johannes Wesslin ja Multialla syntynyt Fausta Lammintaus. Wesslin muutti 17-vuotiaana Yhdysvaltoihin, matkustaen laivalla Hampurista New Yorkiin, jonne hän saapui syyskuussa 1904. Yhdysvalloissa Wesslin ryhtyi käyttämään sukunimeä Wesley ja sai myöhemmin myös maan kansalaisuuden. Hän oli Amerikan sosialistisen puolueen jäsen, joka vaikutti amerikansuomalaisessa ammattiyhdistysliikkeessä agitaattorina ja luennoitsijana. Wesley opiskeli Duluthin suomalaisessa Työväen Opistossa ja toimi 1910-luvun puolivälissä myös laitoksen opettajana. Lisäksi Wesley työskenteli toimittajana suomenkielisessä "Industrialisti"-sanomalehdessä. Yhdysvaltojen liityttyä keväällä 1917 ensimmäiseen maailmansotaan, Wesley pakeni kutsuntoja Suomeen Japanin ja Venäjän kautta.
Ruotsalaiset sukunimet Sukunimet ovat esiintyneet Ruotsissa satunnaisesti jo keskiajalla aateliston keskuudessa, mutta raja lisänimen ja periytyvän sukunimen välillä on häilyvä. Esimerkiksi eräässä tapauksessa sisaruksista toinen käytti sukunimeä mutta toinen ei. 1500-luvun puolivälin jälkeen aatelisto alkoi käyttää sukunimeä. Tuohon aikaan idea sukunimeen saatiin yleensä sukuvaakunan symbolista, esimerkiksi Bielke (hirsi), Uggla (pöllö) ja Leijonhufvud (leijonan pää). Jotta samaa sukunimeä kantavat suvut voitiin erottaa toisistaan, lisättiin nimeen af-etuliite ja seutu, josta suku oli peräisin (Stråle af Ekna, Stråle af Sjöared). Myöhemmin af-etuliitettä alettiin pitää aateliston tunnusmerkkinä. 1600-luvulla sukunimi muodostettiin lisäämällä af-etuliite ja sukunimi, esimerkiksi ”af Klingspor”. Tällä muodostustavalla ei tosin ollut loogista merkitystä. Jotkut varhaiset aatelissukunimet, kuten Sture, ovat peräisin keskiaikaisista lisänimistä. 1600-luvulla aatelissukujen määrä kasvoi huomattavasti ja sukunimiä keksittäessä käytettiin mielikuvitusta. Yleensä yhdistettiin sanoja, jotka loivat mielleyhtymän ylimystöön. Tuolloin luotiin sellaiset sukunimet kuin Lagercrantz (laakeriseppele) ja Gyllengranath (kultakranaatti). Monet aateloitiin, jotta heillä olisi mahdollisuus tulla upseereiksi, sillä upseerien tuli olla aatelisia. He ottivat mielellään nimeensä sotilaallisen lisäsanan, kuten kunnia, miekka tai kypärä.
Sukunimi Kiinalaisen käytännön mukaan sukunimi on ennen etunimeä (kuolleista puhuttaessa etunimi-sukunimi esimerkiksi hautakivissä). Kiinassa on käytössä vain noin 700 eri sukunimeä. Sukunimet ovat lähes poikkeuksetta yksitavuisia (mukaan lukien kaikkein yleisimmät nimet kuten Wang, Liu ja Zhao), tosin löytyy myös harvinaisia kaksitavuisia nimiä (muun muassa "Sima" ja "Ouyang"). Sukunimet ovat voineet säilyä samoilla suvuilla jopa vuosituhansia. Etunimet ovat usein kaksitavuisiakin.
Sukunimi Useimmissa länsimaissa sukunimi mainitaan yleensä etunimen jälkeen. Monissa aasialaisissa ja afrikkalaisissa kulttuureissa sukunimi mainitaan ennen etunimeä. Tunnettuja esimerkkejä ovat Kiina ja muut itäaasialaiset kulttuurit sekä Euroopassakin Unkari. Länsimaissakin hakuteoksissa henkilöt yleensä aakkostetaan ensisijaisesti sukunimen mukaan. Sukunimi on tällöin poikkeavasti etunimen edellä, usein pilkulla erotettuna. Suomessa on lisäksi puhekielessä tavallista käyttää sukunimen genetiiviä etunimen edellä, Virtasen Pekka.
Aho Aho tarkoittaa seuraavia:Aho on suomalainen sukunimi. Se kuuluu Laine-tyyppiin. Sukunimettömien ja ruotsinkielisen sukunimen omaavien valitessa suomenkielistä sukunimeä Aho-nimen suosiota ehkä edisti se, että se on sekä lyhyt että aakkosten alkupäätä lähellä oleva sukunimi. Sukunimi Aho on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Lappalainen (sukunimi) Lappalainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Sukunimi on lähtöisin lappalainen-nimityksestä, joka ilmeisesti tarkoitti syrjäseuduilla tai pyyntitaloudessa eläviä, myös saamelaisia. Mahdollisesti jotkut pyyntitaloutta harjoittavat tai saamelaiset suvut saivat sukunimensä tästä nimityksestään. Sukunimet saattoi antaa kirkonmies, ja kun tiiviimpien maanviljely-yhteisöjen ulkopuolella asuvat olivat muutenkin kirkonkirjoissa usein merkitty lappalaisiksi (esimerkiksi Jukka Korpelan mukaan), oli tästä luontevaa ja ehkä jopa tavanmukaista johtaa henkilön sukunimi.
Nimilaki Nimilaki (, ) on laki, joka velvoittaa jokaiselle kansalaiselle sukunimen ja etunimen. Suomessa nykyinen nimilaki on ollut voimassa 1. tammikuuta 1986 lähtien. Lain mukaan jokaisella tulee olla sukunimi ja henkilö, jolla ei ole sukunimeä, on velvollinen sen ottamaan. Laissa säädetään muun muassa lapsen sukunimestä, nimiasioista avioliittoon liittyen ja sukunimen muuttamisesta.
Hypospadia Hypospadia on virtsaputken kehityshäiriö, jossa virtsa-aukko ("ostium urethrae externum") sijaitsee peniksen alapuolella (distaalisti). Huomattavaa on myös se, että esinahka ("praeputium") on yleensä hieman ”kurttumainen” peniksen yläpuolella (dorsaalisti). Tila ei sikäli ole kovinkaan vaarallinen virtsankulun kannalta, koska virtsa-aukko ei varsinaisesti koskaan ulotu sulkijalihakseen ja täten aiheuta virtsankarkailua ("inkontinenssi"). Hypospadia ei sinänsä ole kovinkaan harvinainen, sillä arvioitu esiintyminen on noin keskiarvoltaan yksi 200 syntyneestä pojasta. Joskus hypospadian lisäksi tavataan myös muita urogenitaalialueen häiriöitä eli ”anomalioita”. Tila pyritään korjaamaan kirurgisella hoidolla siten, että virtsa-aukko pyritään siirtämään mahdollisimman lähelle terskan päätä. Useimmiten penis joudutaan myös suoristamaan, jotta virtsaaminen helpottuisi ja tämän lisäksi myös esteettinen ulkomuoto paranisi.
Leino (sukunimi) Leino on suomalainen sukunimi. Sukunimenä Leino oli 18. maaliskuuta 2012 yhteensä 5984 henkilöllä. Sitä esiintyy sekä vanhana että otettuna nimenä: nimi on alkujaan vanha karjalainen sukunimi, mutta 1900-luvulla sitä otettiin sukunimeksi mm. Helsingissä. Sen suosiota on lisännyt sanan "leino" kansallisromantiikkaan hyvin sopiva merkitys.
Mäkelä Mäkelä on Suomen viidenneksi yleisin sukunimi, yleisin Suomen "la/lä"-johtimisista sukunimistä ja yleisin Suomen muista kuin -nen-johtimellisista sukunimistä. Väestörekisterikeskuksen mukaan 13.7.2015 Suomessa oli 19 538 henkilöä, joilla oli tämä sukunimi. Kuten -la/-lä-johtimelliset sukunimet yleensäkin, se on nuorehko, talonnimiin perustuva, ensisijaisesti länsisuomalainen nimi.
Sukupuolten välinen palkkaero Eläkejärjestelmästä naiset hyötyvät Suomessa miehiä enemmän. Palkan perusteella maksettava eläke on naisilla selvästi suurempi kuin miehillä, kun eläkkeen kokonaissummaa verrataan palkasta maksettujen eläkemaksujen summaan. Eron suuruus riippuu eläkkeensaajan syntymävuodesta. Vuonna 1940 syntyneet naiset saavat maksamiinsa eläkemaksuihin suhteutettuna 1,6-kertaisen eläkkeen miehiin verrattuna. Kääntäen laskien 1940 syntyneen miehen ”eläke-euro” on naisiin verrattuna vain 62,5 senttiä. Vuonna 1950 syntyneen miehen eläke-euro on 70 senttiä, 1960 syntyneen 72 senttiä, 1970 syntyneen 74 senttiä, 1980 syntyneen 76 senttiä, 1990 syntyneen 77 senttiä ja 2000 syntyneen miehen 78 senttiä. Ero johtuu siitä, että naiset elävät miehiä pidempään, jolloin he ehtivät saada enemmän eläkettä.
Sukupuolten tasa-arvo Eläkkeenmaksussa hallitus tasoittaa naisille hieman heihin kohdistamaansa elinikäistä työsyrjintää. Palkan perusteella maksettava eläke on miehillä selvästi pienempi kuin naisilla, kun eläkkeen kokonaissummaa verrataan palkasta maksettujen eläkemaksujen summaan. Eron suuruus riippuu eläkkeensaajan syntymävuodesta. Vuonna 1940 syntyneet naiset saavat maksamiinsa eläkemaksuihin suhteutettuna 1,6-kertaisen eläkkeen miehiin verrattuna. Kääntäen laskien 1940 syntyneen miehen ”eläke-euro” on naisiin verrattuna vain 62,5 senttiä. Vuonna 1950 syntyneen miehen eläke-euro on 70 senttiä, 1960 syntyneen 72 senttiä, 1970 syntyneen 74 senttiä, 1980 syntyneen 76 senttiä, 1990 syntyneen 77 senttiä ja 2000 syntyneen miehen 78 senttiä. Ero johtuu siitä, että miehet kuolevat nuorempina, jolloin he ehtivät saada vähemmän eläkettä.
Suomalaiset nimet Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala.
Ruotsalaiset sukunimet Sotilaat muodostivat ryhmän, joka ei voinut vaikuttaa sukunimeensä. He saivat sukunimensä usein ominaisuuksiensa (Iloinen, Terve, Vahva) tai jonkun muun edellytyksen mukaan (Seppä, Suomalainen, Messinki). Aluksi nämä eivät olleet sukunimiä, mutta niitä alettiin periä 1800-luvulla, kun sukunimistä tuli ylipäänsä suositumpia. Sotilaat, jotka olivat asuneet samoissa sotilastorpissa, saattoivat saada saman sotilasnimen, vaikka he eivät olleetkaan sukua.
Mustapää (sukunimi) Mustapää on suomalainen sukunimi. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan sukunimi on maaliskuuhun 2016 mennessä ollut käytössä 286 suomalaisella tai Suomessa vakituisesti asuneella ulkomaalaisella. Nykyisenä sukunimenä se on noin 140:llä.
Ruotsalaiset sukunimet Vuonna 1901 tuli asetus, joka säänteli, kuinka sukunimiä tulisi antaa. Heidän, joilla ei ollut sukunimeä, tuli sanoa isänsä etunimi päätteen -poika kanssa. Monet olivat kuitenkin alkaneet käyttää sellaista nimeä sukunimenä jo aikaisemmin. Nykyinen -poika-nimi kuvastaa selkeästi 1800-luvun puolivälin nimimuotia: Johan oli tavallisin nimi ja Johansson oli pitkään Ruotsin käytetyin sukunimi. Vuoden 1901 uuden nimilain mukaan alkoi naisten puhuttelu heidän aviomiestensä sukunimellä tai patronyymillä. Herra A. Larssonin vaimo, jota aikaisemmin kutsuttiin nimellä B. Jönsdotter, rekisteröitiin siten B. Larssonina väestönlaskentaan. Tapa käyttää patronyymiä sukunimen sijaan lopetettiin vuoden 1966 ensimmäisen nimilain tuloksena, mutta on sen jälkeen otettu uudelleen käyttöön.
Tonteri (sukunimi) Tonteri on Suomessa esiintyvä germaanisperäinen sukunimi. Se on "suojattu sukunimi" kuten nykyään kaikki Suomessa käytetyt sukunimet. Ulkopuolinen ei voi ottaa nimekseen Tonteri ilman laillista hyväksyttävää syytä.
Salo (sukunimi) Salo on suomen kielen metsää tai saarta tarkoittavaan sanaan "salo" perustuva suomenkielinen sukunimi. Se kuuluu suomenkielisten sukunimien Laine-tyyppiin, joka yleistyi Suomessa Virtanen-tyypin sukunimien jälkeen.
Nimien suomalaistaminen Fennomaanit pitivät tärkeänä, että suomalaisilla pitäisi olla suomenkieliset sukunimet. Säätyläisillä yleisten vieraskielisten sukunimien suomalaistaminen muodostuikin 1900-luvun alkupuolella ajoittain suoranaiseksi joukkoliikkeeksi, ja varsinkin suuressa nimenmuutoksessa vuosina 1906 ja 1935 kymmenettuhannet ihmiset omaksuivat suomenkielisen sukunimen. Tällöin käyttöön tulleet sukunimet olivat aikaisemmista poiketen usein kaksiosaisia yhdyssanoja, ruotsinkielisten sukunimien käännöksiä.
Suomalaiset nimet Fennomaanit pitivät tärkeänä, että suomalaisilla pitäisi olla suomenkieliset sukunimet. Säätyläisillä yleisten vieraskielisten sukunimien suomalaistaminen muodostuikin 1900-luvun alkupuolella ajoittain suoranaiseksi joukkoliikkeeksi, ja varsinkin suuressa nimenmuutoksessa vuosina 1906 ja 1935 kymmenettuhannet ihmiset omaksuivat suomenkielisen sukunimen. Tällöin käyttöön tulleet sukunimet olivat aikaisemmista poiketen usein kaksiosaisia yhdyssanoja ja ruotsinkielisten sukunimien käännöksiä.
Suomalaiset nimet Virtanen-tyypin sukunimet saivat alkunsa 1800-luvun lopulla, jolloin suurin osa länsisuomalaisista talonpojistakin omaksui sukunimen. Tällöin hyvin yleisiksi Länsi-Suomessakin tulivat "-nen"-loppuiset sukunimet. Nämä uudehkot sukunimet on usein johdettu jostakin luontosanasta, ei kuitenkaan eläimen nimestä. Kyseinen luontoaiheinen sana saatettiin valita asuinpaikan, talon tai torpan nimen mukaan, jota ei kuitenkaan sellaisenaan haluttu ottaa sukunimeksi. Näistä viisi yleisintä ovat Virtanen, Mäkinen, Nieminen, Koskinen ja Järvinen eli Suomen toiseksi, kolmanneksi, neljänneksi, yhdeksänneksi ja kymmenenneksi yleisin sukunimi. Nimen Virtanen taustalla on usein asuinpaikan, talon tai torpan "virta"-sanan sisältävä nimi. Lisäksi otettiin muita kansallisromanttisia -nen-päätteisiä sukunimiä kuten Suominen ja Toivonen.
Monkey D. Luffy Monkey D. Luffy () on päähahmo One Piece -nimisessä manga- ja anime-sarjassa.
Luettelo One Piecen tarinoista One Piece -mangan juonen voi jakaa tällä hetkellä viiteen tarinaan. Yksi tarina sisältää pienempiä osia. Mangassa esiintyy myös pienoistarinoita, jotka usein kertovat mitä Olkihattujen kukistamille vihollisille kuuluu. Animessa on joskus osia joita ei mangassa ole koskaan näytetty. Tällä hetkellä vain kaksi ensimmäistä minitarinaa ovat päässeet animeen.
One Piece-mangassa on ilmestynyt useita minitarinoita. Vain kaksi ensimmäistä minitarinaa mangasta ovat päässeet tällä hetkellä animeen: Buggyn miniseikkailu ja Cobbyn ja Helmeppon sotapäiväkirja. Minitarinat ovat mangassa aina uuden luvun aloittamisen yhteydessä. Joskus Eiichiro Oda on piirtänyt uuden minitarinaosan tilalle jonkun One Piece aiheisen kuvan. Näissä minitarinoissa Eiichiro Oda antaa usein Olkihatuille hävinneille vihollisille oman tarinansa, mutta muutama poikkeus kertoo Luffyn tuttavista. Yhdessä minitarinassa on n.20-40 osaa.
One Piece Tullessaan julkaistuksi Weekly Shonen Jumpissa, One Piecestä tuli pian myös televisioanimaatio. Japanin televisio alkoi näyttää mangaan perustuvaa One Piece -animesarjaa vuonna 1999. Vuotta aikaisemmin One Piecestä oli julkaistu OVA.
Eiichirō Oda Kun Oda oli 19-vuotias, hän oli mukana piirtämässä suosittua Rurouni Kenshiniä Nobuhiro Watsukin kanssa. Oda on kertonut oppineensa tältä paljon mangan piirtämisestä ja arvostavansa Watsukia kovasti. One Piecessä on myös vaikutteita Akira Toriyaman Dragon Ball -mangasta. Mangan lisäksi One Piecestä on tehty myös animesarja, elokuvia ja konsolipelejä.
One Piece One Piece on myydyin manga Weekly Shōnen Jumpin historiassa. One piece-pokkareita on myyty yli 180 miljoonaa kappaletta (kirjojen 1–57 välillä) ja se on nopeimmin saavuttanut sadan miljoonan myydyn kopion rajan.
Maailmanhallitus (One Piece) Maailmanhallitus () on kuvitteellinen poliittinen järjestö One Piece manga- ja animesarjassa.
One Piece One Piece on japanilainen manga- ja animesarja, jonka on luonut Eiichirō Oda. Sarjan päähenkilöitä ovat Olkihattupiraatit, jotka seikkailevat maailman merillä merirosvoajan kukoistaessa. Heidän kapteeninsa Monkey D. Luffyn unelmana on löytää tarunomainen aarre "One Piece" sekä tulla merirosvokuninkaaksi.
Shanks (One Piece) Punatukka Shanks ( ) on legendaarinen ja voimakas merirosvokapteeni One Piece manga- ja animesarjassa.
Luettelo One Piecen jaksoista Tämä on luettelo One Piecen animejaksoista, jotka perustuvat Eiichiro Odan samannimiseen mangaan.
Luettelo One Piecen eläimistä Alla on luettelo aluejärjestyksessä One Piece manga- ja animesarjan eläimiä. Kaikkia eläimiä ei ole vielä suomennettu.
Luettelo One Piecen merivoimien jäsenistä Tämä on luettelo Merivoimien jäsenistä manga- ja animesarjassa One Piece. Luettelossa ei ole Merivoimien jäseniä, jotka ovat esiintyneet vain fillereissä.
One Piece Sarja alkoi ilmestyä vuonna 1997 Shūeishan julkaisemassa Weekly Shōnen Jumpissa ja sen tuotanto jatkuu yhä. Mangana One Pieceä on ilmestynyt jo 801 lukua ja animena 806 jaksoa. Elokuvia sarjasta on ilmestynyt kolmetoista.
Yonkou Younkou on kuvitteellinen merirosvoryhmä One Piece -nimisessä manga- ja animesarjassa. Yonkou, kirjaimellisesti Neljä keisaria, ovat neljä One Piecen mahtavinta merirosvoa. He hallitsevat Grand Linen jälkimmäistä puoliskoa, jota kutsutaan nimellä "The New World" eli Uusi Maailma.
Nami Nami () on merirosvo One Piece- mangassa.
Wapol Peltipaita Wapol () on hahmo One Piece -manga- ja animesarjoissa.
Roronoa Zoro Roronoa Zoro on miekkamies manga-/animesarjassa "One Piece".
Arlong Arlong () on yksi manga/anime-sarja One Piecen pääpahiksista.
One Piece Yleensä animesarjat julkaisevat joka viikko uuden jakson, mutta One Piecen tahti on julkaista vähintään kolme jaksoa kuukaudessa. Joskus he saattavat julkaista monta jaksoa tiheään tahtiin ja jatkavat julkaisemista viiden viikon jälkeen. Hidastelu johtuu myös siitä, että anime on nykyään hyvin lähellä mangaa, eivätkä tekijät halua julkaista useita täytejaksoja odotellessaan uusimman tarinaosan loppua.
Don Krieg Don Krieg () on yksi manga-/animesarja "One Piecen" vihollisista.
Buggy-klovni Buggy () on merirosvokapteeni ja vihollispäällikkö One Piece -nimisessä manga-anime -sarjassa.
Lentävä hollantilainen Lentävä hollantilainen esiintyy myös "One Piece" -mangassa, ja sen kapteeni on Vander Decken.
Baroque Works Baroque Works on kuvitteellinen alamaailman organisaatio One Piece -nimisessä mangassa/animessa.
Peltikunkku-merirosvot Peltikunkku-merirosvot ovat fiktiivisiä merirosvoja One Piece -manga- ja animesarjassa, ja niiden johtaja on Wapol.
Usopp Usopp () on kuvitteellinen hahmo One Piece manga- ja animesarjassa. Hän on neljäs Olkihattupiraattien jäsen ja on tarkka-ampuja.
Nefertari Vivi Nefertari Vivi (ネフェルタリ・ビビ "Neferutari Bibi") on hahmo One Piece manga- ja animesarjassa.
Sir Crocodile Sir Crocodile (), myös Mr.0, on fiktiivinen merirosvo One Piece manga/animesarjassa.
Kuro Kapteeni Kuro (), tunnetaan myös Kurahadoorina on päävastustaja manga/animesarjassa One Piece hänen omassa osassaan.
Portgas D. Ace Portgas D. Ace () on manga/animesarja One Piecen päähenkilön Luffyn veli.
Valkoparta Valkoparta () (oikealta nimeltään Edward Newgate) on legendaarinen ja voimakas merirosvokapteeni One Piece manga- ja animesarjassa.
Nico Robin Nico Robin ( ) on hahmo One Piece -manga- ja animesarjassa. Hän on seitsemäs Olkihattujen jäsen ja opiskelee arkeologiaa.
Bellamy Bellamy on merirosvo japanilaisessa Eiichiro Odan luomassa One Piece -nimisessä manga-sarjakuvassa ja anime-sarjassa.
Brook Brook (ブルック) on yksi Olkihattupiraateista, jotka ovat päähenkilöitä Eiichiro Odan merirosvoaiheisessa One Piece -nimisessä manga- ja animesarjassa.
Sanji Sanji Vinsmoke () on yksi merirosvoaiheisen One Piece-nimisen mangan päähenkilöistä. Hän on neljäs Olkihattujen jäsen ja on laivan kokki.
Luettelo One Piecen mangaluvuista Kirjojen ja lukujen suomalaiset nimet sekä kirjojen kansikuvat ovat Sangatsu Mangan julkaisemista suomalaisista painoksista.
Kaapparilordi Kaapparilordeiksi (Shichibukai) nimitetään One Piece-manga-animesarjan merirosvoja, joita on seitsemän. Heitä kutsutaan englanniksi dubatussa animessa "merien sotalordeiksi".
Arlong-merirosvot Arlong-merirosvot (アーロン一味, Āron Ichimi) ovat fiktiivisiä piraatteja One Piece manga- ja animesarjassa. Kaikki jäsenet ovat merenmiehiä.
Tony Tony Chopper Tony Tony Chopper (, "Tonī Tonī Choppā") on One Piece manga- ja animesarjan yksi päähenkilöistä. Hän on kuudes Olkihattupiraattien jäsen ja on lääkäri.
Olkihattupiraatit Olkihattupiraatit ("麦わら海賊団, Mugiwara Kaizoku-dan") ovat päähenkilöitä Eiichiro Odan merirosvoaiheisessa One Piece manga- ja animesarjassa.
Krieg-merirosvot Krieg-merirosvot (海賊艦隊, Kaizoku Kantai) on fiktiivinen merirosvoarmada One Piece manga- ja animesarjassa. Heitä johtaa Don Krieg.
Grand Line Grand Line (jap. 偉大なる海路 "Idai Naru Kairo") on fiktiivinen paikka manga- ja animesarjassa One Piece.
Shandiat Shandiat ovat fiktiivinen heimokansa manga- ja animesarjassa One Piece. He ovat suuressa osassa Skypiea osan ajan. Heimo muistuttaa kovasti Amerikan alkuperäistä kansaa, intiaaneja.
Franky Franky () on One Piece -nimisessä manga- ja anime-sarjassa kahdeksas Olkihattupiraattien jäsen. Hän on laivanrakentaja, joka valmisti yhdessä Galley-La-järjestön kanssa Olkihattujen uuden laivan, Thousand Sunnyn.
Mustan kissan merirosvot Mustan kissan merirosvot () "Kuroneko Kaizokudan") ovat kuvitteellisia merirosvoja One Piece manga- ja animesarjassa. Heidän kapteeninsa on Kuro, joka jätti miehistönsä kolmeksi vuodeksi tekeytyen hovimestariksi rikkaaseen perheeseen.
Marshall D. Teach Marshall D. Teach () on One Piece-nimisessä manga- ja animesarjassa uusin Kaapparilordi. Hän on Mustaparta piraattien kapteeni jonka Luffy tapasi Jayssa. Hän on yksi sarjan päävihollisista Maailmanhallituksen ohella.
Luettelo One Piecen eläimistä Elefanttia muistuttava tonnikala, joka on kaksi ja puoli metriä pitkä. Mangassa Sanji osti sen kalakauppiaalta, mutta animessa voitti sen Cook-off kisasta. Niiden sanotaan olevan "meren jalokiviä" ja olevan herkullinen ainesosa.
Merirosvoliittouma Apinatarha Merirosvoliittouma Apinatarha (猿山連合, Saruyama Rengō) on fiktiivinen liittouma kolmen merirosvokapteenin välillä One Piece manga- ja animesarjassa. Joukon johtaja on Montblanc Cricket ja hänen tovereitaan ovat ”hylynnostajakingi” Mashira ja hänen isoveljensä ”merentutkijakingi” Shoojoo.
Luettelo One Piecen eläimistä Omituisten otusten saarella elää monenlaisia eläimiä, enimmäkseen hybridejä. Alla lista mangassa nähdyistä saaren hybrideistä:Saaren lähellä uiskentelee myös jättiläisrapu. Saarelle päätynyt Buggy taas lensi erään jättiläislinnun sylkemänä.