mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Henkimaailma Henkimaailma on yliluonnollinen (henkien) maailma, jolla tarkoitetaan uskontoihin, totemismiin, šamanismiin, spiritualismiin ja okkultismiin kuuluvia ei-fyysisiä todellisuuden tasoja. Ajatus henkimaailmasta on esiintynyt jossain muodossa kaikissa kulttuureissa.
Thaimaa Theravada-buddhalaisuus on Thaimaan virallinen uskonto, jota noin 94 % väestöstä tunnustaa. Muslimeja on 5-6 %, kristittyjä 1 % ja hinduja vielä vähemmän. Buddhalaisuuden rinnalla harjoitetaan myös šamanismia ja henkien palvontaa.
Tengrismi Tengrismi oli vanha mongolien ja turkkilaisten kansojen uskonto, jonka piirteisiin kuuluivat šamanismi ja animismi. Tengrismin jumalakäsitys oli yhdistelmä mono-, poly- ja myöhemmin myös panteismia. Uskonnon ylijumala oli taivaan jumala Tengri, joka tunnettiin myös nimellä Mongke Tengri.
Orotšit Sukuyhteisö sääteli lähinnä avioitumista ja eräitä uskonnollisia menoja. Uskontoon kuului luonnonhenkien palvonta, karhunpeijaiset ja šamanismi. Suullinen kansanperinne käsittää taruja, satuja, arvoituksia ja lauluja. Käsityötaide on kehittynyt. Nykyään monet perinteisen kulttuurin piirteet ovat kadonneet.
Burjaattien šamanismi Burjaattien alkuperäinen uskonto, jota paikoin vieläkin harjoitetaan, on šamanismin eräs muoto. Burjaattien keskuudessa on vallinnut käsitys, että henget valitsivat šamaanin ("böö") tehtäväänsä. Šamaanilla tuli kuitenkin olla myös šamaani-"udha" ("udha" voi tarkoittaa sielua, nuolta ja šamaaniperimystä). Sen saattoi periä esi-isiltä eli isän tai äidin suvussa eläneiltä šamaaneilta tai sen saattoi saada taivaasta ("hereer udha"). Entisaikaan šamaanikokelaan tuli käydä läpi useita initaatiokokeita, ja saavutettuaan yhdeksännen tason hän sai arvonimen "zaarin". Šamaanin kuoltua hänet voitiin "haudata" erityisen telineen päälle ("aranga") tai polttohaudata, mikä ei kuitenkaan ollut yleistä. Vainajaa kuljettanut hevonen teurastettiin ja lihat jaettiin saattoväen kesken.
Enetsit Perinteisiä elinkeinoja ovat metsästys, kalastus ja poronhoito. Aineellinen kulttuuri on samankaltaista kuin nenetseillä, nganasaneilla ja dolgaaneilta. Suullinen kansanperinne käsittää mytologisia ja historiallisia kertomuksia, eläinsatuja ja tarinoita. Perinteiseen uskontoon kuuluu luonnonhenkien ja vainajien kunnioittaminen sekä šamanismi. Ainoastaan metsäenetsit oli virallisesti käännytetty ortodokseiksi.
Samojedit Samojedien uskonto edustaa muiden Siperian kansojen tapaan šamanismia. Jumaluuksia ovat ylijumala ja lukuisat henget, joihin pitävät yhteyttä šamaanit. Merkittävässä asemassa ovat myös puusta valmistettavat kotijumalat, jotka edustavat mm. esi-isien henkiä. Uskonnollisiin menoihin kuuluu uhraaminen henkien lepyttämiseksi.
Daguurin kieli Kansan etnisestä alkuperästä on esitetty erilaisia näkemyksiä. Eräiden tutkijoiden mukaan daguurit ovat voimakkaan tunguusivaikutuksen kokenut mongoliheimo. Toisten mielestä he ovat mongolikielen 1200–1300-luvulla omaksuneita tunguuseja. Alun perin daguurit asuivat Taka-Baikaliassa Amurin pohjoispuolella. Venäjän laajentuessa 1600-luvulla Kiinan hallitus siirsi heidät Mantšuriaan.
Ultšat Ultšien perinteiseen uskontoon kuului animistinen taivaan, veden, metsän, asuinpaikan ja muiden henkien kunnioittaminen, karhunpalvonta sekä šamanismi. Suullinen kansanperinne käsittää myyttejä, historiallisia tarinoita, satuja, arvioituksia ja sananlaskuja. Taidekäsitöistä korkealla tasolla ovat puun- ja luunleikkaus sekä vaatteiden ja muiden esineiden kirjonta. Seudulle on ominaista erityinen Amurin ornamenttityyli.
Mongolialainen šamanismi Mongolialainen šamanismi viittaa šamanismiin jota harjoittavat nykyisin etenkin burjaatit Venäjällä, Mongoliassa ja Sisä-Mongoliassa, mutta myös muut mongolit. Šamanismilla oli aikanaan merkittävä rooli mongolivaltakunnassa mutta se on sittemmin menettänyt asemaansa esimerkiksi buddhalaisuudelle. Šamanismilla ei ole täysin yhtenäisiä uskonnon harjoittamisen piirteitä ja sen tärkeintä osaa näyttelevät šamaanit, joiden yhtenä tärkeimpänä roolina nykyisin on taudit ja niistä parantaminen.
Etniset uskonnot Nykyajan maailmanuskonnoista esimerkiksi šintolaisuus on etninen kirjoitukseton uskonto. Kirjauskonnoista hindulaisuus ja juutalaisuus ovat myös etnisiä uskontoja. Samoin esimerkiksi suomalainen muinaisusko oli etninen uskonto. Waaqa on varhainen monoteistinen etninen uskonto ja perinteinen nimi Jumalalle Afrikan Sarvessa asuvien kuusilaisia kieliä puhuvien kansojen keskuudessa. Jesidit vaikuttavat niin ikään harjoittavan omaa etnistä uskontoaan, johon ei voi edes teoriassa kääntyä, vaan siihen on synnyttävä.
Mircea Eliade Eliaden ajatteluun vaikuttivat mm. uskontotieteilijät Rudolf Otto ja Gerardus van der Leeuw. Hänen uskontotieteelliset tutkimuksensa koskivat mm. joogaa, šamanismia ja varhaiskantaisia uskontoja ja lineaarista ja syklistä aikakäsitystä. Hänen metodinsa oli vertaileva uskontotiede ja uskontofenomenologia. Tieteellisen työn ohella Eliade toimi myös lehtimiehenä ja kirjailijana. Mircea Eliaden teoksia on suomentanut Teuvo Laitila.
Negidaalit Yhteiskunta perustui naapuri- ja sukuyhteisöihin, jotka usein liittoutuivat naapurikansojen kanssa. Seka-avioliitot evenkien, nanaiden, nivhien ja ultšien kanssa olivat yleisiä. Perinteiseen uskontoon kuuluvat animismi ja šamanismi. 1800-luvun lopulla negidaalit käännytettiin ortodokseiksi. Suullinen kansanperinne käsittää legendoja, satuja, lauluja ja sananlaskuja. Nykyään negidaalien kulttuuri ei juurikaan poikkea ympäröivästä väestöstä. Negidaalin kieli on katoamassa.
Daguurit Daguurin kieli on mogolin ohella mongolikielistä arkaaisimpia. Vaikutteita kieleen on tullut jo hävinneestä kitaanin kielestä ja erityisen voimakkaita vaikutteita mantšusta. Jotkut tutkijat ovatkin pitäneet daguuria mantšun tavoin pikemminkin tunguusikielenä kuin mongolikielenä. Suurin osa pitää sitä kuitenkin mongolikielenä. Kieli jakautuu Buthan, Qiqiharin, Hailarin ja Ilin murteisiin. Qiqiharin murteella on noin 40 000 puhujaa, Buthan murteella saman verran, Hailarin murteella noin 15 500 ja Xinjiangissa puhutulla Ilin murteella on noin 5 000 puhujaa. Suurin osa daguureista puhuu myös muita kieliä, kuten mongolia, kiinaa tai evenkiä. Daguurinkielinen kirjallisuus syntyi 1800-luvulla ja sitä kirjoitettiin aluksi mantšulaisin kirjaimin. Changshing (1809-1885?) kirjoitti runoja ja matkakertomuksia, Mamegchi kritisoi kirjoituksissaan buddhalaista taikauskoa ja Qin Tongpu (1865?-1940?) kertoi lauluissaan tavallisesta elämästä.
Tuvalaiset Tuvalaisten uskontoon kuuluu luonnonvoimien kunnioittaminen, šamanismi ja lamalainen buddhalaisuus. Tuvan kansantasavallassa vainottu buddhalaisuus on viime aikoina nopeasti elpynyt. Suullinen kansanperinne käsittää sankarirunoja, myyttisiä ja historiallisia kertomuksia, lauluja ja sananlaskuja. Kansanmusiikki perustuu pentatoniseen asteikkoon. Musiikkikulttuurissa erityinen sija on kurkkulaululla. 1930-luvulla luotiin tuvan kirjakieli, neuvostoaikana kehittyi kansallinen kirjallisuus ja ammattitaide.
Udehet Udehet (venäjäksi "Удэгейцы") on kansa, joka elää Primorjen aluepiirissä ja Habarovskin aluepiirissä Venäjällä. He puhuvat venäjää ja omaa kieltään udehea, joka kuuluu tunguusikieliin. Heidän uskontoonsa kuuluu animismia, eläinten palvontaa ja šamanismia. Heidän elinkeinojaan ovat pääosin kalastus, metsästys ja ginsengin poiminta. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskussa udeheitten määräksi saatiin 1 657, mikä on hieman enemmän kuin vuoden 1970 lukumäärä 1 500.
Nganasanit Poronnahasta valmistettuja perinteisiä vaatteita ja jalkineita käytetään nykyäänkin varsinkin juhla-asuna. Ruokavalio koostuu jäisestä, kuivatusta tai keitetystä poron ja villihanhen lihasta, kalasta sekä nykyään myös leivästä. Uskontoon kuuluu luonnonvoimien ja henkien kunnioitus sekä šamanismi. Rikas suullinen perinne käsittää mytologisia kertomuksia ja epiikkaa, tarinoita, satuja ja lauluja. Laululla ja musiikilla on viime aikoihin saakka ollut uskonnollinen merkitys.
Orokit Perinteisiä elinkeinoja ovat kalastus ja metsästys. Kesällä orokit asuivat kiinteissä asutuksissa, talvella he liikkuivat poroilla. 1800–1900-lukujen vaihteessa alettiin harjoittaa kaupallista hylkeenpyyntiä ja kalastusta. Poronhoidosta jouduttiin vähitellen luopumaan ja eteläorokit asettuivat vakituisiin asutuksiin. Suhteet naapurikansoihin nivheihin ja ainuihin sekä mantereelta muuttaneisiin ultšoihin, nanaihin ja udeheihin olivat läheiset. Perinteiseen uskontoon kuului luonnonhenkien palvonta, karhunpeijaiset ja šamanismi.
Korealainen šamanismi Šamanismi muodostaa keskeisen ilmiön monissa Aasian ja arktikumin kulttuureissa. Korealaisessa šamanismista voidaan tunnistaa useita eri kerrostumia eri aikakausilta. Näitä ovat vanha siperialainen kerrostuma, sittempi itäaasialainen kerrostuma ja nykyaikainen korealainen kerrostuma. Šamaanin asema ja tehtävät ovat vaihdelleet historian aikana, mutta nykyisessä korealaisessa šamanismissa on edelleen samankaltaisia piirteitä, kuin paleoarktisten kansojen šamanismissa. Esihistoriallisen korealaisen šamanismin alkuperä lienee ollut samankaltainen, kuin pohjoisilla kansoilla, joissa šamaaneista tuli pienten pyyntiyhteisöjen henkisiä ja sosiaalisia johtajia, jotka toimivat välittäjinä tuonpuoleiseen ja saivat näin vastauksia yhteisölle elintärkeisiin kysymyksiin liittyen esimerkiksi saaliseläinten liikkumiseen, kuolemaan tai muihin yllättäviin tapahtumiin. Kristityt lähetyssaarnaajat alkoivat saavuttuaan demonisoida šamaaneja ja Japanin miehitysaikana toiminta muuttui salaiseksi. Korean sotaa seuranneet armeijaan nojanneet hallitukset kuvasivat šamaaneja usein huijareina, mutta heidän toimintansa on sittemmin elpynyt. Etelä-Koreassa on šamaaneja edustavien järjestöjen mukaan noin 300 000 šamaania. Šamaanien julkisuuskuvan parantumiseen on katsottu vaikuttaneen esimerkiksi šamanismin esiintymisen suosituissa televisio-ohjelmissa. Pohjois-Koreassa šamanismia harjoittavien määrää on hankala arvioida, mutta siihen liitettyjä tapoja pidetään yleisinä.
Šamanismi Lähes kaikilla maapallon pohjoisilla alueilla, havumetsävyöhykkeestä arktisiin alueisiin, harjoitetaan šamanismia. Šamanismia tunnetaan Euraasiassa Skandinaviasta Tyynellemerelle ja Japaniin, Pohjois-Amerikassa intiaanien keskuudessa ja inuittien keskuudessa Pohjois-Amerikassa ja Grönlannissa. Sana "šamaani" on peräisin Siperian evenkeiltä. Suomalaisten tai laajemmin itämerensuomalaisten keskuudesta ei tunneta varsinaiselle pohjoiselle šamanismille suoraan verrannollisia ilmiöitä – kylläkin sellaisten mahdollisia jäänteitä.
Saltšak Toka Omalla valtakaudellaan Donduk Kuular vakiinnutti läheiset suhteet Staliniin. Kuularin vuonna 1932 tapahtuneen lopullisen syrjäyttämisen jälkeen Saltšak Tokasta tuli Tannu Tuvan täydellinen diktaattori. Hän otti käyttöön neuvostotyylisen kommunistisen ideologian, ja perinteinen tuvalainen paimentolaiselämäntyyli ja maanviljely loppuivat maatalouden kollektivisointiin ja perinteiset uskonnot (kuten buddhalaisuus ja šamanismi) kiellettiin. Uskonnollinen toiminta tukahdutettiin väkivalloin. Saltšak Tokan ympärille rakennettiin henkilökultti ja hänet palkittiin lukuisilla neuvostoliittolaisilla palkinnoilla hänen kirjallisten töidensä ansiosta.
Daguurin kieli Daguuri luetaan perifeerisiin tai pohjoisiin mongolikieliin. Se jakautuu useisiin toisiaan lähellä oleviin murteisiin. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. 1920- ja 1950-luvuilla tehdyt yritykset kirjakielen luomiseksi eivät ole johtaneet tuloksiin. Lainasanoja on omaksuttu tunguusikielistä, mantšusta ja kiinasta.
Wicca Uuspakanuuden nousun taustalla oli romantiikan aikakaudella 1800-luvulla länsimaissa herännyt mielenkiinto esikristillisiin perinteisiin. Toinen syy oli mystisten esoteeristen uskontojen, kuten spiritismi, nousu. Kolmas tekijä oli lisääntynyt tietämys alkuperäiskansojen harjoittamista uskonnoista, kuten šamanismista. 1800-luvun lopulla perustettiin vaikutusvaltaiset okkulttiset järjestöt Teosofinen seura ja Kultaisen aamunkoiton hermeettinen veljeskunta. Varsinainen uusnoituus koki uuden nousun 1950-luvulla Britanniasta käsin.
Monguorit Monguorit (kiinaksi "tu") ovat Kiinassa asuva etelämongolilaista monguorin kieltä puhuva kansa. Monguorien esi-isät saapuivat nykyisille asuinalueilleen mongolien valloitettua Kiinan ja omana kansanaan heidät mainittiin ensimmäisen kerran 1400-luvulla. Sittemmin he ovat omaksuneet vaikutteita tiibetiläisiltä, kiinalaisilta ja uiguurielta. Monguorit asuvat pääasiassa Qinghain ja Gansun maakunnissa. Uskontonaan monguorit harjoittavat pääsääntöisesti lamalaista buddhalaisuutta ja šamanismia. Mongureja on eri arvioiden mukaan 290 000–350 000.
Waaqa Lähetystyöstä huolimatta Waaqa on edelleen Oromoitten tärkein perinteinen uskonto. Waaqa on ainoa jumala; mahtavin ja kaiken yläpuolella ja kaiken hallitsija. Hänen tahtonsa on vankkumaton ja kumoamaton. Hän palkitsee hyvää ja rankaisee pahaa ja hän vaatii palvontamenoja. Hänen seuraajansa palvovat häntä säännöllisesti ja omistautuneena hänelle. Toisin sanoen Waaqa on kuin mikä tahansa monotestinen uskonto.
Myöhäispaleoliittinen kausi Kivikauden ihminen lienee uskonut johonkin korkeimpaan olentoon sekä kuolemanjälkeiseen tuonpuoleiseen elämään. Sanotaan joidenkin paleoliittisten kuvien liittyvän šamanismiin. Lintupäinen hahmo on šamaani, joka käy tuonpuoleisessa hurmostilassa. Šamaanilla oli sarvikruunu ja eläinten kuvilla ja eläimen päällä koristeltu sauva. Jotkut linnut olivat shamaanin suojelushenkiä. Myöhäispaleoliittisen ihmisen uskonto lienee ollut laajalti totemistinen, eli uskottiin, että ihmisen ja eläimen välillä on kiinteä yhteys. Uskottiin, että heimon kantaisä oli eläin, harvemmin kasvi.
Marxilainen uskontokritiikki Karl Marxin mukaan uskonnollinen kurjuus on eräs todellisen kurjuuden ilmauksista ja vastalause todellista kurjuutta vastaan. Uskonto on ahdistetun luontokappaleen huokaus, sydämettömän maailman ydin, kuten se on hengettömän asiantilan henki. Uskonto on kansan oopiumi. Uskonnon kumoaminen kansan näennäisenä onnena merkitsee kansan todellisen onnen vaatimista. Vaatimus hylätä harhaluulot omasta olotilasta merkitsee vaatimusta hylätä ne olosuhteet, jotka vaativat harhakuvaa. Uskonnon arvostelu on siis perinteisestä marxilaisesta näkökulmasta sen kurjuuden arvostelua, jonka pyhitys uskonto on.
Uskontojen parodiat Diskordianismi on uskonto, joka voidaan mieltää uskontojen parodiaksi, mutta myös oikeaksi pakanaliikkeeksi. Diskordianismiä kuvataan usein uskonnoksi, joka on naamioitunut vitsiksi, tai toisin päin. Diskordianismille onkin tyypillistä absurdius.
Mandet Mandejen pääelinkeino on maanviljely. Heidän perinteinen yhteiskuntajärjestyksensä on hierarkkinen. Ylimpänä olivat jalosukuiset ja maanviljelijät, heidän alapuolellaan käsityöläiset ja griottien kaltaiset ammattiryhmät ja alinna orjat. Patrilineaariset suvut muodostavat endogaamisia yhteisöjä, joiden miehet jakautuvat muun muassa ikä- ja ammattiryhmiin. Perinteinen uskonto käsittää vainajien ja luonnonhenkien palvontaa, ammattiin liittyviä kultteja ja taikuutta. Osa mandekansoista on sunnimuslimeja.
Mosit Mosit (myös "mossit", "mooset") ovat Burkina Fasossa ja sen naapurimaissa asuva mooren kieltä puhuva kansa. He muodostavat noin puolet Burkina Fason väestöstä. Moseja on paljon myös Norsunluurannikolla ja Ghanassa. Ennen siirtomaa-aikaa Burkina Fason alueella oli mosivaltioita. Kansan pääelinkeino on maanviljely. Uskontoja ovat islam, perinteinen uskonto ja kristinusko.
Udmurtit Udmurtit puhuvat suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvaa udmurttia ja kuuluvat näin ollen suomalaisten kanssa suomalais-ugrilaisiin kansoihin. Uskonnoltaan he ovat pääasiassa ortodoksikristittyjä. Tosin iso osa udmurteista harjoittaa edelleen udmurttien omaa pakanallista uskontoa, joka on polyteistinen. Siihen liittyy paikoin šamanismia. Vielä 1960-luvulla 70 % udmurttikylien asukkaista saattoi harjoittaa pakanallista uskoa. Kuitenkin vasta viime vuosina udmurtit ovat alkaneet puhua omasta kansallisuudestaan avoimesti. Aikaisemmin monet häpesivät taustaansa. Perinteisesti udmurttiyhteisö on matriarkaalinen.
Hererot Suurin osa Namibian hereroista on kristittyjä, kun taas Botswanassa kristinuskoa ei ole omaksuttu suuressa mittakaavassa. Perinteinen usko on silti lähes kadonnut ja Botswanan hereroiden keskuudessa uskonto ylipäätään ei ole merkittävässä asemassa. Perinteiseen uskoon liittyi uskomus esimerkiksi siitä, että hererot olivat perineet karjansa myyttisiltä esi−isiltään. Perinteinen usko on parhaiten säilynyt hererojen alaryhmä ovahimbojen keskuudessa.
Steinerkoulu Toisaalta steinerpedagogiikkaa on kritisoitu uskontona. Steiner itse ei pitänyt esoteerista oppiaan uskontona. Steinerkouluissa onkin mahdollista osallistua eri uskontojen tunnustusten mukaiseen uskonnonopetukseen, elämänkatsomustietoon tai Steinerin perustaman Kristiyhteisö-nimisen uskontokunnan mukaiseen opetukseen.
Dungaanit Dungaanit ovat Keski-Aasian valtioissa asuva dungaanin kieltä puhuva hui-kiinalaisryhmä. Heidän perinteinen uskontonsa on sunnalainen islam.
Bozot Bozot asuvat väliaikaisissa siirrettävissä asutuksissa sekä erillisinä ryhminä muiden kansojen muodostamissa kylissä. Perinteinen asumus on pyöreä olkimaja. Suurperheet muodostavat yhdessä kalastusta harjoittavia ryhmiä. Naisilla on huomattava yhteiskunnallinen rooli. Patrilateraalisen sukulaisuusjärjestelmän ohella bozot muodostavat fiktiivisiä sukulaissuhteita fulbejen ja dogonien kanssa. Perinteinen uskonto käsittää samankaltaista jokihenkien palvontaa kuin bambaroilla ja dogoneilla. Osa kansasta harjoittaa islamia.
Naxit Naxien uskonnossa sekoittuu perinteinen animistinen uskonto, buddhalaisuus ja taolaisuus. Lamalainen buddhalaisuuden gelugpa-koulunta on erityisen vahva Yongningin naxien keskuudessa heidän käännyttyään siihen kolme vuosisataa sitten. Perinteiseen uskoon kuuluvat monet erilaiset henget, joita on kasveilla, eläimillä ja maamerkeillä. Henkiin voivat vaikuttaa šamaanit. Perinteinen usko on kuitenkin katoamassa ja esimerkiksi uusia šamaaneja ei ole koulutettu vuoden 1949 jälkeen.
Adžarialaiset Vaikka suuri osa adžarialaisista on edelleen sunnalaisia muslimeja, Georgian itsenäistyttyä monet ovat kääntyneet ortodoksisuuteen. Esimerkiksi Adžarian pääkaupunki Batumissa on vain yksi moskeija, mutta 14 kirkkoa. Perinteinen islamin uskon harjoitus yhdisti uskontoon myös monia kristinuskon piirteitä. Esimerkiksi ristiä käytetään symbolina monissa eri yhteyksissä. Osa adžarialaisista oli myös selvästi vain nimellisesti muslimeja ja he harjoittivat muuten kristinuskoa. Neuvostokaudella uskontoa ei suvaittu, mutta se on sittemmin saanut jälleen lisää merkitystä. Adžarialaisten perinteinen sosiaalinen yksikkö on suku samalla tapaa kuin muualla Georgiassa. Perinteisesti suvut esimerkiksi omistivat yhdessä maan ja vastasivat sen tuotosta. Adžarian ylängöllä harjoitetaan nautakarjan kasvatusta ja pienimuotoista maanviljelyä, kun taas alangolla on keskitytty lampaiden kasvatukseen. Hyvien olosuhteidensa ansiosta alueella on tuotettu jo antiikin ajoista lähtien viiniä.
Pakanuus Eurooppalaisten pakanauskontojen joukkoon lasketaan erilaisia luonnonuskontoja, joiden uskonnollisiin toimituksiin voi kuulua esimerkiksi vuodenkiertoon, taivaankappaleisiin ja hedelmällisyyteen liittyviä riittejä. Usein pakanuutena on pidetty animistisia uskontoja, šamanismin, vainajainpalvonnan ja magian harjoitusta. Suurin osa vanhoista kansallisista luonnonuskonnoista on väistynyt esimerkiksi kristinuskon ja islamin tieltä. Monilla seuduilla on vielä alkuperäisuskontojen kannattajia. Etenkin monien alueiden alkuperäisasukkaat lasketaan vanhapakanallisiksi. Luonnonuskontoja on vielä voimissaan Afrikassa, Oseaniassa, Etelä-Amerikassa sekä harvaan asuttujen pohjoisalueiden kansojen kuten inuiittien keskuudessa.
Nagaibakit Nagaibakit (tataariksi нагайбәкләр, "nağaybäklär") ovat Venäjällä Tšeljabinskin alueella asuva tataariryhmä. He puhuvat tataarin kielen keskimurretta. Perinteinen uskonto on ortodoksisuus.
Dungaanit Perinteinen elinkeino on keinokasteluun perustuva maanviljely ja karjanhoito. Ydinperheen suhteet sukulaisiin ovat vahvat. Perinteinen asumus on polttamattomasta tiilestä, kivestä tai savesta rakennettu talo. Oleskelutilana toimii lämmitetty makuualusta. Ruokakulttuuri perustuu lihalla maustettuihin viljatuotteisiin ja vihanneksiin. Dungaanit syövät puikoilla. Kansanlääkintä ja suullinen perinne ovat säilyneet hyvin. Kaupunkeihin muuttaneet dungaanit ylläpitävät läheisiä suhteita kotiseudulleen. Uskonto nähdään osana perinteistä kulttuuria.
Kongot Kongojen perinteinen uskonto on yksijumalainen ja sen symboli on risti, jonka kaikki haarat ovat yhtä pitkiä. Tämän pintapuolisen yhteneväisyyden vuoksi kongot omaksuivat kristinuskon helposti, mutta he myös sekoittivat siihen oman uskontonsa piirteitä. Tämä näkyy muun muassa kongon kielen kristillisessä sanastossa, jossa kongojen oman uskonnon sanoja on sovellettu kristinuskon käsitteistöön. Esimerkiksi pappia tarkoittava sana "nganga" tarkoitti alun perin šamaania.
Hauki Hauki on tunnettu nimellä Veenkoira, ja se on myyteissä antanut tulen ja soiton. Se on ollut järviseutujen kalaemuu. Taikamenoissa hauen luut olivat merkittävässä asemassa. Väinämöisellä oli hauen leukaluusta tehty kantele, joka oli henkisen rikkauden lähde. Hauen pään luilla oli kaikilla oma nimensä, ja ne viittaavat maatalouteen, kalastukseen ja šamanismiin. Hauen päätä ja koukkuluuta on käytetty arpaluuna. Hauen luilla pystyi myös lisäämään sato-onnea.
Antiikin Kreikan uskonto Ne, jotka eivät olleet tyytyväisiä julkiseen jumalten kulttiin, voivat kääntyä erilaisten mysteeriuskontojen puoleen. Ne olivat kultteja, joiden jäsenten tuli saada vihkimys päästäkseen osallisiksi kulttiin liitetyistä salaisuuksista. Mysteeriuskonnot pystyivät tarjoamaan sellaisia uskonnollisia kokemuksia ja sellaista lohdutusta, mihin perinteinen uskonto ei kyennyt: näitä puolia olivat kokemus uskonnollisesta heräämisestä, uskonnollisten oppien järjestelmällisyys, kuvaus tuonpuoleisesta ja keinoista sinne pääsemiseksi, sekä kokemus henkisestä yhteisöllisyydestä.
Zaniena Kuntaan kuuluu 11 kylää, joiden perinteinen yhteisnimitys on Sidibédougou. Asukkaat ovat etupäässä gana-fulbeja ja bambaroita. Vallitseva uskonto on islam, jonka rinnalla elää animistisia perinteitä.
Udit Udit (udiksi "udi" tai "uti") ovat kaukasialaista udin kieltä puhuva kansa Taka-Kaukasiassa Azerbaidžanissa ja Georgiassa sekä Venäjällä. Perinteinen uskonto on armenialainen tai ortodoksinen kristinusko.
Godoberit Godoberit (godoberiksi "ribdidi") ovat Venäjän Dagestanissa asuva, andilaista godoberin kieltä puhuva kansa. Väestönlaskennoissa heidät on yleensä luettu avaareiksi. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Botlihit Botlihit (botlihiksi буйхади, "buihadi") ovat andilaista botlihin kieltä puhuva kansa Dagestanissa Venäjällä. Väestönlaskennoissa heidät on yleensä luettu avaareiksi. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Native American Church Native American Church perustettiin Oklahomassa vuonna 1918, joskin peyotea oli käytetty luultavasti jo tuhansien vuosien ajan. Kirkko perustettiin antropologi James Mooneyn neuvosta. Myös komanssipäällikkö Quanah Parker oli tärkeässä osassa kirkon synnyssä. Kirkko yhdistää alkuperäisiin pohjoisamerikkalaisiin uskontoihin New Agen ja kristinuskon piirteitä. Luonnon objekteissa nähdään yliluonnollisia merkityksiä ja tietyissä esineissä ja paikoissa uskotaan asuvan pyhyys. Peyoten käyttöön liittyy rituaaleja ja šamanismia. Kirkolla on laillisen aseman turvaama uskonnonvapaus, joka sallii jäsenille myös peyoten käytön.
Taolaisuus Vuoden 208 eaa. ja ensimmäisen vuosisadan jaa. välillä Kiinassa tapahtui suuri uskonnollisuuden, noituuden ja ennustamisen merkityksen kasvu. Taolainen uskontokin syntyi tänä aikana kun šamanismi, kuolemattomuuden tavoittelu ja taolainen ajattelu sekoittuivat toisiinsa. Vuoden 100 jaa. tienoilla varhaisessa taolaisuudessa (siihen aikaan vielä nimellä "huang-lao") Laozia palvottiin kosmisena jumaluutena, ja sata vuotta myöhemmin häntä pidettiin jo ensimmäisenä ihmisenä, joka antoi maapallolle fyysisen elämän. Myös "Daodejingistä" oli tullut hengellinen teos, jota käytettiin jopa taikakaluna pahojen henkien karkottamiseen.
Waaqa Waaqa (myös Waq , Waaq tai Waaqo) on varhainen monoteistinen etninen uskonto ja perinteinen nimi Jumalalle Afrikan sarvessa asuvien kuusilaisia kieliä puhuvien kansojen keskuudessa.
Uiguurit Uiguurit (uiguuriksi ئۇيغۇر, уйғур, "uiğur") ovat Kiinan Sinkiangissa (Xinjiang) ja Keski-Aasian valtioissa asuva turkkilaista uiguurin kieltä puhuva kansa. Heidän perinteinen uskontonsa on sunnalainen islam.
Kasimovin tataarit Kasimovin tataarit ovat Venäjällä Rjazanin alueen Kasimovin kaupungissa ja sen ympäristössä asuva tataariryhmä. He puhuvat tataarin kielen keskimurretta, jossa on myös mišäärivaikutusta. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Uskontoteoria Uskontoteoria pyrkii kuvaamaan uskonnon tai uskontojen yleisiä piirteitä. Uskototeoriat voidaan jakaa uskonnon olemuksen (mitä uskonnot ovat) ja funktionaalisuuden (mikä on uskontojen tehtävä) teorioihin sekä reduktiivisiin (onko uskonto itse asiassa esim. psykologinen tarve) teorioihin. Osa antropologeista, kuten Clifford Geertz, ovat päätynyt primitiivisten kulttuurien etnografisista tutkimuksista tulokseen, että yleisteoriaa uskonnoista ei ole mahdollista luoda.
Monguorit Monguorien pääasiallinen uskonto on lamalainen buddhalaisuus, jonka monguorit omaksuivat tiibetiläisten vaikutuksesta. Monguorien asuinalueilla sijaitsee neljä vanhaa lamalaista luostaria. Neljännen Dalai-laman kaudella rakennetusta dGon-lungin luostarista tuli kolme merkittävää tulkujen linjaa: Jangjiya Khutugtu, Tuguan Khutugtu ja Sum-pa Khutugtu. Buddhalaisuus kilpailee monguorien edelleen harjoittaman perinteisen šamanismin kanssa. Perinteiseen uskoon kuuluvat erilaiset henget, jumaluudet ja demonit, jotka vaikuttavat eri tavoin tavallisten ihmisten elämään. 1900-luvun alkupuolella monguorien keskuudessa toimi roomalaiskatolisia lähetyssaarnaajia, mutta heidän vaikutuksensa jäi vähäiseksi.
Dinkat Osa dinkoista on kääntynyt kristinuskoon tai islamiin, mutta heidän perinteinen uskontonsa on yhä elinvoimainen. Uskontoon kuuluvat useat "yeeth"-nimellä tunnetut henget tai voimat. "Nhialac" saattaa tarkoittaa eri yhteyksissä isää tai luojaa eli jumalan kaltaista olemusta. Se voi kuitenkin tarkoittaa myös esimerkiksi taivasta. Toinen tärkeä henki on "Feng", joka yhdistetään muun muassa ukkoseen ja sateeseen. "Garang" oli ensimmäinen mies ja se yhdistetään aurinkoon. "Abuk" oli ensimmäinen nainen ja se puolestaan yhdistetään jokiin.
Bežtat Bežtat ("bežtalaiset", "bežtit"; bežtaksi бежкьаса, "bežkasa") ovat Venäjän Dagestanissa sekä Georgiassa asuva bežtan kieltä puhuva kansa. Alkuperältään, elinkeinoiltaan ja kulttuuriltaan he ovat lähellä avaareja. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Mongolialainen šamanismi Nimi šamaani on johdettu tunguusikielien sanasta "saman", joka vapaasti käännettynä tarkoitaa tietäjää. Mongoliassa šamaaneista kätetään nimeä "boo" ja aiemmin heistä käytettiin myös nimeä "boge". Mongolialainen šamanismi ei ole uskonto samassa mielessä, kuin se usein käsitetään länsimaissa. Siltä puuttuu esimerkiksi pyhät kirjat ja käsitykset synnin päästöstä ja paratiisista kuoleman jälkeen. Šamaani ei toimi myöskään pappina eikä heillä ole standardisoitua toimintatapaa. Šamaani käsitetään henkilöksi, joka voi olla yhteydessä henkimaailman kanssa. Vaikka šamanistiseen maailmankäsitykseen liittyvätkin usein jummalat, šamaani on enneminkin yhteydessä esi-isen ja muiden hyvää tai pahaa tahtovien henkien kanssa. Esimerkiksi tauteja selitellään hengillä, jotka ovat syystä tai toisesta loukkaantuneet ja varastaneet tautia sairastavan henkilön sielun. Šamaani voi tätä uskomusta seuraten parantaa vaivoja saavuttamalla transsitilan, jossa šamaanin uskotaan liikkuvan henkimaailman, josta hän voi tuoda varastetun sielun takaisin. Šamaani voi myös auttaa kuolleen henkilön sielun siirtymisessä henkimaailmaan. Yhteyttä henkimaailmaan voidaan hyödyntää uskomusten mukaan myös toisilla tapaa, esimerkiksi tulevaisuutta ennustettaessa. Tvallisesti tämä tapahtuu poltettujen luiden säröjä lukemalla tai sallimalla šamaanin ruumiin haltuunotto jonkin hengen taholta. Vain tehtäväänsä erikoistuneiden šamaanien uskotaan kykenevän näihin tekoihin.
Teptjaarit Teptjaarit (tataariksi типтәр, "tiptär") ovat Venäjällä Permin aluepiirissä, Tatarstanin kaakkoisosassa sekä luoteis-Baškortostanissa asuva tataariryhmä. Enemmistö heistä puhuu tataarin kielen keskimurretta ja osa baškiiria. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Venäjä Siinä missä ortodoksisuus on Venäjän slaavilaisia kansanosia etnisesti määrittelevä uskonto, sunnilainen islam on vastaavalla tavalla useimpien turkkilaisia kieliä puhuvien kansojen perinteinen uskonto. Muslimiväestö keskittyy pääosin tietyille Venäjän eteläisille alueille, kuten Kaukasukselle ja Tatarstaniin. Venäjällä on arvioitu asuvan 15–20 miljoonaa muslimia, mikäli kaikkien muslimikansojen jäsenet lasketaan muslimeiksi. Buddhalaisuutta on perinteisesti esiintynyt Burjatiassa, Tuvassa ja Kalmukiassa. Jotkut Siperian ja kaukoidän alkuperäisasukkaat harjoittavat luonnonuskontoja valtauskontojen lisäksi.
Uskonto Uskonnon syntyä pohti varhain esimerkiksi antiikin ajattelija Lucretius. Hänen mukaansa uskonto syntyi siitä, että ihmiset eivät ymmärtäneet heidät synnyttäneen kaikkeuden toimintaa ja luonnon ilmiöiden syitä, kuinka ihmiset olivat syntyneet ja miksi heidän elinolosuhteensa vaihtelivat onnessa ja onnettomuudessa.
Truhmeenit Truhmeenien esi-isät siirtyivät seudulle 1600–1700-lukujen vaihteessa Mangyšlakin niemimaalta. He puhuvat turkmeenin murretta, jossa on huomattavasti vaikutteita nogain kielestä. Elinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Kaitagit Kaitagit (omakielinen nimitys хайдакъ, "haidak") ovat Venäjän Dagestanissa asuva kaitagia puhuva etninen ryhmä. Virallisesti he kuuluvat dargeihin. Osa tutkijoista pitää kaitageja erillisenä kansana. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Ahvahit Ahvahit (omakielinen nimitys ашвадо, "ašvado") ovat andilaista ahvahin kieltä puhuva kansa. Suurin osa heistä asuu Venäjään kuuluvan Dagestanin vuoristoseudulla. Ahvaheja arvioidaan olevan yli 6 000 henkeä. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Šamanismi Šamanismia esiintyy myös elinvoimaisena korealaisten keskuudessa. Etelä-Koreassa siitä käytetään nimitystä "Musok" eli "mudang"-menot. Etelä-Koreassa arvioitiin vuonna 1972 olevan mudang eli šamaaneja noin 0,3 % väestöstä.
Šamanismi Šamanismiin liittyy usein muuntuneiden tajunnantilojen käyttö yhteytenä henkimaailmaan. Joskus henkimaailmaan pyritään myös unessa. Transsitilaa haetaan muun muassa rummuttamalla, rytmikkäällä musiikilla ja laululla, toistuvilla tanssiliikkeillä ja muilla toistuvilla rituaaleilla.
Konkombat Perinteinen yhteiskunta perustuu kyläyhteisöihin, suurperheisiin, patrilineaarisiin sukuihin ja ikäryhmiin. Avioliitto on virilokaalinen ja polygynia yleistä. Perinteiseen uskontoon kuuluu esi-isien, maan ja veden palvontaa, noituutta ja usko korkeimpaan henkeen. Osa konkomboista on katolisia, protestantteja tai sunnimuslimeja.
Uskonto Venäjällä Siinä missä ortodoksisuus on Venäjän slaavilaisia kansanosia etnisesti määrittelevä uskonto, sunnilainen islam on vastaavalla tavalla useimpien turkkilaisia kieliä puhuvien kansojen perinteinen uskonto. Muslimiväestö keskittyy pääosin tietyille Venäjän eteläisille alueille, kuten Kaukasukselle ja Tatarstaniin. Venäjällä on arvioitu asuvan 15–20 miljoonaa muslimia, mikäli kaikkien ”muslimikansojen” jäsenet lasketaan muslimeiksi. Toisaalta kyselytutkimusten mukaan islaminuskoisia olisi vain 7–9 miljoonaa. 3–4 miljoonaa muslimia on tullut Venäjälle muista entisistä neuvostotasavalloista. Useimmat muslimit elävät Volgan ja Uralin alueella sekä Pohjois-Kaukasuksella, Moskovassa, Pietarissa ja Länsi-Siperiassa. Buddhalaisuutta on perinteisesti esiintynyt Burjatiassa, Tuvassa ja Kalmukiassa. Jotkut Siperian ja kaukoidän alkuperäisasukkaat, esimerkiksi Sahassa ja Tšukotkassa, harjoittavat luonnonuskontoja valtauskontojen lisäksi.
Tillabéri Etnisiä ryhmiä ovat djermat ja songhait, bellat, fulbet, mosit ja hausat. Yleisimmät kielet ovat djerma ja songhai, tamašek, fulani ja hausa. Vallitseva uskonto on islam. Lisäksi on kristittyjä ja animisteja. Yhteiskuntarakenne on hyvin perinteinen kasti-, ammattikunta- ja sukulaitoksineen. Naisten asema on heikko.
Uskonnonfilosofia Toinen keskeinen uskonnonfilosofian tutkimuskohde on uskontojen esittämien jumalien ominaisuudet. Esimerkiksi kristinuskossa Jumalaa pidetään perinteisesti muuttumattomana, kaikkitietävänä, kaikkivoipana, täydellisen hyvänä eli kaikkihyvänä ja kaiken luojana. Perinteinen uskonnonfilosofinen kysymys Jumalan ominaisuuksista on niin sanottu omnipotentin paradoksi.
Jagnobit Jagnobit (jagnobiksi "jagnobi") ovat jagnobin kieltä puhuva tadžikkeihin kuuluva etninen ryhmä Tadžikistanissa. He asuvat Jagnob-joen, sen sivujoen Kulin sekä Varzob-joen varsilla. Monet ovat muuttaneet tasangon uudisviljelmille. Elinkeinoja ovat maanviljelys ja karjanhoito. Perinteinen uskonto on sunnilainen islam.
Salaarit Tärkeimmät elinkeinot ovat kyntöviljely, karjanhoito, puutarhanhoito ja erilaiset käsityöammatit. Asuntona toimii maalattiainen savitiilitalo, jossa on lämmin oleskelualusta. Ruokavalion muodostavat nauhamakaronit ja liha, tee ja maito sekä leipä. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Kansanperinteessä on havaittavissa voimakasta kiinalaista ja tiibetiläistä vaikutusta.
Dongxiangit Dongxiangit asuvat Gansun maakunnassa. Heidän esi-isiään ovat Mongolivaltakunnan rajoille sotapalvelusta varten 1200–1300-luvuilla siirretyt mongolit. Pääelinkeinoja ovat keinokasteluun perustuva maanviljely ja vähäisemmässä määrin karjatalous. Kulttuuriin ovat vaikuttaneet hui-kiinalaiset. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.
Šamanismi Šamanismi (rinnakkainen muoto "samanismi") tarkoittaa hengellistä kulttuuria, jossa šamaanilla on keskeinen osa. Šamaani on yhteisön jäsen, jolla uskotaan olevan erityisiä yliluonnollisia taitoja. Šamaani on usein parantaja ja ennustaja, hän neuvoo monenlaisissa ongelmissa ja toimii yhdyssiteenä henkimaailman ja ihmisyhteisön välillä.
Chinit Chinit ovat peräisin Mongoliasta. He tulivat Burmaan (Myanmariin) ennen burmalaisia ja šaneja, mutta šanien paineessa he siirtyivät 1100-1600-luvulla vaikeakulkuiseen vuoristoon. Chineillä on säilynyt perinteinen kulttuuri ja monijumalaisen uskonto. He kuuluvat niin sanottuihin kukkulakansoihin. Heidän kielensä on chin, joka kuuluu tiibetiläisiin kieliin.
Hinalugit Hinalugien elinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Sivistyskielenään hinalugit käyttävät azeria. 1990-luvulla laadittua kyrilliseen kirjaimistoon perustunutta hinalugin kirjakieltä opetettiin paikallisessa koulussa vuosina 1993–1999. Vuonna 2001 avattiin hinalugilainen kulttuurikeskus.
Astuvansalmen kalliomaalaukset Maalauksiin on kuvattu šamaaneja sarvipäisinä ihmishahmoina. Suomensukuisten kansojen šamaaneilla nimittäin oli usein naamari tai päähine, joka jäljitteli hirveä. Muinaiset šamaanit olivat auttajia ja parantajia, tavallisten ihmisten yhteyslinkki tuonpuoleiseen. Šamaanin hengen kuviteltiin laulun ja rummutuksen vaikutuksesta, transsitilassa voivan irtaantua ja muuttaa muotoaan. Apuhengen tai eläimen avulla šamaani kykeni matkustamaan tuonpuoleiseen hakemaan sairastuneen henkilön sielua vainajien maasta, jolloin sairas parantui. Nälän uhatessa šamaani pystyi saalistamaan saaliseläimen sielun ja näin kasvattamaan metsästysonnea. Šamanismi on Pohjolan varhaisinta kulttuuriperintöä. Šamanismin alkumuotoa on esiintynyt jo paleoliittisellä kaudella. Šamanismi on pyyntikulttuuriin liittyvä maailmanselitysten, riittien ja tapojen kokonaisuus.
Abur Abur-aakkoset muotoiltiin kyrillisten ja kreikkalaisten aakkosten mukaan, mutta monet kirjaimet muistuttavat myös komien uskonnollisia "tamga"-merkkejä. Tällä tavoin komien perinteinen kulttuuri ja uskonto liitettiin kristinuskoon. Aakkostossa on 38 kirjainta, joita ei erotella pieniksi ja isoiksi kirjaimiksi. Kirjoitusta luetaan vasemmalta oikealle.
Nanumbat Perinteinen yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin, patrilineaarisiin sukuihin ja soturijärjestelmään. Avioliitto on virilokaalinen, polygynia ja ostoavioliitto ovat yleisiä. Suurin osa nanumboista harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluu esi-isien ja luonnonvoimien palvontaa, noituutta ja taikaesineitä. Osa on sunnimuslimeja, osa katolisia tai protestantteja.
Kaškait Pääelinkeino on paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan maanviljelyä. Paimentolaisten asumuksena toimii villasta valmistettu nelikulmainen musta teltta. Maanviljelijät asuvat savitiilitaloissa. Ruokavalio koostuu leivästä, maitotuotteista, lampaanlihasta ja teestä. Patriarkaalinen heimoyhteiskunta on edelleen voimakas. Perinteinen uskonto on šiialainen islam.
Ahantat Perinteinen yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin, matrilineaarisiin sukuihin, patrilineaarisiin ryhmiin ja soturilaitokseen. Avioliitto on virilokaalinen. Polygynia, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä. Suurin osa ahantoista on katolisia tai protestantteja. Osa harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluu esi-isien palvontaa, noituutta ja taikuutta.
Artšit Perinteisiä elinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Ruokavalion perustana olivat vilja- ja maitotuotteet sekä liha. Vuorten rinteillä sijaitsevat kylät koostuvat tiheään rakennetuista kivitaloista. Vaatetus oli samanlainen kuin avaareilla. Yhteiskuntajärjestyksen perustana oli suku- ja kyläyhteisö. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Suullista kansanperinnettä on lainattu avaareilta ja lakeilta.
Kubatšilaiset Henkisen kulttuurin erityispiirteitä olivat miesten seuroissa ja häissä esitetyt rituaalitanssit. Suulliseen kansanperinteeseen on vaikuttanut erikoistuminen käsityöammatteihin. Juhlapäiviin kuuluu keväällä vietettävä uusivuosi. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam. Sen rinnalla säilyi 1900-luvulle saakka myös luontoon liittyviä esi-islamilaisia uskomuksia.
John Rutledge Vuoden 1787 perustuslaillisessa konventissa Rutledge toimi erään valmistelukomitean ("Committee on Detail") puheenjohtajana. Konventissa hän vastusti orjuuden lakkauttamista, kannatti vahvan keskushallituksen luomista ja vaati korkean omaisuusrajan asettamista valtion virkoihin pääsemisen ehdoksi. Vuonna 1789 presidentti George Washington nimitti Rutledgen juuri perustetun Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomariksi. Hän ei kuitenkaan ehtinyt osallistua yhteenkään istuntoon, ennen kuin hän vuonna 1791 erosi toimiakseen Etelä-Carolinan osavaltion korkeimman oikeuden puheenjohtajana.
George Washington Vapaussodan päätyttyä George Washington palasi viljelemään maata Mount Vernoniin. Vuonna 1784 hän teki tutkimusretken Yhdysvaltain länsiosaan. Washington oli yksi keskeisiä uuden perustuslain säätämisen puolestapuhujia ja vuonna 1787 Philadelphiassa kokoontuneessa perustuslaillisessa konventissa hän toimi puheenjohtajana. Lisäksi hän tuki Alexander Hamiltonin ja John Adamsin federalisteja. Kun uusi perustuslaki oli astunut voimaan, valitsijamieskokous valitsi Washingtonin yksimielisesti Yhdysvaltain presidentiksi. Hänet valittiin, koska hän oli menestynyt vapaussodassa, hänellä oli poliittinen oikeutus virkaan perustuslain allekirjoittajana ja aikalaiset luottivat häneen. Washington peitti kunnianhimoaan olemalla vähäpuheinen ja esittämällä usein välinpitämätöntä politiikkaa kohtaan.
Washington astui presidentin virkaan 30. huhtikuuta 1789 ja piti virkaanastujaispuheensa New Yorkissa. Aluksi hän käytti presidentin toimeenpanovaltaa harkiten ja varovasti, sillä monet suhtautuivat uuteen hallintoon edelleen epäilevästi. Aina kun hän teki ensimmäisen kerran jotain, se määritti osaltaan uuden presidentin asemaa.
Benjamin Franklin Franklin oli Philadelphiassa järjestetyn perustuslaillisen konventin jäsen 25. toukokuuta – 17. syyskuuta 1787. Perustuslaillinen konventti hyväksyi Yhdysvaltain perustuslain 17. syyskuuta 1787.
Charles Cotesworth Pinckney Pinckney toimi vuodesta 1769 Etelä-Carolinan edustajakokouksen jäsenenä ja osallistui vuonna 1775 siirtokunnan ensimmäiseen kongressiin. Yhdysvaltain vapaussodassa hän toimi vuonna 1777 George Washingtonin adjutanttina Brandywinen ja Germantownin taisteluissa. Myöhemmin Pinckney komensi rykmenttiä Savannahissa ja sai 1783 ylennyksen prikaatinkenraaliksi. Hän oli jäsenenä vuoden 1787 perustuslaillisessa konventissa.
Patrick Henry Vuonna 1776 virginialaiset karkottivat kansannousulla siirtokunnan kuninkaallisen kuvernöörin lordi Dunmoren. Henry toimi tämän jälkeen Virginian konventin asettamassa komiteassa, joka luonnosteli siirtokunnalle sen ensimmäisen perustuslain. Hänet valittiin myös Virginian ensimmäiseksi kuvernööriksi kolme kertaa peräkkäin yhden vuoden mittaiselle kaudelle, mikä oli perustuslain sallima enimmäismäärä. Vapaussodassa Henry antoi kuvernöörinä tukensa George Washingtonille ja lähetti kenraali George Rogers Clarkin valloittamaan Illinoisin aluetta. Kuvernöörikautensa jälkeen Henry vetäytyi maatilalleen, mutta hänet kutsuttiin pian takaisin osavaltion johtoon. Hän toimi 1780–1784 ja 1787–1790 Virginian parlamentin johtavana edustajana ja 1784–1786 uudelleen kuvernöörinä. Hän kieltäytyi osallistumasta vuoden 1787 perustuslailliseen konventtiin ja oli sen jälkeen johtava Yhdysvaltain perustuslain ratifioimisen vastustaja Virginiassa, sillä hänen mielestään perustuslaki ei taannut osavaltioille tai yksilöille riittäviä oikeuksia. Paljolti hänen vaikutuksestaan perustuslakiin lisättiin luettelo kansalaisoikeuksista eli Bill of Rights, minkä jälkeen hänen suhteensa liittovaltioon muuttui hyväksyvämmäksi.
James Smith (poliitikko) James L. Smith (17. syyskuuta 1719 – 11. kesäkuuta 1806) pennsylvanialainen poliitikko, yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Hän syntyi Ulsterissa, Irlannissa. Perhe muutti Chester Countyyn Pennsylvaniaan hänen ollessaan 10-vuotta. James Smith aloitti lakiopinnot Philadelphia Academyssä, ja harjoitteli veljensä Georgen toimistossa. Hän toimi juristinina myöhemmin New Yorkissa ja liittyi puolisotilaallisiin joukkoihin (eng. militia). Hänet valittiin maakuntaneuvostoon 1775 ja perustuslailliseen konventtiin vuonna 1776 sekä mannermaakongressiin.
James Madison Kun Yhdysvallat julistautui itsenäiseksi vuonna 1776, siirtyi suurin osa maan päätösvallasta lähes itsenäisinä toimineille osavaltioille. Madisonin mielestä maa tarvitsi kuitenkin vahvaa yhtenäistä hallitusta, ja hän luonnostelikin Yhdysvaltain perustuslakia varten suunnitelman, joka esiteltiin vuonna 1787 Philadelphiassa kokoontuneessa perustuslaillisessa konventissa ja tunnetaan "Virginian suunnitelmana" (). Se toimi osaltaan konventissa laaditun perustuslain perustana. Tästä Madison sai lisänimen "Father of the Constitution" ().
USS George Washington (SSBN-598) USS George Washington (runkonumero SSBN-598) oli Yhdysvaltain laivaston George Washington -luokan strateginen ydinsukellusvene.
George Washington Birthplace National Monument George Washington Birthplace National Monument () on Westmorelandin piirikunnassa Virginiassa sijaitseva talo, jossa Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti George Washington syntyi.
Shaysin kapina Kapinan seurauksena Massachusettsin edustajainhuone sääti lakeja, jotka helpottivat velallisten asemaa. Monet pitivät Shaysin kapinaa ja sen kukistamiseen vaadittuja ponnistuksia osoituksena siitä, että Yhdysvallat tarvitsi vahvemman keskushallinnon. Kapina edisti näin perustuslaillisen konventin järjestämistä ja Yhdysvaltain perustuslain säätämistä.
Presidenttijohtoinen järjestelmä Presidenttijohtoinen järjestelmä syntyi Yhdysvalloissa vuonna 1787 järjestetyn perustuslaillisen konventin myötä, jossa säädettiin Yhdysvaltain perustuslaki. Useimmat muut Amerikan maat itsenäistyessään perustivat perustuslakinsa Yhdysvaltain perustuslakiin. Edelleen presidentillinen järjestelmä on ominainen varsinkin Amerikan mantereelle, poikkeuksina Kansainyhteisön sisäpiiriin kuuluvat monarkiat Kanada ja Belize sekä semipresidentiaalinen tasavalta Guyana. Presidenttijohtoinen järjestelmä on käytössä myös monissa Afrikan ja Aasian maissa.
George (Washington) Georgen nimi on viittaus Yhdysvaltain ensimmäiseen presidenttiin George Washingtoniin; kun kaupungin nimi ja osavaltio laitetaan yhdysvaltalaiseen tapaan peräkkäin (George, Washington), siitä syntyy Washingtonin nimi.
George Gordon George Washington Gordon (5. lokakuuta 1836 – 9. elokuuta 1911) oli konfederaation armeijan upseeri, joka nousi etelävaltioiden nuorimmaksi prikaatinkenraaliksi Yhdysvaltain sisällissodan viimeisenä vuonna. Sodan jälkeen hän toimi lakimiehenä Pulaskissa Tennesseessä. jossa Ku Klux Klan muodostettiin. Hänestä tuli yksi klaanin ensimmäisistä jäsenistä. Vuonna 1867 Gordonista tuli ensimmäinen klaanin Suurlohikäärme Tennesseen valtakuntaan, ja hän kirjoitti sen "reseptin," kirjan, joka kuvasi sen organisaatiota, periaatteita ja tarkoituksia. Hän oli myös Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen 10. Tennesseen kongressialueella.
Gouverneur Morris Morris julkaisi vuonna 1780 finanssiasioita käsitelleen artikkelisarjan, minkä seurauksena hänet nimitettiin Yhdysvaltain valtiovarainhoidon ylitarkastajana (valtiovarainministerinä) toimineen Robert Morrisin avustajaksi. He eivät olleet sukua. Morris toimi apulaisministerinä 1781–1785 ja hänen aloitteestaan Yhdysvalloissa siirryttiin 1782 kymmenkantaiseen kolikkojärjestelmään. Morris oli myös yksi vaikutusvaltaisimpia jäseniä vuoden 1787 perustuslaillisessa konventissa. Hän kannatti vahvaa keskushallintoa ja elinikäistä presidenttiä, joka voisi myös nimittää senaattorit. Jotkut hänen ehdotuksistaan presidentin valtaoikeuksien vahvistamiseksi toteutuivat. Morris kuului konventissa perustuslain lopullisesta asusta vastanneeseen komiteaan ("Committee of style") ja lakitekstin korkealentoinen muotoilu on pääosin hänen käsialaansa.
George Washington -luokka George Washington-luokka oli Yhdysvaltain merivoimien ensimmäinen strateginen ohjussukellusveneluokka.
USS George Washington (CVN-73) USS George Washington (CVN-73) on Yhdysvaltain laivaston kuudes Nimitz-luokan ydinkäyttöinen lentotukialus ja neljäs George Washingtonin mukaan nimetty alus.
George Washington George Washington, 22. helmikuuta 1732 Westmorelandin piirikunta, Virginia – 14. joulukuuta 1799 Mount Vernon, Virginia) oli yksi Yhdysvaltojen perustajista ja Yhdysvaltain ensimmäinen presidentti vuosina 1789–1797. Hän toimi Yhdysvaltain armeijan ylipäällikkönä vapaussodassa.
Perustuslaillinen konventti (Yhdysvallat) Perustuslaillisen konventin esikuvina toimivat muun muassa Rooman tasavalta, Hollannin ja Sveitsin liittovaltiot, siirtomaa-ajan hallinnon perintö, John Locken filosofia sekä erityisesti Montesquieun vallan kolmijako-oppi.
Charles Pinckney Pinckney valmistui lakimieheksi vuonna 1779. Yhdysvaltain vapaussodan aikana hän joutui olemaan brittien sotavankina. Vuosina 1784–1787 hän kuului konfederaation kongressiin, jossa hän esiintyi voimakkaasti uuden perustuslain säätämisen puolesta. Vuoden 1787 perustuslaillisessa konventissa Etelä-Carolinan edustajana toiminut Pinckney esitti perustuslaiksi yksityiskohtaisen suunnitelman, joka tunnetaan nimellä Pinckneyn suunnitelma. Siitä ei ole säilynyt alkuperäisiä luonnoksia, mutta sen on tiedetty sisältäneen monia sellaisia kohtia, jotka päätyivät myös lopulliseen Yhdysvaltain perustuslakiin.
Perustuslaillinen konventti (Yhdysvallat) Uuden perustuslain säätämisen merkittäviä kannattajia olivat muun muassa vapaussodan ylipäällikkö George Washington, James Madison ja Alexander Hamilton. Washingtonin ja Madisonin aloitteesta Annapolisissa järjestettiin 1786 viittä osavaltiota edustanut kokous, jossa Hamilton esitti tiukkaa arvostelua maan poliittisten olojen kaoottisuudesta. Hamilton myös ajoi läpi päätöksen, jonka mukaan osavaltioiden pitäisi lähettää edustajansa seuraavana vuonna Philadelphiaan pohtimaan konfederaatioartiklojen muuttamista. Osavaltioiden edustajakokoukset valitsivat 74 edustajaa, joista Philadelphian konventtiin osallistui lopulta 55. He edustivat kahtatoista osavaltiota kolmestatoista. Rhode Island kieltäytyi lähettämästä edustajia, sillä se ei hyväksynyt konfederaatioartiklojen muuttamista.
George Washington George Washington kastettiin episkopaalisen kirkon (joka oli tuolloin osa Englannin kirkkoa) jäseneksi 16. huhtikuuta 1731, noin kaksi kuukautta syntymänsä jälkeen. Washingtonin kummisediksi merkittiin Beverley Whiting ja kapteeni Christopher Brookes sekä kummitädiksi Mildred Gregory. Ennen vallankumousta Washington osallistui episkopaalisen kirkon toimintaan. Kuten useat muutkin Yhdysvaltain perustajaisät, myös Washington oli elämänsä loppupuolella deisti.