mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Muuramen Lentopallo Muuramen Lentopallo on lentopallon erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1994.
Muurame Tilavuudella mitattuna Suomen suurin kuusi kasvaa Kuusimäen luonnonsuojelualueella Muuramen Isolahden kylän ja Jyväskylän (ennen vuotta 2009 Jyväskylän maalaiskunnan Vesangan kylän välillä. Paikalla on Kuusimäen vanhojen metsien suojelualue, joka on perustettu 1994.
Muuramen Yritys Muuramen Yritys eli MuurY on muuramelainen, vuonna 1908 perustettu urheiluseura. MuurY:ssa lajeina ovat jalkapallo, yleisurheilu, paini, salibandy, ammunta, voimanosto, hiihto ja erilainen kuntourheilu. Lajeista erityisesti salibandyssa ja jalkapallossa on seuralla aktiivista junioritoimintaa.
Muurame Muuramen liittymisestä Jyväskylään on keskusteltu monta kertaa. Ensimmäisen kerran sitä esitettiin jo 1960-luvulla. Muina vaihtoehtoina esitettiin Korpilahden, Muuramen ja Säynätsalon yhdistämistä, Muuramen liittämistä Säynätsaloon niin, että kuntakeskuksena olisi ollut Säynätsalo sekä liitosta, jossa Muurame olisi jaettu Jyväskylän, Korpilahden ja Säynätsalon kesken. Muuramessa ajatukseen kuntaliitoksista, joissa Muuramen kunta häviäisi, on suhtauduttu yleensä kielteisesti. Kunnanjohtaja Ranta-aho on kertonut uskovansa, että vuonna 2021 Muurame viettää satavuotispäiviään itsenäisenä kuntana.
Muurame Aiemmin Muurame kuului Korpilahteen, mutta jo 1810-luvun lopulla esitettiin, että se eroaisi Korpilahdesta. Senaatin vuoden 1917 lopulla tekemän päätöksen johdosta Muuramen kunta erosi Korpilahden kunnasta vuonna 1921. Säynätsalon kunta erosi Muuramesta vuonna 1924 sen johdosta, että Muurame ei säynätsalolaisten mukaan riittävästi huolehtinut Säynätsalon alueen kehityksestä, vaikka sieltä tuli yli puolet Muuramen kunnan verotuloista. Vuonna 1969 Muuramen väkiluku oli 3 364 henkeä.
Muuramen terveyskeskus Muuramen terveyskeskus tai Muuramen terveysasema on Muuramen keskustassa, Päijänteen länsirannan lähellä toimiva kunnallinen terveyskeskus.
Muurame Muurame valittiin 2002 Suomen luovimmaksi kunnaksi ja 2004 Suomen yrittäjäystävällisimmäksi kunnaksi. Eräs tärkeimmistä nähtävyyksistä on arkkitehti Alvar Aallon (1898–1976) suunnittelema Muuramen kirkko (1926–1929).
Muuramessa on seuraavat kaksi taajamaa: keskusta ja Kinkomaa. Suurin osa muuramelaisista asuu näissä. Kirkonkylä sijaitsee Muuratjärven ja Päijänteen välissä Muuramenjoen molemmin puolin. Muuramen asuinalueita ovat keskusta, Jaakkola, Tervamäki, Verkkoniemi, Velkapohja, Kotiranta, Paavalinvuori, Vuorenlahti, Hautalanmäki, Rajala, Pitkälä-Riihiniemi, Niittyaho, Kinkomaa, Isolahti, Vihtalahti, Saarenkylä, Rannankylä ja Valkola-Rajahonka.
Muuramessa on viisi rauhoitettua luonnonsuojelualuetta: Partastenmäen vanha metsä, Kustaanvuoren vanha metsä, Härköpohjan jalavalehto, Lullinvuori sekä Kuusimäen alue. Lisäksi Muuramessa on viisi luonnonmuistomerkkiä, jotka kaikki ovat isoja puita tai puuryhmiä. Natura-kohteita Muuramessa on viisi ja niiden yhteispinta-ala on 611 hehtaaria. Tämä vastaa 3,2 % kunnan kokonaispinta-alasta.
Muurame Kesäkuun alkupuolella Muuramessa järjestetään vuosittaiset Muurame-päivät, jossa on konsertteja ja taidenäyttelyitä.
Muuramen kirkko Muuramen kirkko on vuonna 1929 valmistunut Muuramen seurakunnan kirkko.
Muuramen terveyskeskus Terveyskeskuksen lähistöllä sijaitsee muun muassa palvelutalo Koskikoti, Muuramen virastotalo ja Muuramen paloasema.
Muurame Vuoden 2017 loppupuolella Muuramen väestönkasvu oli suurinta suhteessa muihin Keski-Suomen kuntiin. Suurinta väestönkasvu oli Kinkomaan taajamassa. Vuosien 2013–2017 välillä Muuramen väkiluku kasvoi 523 hengellä, yhteensä noin 5,5 prosenttiyksikköä. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Muuramen väestönkehitys vuodesta 1930 lähtien.
Muurame Vuoden 2017 lopussa Muuramessa oli 10 097 asukasta, joista 8 752 asui taajamissa, 1 253 haja-asutusalueilla ja 92 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Muuramen taajama-aste on 87,5 %. Muuramen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Petri Myllymäki Myllymäki on pelannut Muuramen lisäksi uralaan Äänekosken Urheilijoissa Lentopallon 1-sarjassa 2006-2007 kaudella. Äänekoskelle Myllymäki juuri Muuramen Lentopallosta. Myllymäki edusti Muuramen Lentopallo viimeksi 1998-2006 kausilla. Hän pelasi tuolloin viisi viimeistä kautta Muuramen SM-liiga joukkueessa ja kolme muuta kautta 1-sarjassa.
Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Luettelo Muuramen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Muuramen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Muuramen seurakunta Muuramen seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Jyväskylän rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Muuramen kunnan alueella.
Mustankorkea Mustankorkea Oy on perustettu vuonna 1998 ja sen omistajia ovat Jyväskylän kaupunki (91,6 %),Laukaan kunta (5,8 %) ja Muuramen kunta (2,6 %).
Omistajakuntien lisäksi asiakkaina on seitsemän keskisuomalaista kuntaa (Hankasalmi, Hartola, Jämsä, Petäjävesi, Toivakka, Uurainen ja Kangasniemi). Lisäksi yhtiö tarjoaa jätehuollonpalveluja elinkeinoelämälle.
Kylänlahti (Muurame) Kylänlahti on Päijänteen lahti Muuramessa. Pohjois- ja länsipuolella on Muuramen kirkonkylä, idässä Paavalinvuori. Lahteen laskee lounaasta päin Muuratjärvestä Muuramenjoki. Kylänlahden rannalla on uimaranta.
Sudensaari Sudensaari on saari Päijänteen Ristinselässä noin kilometri Muuratsalon eteläkärjestä Muuramessa. Se on kalastuskohde, jonka omistaa Muuramen kalastuskunta. Toukokuun lopulla 2008 Muuramen kalastuskunta hankki saareen betoniponttoonilaiturin osakkaiden ja kalastajien käyttöön.
Kinkomaa Kinkomaa on Muurameen Kinkomaan sairaalan ympärille, Päijänteen läheisyyteen syntynyt asuinalue. Muuramen keskustasta Kinkomaalle on matkaa kahdeksan kilometriä, Säynätsalon keskustasta neljä kilometriä ja Jyväskylän keskustasta 12 kilometriä. Kinkomaa sijaitsee Jyväskylän kahden kaupunginosan, Keljonkankaan ja Säynätsalon välissä, minkä seurauksena tie Muuramen keskustaan kulkee Jyväskylän alueen kautta. Kinkomaan asukasluku on yli 1400, ja se on toinen Muuramen taajamista yhdessä kunnan keskustan kanssa. Näissä taajamissa asuu suurin osa muuramelaisista.
Muuramen kirkko Muuramen kirkko on Alvar Aallon tuotannossa siirtymävaiheen työ klassisismista funktionalismiin, sillä Aalto tutustui modernismin ja funktionalismin rationaalisiin ajatuksiin 1920-luvun lopulla. Tämä muutos näkyy Muuramen kirkossa erityisesti julkisivujen ja sisätilojen pelkistymisenä, klassisen koristelun vähenemisenä sekä modernien sisustusratkaisuiden käyttönä. Aalto käytti Muuramen kirkossa muiden modernistien tavoin ajan uusia jo olemassa olevia standardijärjestelmiä, kuten teräspuiteikkunoita sekä Poul Henningsenin moderneja PH-valaisimia.
Muurame Vuoden 2017 lopulla Muuramessa oli 10 095 asukasta. Kunnan pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km². Nykyisin Muuramella on yhteistä maarajaa ainoastaan Jyväskylän kanssa. Ennen vuotta 2009 rajanaapureita olivat Jyväskylän lisäksi Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti sekä ennen vuotta 1993 Säynätsalo. Säynätsalo yhdistyi Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1993, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti puolestaan vuonna 2009. Yhteistä vesirajaa Muuramella on edelleen paitsi Jyväskylän, myös Toivakan kanssa.
Jämsä Jämsän kihlakunta on perustettu 1869. Kihlakuntaan kuului alun perin Jämsän lisäksi alueita Pohjois-Hämeestä (Eräjärvi, Kuhmalahti, Kuhmoinen, Kuorevesi, Luopioinen, Korpilahti, Muurame ja Säynätsalo). Satakunta vuotta myöhemmin vuoden 1960 kihlakuntamuutosten yhteydessä Keuruu, Multia, Petäjävesi ja Pihlajavesi siirrettiin Laukaan kihlakunnasta Jämsän kihlakuntaan.
Muurame Muurame on monessa mielessä hyvin menestyvä kunta. Sille on etua sijainnista Jyväskylän naapurissa. Muuramessa asukkaiden koulutustaso on korkeimpia Suomessa. Esimerkiksi insinöörin koulutuksen saaneita kunnassa on väkilukuun suhteutettuna toiseksi eniten Suomessa, heti Espoon jälkeen.
Muuramen seurakunta Muuramen alue oli kuulunut kulmakuntana Korpilahteen, josta se erotettiin itsenäiseksi emäseurakunnaksi vuonna 1921. Samaan kulmakuntaan kuului myös Säynätsalon alue, mutta se erotettiin omaksi seurakunnakseen jo vuonna 1922. Muurame sai oman kirkon vuonna 1929.
Muurame (huonekalutehdas) Tehdas siirtyi välirauhan aikana Muuramen kuntaan, koska Lahti oli talvisodassa ollut radiomastojen vuoksi pommituskohde. Muuramessa tehdas oli vuoteen 1964, jolloin se siirtyi takaisin Lahteen. Tehdas ajautui konkurssiin lamavuonna 1991 mutta perustettiin uudelleen vuonna 1992.
Isolahti (Muurame) Isolahti on noin 450 asukkaan kylä Muuramessa. Kylä on 15 kilometrin päässä Jyväskylästä ja Muuramen keskustasta. Isolahdella on koulu vuosiluokille 1-6, jossa on yhteensä noin 40 oppilasta, minkä ympärille kylä on kehittynyt. Kylässä on ollut palveluina muun muassa kyläkauppa, joka lopetti toimintansa vuonna 2007, mutta koulun pihapiirissä käy yhä edelleen kirjastoauto kahdesti viikossa. Isolahden läheisyydessä sijaitsee Rannankylän omakotitaloalue. Jyväskylän Liikenteen vuoro 13 kulkee Jyväskylä–Isolahti–Tikkala-väliä sekä Jyväskylä–Isolahti–Muurame-väliä.
Muurame Muuramen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla tappaiskeitto.
Muurame Muuramessa on 2 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
Muurame Suurimmat työnantajat ovat John Crane Safematic Oy, SKF, Nokka-yhtiöt Oy, Harvia Oyj, Flex Link Automation Oy, Kytölä Oy, Muuratpuu Pohjonen Oy, Hakamet Oy, HK-Instuments Oy, Sten&Co Oy Ab, Muuramen kunta, Kinkomaan sairaala, terveyskeskus ja Muuramen seurakunta.
Pekka Kortteinen Muuramesta lähtöisin oleva Pekka Kortteinen aloitti pääsarjauransa Jyväskylän Metso-Lentiksessä 1990-luvun puolivälissä. Jyväskylästä Kortteinen siirtyi Raision Loimuun tavoittelemaan uransa ensimmäistä SM-mitalia. Mitalia ei kuitenkaan tullut, ja Kortteinen palasi takaisin kotikuntaansa Muurameen, jossa Muuramen Lentopallo (MuurLe) oli noussut SM-liigaan.
Muurame Kirkonkylän reunalla sijaitsee Muuramen luontopolku, joka kiertää Muuramenjokea.
Muuramen kirkko Muuramen kirkko on ensimmäinen arkkitehti Alvar Aallon luonnosten mukaan toteutuneista kirkkorakennuksista. Uransa aikana hän toteutti yhteensä seitsemän uutta kirkkorakennusta: Muuramen kirkko (1926–1929), Seinäjoen Lakeuden Risti (1951), Imatran Vuoksenniskan Kolmen Ristin kirkko (1955), Wolfsburgin kirkko Saksassa (1960), Detmeroden kirkko Saksassa (1963), Riolan kirkko Italiassa (1965) sekä Lahden Ristinkirkko (1969). Muuramen kirkko on pohjois-eteläsuuntaan sijoitettu yksilaivainen pitkäkirkko, joka kohoaa Muuramen kylätaajamassa kahden järven välisellä Muuratharjulla. Kirkon pohjoisjulkisivua hallitsee pääsisäänkäyntiä korostava pyörökaarisyvennys, jonka muoto toistuu kirkon eteläistä julkisivua hallitsevan puolipyöreän apsidin muodossa. Rakennuksen itäsivulla nousee korkea ja kapea kampaniilityylinen kellotorni. Länsipuolen julkisivua hallitsee runkohuoneeseen nähden poikittain sijoitettu seurakuntasali, jonka alaosa avautuu pieneksi pylväshalliksi, arkadikaariston kehystämäksi loggiaksi. Sen edessä oli alun perin kirkkotarha, joka oli rajattu betonisella sakaramuurilla.
Muuramen Lentopallo Muuramen Lentopallon jäsenmäärä on 250, joista aktiivisia lajin harrastajia on noin 180.
Muuramen vaakuna Muuramen kunnanvaakuna on suoraan kunnan nimeen viittaava puhuva vaakuna.
Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931 Muuramessa on 2 kylää: Muurame ja Muuratjärvi.
Muurame Muurame on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Päijänteen pohjoispään länsipuolella.
Muurame Vuoden 2018 aluejaon mukaan Muuramessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Muurame Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Muuramen alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Muurame Muuramen Yrityksellä on aktiivista juniorijalkapallo- sekä -salibandytoimintaa. Seuran miehet pelaavat jalkapalloa 5. divisioonassa.
Muurame Muuramessa järjestetään vuosittain Naamat-niminen rockfestivaali, joka pienuudestaan huolimatta on kerännyt valtakunnallista kulttimainetta.
Jämsä Varhaisin asiakirjamaininta Jämsästä on vuodelta 1442. Jämsän hallintopitäjä lienee perustettu 1410-luvulla, jolloin se oli Hämeen pohjoisin hallintopitäjä. Ensin Jämsä oli osa Hauhon kihlakuntaa, ja vuodesta 1582 lähtien Sääksmäen kihlakuntaa. Jämsän hallintopitäjän verokunnat olivat Kauhkiala ja Moiskala. Keskiaikainen Jämsä käsitti nykyisen Jämsän kaupungin alueen sekä Korpilahden, Petäjäveden, Muuramen ja Säynätsalon, mutta ei Kuorevettä ja Längelmäkeä, jotka kuuluivat alkujaan Kangasalan suurpitäjään.
Riihivuori Riihivuori on siirtynyt Muuramen kunnan omistukseen syksyllä 2017. Muuramen kunta omistaa 32 hehtaarin maa-alueen sekä ravintola Riihikelon, Riihivuori-areenan, grillikodan ja 6 erillistä majoitustilaa. Riihivuoren kehittämistä katsotaan laaja-alaisesti ottamalla huomioon se potentiaali, joka Riihivuoressa on ympärivuotiseen käyttöön. Tässä vaiheessa kunta on vetovastuussa, mutta tarkoituksena on löytää ajan myötä Riihivuoreen yrittäjävetoista toimintaa. Muuramen kunta käynnistää keväällä 2018 MasterPlanin suunnittelun.
Muuramen Lentopallo Muuramen Lentopallo päätti kauden 2012–2013 jälkeen luopua liigapaikastaan kunnan asettamien korkeiden salivuoromaksujen vuoksi.
Muuramenjoki Muuramenjoki on Muuramen kunnassa oleva kalaisuudestaan tunnettu joki. Muuratjärven vedet laskevat jokea myöten Päijänteeseen. Joen pituus on 1,5 km ja putouskorkeus 12 m ja se kulkee Muuramen keskustan halki. Joessa kalastaminen on luvanvaraista, koska siinä on arvokalaa. Erityisesti arvokasta on siinä luontaisesti elävä järvitaimen. Muuramenjokea pitkin kulkee luontopolku. Joen alajuoksua pitkin voi kulkea veneellä noin kilometrin matkan Muuramen terveyskeskuksen kohdalle, jossa on parimetrinen putous ja kalaporras.
Yrjö Matsi Matsi on Pielaveden Sammon kasvatteja. Hän harjoitteli Sammon vahvuudessa kaudella vuosina 2005–2006 ja pelasi 1-sarjaa samalla. Pielavedeltä Matsi siirtyi 2006 Muuramen Lentopallon riveihin, jossa hän jatkaa myös kaudella 2007–2008 yksivuotisella sopimuksella. Matsi kehittyi Muuramessa ensimmäisellä kaudellaan hurjasti ja oli joukkueessa tärkeä lenkki kun Muuramen Lentopallo selvitti historiansa ensimmäisen kerran tiensä Play-Off-peleihin sijoittumalla liigassa lopulta 9. sijalle.
Saarenkylä (Muurame) Saarenkylä on Päijänteen saari ja saaren käsittävä kylä Muuramessa. Päijänteeseen kuuluvan Kivijärven rannalle Saarenkylään on kaavoitettu Kivijärven ranta-asemakaava.
Ville Lassila Ville Lassila on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa Muuramen Lentopallossa 2007–2008 kaudella. Muuramen Lentopallo pelaa Lentopallon SM-liigassa.
Säynätsalo Vuonna 1921 Korpilahden kunnasta erosi Muuramen kunta, johon alun perin kuului myös Säynätsalo. Säynätsalolaisten mukaan Muurame ei kunnolla huolehtinut Säynätsalon kehittämisestä, vaikka sieltä tuli yli puolet Muuramen kunnan verotuloista. Säynätsalon eroamisaie tuli Muuramen valtuuston tietoon vuonna 1922, ja valtioneuvosto vahvisti Säynätsalon eron Muuramesta muutama viikko myöhemmin. Säynätsalon ensimmäiset kunnallisvaalit pidettiin kesäkuun lopulla 1924 ja Säynätsalon kunnanvaltuuston ensimmäinen kokous noin kuukausi myöhemmin. Maa-alue käsitti tällöin vain Säynätsalon saaren. 1935 Lehtisaari ja Muuratsalon pohjoisosa liitettiin kuntaan. 1960-luvulla ja uudestaan vuonna 1980 Säynätsalo sai lisää alueita Muuratsalosta. Säynätsalo oli Suomen järvisin kunta. Yli puolet kunnan alueesta oli järveä. Varsinkin kunnaksi, joka ei ollut kaupunki eikä kauppala, se oli poikkeuksellinen: taajamaväestön osuus sen koko väestöstä oli yli 90 %, lähes 80 prosenttia kunnan ammatissa toimivasta väestöstä palveli teollisuutta eikä maataloutta kunnassa ollut juuri lainkaan. Säynätsalo oli aikoinaan Suomen tiheimmin asuttu maalaiskunta. Säynätsalosta tuli osa Jyväskylää kuntaliitoksen yhteydessä 1993. Tästä huolimatta Säynätsalon seurakunta liitettiin Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan vasta vuoden 2005 alussa.
Muurame (huonekalutehdas) Mallistolle ja Pirkko Stenrosille on myönnetty monia muotoilu- ja kalustealan palkintoja. Näiden lisäksi Muurame Oy:lle myönnettiin vuonna 1986 Tasavallan presidentin vientipalkinto.
Muurame Muuramen asuntokanta on 3 736. Siitä omakotiasuntoja 2 123, rivitaloasuntoja 690, kerrostaloasuntoja 865 ja muita asuntoja 58. Lisäksi kunnassa on 704 kesämökkiä.
Muuramen pedofiilirinki Muuramen pedofiilirinki on pääosin Keski-Suomen maakunnassa sijaitsevassa Muuramessa vuodesta 2004 vuoteen 2008 tapahtuneiden lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten vyyhti. Vyyhtiä luonnehditaan yhdeksi Suomen historian törkemmistä seksuaalirikosvyyhdeistä. Uhreina olivat pääasiassa saman perheen kaksi tyttöä, ja tekijöinä lasten biologinen äiti, hänen avopuolisonsa Mikael Vuorinen (aik. Martti Mikael Kivitie, s. 1961) ja kolme miestä, joihin äiti oli tutustunut netin välityksellä. Nuorempaa lapsista oli käytetty seksuaalisesti hyväksi jo 1-vuotiaana.
Muuramen kirkko Vuonna 2010 on meneillään uuden peruskorjauksen suunnittelu, joka on suunniteltu toteutettavaksi 2011. Muuramen kirkon sisätiloja on tarkoitus peruskorjata ennallistaen ja alkuperäistä asua kunnioittaen.
Korpilahti Vuonna 1920 Korpilahdesta erotettiin Muurame, jossa oli tuolloin 2 763 asukasta. Muuramesta erotettiin edelleen vuonna 1923 Säynätsalon seurakunnaksi alue, jolla asui 581 henkeä.
Muuramen kirkko Muuramen kirkko edustaa arkkitehtuuriltaan 1920-luvulla syntynyttä uutta kirkkotyyppiä, joka oli yksinkertaisen suorakaiteen muotoisen ja satulakattoisen kirkkorakennuksen ja erillisen kapean ja korkean kampaniilikellotornin yhdistelmä.
Pekka Kortteinen Muuramessa Kortteinen pelasi lukuisia kausia ilman käytännön mahdollisuutta voittaa SM-mitalia. MuurLe putosi välillä myös 1-sarjaan, mutta Kortteinen jatkoi silti Muuramessa, SM-liigasta tulleista tarjouksista huolimatta. Muuramen Lentopallo nousi takaisin SM-liigaan kaudella 2005. Kaudella 2006-2007 Kortteinen pelasi parhaimman SM-liigakautensa ja voitti liigan pistepörssin. Kauden päätteeksi hänet valittiin kauden miesliigapelaajaksi. Kortteinen toimi myös Muurlen joukkueen kakkosvalmentajan roolissa kaudella 2007.
Perälä (Jyväskylä) Perälä on alue Jyväskylässä Muuramen rajalla (vuoden 2008 loppuun asti Jyväskylän maalaiskunnassa Jyväskylän kaupungin alueen ja Muuramen alueen välissä). Se kuuluu Vesangan alueeseen (Kuohun-Vesangan suuralueeseen).
Jaakko Linjama Linjama valmistui kansakoulunopettajaksi 1933 ja toimi tehtävässä Muuramessa 1934–1953 ja Jyväskylässä 1953–1969. Sivutoimisesti hän oli Muuramen seurakunnan kanttorina 1954–1970 ja Jämsän Kristillisen kansanopiston musiikinopettajana 1963–1966.
Muuramenharju Muuramenharju eli Muuratharju on Sisä-Suomen reunamuodostuman osa Muuramessa Päijänteen ja Muuratjärven välissä Muuramen kuntakeskuksen eteläpuolella. Muuramenharjun luonnonsuojelualueelta on hienot näkymät sekä Päijänteelle että Muuratjärvelle. Muuramenharjun molemmilla rinteillä on hyvin kehittyneitä muinaisrantoja.
Jyväskylä Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi.
Muurame (huonekalutehdas) Muurame Oy on suomalainen huonekalutehdas, jonka Martti Vaara veljineen perusti Lahteen vuonna 1925 nimellä Veljekset Vaaran huonekalutehdas. Tehdas tunnetaan erityisesti Martti Vaaran tyttären Pirkko Stenrosin suunnittelemista huonekaluista.
Muuramen Yritys Suomen-mestaruuden Muuramen Yritystä edustaen voittaneita yleisurheilijoita ovat Erkki Päivärinta, joka voitti pituushyppymestaruuden vuonna 1977, ja Juuso Rainio, joka voitti maantiejuoksun SM-kultaa vuonna 1995 ja puolimaratonin mestaruuden vuonna 1997.
Muurame Seuraurheilun puolella paikkakunnan lippulaiva on lentopallojoukkue Muuramen Lentopallo, joka on pelannut kaiken kaikkiaan 13. vuotta korkeimmalla sarjatasolla Lentopallon SM-liigassa. Joukkueen paras sijoitus SM-liigassa on 6. sija kaudelta 2011-2012.
Jyväskylä Nykyisen Jyväskylän alueella oli vuoteen 1593 mennessä perustettu myös (Vaajakosken suunnan) Oravasaaren, Haapaniemen, (Palokan suunnan) Mankolan, Rutalan, Mikkolan, (Tikkakosken suunnan) Tikkamannilan, Puuppolan, Kuikan, Nyrölän sekä (Vesangan) Siekkilän, Soikkalan, Yrjölän ja Sipilän talot. Vanhan Korpilahden alueella oli runsaasti taloja: Maahi, Kurkela, Ekonen, Tissola, Hurttia, Härkölahti, Ahvenus, Puolakka, Leustu, Oittila, Putkilahti, Könnö, Raidanlahti, Moksi, Kopiseva, Lehtimäki, Rutalahti, Särkijoki, Saukko, Painaja, Veijo, Maatia ja Uittime sekä nykyisen Muuramen alueen talot.
Sääksjärvi (Jyväskylä) Sääksjärvi on pieni, saareton ja kirkasvetinen järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla. Se sijaitsee pääosin Jyväskylässä, ja sen länsirannalla kulkee rautatie. Koillisrannalla on uimaranta. Itärannalla on omakotitaloja, joista yksi on Alvar Aallon suunnittelema pyöreä talo. Etelärannalla Jyväskylän ja Muuramen rajalla on kesämökkejä.
Jimi Salonen Jimi Salonen (s. 3. lokakuuta 1994) on suomalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee kumparelaskussa ja parikumpareissa. Hän on kotoisin Muuramesta, on opiskellut Rukan alppikoulussa ja edustaa Jyväskylän Freestyleseuraa. Salonen on kumparelaskun suomenmestari vuodelta 2015. Tästä saavutuksesta hänet palkittiin Muuramen kunnan lahjoittamalla stipendillä.
Jani Säisä Seuraavalla kaudella Säisä vaihtoi Muuramen Lentopalloon, jossa hän oli ykköshakkuri. Muurame säilytti sarjapaikkansa. Kaudella 2006–2007 Säisä pelasi Mutalan Riennossa vaihtelevilla tehoilla. Myös kaudella 2007-2008 hän jatkoi Joensuussa yksivuotisella sopimuksella. Säisä pelasi Ko-Iskussa kaudella 2008–2009.
Karisjärvi (Korpilahti) Karisjärvi on järvi Muuramen ja Jyväskylän rajalla (etelässä Jyväskylän Korpilahti, pohjoisessa Muurame). Karisjärvessä on saaria, mm. Pienisaari. Järvi on muodoltaan ristimäinen. Itään haarautuu Anttilan-, länteen Autionlahti. Järven rannalla on luonnonsuojelualue. Karisjärven rantaviivan pituus on 1,4 km. Järveen on istutettu harjusta, planktonsiikaa sekä järvisiikaa.
Korpilahti Korpilahti (epävirallisesti ) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomessa, Muuramen ja Jämsän välissä, Päijänteen molemmin puolin. Kunta liittyi Jyväskylän kaupunkiin vuoden 2009 alussa. Korpilahden naapurikunnat olivat juuri ennen kunnan lakkauttamista Joutsa, Jyväskylän mlk, Jämsä, Jämsänkoski, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka.
Korpilahti Korpilahti muodostettiin Jämsän kappeliksi vuonna 1691 ja siihen kuuluivat myös myöhemmät Muurame ja Säynätsalo. Pitäjän ensimmäinen kirkko vaurioitui isonvihan aikana ja sen tilalle valmistui leppävirtalaisen Arvi Junkkarisen johdolla uusi kirkko vuonna 1755. Nykyinen kirkko rakennettiin arkkitehti Charles Bassin piirustusten mukaan vuosina 1823–1826. Korpilahti määrättiin keisarillisella käskykirjeellä lokakuussa 1861 erotettavaksi itsenäiseksi seurakunnaksi, mutta ensimmäinen oma kirkkoherra saatiin vasta vuonna 1872. Korpilahden asukasluku oli suurimmillaan yli 10 000 henkeä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Muurame erosi Korpilahdesta vuonna 1920 – tällöin Korpilahden väkiluku väheni lähes 3 000 hengellä – ja Säynätsalo edelleen Muuramesta vuonna 1923.
Maire Vaajakallio Maire Inkeri Vaajakallio, o.s. "Helin" (7. joulukuuta 1923 Helsinki – 3. marraskuuta 2008 Muurame) oli suomalainen Muuramessa asunut toimittaja ja runoilija. Vaajakallio oli toimittajana yli 40 vuotta joista 30 vuotta Helsingin Sanomien Jyväskylän aluetoimittajana. Hän oli Keski-Suomen Sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtaja 1974–1975 ja varapuheenjohtaja 1976–1977.
Kinkomaan sairaala Kinkomaan sairaala oli Muuramen kunnan Kinkomaan kylässä sijaitseva 1930-luvulla Keski-Suomen tuberkuloosipiirin keskusparantolaksi rakennettu sairaala vuoteen 2008 saakka. Sairaala toimi myös sodassa haavoittuneiden keuhkoparantolana, mistä johtuen kylä on usein merkitty sodassa kaatuneiden kuolinpaikaksi. Sairaala oli aikoinaan Muuramen kunnan suurin työllistäjä.
Pirkko Stenros Muurame oli Pirkko Stenrosin isän ja setien perustama huonekalutehdas, jolle hän suunnitteli huonekaluja koko muun työuransa ohella. Vasta 1993, kun Muurame konkurssin jälkeen perustettiin uudelleen, hän ryhtyi sen päätoimiseksi suunnittelijaksi. Moduli-kaappien ohella hän on suunnitellut muun muassa Mup-kaappeja ja laatikostoja, Nappi- ja Neppari-kaapistoja, lasten huonekaluja ja tv-tasoja.
Yrittäjyyskoulutus Suomessa Myös lukioissa annetaan yhä enemmän yrittäjyyskoulutusta. Esimerkiksi Muuramen lukio tarjoaa viittä kurssia aiheesta. Ensimmäinen kurssi tutustuttaa yrittäjyyden peruskäsitteisiin ja yrityksen perustamiseen, toinen yritystalouteen ja budjetointiin, kolmas markkinointiin. Neljäs kurssi käsittelee kansainvälistä yritystoimintaa, ja viides kurssi on itsenäinen tutkielma opiskelijan valitsemasta yrityksestä. Lisäksi lukion Työosuuskunta Kisällissä voi kokeilla ulkoista yrittäjyyttä turvallisessa ympäristössä. Muuramessa toimii myös nuorten yrittäjyystalo Innola, joka tekee yhteistyötä Muuramen lukion kanssa. Jyväskylässä Voionmaan lukion Nuoresta johtajasta yrittäjäksi -kurssille ovat voineet osallistua kaikkien jyväskyläläisten lukioiden oppilaat. Opetus tapahtuu kouluajan ulkopuolella viikonloppuisin. Muita esimerkkejä yrittäjäkoulutuksesta lukioissa ovat Ylöjärven lukion Y-linja, Puolangan lukion yrittäjyyskurssit, ja Pyhäjoen yrittäjyyslukio.
Muuramen Lentopallo Muuramen Lentopallon miesten liigajoukkue pelasi kolmetoista kautta Mestaruusliigassa, parhaana sijoituksenaan kuudes sija kaudelta 2011–2012. Runkosarjassa MuurLe on ollut parhaimmillaan neljäs (2011–2012).Muuramen Lentopallon ensimmäinen SM-liigakausi oli vuonna 1998, kun joukkue voitti 1-sarjan ja nousi liigakarsintojen kautta aina SM-liigaan asti. SM-liigassa joukkue on taistellut lähes vuosittain sarjapaikkansa säilyttämisen puolesta, mutta viimeisenä parina kautena se on ollut mukana pudotuspeleissä. Seura kävi hakemassa vauhtia 1-sarjasta kaudella 2004–2005 voittaen 1-sarjan ylivoimaiseen tyyliin ja nousten takaisin SM-liigaan. Seuran historian ensimmäinen pudotuspelipaikka pääsarjassa tuli kaudella 2007. Kaudella 2008 joukkue eteni myös SM-liigan pudotuspeleihin.
Ala-Sallaajärvi Ala-Sallaajärvi on järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla pääosin Muuramessa. Järvi on noin 36 hehtaarin kokoinen ja sen keskisyvyys on noin yhdeksän metriä. Sallaanoja virtaa Ylä-Sallaasta pienen Myllyjärven kautta Ala-Sallaaseen ja laskee sieltä Muuratjärveen. Ala-Sallaanjärven pieni Jyväskylään kuuluva kulma kuuluu Taka-Keljoon. Järven etelärannalla on jyrkkärinteinen Kantapolunmäki.
Tuomas Ruuska Varalasta tie vei lopulta SM-liigaan, Muuramen Lentopallon riveihin. Ensimmäisen liigaottelunsa Ruuska pelasi kaudella 2002, 21-vuotiaana nuorukaisena. Muuramen Lentopallossa hän nousi nopeasti seuran runkopelaajaksi. Kaudella 2007 Ruuska oli isossa roolissa yhdessä liigan parhaimmaksi lentopalloilijaksi valitun Pekka Kortteisen kanssa, kun joukkue eteni historian ensimmäisen kerran pudotuspeleihin.
Luhanka Hartolan kappelin ja Joutsan, Leivonmäen ja Luhangan kylän asukkaat kuuluivat Sysmän pitäjän hämäläisiin 1400-luvulla.  Vuonna 1539 Suur-Sysmässä oli 210 taloa, joista 170 oli Sysmän ja Hartolan pitäjissä. Joutsan, Korpilahden, Koskenpään, Luhangan, Muuramen, Petäjäveden ja Jyväskylän vakinaisesti asutut kylät sijaitsivat hämäläisten eräsijojen keskuudessa - keskiajan lopulla hämäläisillä oli Keski-Suomen pohjoisosissa 400-450 eräsijaa. Hämäläisasutuksen pohjoisosassa, Joutsan, Luhangan ja Leivonmäen hajakylissä, oli 40 veroamaksavaa taloa. Eteläisen Keski-Suomen Joutsa, Leivonmäki ja Luhanka säilyttivät hämäläisasutuksensa 1500-luvulla. Jämsän, Korpilahden, Kuhmoisten, Luhangan ja Muuramen vanhin asutus sijoittui saviperäisille viljelysmaille.  Vuonna 1985 lähes 70 prosenttia maakunnan väestöstä asui taajamissa. Keski-Suomessa oli useita yli 200 asukkaan kahden taajaman kuntaa: Konnevesi, Luhanka, Muurame, Pihtipudas ja Säynätsalo.
Muuramen kirkko Muuramen kirkon pääovi on riemukaaren alla, ja sen jälkeinen ahdas eteinen kuvastaa kristityn tien alkuun kuuluvaa ahdasta porttia. Kirkon huoltotilat ovat poikkirungon pohjakerroksessa. Toisessa kerroksessa on seurakuntasali. Kirkon vaaleaksi rapattujen seinäpintojen ainoita koristeaiheita ovat julkisivuja horisontaalisesti jakavat kerroslistat, räystäiden alalautojen sininen väri, pääovea koristava korkea kaarisyvennys sekä seurakuntasalin eteen avautuva loggia.
Muuramen kirkko 1920-luvulla arkkitehdit saivat vaikutteita erityisesti Italiaan suuntautuneilta matkoiltaan, joilla tutustuttiin varhaiskristillisen kirkkoarkkitehtuurin sekä maaseudun pienten kaupunkien anonyymiin rakennusperinteeseen, architettura minoreen. Alvar Aalto matkusti Italiaan ensimmäisen kerran häämatkallaan vuonna 1924. Muuramen kirkon sisätiloissa Aalto käytti 1920-luvun klassisismille tyypillisiä voimakkaita värisävyjä, kuten tummansinistä, mustaa, harmaata sekä niin kutsuttua pompeijinpunaista.
Davor Džombić Muuramessa pelattu 2008 kausi oli Džombićille hyvä. Džombić hankittiin Muurameen korvaamaan kaudella 2007 Muurlessa pelannutta Pekka Kortteista, joka oli valittu SM-liigan parhaimmaksi pelaajaksi edelliskaudella. Džombić onnistui loistavasti Kortteisen korvaamisessa, sillä hän sijoittui pistepörssissä viidenneksi, ja oli pistekeskiarvoltaan liigan toiseksi paras. Hyökkäyspisteissä Džombić oli liigan neljänneksi paras. Kauden jälkeen Džombić teki Muurlen kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen.
Muuratjärvi Muuratjärvi on järvi Keski-Suomessa Muuramen kunnassa ja Jyväskylän kaupungissa entisen Korpilahden kunnan alueella. Järven pinta-ala on 31,54 neliökilometriä. Se laskee Muuramenjokea pitkin Muuramen kirkonkylän läpi Päijänteeseen. Järvestä käytetään myös nimiä "Muuramejärvi" ja "Muurajärvi". Muuratjärven saaria ovat mm. Iso-Selkäsaari, Vähä-Selkäsaari, Kaita, Myhkyrä, Jahko ja Palosaari. Ainoa saari, johon pääsee siltaa pitkin, on Vuohensalo.
Valtatie 9 Tampereella valtatie 9 kulkee nelitasoisen Lakalaivan eritasoliittymän kautta ja ohittaa Tampereen kaupungin moottoritienä, johon kuuluu myös Karkunvuoren tunneli. Tampereen Linnainmaan kohdalla moottoritie muuttuu ensin moottoriliikennetieksi ja hieman ennen Kangasalaan kuuluvaa Ruutanan kylää edelleen kaksikaistaiseksi valtatieksi. Tie jatkuu Oriveden, Länkipohjan, Jämsän, Korpilahden ja Muuramen kautta Jyväskylään. Oriveden ja Muuramen välillä on säännöllisesti ohituskaistaosuuksia.
Lojer Vuonna 1989 Vammalan Konepaja osti Muuramessa sijainneen Lojer Oy:n sairaalasänkyjen valmistus- ja markkinointioikeudet ja lähes yhden yön aikana Muuramen tehtaan toiminta siirrettiin Vammalaan. Toimitusjohtaja Seppo Suuriniemen mukaan yritys pystyi tuolloin ottamaan tuotantoonsa noin tuhannen sairaalasängyn valmistuksen. Yrityksessä oli tuolloin 55 työntekijää ja sen liikevaihto oli n. 20 miljoonaa markkaa. 1990-luvun alussa sairaalasänkyjen vientikohteita olivat muun muassaPohjoismaat, Keski-Eurooppa ja Israel.
Lentopallon Mestaruusliigakausi 2010–2011 Lentopallon SM-liiga otti kaudeksi 2010–2011 käyttöön uuden nimen, Lentopallon Mestaruusliiga. Miesten lentopallon mestaruusliigakausi 2010–2011 alkoi 2. lokakuuta 2010 Muuramen kulttuurikeskuksen salissa, jossa isäntäjoukkue Muuramen Lentopallo kukisti Isku-Volleyn 3–0 (25–23,29–27,25–22). Liigan avausottelua seurasi paikan päällä 426 katsojaa. Runkosarja päättyi 12. maaliskuuta 2011.
Lakka (kasvi) Lakka eli hilla eli suomuurain ("Rubus chamaemorus") on vatukoiden sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Nimeä käytetään myös kasvin tuottamasta heleän oranssista mehukkaasta marjasta. Kasvin nimitys vaihtelee alueittain niin, että lakasta puhutaan perinteisesti Länsi-Suomessa ja hillasta Pohjois- ja Itä-Suomessa. Keskisuomalaisen Muuramen kunnan nimi tulee suomuuraimesta, ja kasvi näkyy myös Muuramen vaakunassa. Muita kasvista tai sen marjasta käytettyjä nimityksiä ovat esimerkiksi nevamarja, valokki ja lintti.
Säynätsalo Säynätsalo on entinen Suomen kunta ja nykyisin osa Jyväskylää. Asukkaita on noin 3 000 (2005). Säynätsalo oli vuoden 1993 alusta vuoden 2008 loppuun asti Jyväskylän eksklaavi, koska sillä ei ollut yhteistä rajaa muun kaupungin kanssa, vaan väliin jäi osa Muuramen kuntaa. Jyväskylän maalaiskunnan ja Jyväskylän yhdistyessä 1. tammikuuta 2009 yhteys kuitenkin muodostui, joskin vain vesiraja Päijänteen Hauhonselällä. Liikenneyhteys alueelle tulee jatkossakin vain Muuramen kautta. Muuramen ja Jyväskylän mlk:n lisäksi Säynätsalolla oli lyhyt yhteinen vesiraja Toivakan kanssa. Säynätsalon liittymisestä vapaaehtoisesti Jyväskylään vuonna 1993 seurasi toinenkin erikoisuus: sekä Säynätsalossa että siihenastisessa Jyväskylässä oli Huvilatie, Kauppakatu ja Kirkkotie, mutta minkään kyseisestä kuudesta kadusta nimeä ei pitkään aikaan muutettu. Niinpä Jyväskylässä oli siitä lähtien kaksi Huvilatietä, kaksi Kauppakatua ja kaksi Kirkkotietä. Myöhemmin nimet on muutettu, muun muassa Säynätsalon entinen Kauppakatu on nyt Omenatie. Säynätsalo oli maapinta-alaltaan Suomen toiseksi pienin kunta heti Kauniaisten jälkeen.
Muuramen kirkko Muuramen kirkon alttariseinämaalauksen maalasi taiteilija William Lönnberg (1887–1947) vuonna 1929. Maalauksen aiheena on Apostolien tekojen kertomus, jossa apostolit Pietari ja Johannes parantavat ramman Jerusalemin temppelissä Kauniin portin luona (3: 1–10). Lönnberg toteutti myös saarnastuolin kolme raamatullista henkilömaalausta: Pietarin, Johanneksen ja Hyvän Paimenen.
Muuramen kirkko on kokenut vuosikymmenten aikana useita muutoksia ja erityisesti sen sisätilat ovat muuttuneet huomattavasti alkuperäisestä asusta. Ensimmäinen muutos sisätiloissa tapahtui jo 1930-luvulla, jolloin alkuperäistä tummaa väritystä muutettiin. 1950-luvulla sisätilojen värisävyjä vaalennettiin, ja esimerkiksi kirkkosalin katon holvi maalattiin heleän siniseksi taiteilija Urho Lehtisen värityssuunnitelman mukaan. Suurimmat muutokset kirkko koki kuitenkin peruskorjauksen yhteydessä vuosina 1978–1979, jolloin interiöörin alkuperäinen asu muuttui merkittävästi. Sisätilojen seinät maalattiin valkoiseksi ja maalatut puuosat korvattiin maalaamattomilla puupinnoilla valoisamman ilmeen aikaansaamiseksi kirkkoon.
Muurame (huonekalutehdas) Muurame Oy:n tuotanto muodostuu lähes yksinomaan Pirkko Stenrosin minimalistisista moduulikalusteista. Yrityksen tunnetuin ja pitkäisin tuotesarja on "Moduli", jonka ensimmäisetkin tuotteet, Stenrosin vuonna 1954 suunnittelemat "Kaksonen-" ja "Kolmonen"-lipastot, ovat yhä tuotannossa. Muita edelleen valmistettuja tuotesarjoja ovat "Neppari" (1975) ja "Mup" (1999). Tuotesarjoihin kuuluvat lipastojen, kaappien ja muiden säilytyskalusteiden lisäksi työ- ja ruokapöytiä, tv-tasoja, sohvia ja sänkyjä sekä lastenkalusteita. Niitä kaikkia yhdistävät niukka suorakulmainen muotokieli, mitoitusten ja värien yhteensopivuus sekä tuotesarjojen jatkuvuus.
Proteiinisynteesi Transkriptio tarkoittaa lähetti-RNA-molekyylin valmistamista solun tumassa. Entsyymi nimeltä RNA-polymeraasi avaa DNA-ketjun kaksoiskierteen halutun geenin kohdalta ja aloittaa matkan DNA-juostetta pitkin. Edetessään RNA-polymeraasi syntetisoi yksijuosteisen lähetti-RNA-molekyylin käyttäen muottinaan DNA:ta.
RNA-maailma RNA-maailma-hypoteesi keskittyy pelkästään kopioitumiseen aineenvaihdunnan kustannuksella. RNA-maailma-hypoteesin vastakohdan aineenvaihdunta ensin -hypoteesin mukaan yksinkertaisia reaktioita ja aineenvaihduntaa on ollut ennen geenien syntyä. Aineenvaihdunta tarkoittaa tässä kemiallisten reaktioiden ketjua, jossa yksistä prosesseista vapautuva energia siirtyy toisen prosessin käyttöön, mikä lopulta johtaa monimutkaisempien molekyylien syntyyn. Siinä tapauksessa molekyylievoluutio pääsisi muuntamaan molekyyliä ja lisäämään siihen informaatiota vaihe vaiheelta niin kauan, kunnes saavutettaisiin lyhyitä RNA-juosteita vastaava monimutkaisuus.
RNA Muita RNA-tyyppejä ovat muun muassa pieni tumassa esiintyvä RNA (engl. small nuclear RNA, snRNA), joka osallistuu RNA-eksonien silmukointiin esi-RNA:sta, pieni tumajyväsen RNA (small nucleolar RNA), pieni tuman RNA (snoRNA), mikroRNA (miRNA) ja pieni häiritsevä RNA (siRNA, engl. small interfering RNA), heterogeeninen tuman RNA (hnRNA) ja pieni soluliman RNA (scRNA).
RNA Kolme tunnetuinta RNA-tyyppiä ovat lähetti-RNA, siirtäjä-RNA ja ribosomaalinen RNA. Lähetti-RNA (mRNA) kuljettaa DNA:sta kopioidun geenin tiedot tumasta solulimaan, jossa sen perusteella tuotetaan proteiineja ribosomeissa. Siirtäjä-RNA (tRNA) siirtää aminohapot proteiinia valmistavalle ribosomille lähetti-RNA:n perusteella. Ribosomaalista RNA:ta (rRNA) on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta.
RNA-replikaasi RNA-replikaasi () on entsyymi, joka katalysoi RNA:n monistumista eli replikaatiota RNA-templaatista eli -mallista. Sen vastakohtana toinen RNA:ta syntetisoiva entsyymi, RNA-polymeraasi, valmistaa RNA:ta DNA:n mallin mukaan eli kopioi DNA:n emäsjärjestyksen RNA:n emäsjärjestykseksi. RNA-replikaaseja esiintyy useilla RNA-viruksilla, joilla ne osallistuvat transkriptioon ja genomin monistumiseen. Tunnettuja RNA-replikaasiproteiineja ovat muun muassa polioviruksen 3Dpol ja hepatiitti C-viruksen NS5b.
RNA-polymeraasi RNA-polymeraasi () on polymeraasientsyymi, joka syntetisoi RNA:ta. Se liittää nukleotideja yhteen polymeeriksi, RNA-molekyyliksi. Uuden RNA-molekyylin se muodostaa olemassa olevan DNA- tai RNA-molekyylin pohjalta emäspariperiaatteen mukaisesti eli kopioi emäsjärjestyksen.
Eksoribonukleaasit Eksoribonukleaasit ovat hydrolaaseihin tai transferaaseihin kuuluvia entsyymejä. Ne katalysoivat RNA-molekyylin hajotusta, joko hydrolyyttisesti, jolloin niistä muodostuu sokerifosfaatti ja lyhentynyt RNA-ketju tai fosforolyyttisesti, jolloin entsyymi hajottaa RNA-ketjun ja sokerifosfaattijohdannaiseen liittyy fosfaatti-ioni, jolloin muodostuu sokeripyrofosfaatti ja lyhentynyt RNA-ketju. Nimitys eksoribonukleaasit tulee siitä että ryhmän entsyymit hajottavat RNA-ketjua ketjun päästä, toisin kuin endoribonukleaasit, jotka hajottavat RNA-ketjun sen keskeltä.
RNA-maailma RNA-maailman seuraava vaihe olisi ollut, että primitiiviset RNA-juosteet alkaisivat valmistaa proteiineja, tätä pidetään todennäköisenä, koska nykyisissäkin soluissa RNA-molekyylit, ribotsyymit, osallistuvat ribosomeissa proteiinien rakentamiseen. Täten RNA-maailma kehittyisi nykyiseksi geneettisen koodin yhdistämäksi nukleiinihappojen ja proteiinien kaksijakoiseksi järjestelmäksi. Alkuliemessä epäilemättä oli aminohappoja runsaasti. Aminohappojen kanssa vuorovaikutuksessa olleella RNA-molekyylillä oli mahdollisuus yhdistää ne proteiineiksi katalysoimalla peptidisidosten muodostumisen.
RNA RNA eli ribonukleiinihappo on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa. RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksisäikeinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset.
Promoottori Eukaryooteilla on kolme erilaista RNA-polymeraasia: RNA-polymeraasi I, RNA-polymeraasi II (selvästi yleisin) ja RNA-polymeraasi III. Näille jokaiselle on omanlaisensa promoottorit.
RNA-maailma Vaikka laboratoriossa on tuotettu itsekopioituvia RNA-molekyylejä alkumaan olosuhteita mallintavissa olosuhteissa, nykyluonnossa ei ole havaittu vapaita RNA-molekyylejä. Ja vaikka RNA katalysoikin monia reaktioita, on silti epäilyksiä RNA:n katalysointikyvystä monissa reaktioissa.
Transkriptio Transkriptio on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi kopioi DNA:ssa olevaa geneettistä koodia RNA:ksi. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe, mutta transkriptiossa syntyy myös t-RNA-, r-RNA- ja s-RNA-molekyylejä.
Hypersykli Hypersyklin ajatus on RNA-maailma-teoriaa, jota monet evoluutiotutkijat arvelevat kuvitteellisten esisolujen geneettiseksi ympäristöksi. Tässä maailmassa RNA-molekyylit toimisivat geeneinä ja entsyymeinä samanaikaisesti. 
Hypersykliteorian mukaan RNA:n kopioituminen toisen tai toisten RNA-molekyylin avulla olisi ensimmäinen kierto eli sykli, jossa RNA tuottaisi RNA:ta. Mutta samalla RNA:n kopiointivirheet eli mutaatiot tuottaisivat uudentyyppisiä RNA-molekyylejä, jotka olisivat RNA-reaktioita kiihdyttäviä entsyymejä eli katalyyttejä. Lopulta mutaatiot loisivat tilanteen, jossa eräs uusi reaktiokehä kiihdyttäisi eli katalysoisi alkuperäistä RNA:n kopioitumista. Näin olisi kuljettu suuri ympyrä, hypersykli, kiinni.
SiRNA Pieni häiritsevä RNA eli siRNA () on pieni, noin 20 nukleotidia pitkä, RNA-molekyyli, joka säätelee lähetti-RNA:n toimintaa. siRNA sitoutuu komplementaariseen mRNA:han ja tämä kaksijuosteinen RNA pilkotaan solussa. Tätä prosessia kutsutaan RNA-interferenssiksi.
RNA-maailma RNA-maailma on hypoteesi, jonka mukaan elämän synty lähti liikkeelle RNA:sta. RNA pystyy nykytiedon mukaan toimimaan geeninä ja entsyyminä. Tällöin RNA-maailmassa sama molekyyli varastoi tietoa ja toimi
entsyymiproteiinin sijasta esisolun kemiallisten reaktioiden ohjaajana.
Rotavirus Viruksen 11 kaksijuosteista RNA-juostetta jäävät kahden proteiinikuoren suojaan, ja viruksen RNA-replikaasi transkriboi virusgenomin kahden juosteen lähetti-RNA:n. Piiloutumalla ytimeen viruksen RNA välttää RNA-interferenssin, minkä aiheuttaa kaksijuosteisen RNA:n olemassaolo.
RNA-maailma RNA-maailman vaihtuminen DNA-maailmaksi saattoi johtua olosuhteiden kehittymisestä RNA-eliöille epäedulliseen suuntaan.
DNA-eliöt saattoivat selvitä vaihtelevimmissa ympäristöissä, koska DNA on RNA:ta vakaampi ja kykenee varastoimaan 
suuret määrät tietoa erilaisiin ympäristöihin soveltuviin toimintoihin. Yksinkertaistaen sanottuna, RNA-esisolu saattoi selvitä ympäristössä, missä monia RNA-esisolun osasia syntyi elottomasti pitkälle rakentuneina. DNA-eliö saattoi jalostaa ympäristönsä aineita pidemmälle, ja näin selvitä vaativammassa ympäristössä.
Proteiini Proteiinisynteesi käynnistyy kun jokin geeni aktivoituu sen säätelyalueeseen kiinnittyneiden proteiinimolekyylien avulla. RNA-polymeraasientsyymi rakentaa lähetti-RNA:n tumassa transkriptiossa (RNA-synteesissä). Eli entsyymit aukaisevat DNA:n kaksoiskierteen ja nukleotidien vetysidokset katkeavat hetkellisesti. Geenin luenta alkaa, kun RNA-polymeraasientsyymi kiinnittyy geenin promoottoriosaan. RNA-polymeraasi etenee emäspariperiaatteen mukaisesti nukleotidi kerrallaan. Lähetti-RNA:n valmistuessa DNA sulkeutuu taas kaksoiskierteeksi. Näin valmistuu esiaste-RNA, jossa ovat mukana myöskin geenin intronialueet.
RNA-maailma Molekyylievoluutiota on yritetty selittää monilla kokeilla, jotka esimerkiksi perustuvat RNA-virukseen nimeltä Q, joka ei tarvitse solun kaltaista monimutkaista ympäristöä kopioitumiseen. Odotusten mukaan kokeissa tapahtui kopiointivirheitä ja molekyylien kilpailua ja täten valintaa. Joidenkin virusten RNA-perimä viittaa siihen, että ne ovat RNA-maailman jäänteitä.
Lähetti-RNA Lähetti-RNA eli lRNA eli mRNA () on RNA-ketju, joka syntyy solun tumassa transkriptioksi kutsutussa tapahtumassa DNA:n emäsjärjestyksen ohjaamana. Lähetti-RNA sisältää geneettisen informaation, joka voidaan kääntää translaatiossa proteiinien aminohappojärjestykseksi. Transkriptiosta translaatioon johtavaa tapahtumaketjua kutsutaan molekyylibiologian keskusdogmiksi.
Ribosomaalinen RNA Ribosomaalinen RNA (rRNA) on yksi kolmesta RNA-tyypistä. Ribosomaalista RNA:ta on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta. rRNA:n lisäksi ribosomissa on tukirakenteena runsaasti valkuaisaineita. 
Ribosomaalinen RNA muodostaa ribosomin kaksi osaa, suuren alayksikön (LSU) ja pienen alayksikön (SSU).
Siirtäjä-RNA Siirtäjä-RNA ("tRNA") on proteiinisynteesiä auttava pienehkö RNA-molekyyli, joka siirtää aminohapon proteiinin osaksi. Proteiinit ovat aminohappoketjuja, jotka valmistuvat ribosomeissa lähetti-RNA:n ohjaamana. Yhtä aminohappoa vastaa kolmen nukleotidin kodoni. Siirtäjä-RNA on se molekyyli, johon aminohappo kiinnittyy ja jonka avulla ribosomi liittää tämän aminohapon rakentuvaan proteiiniin.
RNA-replikaasi RNA-replikaasientsyymejä esiintyy myös aitotumallisilla eliöillä, joilla ne osallistuvat RNA-interferenssiin toimimalla sitä säätelevien mikroRNA-molekyylien monistajina.
RNA-maailma QBeta-bakteriofagi on onnistuttu monistamaan laboratoriossa käyttäen fagin RNA:ta ja nukleotideja trifosfaattimuodossa, eli ATP, CTP, GTP ja UTP:tä, RNA-polymeraasia ja magnesiumioneja, jolloin Qb-fagin RNA syntyy 40 minuutissa. Vertailun vuoksi yksijuosteis-DNA-fagin kahdentuminen vaatii polymeraasin ja renkaan sulkevan liitosentsyymin, neljää nukleotidia. RNA-polymeraasin on oltava virukselle spesifistä tyyppiä. Ongelmana on kuinka valkuaisainesynteesi saattoi ensimmäisen kerran alkaa, jos ei ollut olemassa ainuttakaan valkuaisaine-entsyymiä. Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että RNA pystyy itse toimimaan entsyyminä.
RNA-maailma RNA-maailman kannattajien mielestä solun kehitys olisi lähtenyt liikkeelle itseään monistavasta RNA-molekyylistä orgaanisia molekyylejä sisältäneessä "alkuliemessä". Mallin mukaan kun ensimmäinen itseään kopioiva RNA-molekyyli alkoi monistua, tuossa kopioinnissa tapahtui kopiointivirheitä, mutaatioita, joten molekyyleistä tuli erilaisia ja tällöin erilaiset molekyylit kilpailivat toistensa kanssa ympäristönsä rakennusaineista ja energiasta, mikä johti siihen, että tehokkaimmin kopioituvat molekyylit tulivat ympäristössään vallitseviksi. Tästä käytetään nimitystä molekyylievoluutio. Erilaiset RNA-molekyylit saattoivat laskostua erilaisiin kolmiulotteisin muotoihin erilaisiksi katalyyteiksi. RNA:n tiedetään ainakin viruksissa mutatoituvan DNA:ta nopeammin.
RNA-maailma Laboratoriossa on tuotettu lyhimmillään 165 emäksen mittainen RNA, joka pystyy valmistamaan hyvin epätarkkoja kopioita itsestään.
Eräs 189 emäksen pituinen RNA tuottaa itsestään 98,9 %:n varmuudella tarkan kopion, eli tarkan kopion joka kahdeksas kopiointikerta. Laboratoriossa on myös tuotettu pitkiä RNA-ketjuja prebioottisesti saatavilla olleista aineista vedessä ilman entsyymejä.
Translaatio (biologia) Biologiassa translaatiolla tarkoitetaan geenin ilmentämisen vaihetta, jossa lähetti-RNA tulkitaan ja rakennetaan sitä vastaava aminohappoketju, proteiini. Translaatio ei useimmiten riitä sellaisenaan tuottamaan toiminnallista proteiinia. Translaatiossa on kolme vaihetta: aloitus-, pitenemis- ja lopetusvaihe.
RNA-maailma RNA-maailma-hypoteesi kuulostaa lupaavalta, mutta sillä on monia vastustajia. RNA-maailman perusongelmista yksi on se, ettei nykyinen biokemia tunne kyllin abioottisia emästen ja sokereiden syntytapoja. RNA-maailmaa on vastustettu muun muassa sen takia, että RNA-molekyylien emästen mm. urasiilin ja sytosiinin syntytapaa luonnollisin mekanismein ei ole tunnettu, mutta laboratorioissa on nykyisin osoitettu, että kaikkien RNA-molekyylien emästen synty luonnollisin prosessein on mahdollista. Myös esim. riboosi ja muut sokerit ovat varsin epävakaita.
Riboosin ja fosforihapon sidos on altis hydrolyysille. Näin ollen riboosi-fosforihappo-yhdistelmä hajoaa nopeasti vedessä. Tämä vaatii jatkuvaa riboosi-fosforihappo-yhdistelmien tuotantoa. Lisäksi esimerkiksi eräs tunnettu guaniinin syntyreaktio syaanivedystä estää riboosin tuotannon formaldehydistä. Tämä näyttää viittaavan siihen, että emästen ja sokereiden ja eri emästen olisi synnyttävä eri paikoissa, joissa on erilaiset kemialliset olot ja sitten liityttävä yhteen.
Etninen bioase Solujen toimintaa on mahdollista häiritä estämällä DNA:n sisältämää tietoa proteiinituotantoon siirtävän lähetti-RNA-molekyylin toimintaa solussa. Esimerkiksi viruksen avulla soluun on mahdollista siirtää ulkopuolista DNA- tai RNA-materiaalia. Sopiva DNA-molekyyli sitoo lähetti-RNA-molekyylejä ja estää niiden toimimisen solun aineenvaihdunnassa. Koska luonnossa esiintyvät RNA-virukset pyrkivät muuttamaan solun toimintaa syöttämällä siihen omaa RNA:taan, soluille on puolustusmekanismiksi kehittynyt kyky tunnistaa vierasperäiset RNA-molekyylit ja lopettaa niitä vastaavan geenin koodaaminen. Tämä mekanismi estää kuitenkin myös vastaavan, solussa alun perin olleen geenin toiminnan.
Lähetti-RNA Lähetti-RNA:ta, jossa on vain yhden proteiinin translaatioon tarvittava ohje, kutsutaan monokistriseksi. Useimpien eukaryoottisolujen lähetti-RNA on monokistrista. Sitä vastoin prokaryoottisolujen lähetti-RNA on polykistrista, eli siinä on useita avoimia lukukehyksiä eli proteiinin translaatioon tarvittavia ohjeita. Yleensä polykistrisen lähetti-RNA:n koodaamilla proteiineilla on jokin yhteinen ominaisuus - ne voivat esimerkiksi muodostaa yhdessä proteiinikompleksin - ja niitä koodaavia sekvenssejä säädellään yhteisellä säätelyalueella, jossa on promoottori ja operaattori. Myös bakteerien ja arkkien lähetti-RNA ja ihmisen mitokondriaalinen lähetti-RNA on suurimmaksi osaksi polykistristä. Di- tai bikistriseksi kutsutaan lähetti-RNA:ta, joka koodaa kahta proteiinia.