mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Fundamentalismi (tietoteoria) Rationalismi on yleisnimitys tietoteoreettisille kannoille, jotka katsovat, että järki on tiedon lähde ja arvosteluperuste. Rationalistit katsovat yleisesti, että nk. totuudet tai järki ovat tärkeimmät tietoteoreettiset perusoletukset. Historiallisesti René Descartesissa kiteytyvää mannermaista rationalismia on pidetty empirismin antiteesinä, vaikka monet rationalistit ovat katsoneet, että järki on vahvimmillaan kun empiirinen todistusaineisto tukee sitä tai on johdonmukainen sen kanssa. Näin rationalismi itse asiassa riippuu empiirisistä tieteistä uskomusten oikeutuksia analysoidessaan. Descartes katsoi, että osa totuuksista voidaan tietää sisäsyntyisesti ja näin ne muodostavat ihmisen perustavanlaatuiset sisäsyntyiset uskomukset (tai tiedon). Nykyaikainen rationalismi ei aina jaa tätä näkemystä.
Rationalismi Rationalismi on yleisesti järjen kannattamista korostava ajattelutapa.
Kriittinen rationalismi Kriittinen rationalismi kääntää normaalin käsityksen rationalismista tai realismista päälaelleen. Erityisesti se ajatus, että teoria on sitä parempi mitä epätodennäköisemmin se on tosi, on suoraan päinvastainen perinteisen empiristisen näkemyksen kanssa, jonka mukaan tulisi etsiä teorioita, jotka ovat mahdollisimman todennäköisiä. Popper itse muistutti Arthur Schopenhauerin huomautuksesta, jonka mukaan ongelman ratkaisu vaikuttaa usein aluksi paradoksaaliselta ja myöhemmin itsestäänselvyydeltä.
Kriittinen rationalismi Positivistisen lähestymistavan hylkääminen perustuu eräisiin sudenkuoppiin, joihin positivismi kriittisen rationalismin näkökulmasta putoaa:
Rationalismi (tietoteoria) Rationalismin alkuperäiset juuret kulkevat aina elealaisiin filosofeihin, pythagoralaisiin ja Platoniin asti. Elealaiselle Parmenideelle rationaalisuus tarkoitti ennen kaikkea tehtyjen päätelmien ristiriidattomuutta. Tavoitellessaan ristiriidattomuutta hän päätyi ensimmäisenä filosofina voimakkaaseen ristiriitaan arkikokemusten kanssa. Platonin ideaoppi, joka perustui osittain Parmenideen ajatuksiin, perustui samoin puhtaasti rationalistisille lähtökohdille. Hänen järjen itseriittoisuutta koskevista ajatuksistaan tuli myöhemmän rationalismin perusta.
Suomen arkkitehtuuri Romanttinen tyyli ei hallinnut yksinään Suomen vuosisadan vaihteen arkkitehtuuria. Sen rinnalla rakennusteknillinen rationalismi meni eteenpäin. Rationalismin tärkein arkkitehti oli Selim A. Lindqvist. Romantiikan ja rationalismin välillä käytiin vilkasta keskustelua, joka kärjistyi Helsingin rautatieaseman suunnittelukilpailun tuloksista. Eliel Saarisen voittavaa ehdotusta vastaan hyökkäsivät kilpailuun myös osallistuneet Gustaf Strengell ja Sigurd Frosterus. Saarinen otti kritiikin vakavasti ja suuntasi arkkitehtuuriaan rationalistisempaan suuntaan.
Rationalismi (tietoteoria) Nykyään rationalismi liittyy lähinnä logiikan ja matematiikan filosofiaan. Logiikkaa ja matematiikkaa ei voi tutkia luontoa havainnoimalla vaan pelkästään järkeä käyttämällä.
Kriittinen rationalismi Bartleyn mukaan jotkut justifikationistit myöntävät tämän. He ovat naiiveja rationalisteja ja ajattelevat, että tieto voidaan todellakin oikeuttaa sekä osoittaa jossain määrin varmaksi ja järkiperäiseksi. Jotkut justifikationistit puolestaan kieltävät virheen. He ovat tietoteoreettisia relativisteja, ja ajattelevat (kriittisen rationalismin näkökulmasta oikein), ettei totuutta voida "löytää" eikä tietoteoreettiselle absolutismille ole lähdettä. He kuitenkin päättelevät (kriittisen rationalismin näkökulmasta väärin), ettei tämän vuoksi ole olemassa rationaalisuutta, eikä toden ja epätoden välille voida tehdä objektiivista eroa.
Kriittinen rationalismi Kriittinen rationalismi purkaa justifikationismin itsensä ja suhtautuu tietoon, järkeen ja tieteeseen ei sen enempää fundamentalistisena tai erehtymättömänäkään kuin relativistisestikaan. Tieto ja totuus ovat olemassa, mutta eivät sellaisina kuin aiemmin ajattelimme.
Empirismi Charles S. Peircellä (1839–1914) oli suuri merkitys nykyaikaisen empiirisen tieteellisen menetelmän perusteiden luomisessa. Vaikka Peirce kritisoi monia Descartesin rationalismin ominaispiirteitä voimakkaasti, hän ei kuitenkaan hylännyt rationalismia suoralta kädeltä. Sen sijaan hänen ajattelunsa oli yhtäpitävä monien rationalististen ajatusten kanssa, erityisesti sen suhteen, että hänestä rationaaliset ideat voivat olla merkityksellisiä ja menevät pidemmälle kuin tieto, jota empiiriset havainnot tuottavat. Myöhempinä vuosina hän jopa puolusti ideoita tiukan empirismin ja tiukan rationalismin välisissä väittelyissä, osaksi tasapainottaakseen joidenkin ylilyöntejä tietopohjaisen empirismin puolustamisessa.
Tietoteoria Immanuel Kant arvosteli sekä rationalismia että empirismiä yksipuolisesta näkemyksestä. Hän arvosteli rationalismia siitä, että järkeilyllä saavutettuja ideoita voi verrata vain havaintoihin. Toisaalta myös ideat ovat havaintojen tuloksia.
Kommunikatiivinen rationalismi Kommunikatiivinen rationalismi on teoria tai joukko teorioita joka pyrkii selittämään inhimillistä järjellisyyttä onnistuneen kommunikaation tuloksena. Teoriat yhdistetään Karl-Otto Apeliin ja Jürgen Habermasiin, heidän kehittämäänsä universaalipragmatiikkaan sekä johdannaisteorioihin diskurssietiikasta ja järjellisestä jälleenrakennuksesta.
Tiede Kriittinen rationalismi sen sijaan katsoo, ettei täydellinen objektiivisuus ole mahdollista ja ettei luonnollisen ja yliluonnollisen selityksen välistä rajaa voida kaikissa tapauksissa tiukasti vetää. Sen sijaan kriittinen rationalismi ehdottaa tilalle empiiristen teorioiden falsifioitavuutta ja pitää falsifikointia yleisenä empiirisenä menetelmänä. Se katsoo, että tieteelle on ominaista koetellun tiedon määrän jatkuva kasvu, mutta toisaalta se kieltää tieteeltä täydellisen auktoriteetin painottamalla, että sen tulokset ovat aina vajavaisia ja kumottavissa (fallibilismi). Sen mukaan tiede pyrkii virheiden rationaaliseen eliminoimiseen teorioista, ei teorioiden verifioimiseen; sekä teorian esittäminen että niiden falsifioiminen ovat kriittisessä rationalismissa luonteeltaan vain metodologisia ja väliaikaisia.
Fundamentalismi (tietoteoria) Historiallisesti kaksi fundamentalismin muunnelmaa ovat olleet (mannermainen) rationalismi ja (brittiläinen) empirismi. Tiukasti määriteltynä sen enempää rationalismi kuin empirismikään ei kuitenkaan ole sitoutunut fundamentalismiin. Esimerkiksi empiristi voi olla myös koherentisti, mikä on ollut suosittu tietoteoreettinen kanta 1900-luvun filosofiassa.
Rationalismi (tietoteoria) Sokrates ajatteli, että ennen kuin kukaan saattoi ymmärtää todellisuutta, heidän tuli ensin ymmärtää itseänsä. Ainoa keino, miten tämä saattoi onnistua, oli rationaalinen ajattelu. Sokrates ei julkaissut omia ajatuksiaan kirjoituksina, mutta keskusteli filosofiasta muiden kanssa. Hän saattoi aloittaa esittämällä ainakin näennäisesti vastattavissa olevan jotakin filosofista ongelmaa käsitelleen kysymyksen, johon muut yrittivät vastata. Tämän jälkeen hän esitti kysymyksiä, kunnes kaikki ristiriidat oli ratkaistu tai kunnes toinen osapuoli saattoi vain myöntää, ettei tiedä vastausta — millä tavalla suurin osa keskusteluista päättyi. Sokrates ei väittänyt tietävänsä vastauksia, mutta se ei estänyt pyrkimästä totuuteen tällaista kriittistä ja rationaalista pelkkää ihmisjärkeä hyödyntävää menetelmää käyttäen.
Rationalismi (tietoteoria) Immanuel Kant aloitti perinteisenä rationalistina, opiskeltuaan rationalististen Leibnizin ja Christian Wolffin filosofiaa. Luettuaan David Humen teoksia, jotka ”herättivät hänet dogmaattisesta unesta”, hän kehitti kuitenkin oman omalaatuisen ja vaikutusvaltaisen rationalisminsa, joka pyrki muodostamaan synteesin perinteisten rationalististen ja empirististen perinteiden välille.
Jürgen Habermas Habermas pitää tärkeimpänä saavutuksenaan kommunikatiivisen järjen tai kommunikatiivisen rationalismin käsitteen ja teorian kehittämistä, joka eroaa perinteisestä rationalismista sijoittamalla järjen henkilöidenvälisen viestinnän rakenteisiin eikä niinkään tietoisiin henkilöihin tai todellisuuteen. Hänen pääteoksenaan on pidetty vuonna 1981 julkaistua "Kommunikatiivisen toiminnan teoriaa" ("Theorie des kommunikativen Handelns").
Kriittinen rationalismi William Warren Bartley vertaili kriittistä rationalismia ”justifikationismiksi” kutsumaansa näkemykseen tiedosta. Hänen mukaansa suurin osa justifikationisteista ei tiedä olevansa justifikationisteja. Justifikationismi on kanta, jollaista Popper kutsui ”subjektivistiseksi” näkemykseksi totuudesta: siinä kysymys siitä, onko jokin väittämä totta, sekoitetaan kysymykseen siitä, voidaanko se oikeuttaa (todistaa) jollakin tavalla.
Kriittinen rationalismi Kriittinen rationalismi hylkää samalla perinteisen näkemyksen tiedosta hyvin perusteltuna totena käsityksenä; sen sijaan se hyväksyy päinvastaisen: että yleensä tieto on perustelematon epätosi epäkäsitys. Tieto on perustelematonta, koska hyviä perusteita ei ole olemassa. Se on epätotta, koska se sisältää yleensä virheitä, joita ei aina huomata satoihin vuosiin. Kysymyksessä ei myöskään ole käsitys, koska tieteellinen tieto ei sijoitu kenenkään henkilön mieleen. Se on saatavilla vain kirjoissa.
Esa Henrik Holappa Holappa teki vuoden 2014 lopulla henkilökohtaisen pesäeron Pohjoismaiseen vastarintaliikkeeseen. Hän irtaantui toukokuussa 2016 julkisesti natsismista Suomen Yleisradion haastatteluissa ja omassa kirjassaan "Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön".
Esa Henrik Holappa Henrik Holappa teki luovaa toimitustyötään sekä yksin että yhteistyössä muiden Pohjoismaisen vastarintaliikkeen nettisivuston toimittajien sekä eurooppalaisten ja amerikkalaisten uusnatsiaktiivien kanssa. Artikkelien käännöksiä Holappa kumppaneineen levitti maasta toiseen.
Esa Henrik Holappa Holappa natsiystävineen kävi useita kertoja suostuttelemassa Ruotsin vastarintaliikkeen johtoa, kunnes lupa Suomen vastarintaliikkeen SVL:n perustamiseen viimein heltisi.
Esa Henrik Holappa Holappaa painostettiin vielä useita kertoja takaisin vastarintaliikkeeseen. Holappa kertoo joutuneensa Ruotsin uusnatsien mustalle listalle, kun hänen yhteydenpitonsa vastarintaliikkeen jättäneisiin jäseniin ja uuteen aktivismiin suunnanneisiin natsitovereihin, erityisesti Magnus Södermaniin, paljastui.
Esa Henrik Holappa Kolmannen numeron ilmestymisen aikaan vielä Suomen vastarintaliikkeen johtajana ollut Holappa käsitteli artikkelissaan Vastarintaliikkeen arvoja, symboliikkaa ja tuoreita saavutuksia. Holapan mukaan "Pohjoismaat muodostavat maantieteellisistä, historiallisista ja rodullisista syistä yhtenäisen alueen, jonka identiteettiä meidän on suojeltava keinolla millä hyvänsä."
Esa Henrik Holappa Suomen vastarintaliikkeen johtajana tunnetuksi tulleen Henrik Holapan irtaantuminen uusnatsismista tuli julkiseksi 15. toukokuuta 2016, kun Yle Spotlight julkaisi Holapan kanssa jo toista vuotta jatkuneeseen yhteydenpitoon ja lukuisiin haastatteluihin perustuvan laajan artikkelisarjan pääjuttunaan "Natsijohtaja, jonka usko loppui" Holapan tarinasta ja uusnatsien organisoitumisesta ja toimintatavoista Suomessa.
Esa Henrik Holappa Holappa pääsi jo Ruotsissa olonsa alkuvaiheissa todistamaan myös Ruotsin vastarintaliikkeen yhtä hajoamisvaihetta, kun vanhojen ystävien ja Suomen vastarintaliikkeen perustamiskummien Klas Lundin ja Magnus Södermanin välit alkoivat säröillä vuoden 2010 lopulla.
Esa Henrik Holappa Vasta perustettu Suomen vastarintaliike haki vuosina 2008–2009 suuntaansa Yhdysvalloissa tuolloin asuvan Holapan agitoimana. Netissä liikkui Holapan kuvauksen mukaan polttava aate ja palava sana.
Esa Henrik Holappa Holapan haastattelulausuntojen mukaan vastarintaliikkeestä tuskin on yhteiskunnallista vaaraa, mutta yksittäiselle henkilölle vaara on olemassa. Ääriliikkeiden symbolien kieltäminen ei Holapan mielestä suitsisi toimintaa, sillä tilalle tulisi vain uusia symboleja.
Esa Henrik Holappa Holapan työhön Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kansainvälisten asioiden hoitajana kuului yhteydenpito Euroopan ja muiden maiden äärioikeistoliikkeiden johtoon. Vuosina 2011–2012 Holappa julkaisi mm. seuraavia haastatteluja: "Unkarin Kansallinen Etulinja", Kreikan "Omerta Crew Hellas" ja "Kultainen Aamunkoitto" -järjestöt sekä "Eteläafrikkalainen valkoinen aktivisti".
Vastarintaliikkeen päämääriä uhkaaviin tilanteiseen Henrik Holappa otti uutistoimittajana kantaa tarvittaessa, mm. 22. tammikuuta 2013 kirjoituksessaan "Median ja äärivasemmiston liitto syventyy."
Holappa julkaisi Ruotsissa asuessaan omia ja Pohjoismaisen vastarintaliikkeen johdon kanssa yhteistyössä laatimiaan ideologisia kirjoituksia mm. tulevan kansallissosialistisen valtion armeijasta, poliisista ja siviilihallinnosta. Holappa käänsi myös USA:ssa vuosina 2008–2009 verkostoonsa saamansa David Duken kirjoituksia pohjoismaisten uusnatsien valistukseksi. Yksi näistä kirjoituksista oli "Malli kansojen vapauttamiselle" 15. tammikuuta 2014.
Suomen vastarintaliike SVL on tarkka kopio Ruotsin vastarintaliikkeestä, ja "Suomen Kuvalehti" arvioi, että sitä myös johdetaan Ruotsista käsin. Vuodesta 2008 lähtien toiminnassa on ollut SVL:n Kansallinen Vastarinta -verkkosivusto, ja vuodesta 2011 alkaen on ilmestynyt samanniminen paperilehti. Järjestön perustaja ja ensimmäinen johtaja oli Esa Henrik Holappa, joka luovutti johtajuuden Juuso Tahvanaiselle vuonna 2012 ja irtaantui järjestöstä kokonaan vuonna 2014. Vuodesta 2015 lähtien järjestöä johti useasta henkilöstä koostuva valtuusto. Ratkaisuun lienee päädytty siitä syystä, että väkivaltaan useasti syyllistynyt järjestö haluaa välttää tilannetta, jossa yksittäistä johtohahmoa voidaan pitää vastuullisena väkivallantekoihin tai rikoksiin.
Esa Henrik Holappa Holappa luopui turhautuneena Suomen vastarintaliikkeen johtajuudesta kesällä 2012 luovuttaen tehtävän oululaiselle Juuso Tahvanaiselle (s. 1984 Oulu).
Esa Henrik Holappa Suomen vastarintaliikkeen johtajuudesta eroamisensa jälkeen Holappa oli jo alkanut epäillä natsiaatetta, pohjoismaista järjestöä sekä liikkeen toiminnan suuntaa ja vaikuttimia. Holappa otti yhteyttä liikkeen entisiin jäseniin ja sai heiltä vahvistusta ajatuksilleen järjestön kulttihenkisyydestä.
Holappa kertoo tilityskirjassaan olleensa 27-vuotiaaksi eli kesään 2012 asti vakaasti kansallisosialismia kannattava uusnatsi ja aktiivinen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäsen. Tuolloin hän alkoi hiljalleen vetäytyä Ruotsin vastarintaliikkeen keskiöstä kuitenkin toimittajan työtään historiallisissa natsiaiheissa tiiviisti vuoden 2014 jälkipuoliskolle asti jatkaen.
Esa Henrik Holappa Vihakirjoittelu vastarintaliikkeen ja muilla keskustelupalstoilla, median kommenttiosastoilla ja somessa on toistuvasti aktivoitunut Holapan haastattelujen ja julkisten esiintymisten jälkeen. Holappa on sanonut poimivansa rohkaisukseen jutuista kirvonneet kannustavat palautteet.
Tilityskirjansa loppusanoissa Holappa mainitsee, että jo kirjoitustyönsä alussa päätti olla pelkäämättä uusnatsien vihaa.
Esa Henrik Holappa Pohjoismaisen vastarintaliikkeen sivustolla "vastarinta.com" arvioitiin Holapan tilityskirjaa laajasti heti ilmestymistä seuraavana päivänä 17. toukokuuta 2016. Jutun ingressi kuuluu näin: "Äärivasemmistolainen Into Kustannus julkaisi maanantaina kansallismielisestä liikkeestä hiljattain poistuneen Henrik Holapan ”muistelmat”. "Minä perustin uusnatsijärjestön" -kirja on sekoitus vanhoja kaunoja sekä itseään ruoskivaa uudelleensyntymän saarnaa."
Esa Henrik Holappa Kansallinen vastarinta -paperilehden toisen numeron teemana joulukuussa 2011 oli "Suomi ja suomalaisuus". Holapan panoksesta mainitaan Pohjoismaisen vastarintaliikkeen nettisivuston "vastarinta.com" lehtiesittelyssä 23. joulukuuta 2011: "Henrik Holappa kirjoittaa syksyllä suurta mediahuomiota herättäneestä kansainvälisestä Taistele vastaan -seminaarista. Puhuiko media totta? Millaista on 2000-luvun valkoisten kansallismielisten yhteistyö?" Holapan "Taistele vastaan!" -teema oli nostettu lehden kanteen ykkösteemaksi.
Esa Henrik Holappa Holappa oli myös keskeinen Ruotsin ja koko Pohjois­maisen ­­Vasta­rinta­liikkeen toimija vuosina 2009–2014. Pohjoismaisen vastarintaliikkeen päämääränä on korvata nykyinen yhteiskuntajärjestys Pohjoismaissa Hitlerin natsi-ideologiaan perustuvalla kansallis­sosialistisella valtiolla.
Esa Henrik Holappa Holappa julkisti heti Ruotsiin muutettuaan vuonna 2011 yhdessä Magnus Södermanin kanssa Richard Scutarin kirjeet teoksessa "Unbroken Warrior, The Richard Scutari Letters". Ruotsin vastarintaliike (Nationellt Motstånd) kustansi kirjan.
Esa Henrik Holappa Suomen vastarintaliikkeen Helsingin asema-aukion loppukesän 2016 mielenosoituksen yhteydessä kuolemaan johtanutta pahoinpitelyä mm. Ylelle, "Kalevalle", "Savon Sanomille", "Helsingin Uutisille" ja "Iltalehdelle" kommentoidessaan sekä STT:n 28. syyskuuta 2016 julkaiseman uutisen mukaan Holappa toteaa pahimman pelkonsa toteutuneen. Hän arvioi samalla järjestön kynnyksen väkivaltaan madaltuneen ja vastarintaliikkeen olevan valmis entistä radikaalimpiin tekoihin.
Esa Henrik Holappa Artikkelissa mainitut verkkokirjoitukset olivat 27. lokakuuta 2016 luettavissa Pohjoismaisen vastarintaliikkeen sivustolla "vastarinta.com".
Esa Henrik Holappa Suomen vastarintaliikkeen väkivaltaistuttua ja ideologisen johtajuuden lakastuttua Holappa muutti alkuvuodesta 2011 Ruotsiin tutustuttuaan sikäläiseen amerikkalaissyntyiseen maahanmuuttajaan. Ensimmäinen lapsi syntyi samana vuonna.
Teoksessaan "Minä perustin uusnatsijärjestön" Holappa kertoo olleensa toimijana Ruotsin ja sittemmin Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä kuuden vuoden ajan. Hän tapasi järjestön johtoa säännöllisesti vuosina 2009–2010 ja osallistui aktiivisesti liikkeen toimintaan Ruotsiin muuttonsa jälkeen 2011–2014 kansainvälisten suhteiden hoitajana, uutis-, artikkeli- ja kirjantoimittajana sekä puhujana.
Esa Henrik Holappa Pian Yhdysvalloista paluun jälkeen ideologiaa alkoi väljähdyttää ja Holappaa johtajana vaivata Suomen vastarintaliikkeen jäsenten oma-aloitteinen aktivismi ja katuväkivalta. Niiden ilmentymiä ovat olleet mm. isku Pride-kulkuetta vastaan, Jyväskylän kirjastopuukotus ja Helsingin Asema-aukion pahoinpitely.
612-marssi Suomen Vastarintaliikkeen entisen johtajan Esa Henrik Holapan mukaan Suomen Vastarintaliike oli aloitteellinen marssin järjestämisessä. Marssi oli osa järjestön tavoitetta yhdistää äärioikeistolaiset, nationalistiset ja rasistiset ryhmittymät. Marssi ei kuitenkaan ollut virallisesti järjestön järjestämä, koska ei haluttu karkottaa mahdollisia osallistujia.
Pohjoismainen Vastarintaliike Liike järjesti vuoden 2017 itsenäisyyspäivänä Helsingissä Kohti vapautta -kulkueen, johon otti osaa poliisin arvion mukaan 450 henkeä. Poliisi otti kiinni kaksi kulkuetta häiriköinyttä henkilöä. Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen entinen johtaja Esa Henrik Holapan mukaan järjestö oli aloitteellinen 612-marssin järjestämisessä.
Suomen vastarintaliike Suomen vastarintaliikkeen entisen johtajan Esa Henrik Holapan mukaan järjestö oli aloitteellinen 612-marssin järjestämisessä. Liike järjesti vuoden 2017 itsenäisyyspäivänä Helsingissä Kohti vapautta -kulkueen, johon otti osaa poliisin arvion mukaan 450 henkeä. Poliisi otti kiinni kaksi kulkuetta häiriköinyttä henkilöä.
Esa Henrik Holappa Kansallinen vastarinta -lehden viidennen numeron teemana lokakuussa 2012 oli "Vallankumous". Esittelyjutussa 26. lokakuuta 2012 "vastarinta.com" -sivustolla kirjoitetaan: "Henrik Holappa Pohjoismaisesta Vastarintaliikkeestä kirjoittaa poliittisen taistelijan mielenlaadusta artikkelissaan "Ajattelu vallankumouksen siipenä". Artikkeli muistuttaa, että poliittinen muutos on mahdollinen vain, jos tarpeeksi suuri joukko pohjoismaisia hylkää henkilökohtaisen turvallisuuden porvarillisen ihanteen ja omistautuu uhrautuvaiselle, kurinalaiselle ja pelottomalle toiminnalle. Henkisesti aktiivinen ihminen, joka uskaltaa kyseenalaistaa yhteiskunnan dogmit ja joka on voittanut pelkonsa, voi luoda kasvualustan terveelle Pohjolalle."
Esa Henrik Holappa Esa Henrik Holappa (s. 14. heinäkuuta 1985 Oulu) perusti uus­natsistisen Suomen vasta­rinta­liikkeen ja oli sen ensimmäinen johtaja vuosina 2008–2012.
Esa Henrik Holappa David Duke on "roturealistiksi" esittäytyvä valkoinen nationalisti, jonka kannatus ylsi vuosiksi 1989–1992 Louisianan osavaltion edustajainhuoneen republikaanijäseneksi. Duke julistaa rotujen sekoittumisen estämistä ja valkoista ylivaltaa. Hän on myös holokaustin kieltäjä. Duke on ollut Yhdysvaltojen vuoden 2016 presidentinvaaleissa Donald Trumpin taustavoimana, joskin Trump on julkisesti ilmoittanut, ettei tarvitse Duken tukea.
Holappa teki Yhdysvalloissa yhteistyötä David Duken kanssa tämän puhetilaisuuksissa ja kirjoittamalla artikkeleja Duken nettisivustolle davidduke.com. Duken ajatuksia ja kirjoituksia Holappa sittemmin aktiivisesti levitti myös Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä.
Esa Henrik Holappa Henrik Holappa natsitovereineen lämmitti Holapan kiihkeitä ja innokkaisiin tutkimuksiin perustuneita teinikirjoituksia "vastarinta.com" -sivustolle uudelleen julkaisuun, kun 28-vuotias Holappa jo vikuroi itseään irti natsismista.
Esa Henrik Holappa Holapan muistelma- ja tietokirja "Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön (Into)" julkaistiin 16. toukokuuta 2016, juuri toimittaja Marko Hietikon Ylelle tekemän juttusarjan jälkeen.
Esa Henrik Holappa "Juutalaisten karkotukset" -artikkelissaan (uusintajulkaisu 27. heinäkuuta 2014) Henrik Holappa kirjaa kronologisessa järjestyksessä Karthagosta vuodesta 250 ennen ajanlaskun alkua alkaen toistasataa kaupunkia ja maata, joista juutalaisia on historian saatossa "syystä" karkotettu. Henrik Holappa ei käytä syy-sanassa lainausmerkkejä. Holappa oli jo 17-vuotiaana natsitutkijana bongannut tiedot "White Revolution" -kuukausitiedotteen maaliskuun numerosta vuonna 2003.
Esa Henrik Holappa Holapan matkailu Yhdysvalloissa päättyi USA:n kotimaan turvallisuusviraston (Department of Homeland Security, DHS) suorittamaan pidätykseen 9. maaliskuuta 2009. Sittemmin myös FBI kuulusteli Holappaa kysellen hänen mahdollisia tietojaan presidentiksi edellisenä vuonna valitun Barack Obaman murhasalaliittohankkeista. Holappa joutui kolmeksi kuukaudeksi useisiin vankiloihin. "Free Esa, free!" huusivat kannattajat natsikokouksissa ja netin keskustelupalstoilla.
Esa Henrik Holappa Myös uusnatsien katuaktivismi tuli Ruotsissa tutuksi Holapalle.
Esa Henrik Holappa Holappa on naimisissa kiinalaissyntyisen Dan Holapan kanssa. Aiemmasta liitosta Holapalla on kaksi Ruotsissa asuvaa tytärtä. 
Holappa on tilityskirjassaan kertonut natsikiinnostuksensa alkaneen jo pikkupoikana sotahistoriaan hurahtamisesta. Innoittajana oli myös rohkeana jermuna tunnetun isän jännittävä sotatarina-aarteisto.
Esa Henrik Holappa Holappa vastasi Ittnerin suojelupyyntöön ja päätti majoittaa hänet opiskelijayksiöönsä oululaisessa kerrostalossa.
Esa Henrik Holappa Ensimmäiset vierailunsa Saksan uusnatsijohtoa tapaamaan Holappa teki Ittneriin tutustumisensa jälkeen vuonna 2007.
Esa Henrik Holappa Holappa näkee tilityskirjassaan luonnollisena asiana, että hänen on vakuutettava työnantaja tai kuka tahansa muu eri tavalla kuin ääriliiketaustattoman.
Esa Henrik Holappa Viimeisiksi natsitoimittajatöikseen Henrik Holappa käänsi englannista suomeksi Abdallah Melaouhin (s. 1942 Tunisia) muistelmat "Rudolf Hess – Viimeiset vuodet ja kuolema". Holappa perusti tätä kirjaa ja suunnitteilla jo olleita muita natsihistoriallisia teoksia varten Ruotsiin oman kustannusyhtiön Fenrir Förlag HB:n. Yhden teoksen julkaisuun jäänyt yritys ajautui myöhemmin konkurssiin.
Esa Henrik Holappa Lopulta 3. kesäkuuta 2009 Holappa karkotettiin Yhdysvalloista kymmenen vuoden ajaksi. Holappa palasi Suomeen johtamaan natsiliikettään Puolustusvoimain lippujuhlan ja C.G.E. Mannerheimin syntymäpäivänä 4. kesäkuuta 2009.
Esa Henrik Holappa Holapan Ruotsissa asuvaa ex-puolisoa ja pieniä lapsia häirittiin Holapan kertoman mukaan heinä- ja syyskuussa 2016 kahtena eri yönä uhkaavalla kodin oven takana huutelulla ja rymistelyllä sekä heti sen jälkeen vihapuheisilla puhelinsoitoilla. Myös Holappa itse kertoo saaneensa tappouhkauksia.
Esa Henrik Holappa Holappa solmi vuosina 2006–2007 yhteydet Ruotsin vasta­rinta­liikkeen johtajiin Klas Lundiin ja Magnus Södermaniin.
Esa Henrik Holappa Holappa on kertonut, että hän omista kokemuksistaan viisastuneena haluaa olla mukana edistämässä yhteiskunnan rauhanomaista kehitystä yli aate- ja puoluerajojen.
Esa Henrik Holappa Holapan pyrkimyksenä on auttaa, osallistua keskusteluun ja avata radikalisoitumisen ja ääriytymisen syitä ja siitä irtautumisen mahdollisuuksia. Holappa on natsismista ulostulonsa jälkeen antanut haastatteluita, pitänyt puheita ja ollut panelistina radikalisoitumista käsittelevillä eri forumeilla
Esa Henrik Holappa Pääsääntöisesti Holappa kertoo kokeneensa ympäristön reaktioiden olevan ainakin hiljaisesti irtautumispäätöstä tukevia. Rohkeimmin ovat Holapan mielestä uskaltaneet lähestyä ne, jotka ovat itse hakeneet oman elämänsä suuntaa pitkään ja kovienkin vaiheitten kautta.
Esa Henrik Holappa Holapan missiona on yhteiskunnassa läikehtivän vihan hallinta ja ääriytymisen ja siitä nousevan väkivallan ehkäiseminen tiedon, ymmärryksen ja dialogisen vuorovaikutuksen avulla. Holappa uskoo osaamiselleen ja kokemukselleen löytyvän hyötykäyttöä niin yritysmaailmassa, ajatushautomoissa, tiedeyhteisöissä kuin järjestöissä.
Esa Henrik Holappa Holapan käännös julkistettiin kirjailija Melaouhin läsnä ollessa pohjoismaisessa uusnatsien suljetussa tilaisuudessa Helsingissä lokakuussa 2014.
Esa Henrik Holappa Tilityskirjassaan "Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön" nykyinen Holappa pohtii, mitä sanoisi nyt itselleen natsismista innostuneena nuorena poikana. Holappa tiivistää ajatuksensa näin: "Kertoisin hänelle, ettei maailmaa ole varattu vain yhdelle ihmisryhmälle. Varottaisin häntä tuomitsemasta muita ihmisiä. Taisteluni-kirjan sijasta kehottaisin häntä lukemaan ihmisten hädästä sodan ja muiden katastrofien keskellä. Varottaisin häntä tarttumasta natsismin ja rasismin vihanlietsonnan houkutukseen, joka lisää vieraasta ympäristöstä tulevien ihmisten pelkoa ja ahdinkoa. Halaisin häntä ja kehottaisin asettumaan toisen ihmisen asemaan."
Esa Henrik Holappa Holappa tutustui 2000-luvun alkuvuosina oululaisiin skinheadeihin, kunnes pian pettyi ja kyllästyi näiden väkivaltaiseen kohellukseen. "Minä perustin uusnatsijärjestön" -kirjassaan Holappa kertoo tuntemiensa Oulun skinheadien pahoinpidelleen henkihieveriin yhden ryhmän jäsenistä vuonna 2003.
Esa Henrik Holappa Holapan yhteydenpito Ittnerin kanssa jatkui vielä vuosia. Holappa mm. haastatteli yhä Portugalissa pakoilevaa Ittneriä "stormfront.org" -sivustolle 4. heinäkuuta 2012. Ittnerin pyynnöstä haastattelu käännettiin englannista suomeksi, ruotsiksi ja saksaksi eri natsisivustoille.
Esa Henrik Holappa Hessin sairaanhoitajan muistelmien käännöksen julkistamisen jälkeen Holappaan otti yhteyttä Hate Speech -anti-vihajärjestön aktiivi, tutkiva journalisti, norjalainen tv-toimittaja Kjetil Stormark (s. 1971 Norja). Hän ehdotti Holapalle tapaamista Oslossa.
Esa Henrik Holappa De Nugentin suosituksesta Holappa haki poliittista turvapaikkaa Yhdysvalloista, koska häntä natsidemagogina oli Suomessa epäilty ja kuulusteltu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja törkeästä kunnianloukkauksesta.
Esa Henrik Holappa Holappa on toiminut vuoden 2016 alusta Radinet-hankkeessa, aluksi toiminnan raamitusta tukeneena vapaaehtoistyöntekijänä ja 1. syyskuuta 2016 alkaen kokemusasiantuntijana.
Esa Henrik Holappa Tilityskirjassaan Holappa kertoo sulkeneensa kiusaajan vihapuheet teflonmaisesti ulkopuolelleen. Hän keskittyi omiin tekemisiinsä ja ajatustenvaihtoon ikäistään vanhempien, kypsemmiltä tuntuvien ihmisten kanssa.
Esa Henrik Holappa Stormarkin tapaamisen ja Norjan televisioon antamansa lyhyen haastattelun jälkeen Holappa teki uudenvuodenlupauksensa ja alkoi keväällä 2015 kirjoittaa itseään irti natsimenneisyydestään.
Esa Henrik Holappa Tilityskirjassaan Holappa kertoo keskustelleensa lähes koko uudenvuodenaaton 31. joulukuuta 2014 Kjetil Stormarkin kanssa halustaan ja jo pitkälle kypsyneestä päätöksestään irtaantua uusnatseista.
Esa Henrik Holappa Holappa on julkisesti tuominnut vanhan ajattelunsa perustan: rasismin, natsismin ja suvaitsemattomuuden. Hän on haastatteluissaan kertonut haluavansa hyvittää tekemiään virheitä ja toimivansa aktiivisesti radikalisoitumisen ehkäisemiseksi.
Esa Henrik Holappa Holappa on toiminut vuoden 2016 alusta alkaen vapaaehtoistyöntekijänä ja 1. syyskuuta 2016 alkaen kokemusasiantuntijana radikalisoitumista ehkäisevässä ja ääriliikkeistä irrottautumista tukevassa Radinet-hankkeessa Suomessa.
Esa Henrik Holappa Vankilassa Yhdysvalloissa 60-vuotista tuomiotaan istuva Scutari oli pyynnöistä huolimatta kieltäytynyt muistelmiensa kirjoittamisesta. Holappa ja Söderman saivat kuitenkin luvan julkaista Scutarin 14 laajaa ideologista kirjettä kirjana. Kirjeet olivat syntyneet Holapan ja Södermanin tahoillaan Scutarin kanssa käymässä yli kymmenvuotisessa kirjeenvaihdossa.
Esa Henrik Holappa Crush Zion! -vihasivustolla "crushzion.k0nsl.org" Holapan julkisen ulostulon jälkeen 25. toukokuuta 2016 julkaistussa englanninkielisessä kirjoituksessa kysytään, kuinka Holappa selkäänpuukottajana ansaitsee nyt elantonsa. Vastaus on valmiina: ”Kirjoittamalla murhanhimoista, valkoihoista vastustavaa juutalais-sovinistista propagandaa verenhimoisille marxistisille kustantajille Skandinaviassa.”
Esa Henrik Holappa Peruskoulun viidennellä ja kuudennella luokalla omissa tutkimuksissaan viihtyvää Holappaa ja hänen kaveriaan kiusattiin koulussa. Kun luokkatoverit pelasivat jalkapalloa ja jääkiekkoa, hän perehtyi mielen- ja ruumiinhallintaa edistäviin itämaisiin taistelulajeihin.
Esa Henrik Holappa Kolme kuukautta ulostulonsa jälkeen Kaleva-lehdelle 26. elokuuta 2016 antamassaan haastattelussa Holappa mainitsee, että häneen kohdistuvat nettipuheet voivat kuulostaa pahoilta ja koston uhka on olemassa.
Esa Henrik Holappa Ruotsi-kontaktiin ohjasi Yhdysvalloissa 60 vuoden vankilatuomiota istuva The Order of Silent Brotherhood -järjestön marttyyri, Holapan yli kymmenvuotinen kirjeenvaihtotoveri Richard Scutari (s. 1948). Ajatus Suomen uusnatsijärjestöstä ja omasta johtajuudesta oli kirkastunut Holapalle ideologisesti väkevän ja tiiviin Ittnerin Oulu-vuoden aikana.
Esa Henrik Holappa Varusmiesaikanaan vuonna 2004 Holappa tutustui sähköpostitse saksalaiseen uusnatsijohtajaan Gerhard Ittneriin (s. 1958 Itä-Saksa). Ittneriä syytettiin tuolloin Saksassa holokaustin kieltämisestä ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Esa Henrik Holappa Kesällä 2008 Holappa lähti Yhdysvaltoihin auttaakseen Saksan uusnatsipiireissä tapaamaansa amerikkalaista John de Nugentia (s. 1954 Yhdysvallat) Hitlerin kansallissosialismille rakentuvan uusnatsiliikkeen perustamisessa USA:han. John de Nugent on valkoinen nationalisti, jonka erityisajatuksena on kiinteä yhteistyö mustan väestönosan kanssa. Kotonaan De Nugent suurisuuntaisine pyrkimyksineen paljastui Hitler-reinkarnaatioharhaiseksi haahuilijaksi. Pettymys oli suuri vakavin natsiajatuksin liikkeellä olleelle Henrik Holapalle, jota USA:n natsipiireissäkin tervehdittiin nimen alkukirjaimista HH:sta inspiroidulla natsitervehdyksellä "Heil Hitler"!
Esa Henrik Holappa Haastatteluissaan Holappa on kertonut, kuinka työmahdollisuuksista keskusteltaessa ensimmäinen esiin tuleva kysymys on usein korkeakoulututkinto sen sijaan, että keskusteltaisiin osaamisesta ja kompetensseista. Aktiivisena ääriliiketoimijana yhteiskunnan marginaalissa 15 vuoden aikana hankittua johtamis-, analysointi-, esiintymis-toimittaja- ja verkottumiskokemusta on Holapan mukaan itsekin vaikea suhteuttaa virallisiin tutkintoihin ja muuhun työkokemukseen.
Esa Henrik Holappa Peruskoulun yläasteella elämänsä suuntaa ja tarkoitusta etsivän tiedonjanoisen teinin tutkittaviksi pääsivät niin "Raamattu", "Koraani" kuin Hitlerin "Taisteluni", joista viimeinen vei voiton. Holappa sukelsi intohimoisen perinpohjaisesti Hitlerin kansallissosialismin ideologiaan ja historiaan.
Esa Henrik Holappa Gerhard Ittnerin yli vuoden pakoilu Holapan hoivissa Oulussa päättyi kesällä 2006, kun Suojelupoliisi oli päässyt Ittnerin jäljille. Helsingin Sanomien haastattelussa 19. kesäkuuta 2016 Holappa kertoo, kuinka Ittnerin onnistui hänen tuellaan livistää poliisien kynsistä. Ittner ajoi Holapan polkupyörällä Oulusta Haaparantaan ja matkasi Ruotsista edelleen Portugaliin, jossa hänet vasta useita vuosia myöhemmin saatiin kiinni ja karkotettiin Saksaan vankeustuomiota kärsimään.
Esa Henrik Holappa Holappa sai tuulta natsipurjeisiinsa ryhdyttyään 17-vuotiaana lukiolaisena kirjeenvaihtoon Euroopassa ja USA:ssa pitkiä vankilatuomioita istuvien uusnatsien kanssa. Kansallissosialismin maailmanlaajuista voittoa pohjustava tiivis ideologinen kirjeenvaihto jatkui yli kymmenen vuotta. Holappa on sanonut olleensa tarpeellinen henkinen tuki joillekin vangituille kirjeenvaihtotovereistaan ja hetkittäin kokeneensa itsensä jopa natsisosiaalityöntekijäksi.
Esa Henrik Holappa Holappa on pohtinut Suomen tilannetta Saksan kokemusten valossa, jossa on jo 1990-luvulta keskusteltu äärioikeistolaisen NPD:n (Nationaldemokratische Partei Deutschlands) kieltämisestä. NPD:n ideologia on lähellä kansallissosialismia ja siihen kuuluu aggressiivinen rasistinen viha ulkomaalaisia kohtaan.
Esa Henrik Holappa Historian opettajat joutuivat monesti koville asioihin syvällisesti perehtyneen Holapan kanssa. Holappa julkaisi jo 15-vuotiaana vuonna 2000 ensimmäisen historiallisen artikkelinsa "Suomen SS-sotilaat toisessa maailmansodassa" uusnatsistisen Huhtikuuryhmän sivustolla (uusintajulkaisu "vastarinta.com" 12.10.2014). Jatkoa seurasi, mm. "Esi-isiemme kutsu" 17-vuotiaana (uusintajulkaisu "vastarinta.com" 8.8.2014).
Esa Henrik Holappa Henrik Holappa julkaisi Ruotsi-vuosinaan jo teininä aloittaamaansa harrastusta jatkaen useita historiallisia tutkielmia ja haastatteluja arvostamistaan natsi-ikoneista. Näistä lähtökohdista ilmestyivät mm. "Herman Göringin kuulustelu" kahtena osana 16. huhtikuuta ja 23. toukokuuta 2012, "Erich Priebken elämä ja viimeinen haastattelu" 4. joulukuuta 2013 sekä "Manfred Roeder – ”Der Alter Kämpfer”" 6. elokuuta 2014.
Esa Henrik Holappa Tilityskirjassaan Holappa summaa, etteivät perhe, ystävät tai kiusaaminen tehneet hänestä uusnatsia. Hän toteaa tulleensa uusnatsiksi, koska oli houkutteille altis ja halusi tulla ihailemansa ryhmän hyväksymäksi. Radikalisoituneena hän toteaa oikeuttaneensa tekonsa aatteella, jota piti ihmistä korkeampana voimana.
Esa Henrik Holappa Yhdysvalloissa Holappa tutustui myös David Dukeen. Duke oli 17-vuotiaasta alkaen ollut Ku Klux Klan -aktivisti kohoten vuosiksi 1974–1978 Knights of the Ku Klux Klan -järjestön suurlohikäärmeen ("Grand Dragon") arvoiseksi johtajaksi.
Esa Henrik Holappa Erityisenä mahdollisuutenaan Holappa pitää kasvattajien, päättäjien ja ammattiauttajien ymmärryksen lisäämistä siitä, että monilla ääriliikkeissä toimivilla on taustallaan vahvaa ideologista ajattelua: halu ja tarkoitus rakentaa nykyistä parempaa maailmaa. Väkivaltaiseksi riehujaksi leimaaminen ei tuolloin avaa eteenpäin vievää keskustelua. Kun ihminen kokee tulevansa kuulluksi ja nähdyksi oikein, voi myös sisällä kytevä viha aueta ja laantua, on Holappa itse kokenut.
Esa Henrik Holappa Baijerilaistuomioistuin on langettanut Ittnerille viimeisimmän 1,5 vuoden vankeustuomion holokaustin kieltämispropagandasta syksyllä 2015.
Esa Henrik Holappa Saksan kieltämisestä pidättäytyvää linjaa on seurannut mm. Ruotsi, jossa kansalaisten valppauteen ja viranomaisten valvontaan radikalisoitumisen ja ääriliikkeiden seurannassa on kiinnitetty erityistä huomiota.
Esa Henrik Holappa Artikkelissaan "Mahdoton visio" (alun perin 20-vuotiaana kirjoitetun tekstin uusintajulkaisu 11. elokuuta 2014) Henrik Holappa tykitti Ranskan tuolloisen tilanteen ja oman natsiaatteensa inspiroimana: ”Tuhottuja autoja, pahoinpideltyjä ihmisiä, tuhottua omaisuutta, ulkomaalaisten uhoamista ympäri Pariisin slummeja. Minun täytyy ajatella asiaa laajemmalti; nämä mellakat eivät tapahtuneet jossain Lähi-idässä vaan maassa, jota kutsuin ennen Ranskaksi. Tämä tulee olemaan kuvana kaikkialla Euroopassa lähivuosina. Ulkomaalaiset ja maahanmuuttajat, jotka hallituksemme toivottavat tervetulleiksi, jyräävät meidät. Eurooppa on taistellut useita taisteluita säilymisestään ja nyt Euroopan täytyy taistella mahdotonta visiota – monikulttuurisuutta – vastaan. Euroopan tulee taistella sen puolesta, minkä se kokee eurooppalaiseksi.”
Esa Henrik Holappa Yhdysvaltalaisella nettisivustolla "johndenugent.com" natsismista irrottautunutta Holappaa on kesällä 2016 kuvattu Mantshurian kandidaatiksi viitaten Richard Condonin "Mantshurian sankari" -romaanin pohjalta tehtyyn amerikkalaiseen elokuvaan "Mantshurian kandidaatti", jonka ohjasi John Frankenheimer vuonna 1962 ja uudestaan Jonathan Demme vuonna 2004. Elokuvassa vieraan vallan agentit ovat ohjelmoineet kersantti Shawn oikeaa käskyä odottavaksi salamurhaajaksi, joka ruuturouva-pelikortin nähdessään surmaa kenet tahansa kortin näyttäjän hänelle osoittaman henkilön.
Esa Henrik Holappa Eräs syy NPD-natsipuoleen olemassa­oloon muuten natsimenneisyytensä ja juutalaisvihan nykyilmentymät ankarasti tuomitsevassa Saksassa on, että hallitus katsoo voivansa paremmin pitää silmällä julkisessa järjestössä toimivia uusnatseja. NPD:n kieltämisen on pelätty Saksassa ajavan uusnatsit maan alle, josta heitä olisi vaikea, ehkä jopa mahdotonta saattaa edesvastuuseen vihapuheista ja väkivallanteoista.
Esa Henrik Holappa Viimeisen Spandaun natsivangin, vanki numero seitsemän, Rudolf Hessin henkilökohtaisena sairaanhoitajana vuosia toiminut Melaouhi esittää muistelmissaan, että hänen potilaansa, entisen Hitlerin kakkosmiehen murhasivat Spandaussa brittiagentit. Väitteensä hän perustaa sekä tekemiinsä havaintoihin että kahdelta vartijalta heti Hessin kuoleman paljastumisen jälkeen kuulemaansa. Melaouhi esittää todisteita, ettei fyysisesti heikossa kunnossa ollut 93-vuotias Hess voinut itse hirttää itseään.
Esa Henrik Holappa Kansallinen vastarinta -lehden kolmannen numeron teemana keväällä 2012 oli "Pohjoismainen yhteistyö". Lehden nettiesittelyjutussa 24. huhtikuuta 2012 kirjoitetaan: "Vastarinta ei ole vain suomalaista, vaan taistelua käydään myös Ruotsin ja Norjan maaperällä. Tulevaisuudessa toimintaamme pyritään levittämään myös muihin Pohjoismaihin ja mahdollisesti Baltiaan. Tämä tarkoittaa monien vanhojen asenteiden uudelleenarviointia ja rohkeutta kohdata kansallisen historiamme traumaattisimmatkin vaiheet. Niin ikään on oltava rohkeutta katsoa tulevaisuuteen ja suunnitella edistyksellistä kansallissosialistista järjestystä tukeutumatta vanhanaikaisiin ratkaisuihin."
National Action Järjestöön kuuluva suomalaistaustainen mies on saanut terrorismisyytteen. Hän on ollut järjestön aktiivinen jäsen vielä kiellon jälkeenkin. Hän on Britannian armeijan sotilas. Hän on Holapan mukaan ollut myös suomalaisen Suomen vastarintaliikkeen aktiivinen jäsen Turun ryhmässä.
Radinet Toiminnassa on mukana kokemusasiantuntijana entinen uusnatsi Esa Holappa. Holappa sai itse tukea hankkeessa irtautuessaan ääriajattelusta. Radinetin toimintaperiaatteiden mukaan ovelle koputtajaa ei tuomita menneestä, vaan häntä halutaan kuunnella ja tukea konkreettisesti uuden elämän alkuun.
Radinet hakee laajaa verkottumista ja yhteistyötä viranomaisten ja kolmannen sektorin toimijoiden kesken perinteisiä raja-aitoja ylittäen. Se tekee tiivistä yhteistyötä muun muassa poliisin, rikosseuraamusviranomaisten, sosiaalitoimen, eri yhteisöissä toimivien perhe- ja nuorisotyöntekijöiden, uskonnollisten yhteisöjen sekä oppilaitosten ja korkeakoulujen kanssa.
National Action Järjestö kiellettiin joulukuussa 2016, mutta se toimii kiellon kiertämiseksi uusien nimien suojassa. Sen johtajana pidetään Benjamin Raymondia. Järjestö on entisen oikeistoaktivistin Esa Holapan mukaan pohjoismaisista järjestöistä vaikutteita saanut ryhmittymä, ja sen edustajat ovat vierailleet Suomessa kesällä 2015.
Pentti Holappa Pentti Vihtori Holappa (11. elokuuta 1927 Ylikiiminki – 10. lokakuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja runoilija, joka palkittiin vuonna 1998 Finlandia-palkinnolla. Holappa toimi 1972 kulttuuriministerinä SDP:n mandaatilla Rafael Paasion toisessa hallituksessa. Holappa oli "Ajankohta"-lehden päätoimittaja 1967–1968, ja hänellä oli elämänkumppaninsa Olli-Matti Ronimuksen kanssa Helsingin Fredrikinkadulla Kampintorin antikvaarinen kirjakauppa Holappa & Ronimus.
Pentti Holappa Holappa julkaisi vuonna 1979 runokokoelman "Viisikymmentäkaksi". Se oli hänen ensimmäinen runokokoelmansa kahteenkymmeneen vuoteen. Holapan uudistuneen ilmaisun vakiinnutti runokokoelma "Pitkiä sanoja" (1980). Tämän jälkeen Holapalta on ilmestynyt vielä yli kymmenen runokokoelmaa. Niistä "Savun havua" ja "Sormenjälkiä tyhjässä" olivat Finlandia-palkinto-ehdokkaina ja "Ankkuripaikka" palkittiin Yleisradion Tanssiva karhu -palkinnolla.
Esa Helasvuo Esa Helasvuo on tehnyt runsaasti esiintymisiä improvisoivana soolopianistina, toiminut studiomuusikkona sekä pianistina teattereissa ja konserteissa. Nuoruusajan pop-yhtyeiden lisäksi hän on soittanut UMOssa sekä muun muassa Eero Koivistoisen, Seppo Paakkunaisen, Edward Vesalan, Henrik Otto Donnerin, Christian Schwindtin, Seppo Rannikon ja Matti Oilingin yhtyeissä.
Pentti Holappa Pentti Holappa syntyi Ylikiimingissä vuonna 1927. Hänen vanhempansa olivat työnjohtaja Matti Holappa ja kutoja Aino Isoviita. Hänen isovanhempansa kasvattivat kuitenkin hänet Ikaalisissa. Isä oli hylännyt perheen hieman ennen Pentin syntymää, eikä yksinhuoltajaäiti pystynyt elättämään kolmea pientä lastaan kutojana Tampereella.
Veikko Pöysti Veikko Henrik Pöysti (26. kesäkuuta 1909 Hamina – 23. joulukuuta 1942 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen työmies ja militantti kommunisti, joka kuului jatkosodan aikaiseen vastarintaliikkeeseen ja sai surmansa tulitaistelussa häntä pidättämään tulleiden poliisien kanssa Tikkurilan Hiekkaharjussa.
Holappa Holappa on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Niger Siirtomaavallan riisto ja toistuvien kuivien kausien aiheuttamat nälänhädät synnyttivät 1920–1930-luvuilla spontaanin vastarintaliikkeen, joka alkoi järjestäytyä toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1946 perustettiin Nigerin edistyspuolue, joka liittyi Rassemblement démocratique africain -järjestöön. Samana vuonna Niger sai Ranskan yhteisön merentakaisen alueen aseman. Kuvernöörin yhteydessä alkoi toimia neuvoa-antava yleisneuvosto, johon kuului etupäässä perinteisen ylimystön jäseniä. Vuonna 1951 edistyspuolueesta irtaantui sen vasen siipi, joka perusti itsenäisyystaistelua johtaneen Nigerin demokraattisen liiton (vuodesta 1958 lähtien Sawaba). Poliittisia uudistuksia vaatineista ammattiliitoista tuli vuonna 1957 Mustan Afrikan työtätekevien liiton (Union générele des travailleurs de l’Afrique Noire) jäsen.
Lauri Holappa Holappa piti yhdessä Jussi Ahokkaan kanssa vuosina 2010–2016 Suomen suosituimmaksi talousblogiksi noussutta Raha ja talous -blogia, jossa esiteltiin laajasti jälkikeynesiläisen talousteorian perusteita sekä analysoitiin kotimaista talouspolitiikkaa ja kritisoitiin uusklassista taloustiedettä. Holappa ja Ahokas julkaisivat vuonna 2014 myös jälkikeynesiläistä talousteoriaa esittelevän Rahatalous haltuun -kirjan.
Lauri Holappa Holapan artikkeleita on julkaistu Politiikka-lehdessä, Tiede ja Edistyksessä, Poliittisessa taloudessa sekä monissa muissa kotimaisissa yhteiskuntatieteellisissä aikakauskirjoissa. Lisäksi hän on toiminut kolumnistina muun muassa Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä, Ylioppilaslehdessä ja Peruste-lehdessä. Holappa pitää yhdessä viestinnän tutkija Timo Harjuniemen kanssa talouden ja politiikan asioita käsittelevää Poliittinen talous -podcastia.
Pentti Holappa Holappa tiedosti jo nuorena homoseksuaalisuutensa. Hän tutustui vuonna 1953 Olli-Matti Ronimukseen, jonka kanssa hän muutti myös yhteen. He asuivat 1950-luvulla muutamia kertoja Ranskassa, missä he opettelivat ranskan kielen. Ranskalaismaisemat ovat voimakkaasti läsnä Holapan runokokoelmissa "Lähellä" (1957) ja "Katsokaa silmiänne" (1959), novellikokoelmissa "Muodonmuutoksia" (1959) sekä romaanissa "Tinaa" (1961).
Pentti Holappa Holapan ensimmäinen teos oli runokokoelma "Narri peilisalissa", joka julkaistiin vuonna 1950. Seuraavat teokset olivat novellikokoelma "Peikkokuninkaat" (1952), runokokoelma "Maan poika" (1953) ja romaani "Yksinäiset" (1954). Holappa sai varhaisimmat vaikutteensa ranskalaisilta eksitentialistikirjailijoilta, erityisesti Jean-Paul Sartrelta ja Albert Camus’lta. "Yksinäisiä" voidaankin pitää Camus’n "Sivullisen" suomalaisena muunnelmana.
Hyakutake 1. toukokuuta 1996 NASAn ja Euroopan avaruusjärjestön ESAn Ulysses-aurinkoluotain lensi vahingossa komeetan pyrstön lävitse noin 500 miljoonan kilometrin etäisyydellä sen ytimestä. Pyrstön laskettiin olevan kokonaisuudessaan noin 570 miljoonan kilometrin pituinen, joka on pisin milloinkaan havaittu. Komeetan ytimen on arvoitu olevan läpimitaltaan noin 4,8 kilometriä.
Pentti Holappa Palattuaan Suomeen vuonna 1966 Holappa perusti kulttuuri- ja mielipidejulkaisu "Ajankohdan", jossa oli tarkoitus tuulettaa sisäänpäinlämpiävää suomalaista elämänmuotoa. Lehteen pystyi kirjoittamaan monia eri tavoin ajattelevia tai uusia kirjoittajia. Noin vuoden toiminnan jälkeen "Ajankohta" jouduttiin lakkauttamaan talvella 1968 kustannussyiden takia. Tämän jälkeen Holappa kiinnitettiin "Helsingin Sanomien" kulttuuriosaston kolumnistiksi. Hän kirjoitti vakiopalstoille kymmenen vuoden ajan.
Victoria Climbién surma Adjo Victoria Climbié syntyi 2. marraskuuta 1991 Abobon kylässä Abidjanissa Norsunluurannikolla Francis Climbién ja Berthe Amoissin seitsenlapsisen perheen viidenneksi. Marie-Thérèse Kouao oli Victorian isän täti. Ennen Victorian ottamista Kouao oli asunut Ranskassa kolmen poikansa kanssa. Hänen entinen aviomiehensä kuoli vuonna 1995. Kouao oli käymässä Norsunluurannikolla veljensä hautajaisissa, kun hän vieraili Climbién perheen luona lokakuussa 1998. Tällöin hän ilmoitti Victorian vanhemmille, että haluaisi viedä yhden lapsista mukanaan Ranskaan, jossa järjestäisi tälle hyvän koulutuksen ja mahdollisuuden hyvään elämään. Epävirallinen lapsenluovutusmenettely on yleinen läntisessä Afrikassa. Victoria valittiin, sillä häntä pidettiin kaikkein lupaavimpana. Vaikka Victorian vanhemmat olivat tavanneet Kouaon vain pari kertaa, he tunsivat hänet hyvin suvun matriarkkana ja suostuivat järjestelyihin. Victorian lähdön jälkeen hänen vanhempansa saivat kolme viestiä joissa kerrottiin, että Victoria on kunnossa ja voi hyvin, vaikka tyttö oli tuolloin jo kuolemaisillaan.
Victoria Climbién surma Adjo Victoria Climbié (2. marraskuuta 1991 – 25. helmikuuta 2000) oli 8-vuotias tyttö, jonka hänen huoltajansa pahoinpitelivät ja surmasivat Lontoossa Iso-Britanniassa helmikuussa 2000. Hänen kuolemansa johti laajaan parlamentaariseen tutkimukseen sekä merkittäviin muutoksiin lastensuojelupolitiikkaan Englannissa. Victorian pahoinpidelleet huoltajat olivat Norsunluurannikolla syntynyt Ranskan kansalainen Marie-Thérèse Kouao (s. 17. heinäkuuta 1956) ja tämän englantilainen miesystävä Carl Manning (s. 31. lokakuuta 1972). Victorian kuolemaan olivat merkittävästi osallisena myös sosiaalityöntekijöiden epäpätevyys ja virhearviot.
Adjat Adjat (myös "adžat") ovat eweille sukua oleva etninen ryhmä Beninin ja Togon eteläosassa. He ovat alun perin joruboja, jotka muuttivat Nigeriasta nykyisen Togon alueelle Tadoon (Adja-Tadoon). Sittemmin adjat muuttivat takaisin itään, jossa he perustivat Ardran (Alladan) kuningaskunnan. Siitä saivat alkunsa Dahomey ja Hogbonou.
Liittomatriisi Lisäksi,
ja jos det(A) = 1, on det(adj(A)) = det(A) ja adj(adj(A)) = A.
Liittomatriisi 2 × 2 -matriisin
liittomatriisi on 
Voidaan helposti todeta, että det(adj(A)) = det(A) ja adj(adj(A)) = A.
Victoria Climbién surma Victoria Climbién tapausta on luonnehdittu hyvin samankaltaiseksi kuin Suomessa toukokuussa 2012 tapahtunutta 8-vuotiaan Eerikan surmaa.
Adjat Adjojen pääelinkeino on maanviljely. Heitä lienee yli puoli miljoonaa henkeä.
Isabelle Adjani Isabelle Adjani (s. 27. kesäkuuta 1955) on ranskalainen näyttelijä.
Améyo Adja Adja menestyi nuorena urheilussa. Hän puhuu erinomaisesti ranskaa sekä eweä ja hyvin myös englantia.
Améyo Adja Améyo Adja (s. 1956) on togolainen oppositiopuolueen poliitikko. Hän kuuluu Pan-Afrikan parlamenttiin ja on vuodesta 2002 istunut Togon kansalliskokouksen edustajana.
Isabelle Adjani Adjani syntyi Gennevilliersin kunnassa, joka sijaitsee Pariisin suurkaupunkialueella. Hänen isänsä oli turkkilais-algerialainen ja äitinsä saksalainen. Hän aloitti näyttelemisen 12-vuotiaana ja esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan 14-vuotiaana. 18-vuotiaana hän liittyi Ranskan valtionteatteriin, Comédie-Françaiseen.