mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2011 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2011 olivat järjestyksessään 75. miesten jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Kisojen isäntämaana toimi Slovakia, ja kisojen ajankohta oli 29. huhtikuuta – 15. toukokuuta 2011. Kisojen ottelut pelattiin Bratislavan Orange Arenalla ja Košicen Steel Arénalla. Turnauksen ensimmäinen ottelu pelattiin Saksan ja Venäjän välillä. Suomen joukkueen osalta turnaustapahtuma alkoi 30. huhtikuuta, kun se kohtasi avausottelussaan Tanskan. Turnauksen loppuottelussa Suomi voitti Ruotsin maalein 6–1 ja voitti historiansa toisen maailmanmestaruuden. Edellisen maailmanmestaruutensa Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti niin ikään Ruotsia vastaan vuonna 1995, pari maalia pienemmin lukemin: 4–1.
Oulun Kärppien historia Kärpät nousi jääkiekon SM-sarjaan vuonna 1960, ja siitä tuli pohjoisin Suomen korkeimmalla sarjatasolla pelannut joukkue. Sitä ennen pohjoisin oli ollut Kokkolan Hermes, joka kuitenkin putosi samana vuonna SM-sarjasta Suomen sarjaan. Samana vuonna Suomen Jääkiekkoliitto antoi Ruotsin mallin mukaan luvan käyttää mainoksia pelipaidoissa. Kärppien ensimmäinen sponsori oli Oulun Säästöpankki. Ensimmäinen SM-sarjan peli pelattiin Helsingin Jalkapalloklubia vastaan 4. joulukuuta 1960. Ottelu keskeytettiin, koska kentällä oli liikaa vettä. Tosin oululaisten mielestä HJK:n pelaajat olivat painostaneet tuomaria lopettamaan ottelun, sillä Kärpät hallitsi peliä. Uusintaottelua, jonka HJK voitti 3–5, seurasi Oulussa kaikkiaan 6 500 katsojaa, joista 6 000 oli maksanutta. Kärpät putosi sarjasta kauden päätteeksi, mutta joukkue nousi takaisin kaudeksi 1965–1966. Joukkue jäi kuitenkin sarjan yhdeksänneksi ja putosi jälleen SM-sarjasta. Kärpät palasi SM-sarjaan kaudeksi 1967–1968, mutta tulos oli edelliskausiakin heikompi: Kärpät jäi kokonaan ilman pisteitä koko sarjassa, otteluita pelattiin 20. Kärpät teki 21 maalia ja päästi 166 maalia. Edellisen kerran Suomen korkeimmalla sarjatasolla kokonaan ilman pisteitä oli jäänyt Turun Palloseura kaudella 1947–1948. Otteluita pelattiin tosin silloin vain kahdeksan. Kauden 1967–1968 jälkeen yksikään seura ei ole jäänyt ilman pisteitä korkeimmalla sarjatasolla.
Oulun Kärpät Kärpät nousi jääkiekon SM-sarjaan vuonna 1960, ja siitä tuli pohjoisin Suomen korkeimmalla sarjatasolla pelannut joukkue. Sitä ennen pohjoisin oli ollut Kokkolan Hermes, joka kuitenkin putosi samana vuonna SM-sarjasta Suomen sarjaan. Samana vuonna Suomen Jääkiekkoliitto antoi Ruotsin mallin mukaan luvan käyttää mainoksia pelipaidoissa. Kärppien ensimmäinen sponsori oli Oulun Säästöpankki. Ensimmäinen SM-sarjan peli pelattiin Helsingin Jalkapalloklubia vastaan 4. joulukuuta 1960. Ottelu keskeytettiin, koska kentällä oli liikaa vettä. Tosin oululaisten mielestä HJK:n pelaajat olivat painostaneet tuomaria lopettamaan ottelun, sillä Kärpät hallitsi peliä. Uusintaottelua, jonka HJK voitti 3–5, seurasi Oulussa kaikkiaan 6 500 katsojaa, joista 6 000 oli maksanutta. Kärpät putosi sarjasta kauden päätteeksi, mutta joukkue nousi takaisin kaudeksi 1965–1966. Joukkue jäi kuitenkin sarjan yhdeksänneksi ja putosi jälleen SM-sarjasta. Kärpät palasi SM-sarjaan kaudeksi 1967–1968, mutta tulos oli edelliskausiakin heikompi: Kärpät jäi kokonaan ilman pisteitä koko sarjassa, otteluita pelattiin 20. Kärpät teki 21 maalia ja päästi 166 maalia. Edellisen kerran Suomen korkeimmalla sarjatasolla kokonaan ilman pisteitä oli jäänyt Turun Palloseura kaudella 1947–1948. Otteluita pelattiin tosin silloin vain kahdeksan. Kauden 1967–1968 jälkeen yksikään seura ei ole jäänyt ilman pisteitä korkeimmalla sarjatasolla.
Suomi jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 2016 Jatkoerässä Kasperi Kapanen teki voittomaalin ajassa 61.33 vanhanaikaisella.
"Nuorten Leijonien" kultajuhlat järjestettiin Helsingissä Mäntymäen kentällä loppiaisiltana. Kentällä oli mukana juhlimassa tuhansia ihmisiä –20 °C pakkasesta huolimatta.
Aaro Kivilinna Kivilinna toimi ainakin yhdessä ottelussa erotuomarina. Hän tuomitsi 1938 Erkki Saarisen kanssa Suomen ja Ruotsin kohtaamisen. Se oli ensimmäinen kerta Suomessa, kun jääkiekko-ottelussa käytettiin kahta erotuomaria.
Niki Juusela Ennen MTV:lle siirtymistä Juusela työskenteli 15 vuotta Yleisradion urheilutoimituksessa. Juuselan ensimmäinen urheiluselostus tapahtui 23-vuotiaana Radio Suomen "Jääkiekkokierros"-lähetyksessä, kun hän oli työharjoittelussa Laajasalon kristillisen opiston radiotyön kurssilta. Jääkiekon lisäksi hän on selostanut myös jalkapalloa ja yleisurheilua. Juusela on muun muassa selostanut televisiossa olympialaisia – hän toimi Sotšin kisoissa 2014 jääkiekon pääselostajana – sekä jalkapallon Mestarien liigaa, EM-kisoja ja MM-kisoja. Lisäksi hän selostaa jääkiekon Euro Hockey Touria. Juusela selosti myös vuodesta 2012 lähtien yleisurheilua Olympialaisissa, MM-kisoissa ja EM-kisoissa. Radiossa hän on selostanut jääkiekon MM-kisoja. Vuoden 2016 jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän oli Ylen pääselostaja. Vuonna 2007 hän toimi ensi kertaa Ralliradion erikoisreportterina.
Futgolf Futgolfia pelataan yleensä yhdeksän tai 18 reiän mittaisella futgolfiin varta vasten suunnatulla kentällä. Tarkoituksena on saada pallo reikään mahdollisimman vähillä potkuilla, kuten golfissakin. Ensimmäinen nykyisten sääntojen mukainen futgolfkilpailu käytiin vuonna 2009 Alankomaissa. Yhdysvalloilla on myös oma futgolfliiga, American FootGolf League. Futgolfia pelataan ympäri maailman noin 25 maassa. Suomessa futgolfia voi pelata muun muassa Porin Golfkerhon kentällä Kalaforniassa, jossa on kuusiväyläinen kenttä. Ensimmäiset futgolfin MM-kisat käytiin vuonna 2012 Budapestissä Unkarissa. Futgolf on viime vuosina kasvattanut suosiotaan monissa maissa, kuten esimerkiksi Suomessa.
Tapani Mattila Mattila oli Jääkiekon SM-liiga ry:n ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli toimessa vuodesta 1975 vuoteen 1983. Tätä ennen Mattila oli ehtinyt myös olla Suomen jääkiekkoliiton liittovaltuustossa. Vuosina 1981–1983 Mattila vaikutti Suomen Olympiakomitean hallituksessa.
Tampereen Ilves (jääkiekko) Edustusjoukkueen nykyinen kotikenttä on 7 300 katsojan Hakametsän jäähalli. Vuosina 1934–1939 ja 1945–1965 Ilves pelasi Koulukadun kentällä, kaudella 1933–1934 Palomäen uimalaitoksella ja 1941–1944 Eteläpuiston kentällä. Muut Ilveksen joukkueet pelaavat nykyään kotiottelunsa Tampereen eri jäähalleissa.
Ikaalisten pesäpallokenttä Ikaalisten pesäpallokenttä on Ikaalisissa Vanhakauppalan kaupunginosassa sijaitseva pesäpallokenttä. Kenttä sijaitsee Kyrösjärven rannalla, joka mahdollistaa kovilla läpilyönnillä pallon menon veteen. Ikaalisten pesäpallokenttä on uudistettu vuonna 2018, jolloin sille vaihdettiin uusi sininen tekonurmi vanhan alkuperäisen tekonurmen tilalle, joka oli Suomen ensimmäinen tekonurmi. Kenttä toimii Ikaalisten Tarmon kotipelikenttänä.
Pitkäjärven koulu Koulussa järjestetään vuosittain kolme urheilupäivää. Ensimmäinen niistä on koulun oma yleisurheilukilpailu, jossa luokat kilpailevat toisiaan vastaan eri lajeissa. Toinen urheilupäivä on talviliikuntapäivä, jossa oppilaat saavat valita mieluisen talviliikuntalajin ja liikkua sen parissa koko päivän. Vaihtoehtoina ovat esimerkiksi hiihto, luistelu, jääkiekko, retkiluistelu, lumikenkäily, laskettelu ja avantouinti. Kolmas urheilupäivä on kävelypäivä joka on ohjelmassa aina kevään viimeisellä kouluviikolla. Oppilaat aloittavat koulupäivän kävelemällä noin 8 km kävelylenkin kisapirtin maastossa ja kerääntyvät sen jälkeen koulun kentälle seuraamaan opettajat vastaan 9. luokkalaiset -pesäpallopeliä.
Savo Games Kisat järjestetään Lapinlahden urheilukentällä, joka uudelleen nimettiin Valio Areenaksi vuonna 2015. Edellisen kerran kenttä vaihtoi nimeään vuonna 2000, jolloin nimeksi tuli "Mondo Areena" kentän kunnostuksen yhteydessä. Siitä tuli tuolloin Suomen ensimmäinen mondo-pinnoitettu ulkorata. Tapahtuman järjestää Lapinlahden Veto yhteistyössä Lapinlahden kunnan kanssa. Vuosittain tapahtuman järjestelyssä on jopa 300 vapaaehtoista työntekijää. Urheilijoita tapahtuma kerää vuosittain hieman reilut 200, joista Suomen ulkopuolelta tulevia on noin 60.
Inkoinen Alueella on iso leikkikenttä ja sen vierustassa hiekkakenttä, talvisin se on jäädytetty ja kentällä voi pelata esimerkiksi jääkiekkoa.
Porin Ässien SM-liigakausi 2013–2014 Porin Ässien SM-liigakausi 2013–2014 oli jääkiekkoseura Porin Ässien 38. kausi jääkiekon SM-liigassa ja 46. kausi Suomen jääkiekon korkeimmalla sarjatasolla. Edellisellä kaudella Ässät oli voittanut seurahistoriansa kolmannen Suomen mestaruuden kaatamalla finaaleissa Tapparan. Mestaruus oli ensimmäinen 35 vuoteen. Tämän myötä Ässien kausi alkoi kotona Lukkoa vastaan mestaruusviirin nostamisella Isomäen jäähallin kattoon. Kausi sujui Ässiltä heikosti, sillä joukkueen sijoitus oli runkosarjassa kolmanneksi viimeinen. Vähemmän pisteitä keräsivät vain TPS ja KalPa.
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekkiläisistä. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Tšekki itsenäistyi Tšekkoslovakiasta 1. tammikuuta 1993, johon mennessä SM-liigassa on pelannut 25 nykyisen Tšekin puolella syntynyttä tšekkoslovakialaista. Heistä ensimmäinen oli Rauman Lukon Jan Neliba kaudella 1983–1984. Tšekin itsenäisyyden jälkeen SM-liigassa on pelannut useita maan kansalaisia.
Kytäjä Golf Kytäjän kentät ovat näyttäviä, voimakkaasti muotoiltuja, ja niiden väylät ovat leveitä. Kytäjän kentät kuuluvat niihin harvoihin suomalaisiin kenttiin, jossa bunkkeri-hiekka on valkoista. Ensimmäinen kenttä on ns. ""South East"" -kenttä. Toinen on elokuussa 2004 avattu ""North West"" -kenttä.
Suomen jääkiekkomaajoukkueen historia Suomi pelasi 1930-luvulla osin sotien takia vain 11 maaottelua, ja tuloksena oli kaksi voittoa. Suomi pelasi kuitenkin ensimmäiset jääkiekon MM-kisansa 1939 Baselissa. Suomen päävalmentajana toimi tuolloin Erkki Saarinen, joka oli myös Suomen jääkiekkomaajoukkueen ensimmäinen päävalmentaja. Suomen joukkue hävisi MM-kisoissa 1939 kaikki ottelunsa.
Hietalahden pesäpallostadion Hietalahden pesäpallostadion on Vaasan Hietalahdessa sijaitseva pesäpallostadion. Se on rakennettu vuoden 1988 Itä-Länttä varten. Tuolloin kenttä sai myös tuhannen hengen katetun pääkatsomon, jossa on kuppi-istuimet. Kokonaiskapasiteetti on 4500. Stadion oli Suomen ensimmäinen pesäpallokenttä, jossa oli katettu katsomo ja se valittiin vuoden stadioniksi vuonna 1986. Alustana kentällä on hiekkatekonurmi, joka asennettiin sinne vuonna 2004. Kotikenttänään stadionia käyttää Suomensarjassa pelaava Vaasan Maila. Se on pelannut stadionilla vuosien saatossa useita kausia myös miesten pääsarjaa. Kentällä on myös valaistus ja talvella sitä käytetään luistelukenttänä.
Tampereen urheilu Tampere tunnetaan erityisesti pitkistä jääkiekkoperinteistään. Suomen ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu järjestettiin 15. tammikuuta 1928, jolloin vastakkain olivat Tampereen Pyrintö ja Tampereen Palloilijat. Enimmillään SM-sarjassa on pelannut neljä tamperelaisjoukkuetta kausilla 1968–1970. Vuodesta 1980 lähtien kaupunkia on edustanut vain kaksi SM-liigassa pelaavaa jääkiekkojoukkuetta: Ilves ja Tappara. Ne ovat myös Suomen kaksi menestyneintä jääkiekkoseuraa, sillä Ilves on voittanut Suomen mestaruuden 16 kertaa ja Tappara yhdessä edeltäjänsä TBK:n kanssa 17 kertaa. Ilveksen viimeisin mestaruus on vuodelta 1985 ja Tapparan 2017. Suomen mestaruuden jääkiekossa ovat voittaneet myös Tampereen Palloilijat vuonna 1931 ja Koovee vuonna 1968. Ilveksellä ja Tapparalla on laaja junioritoiminta, ja naisten SM-sarjassa Ilves on historiansa aikana saavuttanut 10 mestaruutta.
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2002 Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2002 luetteloi Suomen joukkueen kokoonpanon vuoden 2002 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Ruotsissa.
Minigolf Suomessa voi nykyään pelata myös adventure-radalla (MOS). Suomessa suurin minigolfrata sijaitsee Kouvolan Jaalassa, johon vuonna 2010 avattiin uusi merirosvoaiheinen minigolfrata. Radalla on 18 väylää. Vuonna 2011 kentällä kisattiin Suomen ensimmäinen ratagolfliiton MOS-alustalla pelattava kilpailu.
Tampereen Ilves (jääkiekko) Kanada-sarjan myötä Ilveksen juniorimäärät ja kiekkoilun suosio koko kaupungissa lisääntyivät huimasti. Jääkiekosta tuli toimittajan sanoin tamperelaisnuorisolle ”henki ja elämä”. Kanada-sarjan alkaessa 1962 Ilveksellä oli kaikkiaan 20 juniorijoukkuetta, vuonna 1966 jo vajaat 30 ja kaudella 1973–1974 34 joukkuetta. Oli perustettava muun muassa Suomen ensimmäinen F-juniorijoukkue, kun kaikki halukkaat eivät mahtuneet Viinikan E-junioreihin ja osa pojista oli alaikäisiä.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1928–1929 SM-kilpailu pelattiin cup-muotoisena. Vuoden 1929 SM-kilpailu oli ensimmäinen jonka järjesti vastaperustettu Suomen jäähockeyliitto, joka perustettiin tammikuussa 1929. Edellisen vuoden kilpailu oli Suomen Palloliiton järjestämä. Cup-muotoisen kilpailun voittajaksi selviytyi Helsingin Jalkapalloklubi.
Saarikenttä Ensimmäinen pääsarjaottelu Saarikentällä pelattiin 29. toukokuuta 1938, jolloin Vimpelin suojeluskunnan joukkueen vieraaksi saapui Helsingin Pallo-Toverit. Perusteellisesti kunnostetulle kentälle oli rakennettu 300 hengen katsomo, joka osoittautui kuitenkin heti pieneksi, sillä otteluun saapui yli 1 200 katsojaa. Tuon aikaisiin tavallisiin yleisömääriin verrattuna se oli uskomattoman paljon. Ottelu päättyi tulokseen 1–1. Ensimmäinen kotivoitto Saarikentällä saatiin 7. elokuuta 1938, jolloin Vimpelin suojeluskunta voitti helsinkiläisen Katajanokan Haukat. Jo ensimmäisellä suursarjakaudella kenttää pidettiin Helsinkiä myöten hyvänä.
Saarikentän ongelmana oli kuitenkin se, että sieltä puuttui päällyste. Vimpeliläisten seurojen varat eivät päällysteeseen riittäneet, joten Vimpelin suojeluskunta anoi rahaa valtion urheilulautakunnalta. Lautakunnan puheenjohtaja Urho Kekkonen vakuuttui asiasta tarkkojen kyselyjen jälkeen, ja lautakunta myönsi Saarikentän päällystykseen 15 000 markkaa. Kenttä päällystettiin vuonna 1940, jolloin Vimpelin suojeluskunta pelasi Suomen pääsarjassa. Tämän kauden ottelut pelattiin kuitenkin päällystystöiden takia suurimmaksi osaksi Luoma-ahon kentällä. Vuonna 1939 Vimpelin kunta vuokrasi Saarikentän paikallisille urheilujärjestöille 50 vuodeksi. Sotien jälkeen sopimus kuitenkin unohtui, ja kunta vastasi jälleen kentän kunnossapidosta.
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2000 Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2000 luetteloi Suomen joukkueen kokoonpanon vuoden 2000 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Venäjällä. Suomi oli kisoissa pronssilla.
Pentti Lindegren Pentti Lindegren (s. 18. joulukuuta 1940 Hauho) on suomalainen entinen jääkiekon puolustuspelaaja ja nykyinen urheilutoimittaja ja -selostaja sekä jääkiekkoasiantuntija. Hän oli ensimmäinen suomalainen läpimurron ulkomaille tehnyt ammattilaisjääkiekkoilija Suomessa.
Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko) Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen.
Tampereen Ilves (jääkiekko) Tampereen Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen.
Erikoistilanteet jääkiekossa Ylivoimalla kentällä ovat useimmin joukkueen parhaimpiin kuuluvat pelaajat, jotka ovat hyviä maalintekijöitä ja omaavat hyvän pelikäsityksen. Useimmiten joukkueissa on kaksi ylivoimaketjua.
Sotkamon Jymy Rientolan Nuorisoseurantalon kenttä oli Sotkamon Jymyn ensimmäinen kotikenttä. Kentän ongelmana oli erityisesti sen pehmeys, joten kentälle ajettiin savea kovikkeeksi. Kenttä toimi Nuorisoseuran urheiluosaston kenttänä 1920-luvun ajan, siihen asti kun toiminta hiljeni Jymyn osalta hetkeksi.
Tony Salmelainen Tonyn isä Tommi Salmelainen oli ensimmäinen NHL:ään eurooppalaispelaaja (St. Louis Blues ) ja kaksinkertainen Suomen mestari HIFK:n joukkueessa. Tonyn nuorempi veli Tobias Salmelainen pelasi myös ammatikseen jääkiekkoa.
Jääkiekko Joukkueilla saa olla kentällä yhtä aikaa kuusi pelaajaa, joista yleensä yksi on maalivahti (poikkeustapauksia lukuun ottamatta). Pelaajia saa vaihtaa ottelun kuluessa kuinka usein tahansa. Yhteen otteluun saa yhdestä joukkueesta osallistua yleensä enintään 18–20 kenttäpelaajaa ja kaksi maalivahtia. Eri sarjojen säännöissä on eroavaisuuksia joukkueen minimi- ja maksimipelaajamäärissä, mutta kentällä on jokaisessa sarjassa normaalitilanteessa yhteensä 12 pelaajaa.
Gabriel Landeskog Landeskogin isä Tony sekä hänen serkkunsa Kent Grufman ovat pelanneet jääkiekkoa Elitserienissä. Gabriel Landeskog harrasti lapsena myös jalkapalloa. Hänellä on myös kaksoissisko Beatrice.
Uno Lindbäck Lindbäck on jäänyt historiaan Suomen jalkapallomaajoukkueen kaikkien aikojen ensimmäisenä maalintekijänä. Hän vei Suomen 1-0-johtoon Ruotsia vastaan vain kolmen minuutin pelin jälkeen 22. lokakuuta 1911 Eläintarhan kentällä Helsingissä pelatussa ottelussa. Suomen ensimmäinen jalkapallomaaottelu päättyi kuitenkin lopulta Ruotsin 5-2-voittoon.
Jääkiekko talviolympialaisissa 1988 Puolan Jaroslaw Morawiecki kärähti dopingista Ranskaa vastaan käydyn alkusarjan ottelun jälkeen. Puola menetti ottelusta saamansa kaksi pistettä sekä sen maalieroon merkittiin ottelusta 0-2. Neuvostoliitto otti turnauksessa seitsemännen jääkiekon olympiavoittonsa ja nousi mitalitaulukon ensimmäiseksi ohi Kanadan. Suomi nousi hopealle voittamalla loppusarjan viimeisessä ottelussa jo turnausvoiton varmistaneen Neuvostoliiton. Mitali oli Suomelle ensimmäinen arvoturnauksessa. Tšekkoslovakia sijoittui kuudenneksi, mikä oli sen huonoin sijoitus olympiaturnauksessa sitten vuoden 1928.
Skaala-areena Nurmon Jymyn miesten pesäpallotoiminta siirtyi kaudeksi 1981 Hyllykalliolle sen edelliseltä kotikentältä Haalilta. Siitä lähtien on Hyllykallion urheilukenttä toiminut Jymyn kotikenttänä. Nurmon naisjoukkue pelasi kuitenkin edelleen Haalilla. Uudelle kentälle tarvittiin myös katsomo, johon rakennettiin paikat 1 700 katsojalle. Vuoden 1981 keväällä valmistui vajaan tuhannen paikan katsomo rakennusmestari Mauno Saarikosken johdolla. Kauden avausotteluun istumatilat saatiin 500 katsojalle. Nurmon kunta aloitti kiinteän katsomon rakentamisen kuusi päivää ennen Jymyn kauden avausottelua. Samalla kentällä tehtiin kevätkunnostus. Siirtyessään uudelle kentälle Jymy pelasi vielä Suomen toiseksi korkeimmalla sarjastasolla Ykkössarjassa. Hyllykallion kentän ensimmäinen virallinen miesten ottelu pelattiin 3. toukokuuta. Siinä Jymy voitti Oulun Lipon 10–9, ja ottelua oli seuraamassa 867 katsojaa. Jymyn uudella kotikentällä myös pukuhuone- ja huoltorakennus tulivat tarpeellisiksi. Kentän huoltorakennus valmistuikin vuonna 1982. 1980-luvulla kenttä oli vielä hiekkapohjainen. Kentän suunta oli myös päinvastainen nykyiseen verrattuna, eli tuolloin lyötiin nykyisen takarajan päädystä kohti nykyistä kotipesää.
Urheiluvedonlyönti Veikkauksella Pitkävedon palautusprosentti on 88. Veikkaus aloitti Pitkävedon Suomessa marraskuussa 1993. Ensimmäinen ratkennut pitkävetokohde oli 9. marraskuuta tasapeliin (x) päättynyt jääkiekon I-divisioonan ottelu Karhu-Kissat–SaiPa kertoimella 4,70.
Timo Kautonen Suomen A-maajoukkueessa Kautonen pelasi ensi kerran vuonna 1964 ollessaan 19-vuotias. Kyseessä oli Suomen ja Ruotsin välinen ottelu, jonka Suomi voitti maalein 1-0. A-maaotteluita kertyi lopulta 47 kappaletta, olympiajoukkueen maaotteluita neljä ja poikien maaotteluita kaksi. Hän oli Suomen A-maajoukkuehistorian ensimmäinen kentältä ulosajettu pelaaja.
Winnipeg Jets (1972–1996) Jets teki myös huomionarvoista jääkiekon historiaa olemalla ensimmäinen pohjoisamerikkalainen jääkiekkoseura, joka alkoi tarkkailla myös Euroopan nuoria lahjakkaita jääkiekkoilijoita. Tällaisia seuran kannalta hyviä hankintoja olivat ruotsalaishyökkääjät Anders Hedberg ja Ulf Nilsson, jotka Hullin kanssa tähdittivät koko liigan suosituintaa hyökkäysketjua. Menestyksekkäiden eurooppalaispelaajien perässä tulivat myös Veli-Pekka Ketola, Willy Lindström ja Kent Nilsson. Winnipeg nousi nopeasti koko liigan parhaaksi joukkueeksi, ja se voitti Avco Cup -mestaruuden kolme kertaa vuosina 1976, 1978 sekä 1979 ja pelasi myös finaalissa 1977, jossa Quebec Nordiques kuitenkin kaatoi seuran otteluvoitoin 4–2.
Franz Lambert Eräs Lambertin tunnetuimmista sävellyksistä on FIFA-hymni, joka soitetaan aina jalkapallon maaotteluissa pelaajien saapuessa kentälle. Lisäksi hän on soittanut urkuja useissa jääkiekon MM-kisoissa.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1936–1937 Jääkiekon SM-sarja vuonna 1937 pelattiin neljän joukkueen kesken. Helsingistä oli mukana kaksi joukkuetta ja Tampereelta ja Turusta yksi. Myös HSK:n piti osallistua, mutta pelaajavaikeuksien vuoksi se jäi pois sarjasta. Talven tulo viivästyi ja jäätä saatiin vasta tammikuussa. Turun IFK joutui pelaamaan ottelunsa Ilvestä vastaan Helsingissä koska Turussa ei ollut pelikelpoista kenttää. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves. Mestaruus oli Ilveksen toinen.
Optibet Hokeja Līga Jääkiekko rantautui Latviaan 1900-luvun alussa. Maan ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu pelattiin 1909. Vasta 1930-luvulla jääkiekko järjestäytyi ja vuonna 1931 alkoi kansallinen kilpasarja. Samana vuonna Latvian jääkiekkoliitto hyväksyttiin IIHF:n jäseneksi. Toinen maailmansota lakkautti Latvian jääkiekon tyystin. Yksikään sotaa edeltänyt jääkiekkoseura ei jatkanut neuvostotasavallan aikana.
Pasi Heinonen (muusikko) Pojun ensimmäinen soolosingle, ”Poika (saunoo)”, oli yksi vuoden 2011 kesähiteistä Suomessa. Se pysyi seitsemän viikkoa Suomen virallisen listan ykkössijalla. Singlen myyntimäärä on ylittänyt kultalevyyn vaadittavan määrän. Alun perin Poju teki kappaleen jääkiekkojoukkue JYPin mahdollisia kultajuhlia varten. JYP ei kuitenkaan voittanut mestaruutta, mutta kappale nousi suosioon soituaan Suomen voittamien jääkiekon MM-kilpailujen 2011 televisiolähetyksissä.
Suomen joukkue lentopallon Maailmanliigassa 2016 Ottelu oli suomalaispelaajista ensimmäinen Maailmanliigassa kuudelle pelaajalle (Hakala, Mäkinen, Ropponen, Kaurto, Kurppa ja Pennanen), joista neljä (Mäkinen, Ropponen, Kaurto ja Pennanen) debytoivat myös kentällä.
Jääkiekon SM-liigakausi 1993–1994 Tällä kaudella Turun Palloseurasta tuli ensimmäinen jääkiekon Euroopan cupin voittanut suomalaisjoukkue.
Kent (savuke) Kent oli ensimmäinen suodattimella varustettu savukemerkki.
Herman Saastamoinen Herman Saastamoisen vanhemmat olivat Heikki Tanelinpoika Saastamoinen (1796–1867) ja Reetta Kaisa o.s. Saastamoinen (1823–1854). Vuosien 1866–1868 nälänhätä tappoi Pohjois-Savossa noin 7 500 ihmistä, joista jopa pari tuhatta kuoli Saastamoisen kotiseudulla Pielavedellä. Herman aikuistui siis poikkeuksellisen vaikeissa olosuhteissa.
Herman Saastamoinen Herman Saastamoinen (1850 Vuonamonlahti, Pielavesi (nyk. Keitele) – 28. huhtikuuta 1920 Kuopio) oli suomalainen kauppaneuvos ja suuryrittäjä. Saastamoisen vuonna 1876 perustama perheyhtiö Saastamoinen oli 1900-luvun tunnetuin kuopiolaisyritys. Hänen sukunsa perintöä on myös mittavista taidekokoelmistaan tunnettu Saastamoisen säätiö.
Saastamoinen (yritys) Saastamoinen Oy oli suomalainen, etupäässä Kuopiossa toiminut monialakonserni. Sen perustaja oli 1876 liiketoiminnan Kuopiossa aloittanut Herman Saastamoinen.
Herman Saastamoinen Helmikuussa 1882 Herman Saastamoinen avioitui Pohjois-Ruotsin Jarhosta olevan ruukinpatruunan Carl Fredrik Tengmanin tyttären, Alexandra Sofian (k. 1898) kanssa. Perheen lapset mm. Pohjois-Savon jääkäriliikkeen alullepanija, Suomen Tanskan ja Yhdysvaltojen suurlähettiläs Armas Herman (14. huhtikuuta 1886–1932), vuorineuvos Onni Herman (20. syyskuuta 1895–1966) ja ministeri Yrjö Herman (1888–1967) jatkoivat myöhemmin perheyrityksen toimintaa 1960-luvulle asti, jolloin kolmas sukupolvi otti vetovastuun (Onnin tytär, FM Liisa Karttunen ja tämän puoliso, valtiovarainministeri Osmo P. Karttunen).
Onni Saastamoinen Onni Herman Saastamoinen (20. kesäkuuta 1895 Kuopio – 1. syyskuuta 1966 Kuopio) oli Saastamoinen Oy:n ja Saastamoisen Faneri Oy:n toimitusjohtaja vuosina 1949–1960. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen 1949.
Herman Saastamoinen Saimaan kanavan sekä itäsuomalaisten kaupunkien kansainvälisen kaupan avaaminen sai Hermanin jälleen suuntaamaan katseensa lukuisten muiden aikalaistensa tavoin Kuopioon. 21-vuotias Herman Saastamoinen saapui Pielaveden Vuonamosta Kuopioon toukokuun lopussa 1871. Hän etsi kauppa-apulaisen paikkaa ja päätyi lopulta Christian Hiltusen sekatavarakauppaan.
Onni Saastamoinen Isänsä Herman Saastamoisen kuoltua O. H. Saastamoinen nousi yrityksen johtoon veljensä Yrjö Saastamoisen kanssa. Saastamoisen toinen veli oli suurlähettiläs Armas Saastamoinen. Hänen jälkeensä yhtiön johtoon tuli hänen vävynsä Osmo P. Karttunen.
Yrjö Saastamoinen Yrjö Herman Saastamoinen (11. heinäkuuta 1888 Kuopio – 1. syyskuuta 1966 Kuopio) oli suomalainen diplomaatti ja toimitusjohtaja.
Yrjö Saastamoinen Saastamoisen vanhemmat olivat kauppaneuvos Herman Saastamoinen ja Alexandra Tengman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 ja opiskeli useissa ulkomaisissa yliopistoissa 1908–1914.
Herman Saastamoinen Hermanin luottomies K. A. Widenius oli korvannut vuonna 1918 Tanskaan lähteneen Armaksen yhtiön prokuristina. Häneltä tuli vain elokuuhun 1918 kestäneen toimikautensa aikana idea yhtiöittää koko Hermanin omaisuus (suuri osa oli metsää, jota Herman oli koonnut vuosien varrella eikä ollut juuri ollenkaan käyttänyt niitä raaka-ainetuotantoon). Tämä järjestely toteutettiin ja se sitoi veljekset yhtiöön, koska kenelläkään ei ollut varoja ostaa muita ulos. 1920 perustetun H. Saastamoinen & Pojat Oy pääomaksi tuli 3,5 miljoonaa markkaa. Perinnön jako onnistui osakkeita siirtämällä, joita tuli lisäksi myös Oy H. Saastamoinen Ltd:stä, jonka alla teollisuustoimintaa pyöritettiin.
Armas Saastamoinen Armas Herman Saastamoinen (14. huhtikuuta 1886 Kuopio – 20. lokakuuta 1932 Lontoo) oli suomalainen liikemies, kansanedustaja ja Suomen lähettiläs Kööpenhaminassa, Haagissa, Washingtonissa ja Lontoossa.
Armas Saastamoinen A. H. Saastamoinen oli kuopiolaisen kauppaneuvos Herman Saastamoisen ja Alexandra Sofia Tengmanin vanhin poika. Hänen puolisonsa vuodesta 1909 lähtien oli Edla Emilia (Emily) Carssen.
Herman Saastamoinen Tulipalon kokeneena Saastamoinen teetti seuraavan rakennuksen kivestä. Kesällä 1881 alkanut rakennustyö valmistui seuraavana vuonna. Saastamoisen uusi ja kallis kaksikerroksinen kauppakartano oli syntynyt. Talossa sijaitsi myös kauppiaan oma asunto, varastoja sekä talli, jossa oli kotitarpeiksi tuohon aikaan tavanomaiset muutama lehmä, kanoja ja sikoja. Saastamoisella ei ollut itsellään vaadittavia pääomia, joten hän velkautui raskaasti kunnes toimintatuotot hiljalleen kattoivat velat. Rahansa Saastamoisen liike teki tukkumyynnillä ja laajamittaisella välitystoiminnalla. Hiljalleen torin laitaan rakentui myös Saastamoisen kulmana tunnettu kortteli, jonka omistuksen myötä Herman omisti ison osan torin ympärystä. Saastamoinen valtasi samaan aikaan toimintansa aloittaneen Birger Hallmanin kanssa pikkuhiljaa markkinoita vakiintuneilta Gust. Raninilta ja Lignell & Piispaselta ja laajeni sinne suuntaan maakuntaa missä kilpailu ei ollut jo ennestään kovaa. Saastamoinen totesi myöhemmin tehneensä omaisuutensa perustan nimenomaan voikaupalla (eli lyhensi alkuvuosina sillä velkoja): "Voilla olen omaisuuteni perustan luonut", hän kuvasi sukulaisilleen.
Herman Saastamoinen Herman Saastamoisen oli siirryttävä toisen Hiltusen, Andersin palvelukseen. Hiltunen ei ottanut osaa voikauppaan, mutta salli Saastamoisen harjoittaa sitä suojeluksessaan. Saastamoinen toi voita maailmalta ja myi sen Robert Rissasen vientiliikkeelle. Voikaupan parissa onnistuminen loi uskoa ja mainetta Saastamoisen oman liikkeen perustamiseksi. Kilpailutilanne ja alan sisäinen liikehdintä sai hänet valitsemaan sekatavarakaupan. Saastamoisen oma liiketoiminta alkoi elokuussa 1876, kun hän osti J. P. Lappalaisen tavaravaraston ja kaupan torin laidasta. Kauppaporvarioikeudet hän sai 27. syyskuuta Kuopion 136:ntena kauppiaana. Kaupassa myytiin muun muassa pietarilaista jauhoa, suurimoita, tupakkaa sekä Lyypekistä tuotettuja siirtomaatavaroita kuten mausteita, suolaa, sokeria ja viinaa. Saastamoinen kohdisti liiketoimintansa maalta saapuviin ja otti maksuvälineenä muun muassa voita, jolla maksoi edelleen Lyypekkiin. Laman jälkeinen vähäinen kilpailu mahdollisti myös toiminnan laajentamisen. Vuonna 1880 tilaa saatiin lisää, kun Saastamoinen osti Savolaisen kauppakartanon torin laidasta. Samana vuonna kaikki kuitenkin paloivat viimeistä myöten, eivätkä vakuutuskorvaukset kattaneet kaikkia tappioita. Sunnuntain 4. heinäkuuta 1880 vastaisena yönä tapahtuneessa tulipalossa tuhoutui yhdeksän myymälää. Saastamoinen jatkoi toimintaansa tilapäisissä tiloissa "herra H. Alceniuksen kartanossa".
Petter Lyytikäinen Lyytikäinen aloitti kaupallisen toimintansa kiertävänä voinostajana eli "voisaksana" ja lumpunkerääjänä. Tällöin hänen kumppaninaan on jonkin aikaa toiminut pielavetissyntyinen Herman Saastamoinen, myöhempi tehtailija ja kauppaneuvos, Saastamoinen-yhtymän perustaja. Ensimmäisen pysyvän kaupan Lyytikäinen perusti tilalleen Pielaveden Saarelaan ja aluksi myyntivarastona toimi tähän tarkoitukseen varattu kaappi.
Herman Saastamoinen Saastamoinen valitsi kauppiasuran ja päätti edetä sitä kohti määrätietoisesti. Vuonna 1869 Pielavedellä maakauppaa pitänyt Petter Qwick kertoi vuosikymmeniä myöhemmin keskustelustaan nuoren Hermanin kanssa, jonka hän kertoi kysyneen ""Mitä pitäisi tehdä, jotta pääsisi kauppamieheksi?"". Qwick oli kertonut kauppiaalta vaadittavista taidoista ja suositteli niiden hankkimiseksi esimerkiksi Kuopioon kauppa-apulaiseksi pestautumista. Qwick neuvoi Saastamoista myös säästämään apulaisen palkasta elämällä niukasti pääomaa oman liikkeen avaamiseksi. Tarvittavaa koulutusta Saastamoinen hankki keväästä 1870 kevääseen 1871 välisenä aikana yksityisopetuksessa.
Herman Saastamoinen Saastamoinen avasi uuden liiketoiminta-alueen samoihin aikoihin kun Kuopion kaupungintalon rakentamisen suunnittelu oli kuumimmillaan. Hän laajensi 1880-luvulla vähittäiskauppaa ja lopulta houkutteli vuokralaisia kauppakartanoonsa perustaen lopulta "ostoskeskuksen", joka oli eräänlainen tavaratalo. Suurista suunnitelmista huolimatta jättikauppakeskusta ei kuitenkaan syntynyt ja vuosikymmenen lopulla oli uuden aluevaltauksen vuoro. Saastamoinen osti 1887 viipurilaisen Rosenius & Sesemanin konkurssipesältä Karttulan Syvänniemessä sijainneen sahan. Kauppa ei aluksi liittynyt rullakauppaan tai sahatoiminnan aloittamiseen, vaan oli tarpeen koska toinen, Saastamoiselle voitynnyreitä toimittava saha oli palanut ja sen takia voivarasto oli vaarassa pilaantua. Kaupan myötä Saastamoinen sai myös satoja hehtaareja maata. Birger Hallman ja Kuopion pormestari Frans Oskar Möller tarvittiin kuitenkin mukaan, että pääoma saatiin riittämään sahan käynnistämiseen. Saastamoinen myi myöhemmin nurkissa pyörineen koivukeppierän Pietarin tekstiiliteollisuudelle ja huomasi siinä uuden liiketoimintamahdollisuuden. Tämän johdosta hän päätyi kiertämään Euroopassa tutkimassa alan tuotantolaitoksia. Suomeen palattuaan Saastamoinen kyseli rullatehtaan vaatimien koneiden hintaa ja näin hänestä tuli pikkuhiljaa tehtailija. Pääomat olivat kuitenkin toiminnan aloituskustannuksiin nähden jälleen liian pienet.
Pelastusristeilijä Harmaja Alus sai Kuopiossa 10.7.2000 uuden nimen "Herman Saastamoinen". Se myytiin Ruotsiin 2006.
Herman Saastamoinen 1890–91 Saastamoinen sai ensimmäisen lankojen koetilauksensa myytyä Pietariin ja aloitti Euroopan laajuisen markkinointikirjeiden lähetyskampanjan. Maailmalta tuli koetilauksia, mutta suurin voitto oli Nevskij Nitoshnyj Manufakturin kanssa tehty määräaikaissopimus. Tullipolitiikka piti ja kaikki alan toimijat kauppasivat itään. 1890-luvun eurooppalaisesta lamasta Saastamoinen selvisi kiinteiden sopimusten turvin. Kysyntä laski, mutta myös sahan raaka-aineena käytetyn koivuropsin hinta romahti. Saastamoisella oli pääomaa, jolla hän saattoi täyttää raaka-ainevarastot. Tämä osoittautui erittäin kannattavaksi liikkeeksi nousukauden käynnistyessä. Kun Kaukas ja Tornator kärsivät toimitusvaikeuksista, toimitti Saastamoisen Syvänniemen tehdas tavaraa maailmalle.
Herman Saastamoinen Apteekkari Hugo Lignell ja kauppiaat Hallman, Lindqvist, Raninen, Savolainen ja Saastamoinen perustivat voikauppaan keskittyvän yhtiön vuonna 1884 helpottaakseen voin hankintaa ja maksimoidakseen sen kaupasta saatavan tuoton. Ehtona oli kaikkien osapuolten voikaupan keskittäminen yhtiöön, mistä livennyt Raninen aiheutti myöhemmin yhtiön purkautumisen. Hallman, Savolainen ja Saastamoinen perustivat uuden "Kauppa-yhtiön" vuonna 1887 joka jatkoi kunnes valui tappiolle 1894. Kannattavuus laski pääosin valmistuneen Savon radan takia, koska voikuljetus siirtyi sinne (1892 vesikuljetukset olivat enää 1/80 vuoden 1889 tasosta), mutta se oli aluksi vesikuljetusta kalliimpaa. Maalaiset olivat myös alkaneet myydä voinsa ilman välikäsiä.
Herman Saastamoinen Vuonna 1889 perustettiin uusi yhtiö aloittamaan rullatehdas. Hallman, Möller ja Saastamoinen saivat kokoon silloisen 90 000 markan pääoman, joka oli noin kolmasosa siitä mitä alan suurpelureilla Kaukaalla ja Tornatorilla oli siihen aikaan. Saastamoinen myi tehtaan osakeyhtiölle ja matkusti Venäjälle tutustumaan alaan. Siellä hän havaitsi tullipolitiikan olevan kiristymässä, mikä tarkoitti jatkossa sitä, ettei keisarikuntaan kannattanut tuoda enää lankaa ja kankaita vaan sitä oli tehtävä itse. Kaukas ja Tornator laajensivat, mikä sai Hallmanin ja Möllerin epäröimään. Saastamoisen oli ostettava osakkaat ulos Lyypekistä ja Pietarista lainatuilla rahoilla. Takuina käytettiin varastoja ja tilojen kiinnityksiä. Lisäksi taakkana oli vastikään tehdyt koneinvestoinnit. Sahatavaralle oli kuitenkin kysyntää, mikä mahdollisti rullatehtaan kehittämisen pitkällä aikajänteellä.
Herman Saastamoinen Saastamoisen perheyhtiö tunnetaan kenties parhaiten aikanaan maailman suurimmasta lankarullatehtaasta, kun taas kilpailija Hallman perusti vastaavasti Kuopioon 1840-luvulla tulitikkutehtaan, josta tuli vuoteen 1923 mennessä maailman suurin (myytiin pois ja lopetettiin 1926). Saastamoinen tunnetaan myös brändeistä kuten Sasmox-levy, Hermannin Herkku -vehnäjauhot, Heps -tavaratalo (sittemmin Anttila) ja Pops-ruokakaupat. 1970-luvun puolivälissä Saastamoisella oli Apti-niminen yhdentoista Suomen eri kaupungeissa sijaitsevan (Helsinki, Tampere, Pori, Kotka, Nakkila ja Vantaa) ravintolan ketju, jonka Alkon tytäryhtiöt Kantaravintolat Oy ja Yhtyneet Ravintolat Oy ostivat vuonna 1977. Perheyhtiö sai paljon julkisuutta 1970-luvun talousvaikeuksistaan, mutta selvisi kunnes vuonna 1996 toiminta päättyi Saastamoinen Oy:n konkurssiin.
Kuopion kauppakoulu Brofeldtin seuraaja K. A. Widenius oli Herman Saastamoisen luottomies ja palveli monissa rooleissa tämän perheyrityksessä. Widenius perusti myöhemmin, vuonna 1926 Edvin Sederholmin ja Juho Somerin kanssa nykyisen KPMG -tilintarkastusyhtiön. Saastamoisen suvun jäsenet olivat myöhemminkin mukana Kauppakoulun taustalla, mm. kansanedustaja ja diplomaatti Armas Herman Saastamoinen toimi kauppakoulun johtokunnassa vuodesta 1913 ja vuodesta 1922 lähtien puheenjohtajana aina kuolemaansa vuonna 1932 asti.
Herman Saastamoinen Palattuaan toviksi kotimaisemiinsa Pielaveden Vuonamolle, Hermania odotti tieto kotitilan myynnistä. Hänen veljensä oli toukokuussa 1870 muuttanut tilan rahaksi, mikä merkitsi että tilattoman Hermanin elannon hankkimisvaihtoehdot kotimaisemissa kävivät vähiin.
Savotar Kauppaneuvos Herman Saastamoisen perustama ja kustantama "Savotar" oli Kuopion vanhasuomalaisten äänenkannattaja. Kauppaneuvoksen kuoltua lehden tukijana jatkoi hänen poikansa A. H. Saastamoinen. "Savottarella" oli läheiset suhteet jääkäriliikkeeseen ja vuonna 1917 se oli voimakas itsenäisyyden kannattaja. Sisällissodan jälkeen lehti kannatti monarkiaa ja Itä-Karjalan valloituspolitiikkaa.
Herman Saastamoinen Kuopion torin laidalla sijainneesta sekatavaraliikkeestä aloittanut Saastamoisen perheyritys laajeni 1900-luvun kuluessa monialayritykseksi toimialoinaan metsäteollisuus sekä tukku- ja vähittäiskauppa. Toiminta-alue laajeni myös koko Pohjois-Savoon, Kainuuseen, Keski-Suomeen ja Pohjois-Karjalaan. Perheyrityksen jäseniä osallistui laajamittaisesti myös paikallis- ja valtionpolitiikkaan.
Osmo P. Karttunen Osmo Pekka Karttunen (8. marraskuuta 1922 Helsinki – 29. kesäkuuta 1985) oli Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministeri 1962–1963 ja vuonna 1968 perustetun, tieteen ja taiteen mesenaattina tunnetun Saastamoisen säätiön perustaja yhdessä vaimonsa Liisa Karttusen (o.s. Saastamoinen) kanssa. Liisa Karttunen oli perheyhtiön perustajan Herman Saastamoisen pojantytär.
Sekatavarakauppa Tunnettuja suomalaisia sekatavarakaupan pitäjiä ovat olleet mm. kauppaneuvokset Juho Lallukka ja Herman Saastamoinen, laivanvarustaja John Nurmisen isä "Johan Nurminen", etsivän keskuspoliisin päällikön Esko Riekin isä Frans Adolf Riekki, oululainen tervaporvari Otto Ravander, Frans Emil Sillanpään isä "Frans Koskinen", toiminimen Lignell & Piispanen perustajat, sekä kirjailija Minna Canth ja kulttuurimesenaatti Jenny Wihuri.
Herman Saastamoinen Suurin osa puodeista keskittyi säätyläisten ylellisyystavaroihin, joiden myynnissä ei ollut nähtävissä kasvua. Alueen väen ruokintaan tarvittiin lisää viljaa, jonka tuonti Pietarista avasi uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Niin sanotusta Kalashnikovin viljapörssistä kuljetettiin esimerkiksi Hackman & Co:n aluksilla Kuopioon ruisjauhomattoja, joita saavuttiin maalta varta vasten ostamaan. Saastamoinen havaitsi alan tukkukaupassa piilevät mahdollisuudet työskennellessään Hiltusen kauppa-apulaisena, kuten myös Gustaf Ranin, joka luopui vähittäiskaupasta kokonaan vuoteen 1875 mennessä keskittyen pelkkään viljan, jauhojen ja suolan tukkukauppaan. Hiltunen teki bisnestä puolestaan siirtomaatavaroilla, kuten kahvilla. 1870 perustettu Hiltusen liike kasvoi neljässä vuodessa kaupungin kolmanneksi suurimmaksi, mutta se ei auttanut, kun lama ja omistajan suosima leveä elämäntapa kohtasivat vieden viidentenä toimintavuonna puodin konkurssiin. Saastamoisen on arveltu saaneen työnantajaansa kohdanneista ongelmista myöhempää uraansa ajatellen arvokasta oppia.
Herman Saastamoinen 1870-luvulla Kuopion seudulla kauppias oli nuorten poikien suosikkiammatti muutamien menestyneiden esimerkkien takia (mm. Gust. Raninin ja J. Michelssonin kauppahuoneet). Kova kohtalo kohtasi kuitenkin useimpia yrittäjäksi ryhtyneitä vuosikymmenen lopulla seuranneen laman aikana. Lamasta selvisivät edellä nimeltä mainittujen lisäksi muun muassa Birger Hallman, T:mi Lignell & Piispanen, T:mi Savolainen & Co. ja Z. Engström.
Luettelo jääkäreistä S (11. tammikuuta 1884 Keitele – 16. syyskuuta 1959) oli suomalainen jääkäri ja pienviljelijä. Hänen vanhempansa olivat mäkitupalainen Herman Saastamoinen ja Kristiina Luukkonen. Tämä Keiteleläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 2. joulukuuta 1915, josta hänet määrättiin Berliinin työkeskuksen kautta siviilitöihin. Hän palasi sisällissodan jälkeen Suomeen 2. helmikuuta 1919 ja toimi sen jälkeen pienviljelijänä Temmeksessä, jonne hänet on haudattu.
S/S Papinniemi Aluksen osti 1914 kuopiolainen liikemies Herman Saastamoinen, ja se muutettiin 1914 Saastamoisen Haapaniemen telakalla hinaajaksi. Muutostöiden valmistuttua "Papinniemeksi" ristitty alus aloitti Vuoksen vesistössä palveluksensa Osakeyhtiö H. Saastamoisen palveluksessa. Se hinasi sahatukkeja ja vanerikoivua lautoissa sekä muuta puutavaraa proomuissa Kuopioon. Alus palveli 1960-luvun puoleen väliin saakka Vuoksella lukuun ottamatta toisen maailmansodan jälkeistä miinanraivaustyötä Suomenlahdella.
Yrjö Saastamoinen Diplomaattitehtävien jälkeen Saastamoinen toimi H. Saastamoinen Oy:n, "Saastamoisen Faneri Oy":n ja "H. Saastamoinen & Pojat Oy":n johtajana vuodesta 1927 lähtien.
Jarkko Saastamoinen Jarkko Saastamoinen (s. 27. heinäkuuta 1983) on suomalainen salibandypelaaja. Maalivahtina pelaava Saastamoinen edustaa Salibandyliigassa pelaavaa Kooveeta. Saastamoinen on pelannut myös Viron maajoukkueessa.
Herman Päätalo Lauri Herman Päätalo, Hermanni, Herkko tai Hemma Päätalo (30. toukokuuta 1889 Taivalkoski – 28. huhtikuuta 1964) oli kirjailija Kalle Päätalon isä. Herman Päätalo oli naimisissa Priita-Stiina ("Riitu") o.s. Neulikon kanssa vuodesta 1913 alkaen. Heille syntyi kahdeksan lasta, joista yksi kuoli muutaman kuukauden ikäisenä.
Armas Saastamoinen Saastamoinen toimi aluksi salaisesti toimineen Savon suojeluskuntapiirin päällikkönä vuonna 1917 sekä Pohjois-Savon ja Kainuun sotilaspiirin esikuntapäällikkönä sisällissodan aikana 1918. Sodan jälkeen hänestä tuli Suomen lähettiläs ensin Kööpenhaminaan (1918–1919) ja sitten Washingtoniin (1919–1921). Lähettilään tehtävistä hän palasi Suomeen perheensä yritysten H. Saastamoinen Ltd:n, H. Saastamoinen & pojat Oy:n ja Saastamoisen faneeri Oy:n johtoon 1921. Tässä tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1926, jolloin keskittyi yhteiskunnallisiin tehtäviin. Hän oli kokoomuspuolueen kansanedustajana vuosina 1924–1926. Saastamoinen nimitettiin Suomen lähettilääksi Lontooseen ja Haagiin 1926. Hän hoiti näitä tehtäviä kuolemaansa saakka. Saastamoinen kuoli Lontoossa 1932.
Jarkko Saastamoinen Saastamoinen pelasi uransa alkuvaiheessa Ilveksessä ja Pirkkaissa, josta hän siirtyi Viroon Jögeva SK Tähen riveihin. Kahden kuukauden pituisen vierailun päätteeksi Saastamoinen palasi takaisin Pirkkalaan, jossa hän pelasi ensimmäisen kautensa Salibandyliigassa. Saastamoinen jatkoi vielä yhen kauden joukkueen riveissä Pirkkain pudottua I-divisioonaan. Kauden päätteeksi hän matkasi takaisin liigatasolle Nokian KrP:n riveihin kaudella 2008–2009. Jäätyään ilman peliaikaa Nokialla, Saastamoinen löysi uuden seuran Porista I-divisioonassa pelanneesta FBT Karhuista.
Erkki Saastamoinen Saastamoinen oli kiinnostunut musiikista jo lapsena ja 1930-luvulla hänellä oli yhteinen hanuri veljensä kanssa. Ensi kerran hän esiintyi 15-vuotiaana ensin muiden pelimannien tauoilla ja sitten omissa iltamissaan. Pimpparaudan soiton Saastamoinen oppi pihtiputaalaiselta Matti Pulkkiselta. Saastamoinen lähti 25-vuotiaana sepänoppiin Äänekoskelle ja palattuaan Kiuruvedelle hän osti kuorma-auton ja ryhtyi yrittäjäksi. Soittaminen jäi syrjään aina 1960-luvun lopulle saakka jolloin hän lähti Kaustiselle esiintymään. Tämän jälkeen Saastamoinen kiersi esiintymässä yhdessä vaimonsa kanssa ja hän pääsi esiintymään myös radioon ja televisioon.
Sasta Sasta-tuotemerkki syntyi vuonna 1969, kun Urpo Saastamoinen teki eräpuvun vihreästä sarkakankaasta. Sasta tulee nimestä Saastamoinen. Alun perin metsästys- ja ulkoiluvaatteita valmistettiin vaatekaupan myymälärakennuksen yhteydessä, mutta vuonna 1984 Sasta Oy eriytettiin myymäläyhtiöstä. Sasta oli aikoinaan suuri työllistäjä Nurmeksessa, ja parhaimmillaan yrityksellä oli työntekijöitä toista sataa. Suomen tekstiili- ja vaatetusteollisuuden rakennemuutokset sekä 1990-luvun alun lama siirsi ompelutyöt ulkomaille Venäjälle, Viroon ja Liettuaan. Vuonna 2007 Sasta siirsi suurimman osan vientitoiminnoistaan tanskalaiselle kalastusvälinetoimittaja Svendsen Sport AS:lle. Vuonna 2010 Sastan myynnistä noin neljännes tuli vientimarkkinoilta.
Seppo Saastamoinen Saastamoinen toimi vuosina 2006-2007 Tokmanni-konsernin varatoimitusjohtajana, ja sen jälkeen konsernin aktiivisena omistajana. Saastamoinen omistaa lisäksi esimerkiksi kiinteistöyhtiöitä.
Jarkko Saastamoinen Vierailu jäi kauden mittaiseksi, kun kesällä 2010 Saastamoinen siirtyi kolmanteen liigajoukkueeseensa Trackersiin. Vuonna 2012 Saastamoinen siirtyi FBT Karhuista Kooveeseen.
Herman Franks Herman Louis Franks (4. tammikuuta 1914 – 30. maaliskuuta 2009) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja ja -valmentaja. Hän syntyi Pricessä, Utah'ssa, ja opiskeli Utah'n yliopistossa.
Sasta Saastamoisten kauppiassuku aloitti liiketoimintansa Nurmeksessa 1930-luvulla, kun Eino Saastamoinen toimi kulkukauppiaana ja myöhemmin torikauppiaana. Toiminta oli kannattavaa, ja sen seurauksena syntyi E. Saastamoisen vaateliike, joka on toiminut muun vaatemyynnin ohella Sasta-tuotteita tehtaanmyymälänä.
Seppo Saastamoinen Saastamoisen isä Alpo Saastamoinen toimi vaatekauppiaana ja jo isoisänsä Paavo Fredrik Saastamoinen toimi kauppiaana. Alpo Saastamoisen kuoltua liikenneonnettomuudessa vuonna 1967 jäi häneltä vaimo Helvi ja 7 pientä lasta.
Ilpo Saastamoinen Saastamoinen on säveltänyt oopperatrilogian "Velho" (kantaesitettiin 1993), "Riekko" (1996) ja "Käärme" (1999). Trilogiasta on tehty kaksois-CD "Velhon aika – The Best of Velho Trilogy". Saastamoinen on myös johtanut Pohjantahti-etnomusiikkiyhtyettä.
Sasta Sasta Oy:n aikaisempina päätoiminiminä ovat olleet Eino Saastamoinen lyhyttavara-kauppa 1935–1974, E Saastamoinen 1974–1977, Kommandiittiyhtiö E. Saastamoinen 1977–1984, Sastatuote Ky 1984–1988 ja Sastatuote Oy 1988–1989.
Herman Li Herman Li aloitti kitaran soiton marraskuussa 16-vuotiaana vuonna 1992. Kitaristina hän on itseoppinut. Soitettuaan lukuisissa rock- ja metalliyhtyeissä Lontoossa Herman tajusi, että ainoa tapa, jolla hän voisi edetä edemmäs kitaristina, oli perustaa oma bändi. Hän ajatteli bändin perustamisen olevan parempi ratkaisu kuin sellaiseen liittyminen. Näin syntyi DragonHeart, jonka nimi myöhemmin muovautui DragonForceksi.
Ottó Herman Ottó Herman syntyi saksilaiseen perheeseen nykyisen Slovakian alueella. Hänen isänsä oli lääkäri. Herman opiskeli Miskolcin evankelisessa korkeakoulussa, ja päätettyään opintonsa hänestä tuli koneasentaja. 1853–1856 hän opiskeli koneoppia Wienin polyteknillisessä opistossa. Täällä hän kiinnostui luonnontieteistä, erityisesti hyönteistieteestä, ja opiskeli itsenäisesti myös Wienin luonnontieteellisessä museossa. Hänen opintonsa päättyivät isän kuolemaan 1859.
Tyyne Saastamoinen Tyyne Saastamoinen (oik. Tyyne Adele Saastamoinen-Schimmerling; 7. heinäkuuta 1924 Viipuri – 7. joulukuuta 1998 Neuilly-Sur-Seine, Ranska) oli suomalainen toimittaja, suomentaja ja kirjailija, joka asui Ranskassa Pariisissa ja Montpellier’ssa vuodesta 1960.
Herman Valamolainen Sergei asettui asumaan luoliin, saarnasi asukkaille evankeliumia ja kastoi ihmisiä kristityiksi. Näin pikkuhiljaa saarelle syntyi luostariyhteisö, johon liittyi myös karjalaissyntyinen Herman, joka jatkoi pyhittäjäisä Sergein työtä.
This Is Us (televisiosarja) This Is Us on televisioyhtiö NBC:n esittämä yhdysvaltalainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Milo Ventimiglia, Mandy Moore, Sterling K. Brown, Chrissy Metz, Justin Hartley, Susan Kelechi Watson, Chris Sullivan, Ron Cephas Jones, Jon Huertas, Alexandra Breckenridge, Eris Baker ja Faithe Herman.
Saastamoinen Saastamoinen voi tarkoittaa seuraavia:
Herman Wouk Herman Wouk syntyi New Yorkissa Venäjältä muuttaneeseen juutalaisperheeseen. Hän kasvoi Bronxin esikaupungissa ja kävi Townsend Harris High School -oppilaitoksen. Akateemisen bachelor of arts -tutkinnon hän suoritti Columbian yliopistossa vuonna 1934.
Ilpo Saastamoinen Ilpo Erkki Aslak (Ilja) Saastamoinen (s. 22. heinäkuuta 1942 Pielavesi) on suomalainen säveltäjä, kitaristi, kapellimestari ja basisti. Hän on soittanut kitaraa muun muassa Soulset- ja Karelia-yhtyeessä sekä tehnyt yhteistyötä muun muassa Nils-Aslak Valkeapään ja Jaakko Gauriloffin kanssa. Piirpauke-yhtyeessä Saastamoinen soitti bassoa vuosina 1980–1983.
Mira Saastamoinen Virallissa kilpailuissa Saastamoinen ei ole esiintynyt vuoden 1996 jälkeen.
Seppo Saastamoinen Saastamoinen on useana vuonna ollut Kajaanin ja Kainuun suurituloisin asukas.
Riitta Saastamoinen Ulla Riitta Saastamoinen (s. 10. helmikuuta 1940 Kuopio) on suomalainen poliitikko. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden kandidaatti. Saastamoinen toimi kansanedustajana kaksi kautta ajalla 21. maaliskuuta 1987 – 23. maaliskuuta 1995 edustaen Kuopion läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi Suomen maakuntakirjailijat ry:n toiminnanjohtajana.
Ilpo Saastamoinen Koulutukseltaan Saastamoinen on filosofian lisensiaatti (lisensiaatintyö vuonna 1998 saamelaismusiikista).