mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Diatsepaami Liian suuri annos diatsepaamia aiheuttaa yllä lueteltujen haittavaikutusten kaltaisia oireita, mutta oireet ovat voimakkaampia. Erittäin suuri annos voi aiheuttaa kehon lämpötilan ja verenpaineen laskun ja hengityksen lamaantumisen. Alkoholi ja muut keskushermostoa lamaavat aineet lisäävät diatsepaamin vakavia haittavaikutuksia.
Endokardiitti Endokardiitin oireita ovat kuume, painon putoaminen ja hikoilu öisin. Oireet riippuvat myös siitä, minkälainen bakteeri tulehduksen on aiheuttanut: stafylokokkiendokardiittiin liittyvä kuumeilu saattaa muistuttaa jopa verenmyrkytyksen oireita. Verenkiertoon levinneet bakteerit voivat aiheuttaa oireita muuallakin elimistössä, esimerkiksi nivelissä, keskushermostossa ja iholla.
Lumisokeus Lumisokeus on tila, jossa heijastuva valo voi aiheuttaa silmän väliaikaisen näkökyvyttömyyden. Oireina voivat olla myös silmän punaisuus, vetisyys, turpoaminen ja roskan tunne silmässä. Lumisokeus johtuu voimakkaasta ultraviolettisäteilystä, joka vaurioittaa sarveiskalvoa ja aiheuttaa tulehduksen. Oireet ovat väliaikaisia, eikä lumisokeudesta jää pysyviä haittoja silmiin.
Kirjovehkat Kirjovehkan solut sisältävät neulasmaisia kalsiumoksalaattikiteitä ((COO)Ca). Jos lehtiä pureskellaan, nämä kiteet voivat aiheuttaa polttavan tunteen ja punoitusta (eryteema). Joissakin tapauksissa kasville altistuneissa kudoksissa on havaittu turvotusta (ödeema). Pureskelu ja nieleminen aiheuttavat yleensä lieviä oireita. Kontakti kirjovehkan kanssa voi kuitenkin aiheuttaa (yleensä pureskelusta johtuen) lapsille ja lemmikkieläimille useita epämiellyttäviä oireita kuten voimakasta puutumista, suun ärsytystä, runsasta syljen eritystä, paikallista turvotusta. Oireet ovat kuitenkin harvoin hengenvaarallisia. Useimmissa tapauksissa oireet ovat lieviä ja voidaan menestyksellisesti hoitaa kipulääkkeillä, antihistamiineilla ja lääkehiilellä. Vatsan tyhjennystä tai vatsahuuhtelua tarvitaan harvoin. Potilaista 70% on alle 5-vuotiaita lapsia.
Kissa Ylempien hengitysteiden infektiot eli "kissaflunssa" on yleinen sairaus kaikenikäisillä kissoilla. Sen aiheuttaa yleensä herpesvirus (FHV) tai kalikivirus (FCV). Oireet muistuttavat pahasti flunssaisen ihmisen oireita, kissalla voi olla suussa haavaumia ja se saattaa olla apaattinen. Kissaleukoosin aiheuttaa leukemiavirus (FeLV). Tauti voi aiheuttaa leukemiaa tai syöpäkasvaimia, ja se on yleinen kissan kuolinsyy. Muita kissojen tartuntatauteja ovat esimerkiksi kissojen tarttuva anemia, kissan tarttuva vatsakalvontulehdus, kissan immuunikato, kissarutto ja vesikauhu.
Kohdunulkoinen raskaus Noin 10%:lla naisista ei ilmene oireita kohdunulkoisessa raskaudessa. Oireet voivat muistuttaa keskenmenoa. Oireina on vaihteleva verinen vuoto ja alavatsan kivut. Pahoinvointia ja rintojen arkuutta voi esiintyä, jotka ovat muutenkin raskauden oireita. Harvinaisessa tilanteessa kohdunulkoinen raskaus kasvaa munatorvessa niin pitkälle, että se puhkeaa ja aiheuttaa voimakkaan vuodon vatsaonteloon ja shokin.
Levottomat jalat Levottomien jalkojen oireet ilmaantuvat tyypillisimmin illalla vuoteeseen mennessä, ja ne ovat pahimmillaan kello 19:n ja aamuyhden välillä. Oireet vaikeuttavat nukahtamista ja saattavat aiheuttaa yöllisiä heräämisiä. Myös kokouksissa istuminen tai lentokoneessa matkustaminen voivat olla vaikeita tilanteita, sillä paikallaan istuminen on vaikeaa oireiden ilmaantuessa. Joskus oireet etenevät myös yläraajoihin ja muualle kehoon. Oireet helpottavat, kun potilas liikuttelee tai venyttelee jalkojaan tai lähtee kävelemään.
Torticollis Kierokaulan oireet syntyvät, kun niskan pikkunivelet, jotka säätelevät selän liikettä, eivät liiku normaalisti, ja ympäröivät lihakset jäävät spasmiin. Akuutin oireen synty selittyy sidekudoksen pienellä revähdyksellä, joka aiheuttaa lievän tulehdusreaktion, joka puolestaan johtaa äkillisiin oireisiin.
Rotavirus Rotavirus A voi tarttua koska tahansa, mutta yleensä vain ensimmäinen tartunta aiheuttaa oireita. Myöhemmät tartunnat ovat tavallisesti oireettomia, sillä immuunijärjestelmä antaa jonkin verran suojaa. Tästä syystä oireita aiheuttavien tartuntojen määrä on suurin alle kaksivuotiaissa lapsissa ja pienenee asteittain 45 ikävuoteen saakka. Vaikka tartunta on yleinen vastasyntyneillä, se on yleensä lievä tai oireeton. Oireet ovat kaikkein vakavimmat 0,5–2-vuotiailla lapsilla sekä vanhuksilla ja niillä, joiden vastustuskyky on heikentynyt tai puuttuu. Lähes kaikki aikuiset ovat vastustuskykyisiä rotavirukselle, koska ovat sairastaneet sen lapsena. Vaikka aikuisiän gastroenteriitin aiheuttaa yleensä jokin muu tekijä, aikuisiässä voi silti esiintyä oireettomia tartuntoja, jotka saattavat auttaa viruksen tarttumista eteenpäin. Oireita aiheuttavat uusintatartunnat ovat usein peräisin jostain toisesta rotavirus A -serotyypistä.
Idioventrikulaarinen rytmi Idioventrikulaarisen rytmin sekoittaa helposti erilaisiin bradykardioihin oireiden perusteella. Oireet ovat samat kuin bradykardioissa: huimaus ja tajuttomuus sekä hidas syke. Oireita voi aiheuttaa myös se, että kammiot lyövät ennen eteisiä vähentäen sydämestä ulos menevän veren määrää.
Reserpiini Sivuvaikutuksina saattoi ilmetä nuhan tapaisia oireita sekä ripulia ja ekstrapyramidaalioireita eli parkinsonismin kaltaisia oireita. Mahdolliset gastro-intestinaaliset vaivat, kuten akuutti vatsahaava, saattoivat voimistua lääkityksestä. Reserpiini saattoi aiheuttaa mahan ärsytystä ja vatsahappojen lisääntymistä. Reserpiini aiheutti tunnetusti myös käyttäjälleen masennusta, mikä oli omiaan vähentämään sen suosiota. Sitä on käytetty myöhemminkin muun muassa neurofarmakologian tutkimuksessa.
Ammoniakki Ammoniakin liian suurta pitoisuutta veressä kutsutaan hyperammonemiaksi ja 5–10 normaalipitoisuutta suurempi veren pitoisuus aiheuttaa useimmissa eläimissä myrkytyksen oireita. Näihin oireisiin voi kuulua hermostollisia oireita jotka johtuvat ammoniakin neurotoksisuudesta. Tarkkaa hermomyrkyllisyyden mekanismia ei toistaiseksi tunneta. Hyperammonemiaan liittyvät esimerkiksi jotkin oireet ureakierron geneettisissä puutoksissa, hepaattisessa enkefalopatiassa ja Reyen oireyhtymässä. Hyperammonemiaan liittyviä kroonisia ja/tai akuutteja oireita ovat muun muassa pysyvä älykkyyden heikkeneminen, ataksia, toistuva oksentelu, kooma ja kuolema.
Goodpasturen oireyhtymä Useimmilla Goodpasture-potilailla esiintyy oireita sekä munuaisissa että keuhkoissa. Potilaalla saattaa ilmetä esimerkiksi veriyskää, ja pitkään jatkunut keuhkoverenvuoto voi aiheuttaa aneemisia oireita. Sairaus vahingoittaa monesti munuaisten hiussuonikeräsiä. Munuaisvaurio alkaa monesti oireilla vasta, kun munuaistoiminta on heikennyt jo merkittävissä määrin. Mahdollisia oireita ovat esimerkiksi ruokahaluttomuus, pahoinvointi, kohonnut verenpaine ja ödeema. Sairaus todetaan munuaisbiopsian ja verikokeen avulla.
Moniezia expansa "Moniezia expansa" -tartunta aiheuttaa harvoin kliinisiä oireita, mutta pahimmillaan se voi aiheuttaa suolistotukoksen ja ripulia.
Adamsiitti Adamsiitti aiheuttaa oireita jonkin verran hitaammin kuin kyynelkaasut. Joitakin minuutteja altistuksen jälkeen alkaa ilmetä nenän, suun ja kurkun ärsytystä, kyynelehtimistä, päänsärkyä, hengenahdistusta, aivastelua, yskimistä ja oksentelua. Oireet johtuvat yhdisteen sisältästä arseenista, joka häiritsee solujen energiantuotantoa haittaamalla ATP-molekyylien toimintaa. Adamsiitille ei ole vasta-ainetta ja uhrien hoito rajoittuu oireiden lievittämiseen. Lyhytaikaisen altistuksen oireet kestävät 20 minuutista kahteen tuntiin. Pitkäaikainen tai voimakas altistus voi johtaa vakavampiin oireisiin, pysyviin vammoihin tai kuolemaan.
Parkinsonin tauti Parkinsonin tauti voi aiheuttaa neuropsykiatrisia oireita, jotka voivat vaihdella lievistä vakaviin. Oireisiin kuuluvat puheen, kognition, mielialan, ajattelun ja käyttäytymisen häiriöt.
Wilsonin tauti Wilsonin tautia sairastavilla on WND:n mutaatio. Se estää kuparin poistumisen elimistöstä, niin että kupari kertyy maksaan ja vaurioittaa maksakudosta. Vaurioituneesta maksasta voi päästä kuparia takaisin verenkiertoon, niin että kuparia leviää koko elimistöön. Kuparimäärän äkillinen nousu aiheuttaa vaurioita munuaisissa, aivoissa ja silmissä. Hoitamattomana Wilsonin tauti voi aiheuttaa vakavia aivovammoja, maksavaurioita ja lopulta kuoleman.
Oireet ilmaantuvat yleensä ikävuosien 6 ja 20 välillä, mutta joskus vasta 30 vuotta täyttäneissä potilaissa ja harvinaisissa tapauksissa jopa 50-vuotiaana. Tyypillinen oire on Kayser-Fleischerin kehä (ruskea kehä silmän sarveiskalvolla). Muut oireet riippuvat siitä, esiintyykö vaurioita maksassa, veressä, keskushermostossa, virtsaelimissä vai lihaksissa ja luustossa. Monet oireet huomataan vain lääkärin tutkimuksissa, kuten maksan ja pernan turvotus, nesteen kertyminen vatsaonteloon, anemia, verihiutaleiden ja valkosolujen määrän vähäisyys veressä, aminohappojen, valkuaisen, virtsahapon ynnä virtsan hiilihydraatin kohonneet arvot sekä luiden pehmeneminen. Jotkut oireet ovat helpommin havaittavissa, kuten keltatauti, joka ilmenee silmien ja ihon kellastumisena. Muita oireita ovat veren oksentaminen, puhe- ja kieliongelmat, vapina käsissä ja käsivarsissa; lihasten jäykkyys.
Mentoli Mentoli voi aiheuttaa yliherkkyysreaktioita. Se voi esimerkiksi aiheuttaa iholle levitettynä kontaktidermatiitin. Suurten määrien nauttiminen sisäisesti voi aiheuttaa samoja oireita kuin kamferi esim. voimakasta vatsakipua, pahoinvointia, uneliaisuutta ja kooman.
Hypogonadismi Ennen murrosikää alkava hypogonadismi aiheuttaa tytön murrosiän viivästymistä. Murrosiän jälkeen hypogonadismin tärkein oire on kuukautisten puuttuminen. Muita oireita ovat pienirintaisuus, emättimen kuivuus ja heikko sukupuolivietti. Hypogonadismin oireet johtuvat estrogeenin puutoksesta. Estrogeenivaje voidaan korjata korvaushoidolla. Hypogonadismiin liittyy myös naisella usein hedelmällisyyden laskua.
Sydänlihastulehdus Suuri osa myokardiiteista on oireettomia tai hyvin lieväoireisia. Oireinen infektiomyokardiitti muistuttaa sydäninfarktia oireiltaan. Tyypillisesti potilaat kuvaavat kaulalle tai yläraajaan säteilevää rintakipua, ei kuitenkaan erityisesti rasituksessa ilmaantuvaa rintakipua. Jos mukana on myös perikardiumin tulehdus voi kipu olla myös pistävää erityisesti sisäänhengityksessä pahenevaa. Lisäksi oireina voi olla hengenahdistusta ja rasituksensiedon heikentymistä. Oireet alkavat  yleensä infektion alkuvaiheessa. Myös rytmihäiriötuntemuksia voi esiintyä - näitä potilaat kuvaavat yleensä sydämen muljahduksina. Vaikeassa taudinkuvassa oireet ovat sydämen vajaatoiminnan oireita. Myokardiitti voi aiheuttaa myös kardiomyopatian taudinkuvan.
Meningomyeloseele Koska selkäytimen liekaantuminen eli jumiutuminen aiheuttaa osalle MMC-henkilöistä ongelmia pituuskasvun myötä, selkäydin voidaan vapauttaa leikkauksella. Leikkaus aiheuttaa kuitenkin aina lisää arpia, jotka saattavat myöhemmin aiheuttaa uudelleenliekaantumista. Jos leikkaus tehdään aikuisiällä, uudelleenliekaantumisen vaara on pienempi. Arviolta 25 prosentille vammautuneista on tällainen leikkaus tarpeen helpottamaan liekaantumisen pahentamia chiari-epämuodostuman oireita. Leikkaus on parasta suorittaa ennen kuin oireet ovat pahoja, koska silloin toimenpiteeseen liittyvät lisävaurioriskit ovat pienempiä. Myöhemmin hermot ovat jo voimakkaassa jännitystilassa ja katkeavat helposti. Leikkaus ei kuitenkaan voi palauttaa jo menetettyä toimintakykyä. Herkimmin liekaantumisesta vaurioituu rakon toiminta.
Rikkidioksidi Rikkidioksidi on vesiliukoista, ja sen takia suurin osa hengityselimistöön joutuneesta rikkidioksidista jääkin ylähengitysteiden kosteisiin limakalvoihin. Osa siitä kuitenkin päätyy keuhkorakkuloihin asti, ja aiheuttaa kudosvaurioita. Se ärsyttää hengitysteitä ja suuria keuhkoputkia. Tyypillisiä äkillisiä oireita ovat yskä, nuha, hengenahdistus ja keuhkoputkien supistuminen. Erityisesti astmaatikot ovat herkkiä rikkidioksidille, ja pakkanen pahentaa rikkidioksidista aiheutuneita oireita. Rikkidioksidi aiheuttaa myös silmien ärsytystä. Pitkäaikainen altistuminen rikkidioksidille vaurioittaa hengitysteiden lisäksi hammaskiillettä.
Hepatiitti Osa hepatiittipotilaista on täysin oireettomia, ja hepatiitin oireet vaihtelevat myös taudin aiheuttajan mukaan. Väsymys lienee yleisin oire. Suurentunut maksa voi myös aiheuttaa epämiellyttävää tunnetta tai jomotusta oikealla ylävatsassa. Muita hepatiitin oireita ovat muun muassa nivelkipu, vatsakipu, oksentelu, ruokahaluttomuus, virtsan värin tummuus, kuume, hepatomegalia ja ihon keltaisuus.
Vatsakipu Vatsakipu on vatsan seudulla ilmenevää kipua. Oireet voivat olla tilapäisiä tai pidempiaikaisia. Kivun syyt voivat olla vaikeita selvittää, koska monet sairaudet voivat aiheuttaa oireita. Aina syytä ei löydetä.
Psykiatri Erilaiset psyykkiset oireet, jotka esiintyvät myös psykiatrisessa diagnoosiluokituksessa, kuten ahdistus, masennus, erilaiset pelot sekä jännitys ovat yleisiä. Jos oireet haittaavat itseä tai muita ihmisiä liikaa, on syytä lähteä selvittelemään ongelmaa. Yleislääkärit (terveyskeskuslääkärit, työterveyslääkärit, yksityispuolen lääkärit) ovat kouluttautuneet tunnistamaan ja hoitamaan yleisempiä ja lievimpiä ongelmia. Jos kuitenkin oireet ovat vaikeasti ymmärrettäviä, haitallisia, erityisen huolestuttavia tai oireet eivät parane, voi hakeutua psykiatrin vastaanotolle joko suoraan tai mielellään lähetteellä. Oireita voivat aiheuttaa elämän ulkoiset paineet ja mielen sisäiset ristiriidat, mutta joskus myös ruumiillinen sairaus voi olla oireiden takana. Tämän vuoksi onkin tärkeää, että myös fyysisten sairauksien mahdollisuus on huomioitu, ja yleisimmät psyykkisten sairauksien oireita aiheuttavat fyysiset sairaudet on poissuljettu.
Keliakia Keliakian oireet ovat usein kovia ja siksi kannattaa mennä lääkäriin. Kuitenkin on ihmisiä, joilla oireet ovat lievempiä, jonka takia diaknoosin saannissa voi kestää. Tavallisimpia oireita ovat laihtuminen, ripuli tai löysät ulosteet, vatsakivut, pahoinvointi ja ruokahaluttomuus. Harvinaisempia oireita ovat suun haavaumat eli aftat, hampaiden kiillevauriot, kipeä kieli, vatsan turpoaminen, luusto-, lihas- tai nivelkivut, hermosäryt, K-vitamiinin puutoksesta johtuva vuototaipumus, iho-oireet, ummetus, kuukautishäiriöt, lapsettomuus, masennus ja muut psyykkiset häiriöt sekä lapsilla todettava kasvun hidastuminen ja puberteetin myöhästyminen. Myös ravintoaineiden imeytymishäiriöt, hengitystieoireet ja väsymys ovat tavallisia oireita. Keliakia voi aiheuttaa lapsilla ahdistusta, masennusta tai aggressiivisuutta.
Riisitauti Riittä on pyritty karkottamaan erilaisin loitsuin, joissa sen alkuperä on luettu. Riittä on loitsuissa puhuteltu, kuten se olisi olento. Ehkä riisi on jopa koettu joskus taudin aiheuttavaksi olennoksi. Riiden hoitoon on käytetty yrttejä, kuten riidenmarjaa eli näsiää, sudenmarjaa, suopursua, suovehkaa ja riidenliekoa. Myös taikavoiteita on käytetty. 
Vaihtelevasti käytetyn taudinnimityksen "riisi" päätettiin 1800-luvulla tarkoittavan nykyistä määritelmäänsä. Ajan kuluessa riidestä alettiin käyttää yhä useammin pitempää muotoa "riisitauti".
Tsoledronihappo Tsoledronihapon tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat päänsärky, kuume ja flunssankaltaiset oireet. Lisäksi tsoledronihappo voi aiheuttaa anemiaa. Muiden bisfosfonaattilääkkeiden tavoin tsoledronihappo voi aiheuttaa leukaluun nekroosin eli kuolion. Tsoledronihappo aiheuttaa osteonekroosin yleisemmin kuin esimerkiksi pamidronihappo.
Tarhapapu Fytohemagglutiniinimyrkytyksen oireita ovat pahoinvointi, oksennus ja ripuli. Jos tarhapapuja ei ole asian­mukaisesti valmistettu, nämä oireet ilmenevät tavallisesti yhdestä kolmeen tunnin kuluttua niiden syömisestä ja jatkuvat muutaman tunnin ajan. Jo neljä tai viisi raakana syötyä papua voi aiheuttaa oireita. Säilykkeinä myydyistä punaisista kidney-pavuista myrkky kuitenkin on jo valmiiksi poistettu, joten ne ovat turvallisia.
Antabusreaktio Oireet johtuvat siitä, että antabusaine estää aldehydidehydrogenaasi-nimisen entsyymin toimintaa. Normaalitilassa alkoholi hapettuu elimistössä ensin asetaldehydiksi, jonka entsyymi sitten hajottaa. Niinpä asetaldehydi jää elimistöön ja aiheuttaa epämiellyttävät oireet.
Influenssa Joissain tapauksissa influenssa aiheuttaa vakavia komplikaatioita kuten keuhkokuumeen. Tavallisimmin vakavia, jopa kuolemaan johtavia oireita aiheuttaa niin sanottu superinfektio, joka on bakteeritulehdus.
Influenssa Riskiryhmäksi voidaan sanoa ihmisryhmää, jolle influenssa aiheuttaa vakavia, sairaalahoitoa vaativia tai jopa tappavia oireita. Riskiryhmän ihmisillä on normaalia alempi vastustuskyky. Yli 60-vuotiaille tauti aiheuttaa useammin vakavampia oireita kuin nuoremmille, samoin alle viisivuotiaille. Influenssan vakaville kompikaatioille altistavat muun muassa diabetes, krooninen keuhkosairaus, jotkut sydänsairaudet, aineenvaihdunnan häiriöt, krooniset munuais- ja maksasairaudet sekä alkoholin runsas käyttö. Myös raskaana olevat naiset ovat alttiita vakaville influenssan aiheuttamille komplikaatioille.
Beryllium International Agency for Research on Cancer (IARC) on luokitellut berylliumin ja berylliumin yhdisteet ensimmäisen luokan karsinogeeneiksi; ne ovat karsinogeenisia sekä ihmisille että eläimille ja berylliumille altistuminen on yhdistetty erityisesti keuhkosyöpään. Berylliumpölyn hengittäminen voi myös aiheuttaa kroonisen keuhkosairauden, jota kutsutaan beryllioosiksi, jonka oireita ovat väsymys, rintakivut ja yskiminen. Beryllium myös kertyy ihmisen elimistöön, erityisesti luukudokseen. Se voi aiheuttaa myös iho-oireita ja vaikuttaa maksan ja sydämen toimintaan. Berylliumin aiheuttamat terveyshaitat voivat ilmentyä viivästyneinä.
Punakärpässieni Iboteenihapon dekarboksylaatiotuote muskimoli aiheuttaa mm. huimausta, pyörrytystä, hallusinaatioita ja sekavuutta. Oireet alkavat ½–2 tuntia syömisestä ja kestävät yleensä 8 tuntia. Muskariini ei aiheuta punakärpässienen syömisestä johtuvia vaikutuksia pienen pitoisuutensa vuoksi. Muskariini kuitenkin aiheuttaa 15-30 min kuluttua syömisestään syljenerityksen lisääntymistä, hikoilemista ja kyynelehtimistä. Suurissa määrin voi esiintyä vatsakipua, voimakasta pahoinvointia, ripulia, näön sumeutta ja hengityksen vaikeutumista. Oireet tavallisesti kestävät 2 tuntia.
Tiabendatsoli Tiabendatsolia käytetään loismatojen häätöön pääasiassa eläimillä, mutta sitä voidaan käyttää myös ihmisten loismatotartuntojen hoitamiseen. Tiabendatsoli voi aiheuttaa haittavaikutuksina ruuansulatuskanavan oireet, allergiset oireet ja neurologiset haittavaikutukset. Haittavaikutukset ovat yleensä ohimeneviä.
Naegleria fowleri Ameban aiheuttaman infektion oireet alkavat noin viikon sisällä. Oireisiin voi kuulua muutoksia haju- ja makuaistimuksissa, päänsärky, kuume, pahoinvointi, oksentelu ja niskajäykkyys. Myöhempiin oireisiin voi kuulua muun muassa sekavuus, huomiointikyvyn heikkeneminen, tasapainohäiriöt ja hallusinaatiot. Ensioireiden ilmestymisen jälkeen taudinkuva etenee yleensä nopeasti ja aiheuttaa kuoleman yleensä noin 1–12 päivän sisällä.
Maksasyöpä Primaarinen maksasyöpä löydetään harvoin varhaisessa vaiheessa, koska sen oireet alkavat viiveellä. Mahdollisiin maksasyövän oireisiin kuuluvat aikuisilla ikterus eli keltaisuus, laihtuminen, ruokahaluttomuus, kipu, kuume ja oksentelu. Kipua voi esiintyä ylävatsalla tai oikean kylkikaaren seudulla. Kyhmy voi olla mahdollista myös tuntea ylävatsalla. Etäpesäkkeet voivat aiheuttaa oireita; esimerkiksi luuston etäpesäkkeet ovat syöpäpotilailla yleinen kivun syy.
Neuroblastooma Joissakin harvinaisissa tapauksissa kasvain ja/tai sen erittämät hormonit voivat aiheuttaa lapselle tiettyjä oireita. Tavallisimmat ovat VIP-hormonin ylimäärästä johtuva valtaisa vesiripuli sekä ns. opsoklonus-ataksia, jonka oireita ovat tasapainovaikeudet ja erikoiset, nykivät silmien liikkeet.
Münchhausenin oireyhtymä Taudista kärsivä saattaa teeskennellä jonkin sairauden oireita ja/tai aiheuttaa itse vammoja tai oireita. Sairaala- tai lääkärihoitoon pääsy tuottaa potilaalle mielihyvää mutta on ongelmallista hoitajille; saattaa kestää pitkäänkin ennen kuin potilaan todetaan olevan terve.
Migreeni Kuukautisiin liittyvä migreeni on varsin yleistä, arviot vaihtelevat 20-70 prosenttiin naispuolisista migreenipotilaista. Kuukautisiin liittyvä migreeni voi olla "menstruaalinen" eli kuukautisten aikainen tai "premenstruaalinen" eli ennen kuukautisia esiintyvä, joka alkaa 2-7 päivää ennen kuukautisia. Naisilla migreeni voi lieventyä menopaussissa. Myöskään yleensä kolmen viimeisen raskauskuukauden aikana ei esiinny migreeniä. Raskaus helpottaa kuukautisiin liittyvää migreeniä 80 prosentissa tapauksissa, mutta se voi myös pahentaa oireita. Estrogeenitason laskeminen aiheuttaa tavallisesti migreenikohtauksen 4-6 päivää synnytyksen jälkeen. Menopaussi voi aiheuttaa joillekin naisille migreenin alkamisen tai olemassa olevan migreenin oireiden vaikeutumisen. Ehkäisypillereiden käyttö voi pahentaa migreenin oireita tai laukaista hengenvaarallisen migreenikohtauksen, joskin erittäin harvoin.
Hyponatremia Hyponatremia on tila, jossa veren natriumpitoisuus on liian alhaisella tasolla. Lievän hyponatremian oireita ovat ruokahaluttomuus, väsymys, pahoinvointi ja vatsakivut. Vaikea hyponatremia voi aiheuttaa neurologisia oireita, kuten sekavuutta, hallusinaatioita ja inkontinenssia, kouristelua ja tajunnan tason laskua.
Haimatulehdus Akuutin haimatulehduksen oireet ja vaikeusaste vaihtelevat paljon. Useimmat henkilöt sairastuvat lievään tautiin, mutta noin 20 prosenttia tapauksista on vaikeita haimatulehduksia. Yleisin oire on voimakas vyömäinen ylävatsakipu, joka voi säteillä selkään. Muita oireita ovat oksentelu, kuume, ruokahaluttomuus ja pahoinvointi. Vaikea haimatulehdus aiheuttaa noin 20-80 prosentille sairastuneista systeemisen tulehdusreaktion ja siihen liittyviä elinvaurioita samoilla mekanismeilla kuin esimerkiksi vaikea palovamma, monivamma tai sepsis.
Hydroletalus Hydroletalus on sairaus, joka aiheuttaa vesipäisyyttä, keskushermoston epämuodostumia, polydaktyliaa ja muita oireita, kuten hengitysteiden ahtautumista sekä huuli- ja kitalakihalkioita. Se aiheuttaa kuolleena syntymisen tai pian syntymän jälkeen tapahtuvan menehtymisen.
Kihomato Suurin osa kihomatotartunnan saajista ei saa mitään oireita, ja oireisiin vaaditaan runsaasti matoja. Yleisin oire on kutina peräaukon ympärillä, välilihassa ja naisilla joskus sukuelinten ulko-osissa. Oireet aiheuttavat näillä seuduilla liikkuvat toukat. Kutinan huomaa parhaiten öisin, ja se voi häiritä unta ja aiheuttaa lapsilla uudestaan yökastelua. Kihomato ei aiheuta muita sairauksia, eikä se ole vaarallinen. Kihomato elää noin kuukauden, mutta sairastava voi tartuttaa itsensä uudestaan, jos hän raapii peräaukon ympäristöä, jolloin munia voi joutua käsien kautta edelleen suuhun.
Hydrokefalus Hydrokefaluksen oireita ovat päänsärky, kouristelu, pahoinvointi, oksentelu, alentunut tajunnantaso ja joskus esimerkiksi CP-vammaisuus ja näköhäiriö. Oireet riippuvat myös paineen tasosta, ja joskus vesipää aiheuttaa ainoastaan tasapaino-ongelmia, psykomotoriikan häiriöitä, muistiongelmia ja virtsan karkailua.
Tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö Volkow huomasi myös, että ADHD-oireisten palkitsemisjärjestelmä sammuu tavanomaista nopeammin. Havainto selittäisi sen, miksi ADHD on yliedustettuna päihteidenkäyttäjien keskuudessa. Myös noradrenaliinin puute aiheuttaa ADHD-oireita. Viime aikoina on myös nostettu esille, että osa tarkkaavaisuushäiriöisiksi epäillyistä lapsista yksinkertaisesti nukkuu liian vähän, jolloin unideprivaatio selittäisi osan oireista. Unihäiriöt ovat kuitenkin yksi yleisimmistä liitännäisoireista ADHD:ssa, ja nekin pahentavat oireita.
Verenpaine Matala verenpaine eli hypotensio ei aiheuta välttämättä mitään oireita, mutta se voi aiheuttaa myös suurta toimintakyvyn alenemaa häiritessään aivojen ja muiden elimien verenkiertoa ja hapensaantia. Yleisimpiä matalan verenpaineen aiheuttamia oireita ovat väsymys, voimattomuus, keskittymiskyvyttömyys, unihäiriöt ja palelu.
Pakko-oireinen häiriö Häiriö heikentää usein elämän laatua. Kuten monet muut stressihäiriöt, pakko-oireinen häiriö voi aiheuttaa myöhemmin masennusta. Häiriön aiheuttama ahdistus voi johtaa toivottomuuden tunteeseen. Pakko-oireisen häiriön vaikutukset, varsinkin sen oireiden aiheuttama ajankulu, voivat aiheuttaa ongelmia työssä ja ihmissuhteissa. Myös tietoisuus häiriön järjenvastaisuudesta voi ahdistaa. Vakavaa pakko-oireista häiriötä sairastavilla henkilöillä voi mennä pakkotoimintoihin useita tunteja päivässä. Pakkomielteen laukeamista välttääkseen he usein myös välttävät tiettyjä tilanteita tai paikkoja.
Rift Valley -kuume Rift Valley -kuume (RVF) on virussairaus, jonka oireet vaihtelevat lievistä vakaviin. Lieviä oireita voivat olla esimerkiksi kuume, lihaskipu ja jopa viikon kestävä päänsärky. Vakavia oireita voivat olla näkökyvyn heikkeneminen, joka alkaa ilmetä kolme viikkoa tartunnan saamisen jälkeen, aivojen tulehdus, joka aiheuttaa vakavaa päänsärkyä ja sekavuutta, sekä verenvuoto ja siihen liittyvät maksavaivat, jotka voivat ilmetä jo muutamassa päivässä. Niillä, joilla on verenvuotoa, kuoleman todennäköisyys on jopa 50 %.
Protoporfyrinogeeni IX Eräässä harvinaisessa perinnöllisessä sairaudessa porfyria variegatassa protoporfyrinogeeni IX -oksidaasin toiminta on puutteellista ja yhdistettä kertyy elimistöön. Protoporfyrinogeeni IX katalysoi happiradikaalien muodostumista, minkä seurauksena voi olla auringon aiheuttamia iho-oireita, oireita maksan toiminnassa ja neurologisia oireita. Eräät rikkaruohomyrkyt vaikuttavat estämällä protoporfyrinogeeni IX -oksidaasin toimintaa, jolloin protoporfyrinogeeni IX:ää kertyy kasveihin ja happiradikaalien muodostuminen aiheuttaa solutuhoa. Tällaisia ovat esimerkiksi asifluorfeeni ja oksifluorfeeni
Erikoislääkäri Tavallisia neurologisia oireita ovat päänsärky, huimaus, lihasheikkous, kömpelyys, vapina ja tunnottomuus. Myös kipu voi olla merkki hermoston poikkeavasta toiminnasta. Neurologiset sairaudet voivat aiheuttaa havaintokyvyn, loogisen ajattelun, asioiden tunnistamisen tai muistin häiriöitä. Erilaiset halvausoireet, puheen tuottamisen tai ymmärtämisen, lukemisen tai laskemisen häiriöt voivat myös olla merkki neurologisesta sairaudesta. Myös kohtaukselliset oireet, kuten tajunnanmenetys, nykäykset tai kouristukset kuuluvat neurologisten oireiden kirjoon.
Sian vesikulaaritauti Oireiden vakavuus riippuu tartunnanlähteestä, infektion aiheuttajaviruksen lajista ja sikojen elinympäristöstä . Yleensä tartunnat ovat oireettomia, mutta usein tartunnan saaneilla eläimillä on lievää kuumetta. Kuumeilua seuraa rakkuloiden muodostuminen sorkkiin, etenkin ruununrajan alueelle. Harvinaisempi oire on rakkuloiden esiintyminen myös pään alueella huulissa, kärsässä ja kielessä. Rakkulat saattavat aiheuttaa kipua jaloissa ja suussa, minkä vuoksi oireiksi voivat ilmestyä myös liikkumishaluttomuus, ontuminen ja syömättömyys.
Masennus Lievän ja keskivaikean masennuksen (F31.3, F32.0, F32.1, F33.0 ja F33.1) yhteydessä ilmaistaan viidennellä merkillä ns. somaattisen oireyhtymän olemassaolo. Somaattisen oireyhtymän diagnoosi edellyttää, että potilaalla todetaan neljä seuraavista oireista:Masentunut mieliala, kiinnostuksen puute ja lisääntynyt väsymys ovat tavallisimpia masennusjakson oireita. Näistä tulee todeta vähintään kaksi ja niiden lisäksi vähintään kaksi muuta alla kohdassa C mainittua oiretta. Mikään oireista ei ole kuitenkaan vaikea-asteinen. Lievä masennustila aiheuttaa jonkin verran häiritseviä oireita ja tavanomaisen toimintakyvyn heikkenemistä, mutta ei johda täydelliseen lamaantumiseen. Jakson kokonaiskesto on vähintään kaksi viikkoa.
Laforan tauti Laforan tauti on epilepsian harvinainen perinnöllinen muoto, joka alkaa tyypillisesti oireilla vasta murrosiän kynnyksellä. Sairaus aiheuttaa kouristuksia, nopeasti etenevää dementoitumista ja lisäoireina esimerkiksi ataksiaa ja näköaistiin liittyviä oireita. Sairaus on nimetty 1900-luvulla vaikuttaneen espanjalaisen neuropatologin mukaan.
Neuroblastooma Neuroblastooman oireet riippuvat hyvin paljon siitä, missä kasvain tai kasvaimet sijaitsevat. Emokasvain ("primaarikasvain") ilmaantuu tavallisimmin vatsaan, lantioon, rintakehän sisälle (tarkemmin välikarsinaan eli "mediastinumiin") tai kaulaan. Neuroblastooma lähettää myös usein etäpesäkkeitä, ja joskus niiden kasvu aiheuttaa taudin ensimmäiset oireet.
1-butanoli 1-butanolia käytetään yleisesti liuottimena sekä myös jäätymisenestoaineena polttoaineissa. 1-butanoli voi aiheuttaa ihon ärsytysoireita sekä imeytyä ihon kautta elimistöön. Nieltynä yhdiste aiheuttaa keskushermosto-oireita ja ruoansulatuskanavan ärsytystä. Höyrynä yhdiste voi aiheuttaa silmien ja hengitysteiden ärsytystä. 1-butanoli syövyttää joitakin kumeja ja muoveja.
Bakteerivaginoosi Bakteerivaginoosi (BV) eli emättimen bakteeritasapainon häiriö (Gardnerella vaginitis), on emättimen sairaus, jonka aiheuttaa liiallinen bakteerimäärä. Tavallisin oire on lisääntynyt valkovuoto, jonka haju on usein tympeän kalamainen. Vuoto on yleensä valkoista tai harmahtavaa. Kivulias virtsaaminen on mahdollinen oire. Kutinaa ei tavallisesti esiinny. Toisinaan oireita ei ole lainkaan. Bakteerivaginoosi lisää useiden sukupuolitautien riskiä, esimerkiksi HIV/AIDS-tartunnan riskiä. Raskauden aikainen tulehdus lisää myös ennenaikaisen synnytyksen riskiä.
Mikrobi Jotkin mikrobit aiheuttavat sairauksia. Mikrobit voivat aiheuttaa elintarvikkeen pilaantumisen tai elimistöön päästyään ruokamyrkytyksen. Virukset hajottavat isäntäsolunsa ja aiheuttavat oireita. Loiset elävät osan elämästään isäntäelämänsä elimistössä ja saattavat aiheuttaa tälle sairauden.
Disulfiraami Disulfiraami on alkoholismin hoitoon käytettävä lääkeaine, jota myydään kauppanimellä Antabus. Lääkeaine innovoitiin vuonna 1948. Se vaikuttaa alkoholin poistumiseen elimistöstä estämällä aldehydidehydrogenaasi-nimisen entsyymin toimintaa. Normaalitilassa alkoholi hapettuu asetaldehydiksi, jonka entsyymi hajottaa muiksi aineiksi. Disulfiraamin vaikutuksen aikana juotu alkoholi jää elimistöön asetaldehydinä, joka aiheuttaa erittäin epämiellyttäviä oireita (ns. antabusreaktio) pienilläkin alkoholiannoksilla. Reaktion oireita ovat mm. pahoinvointi, huimaus, kasvojen punoitus, sydämentykytys ja päänsärky. Isot alkoholiannokset saattavat aiheuttaa hengitysvaikeuksia, pyörrytystä sekä verenpaineen laskua. Disulfiraamia on käytetty alkoholismin hoidossa jo yli 40 vuotta.
Akalasia Chagasin tauti aiheuttaa samankaltaisia oireita kuin akalasia.
Niskajäykkyys Niskajäykkyys on oire, jolla tarkoitetaan niskalihasten jäykkyyttä eteenpäin, leukaa kohti rintaa taivutettaessa. Pään sivukierrot saattavat tässä tilanteessa olla normaalitkin. Oireen aiheuttaa aivokalvoihin (meningeihin) kohdistuva venytys eteentaivutuksen yhteydessä, jolloin eri syistä ärtyneet aivokalvot laukaisevat suojarefleksin, joka jäykistää niskalihakset estäen eteentaivutusta.
Koiran suolinkainen Suolinkainen aiheuttaa pienillä koiranpennuilla hengitysvaikeuksia ja sierainvuotoa, hieman isommilla pahoinvointia ja ripulointia, vatsan turvotusta, anemiaa, kasvun hidastumista sekä joskus sappiteiden tukkeutumisia ja harvoin aivo-oireita. Aikuisilla koirilla on harvoin oireita. Koiran suolinkaisen häätöön voidaan käyttää lääkkeitä, joissa tehoaineena on flubendatsoli.
Aivokalvontulehdus Aivokalvontulehdus tai meningiitti on yleensä bakteerin (kuten meningokokki, hemofilus, pneumokokki) tai viruksen aiheuttama aivo- ja selkäydinkalvojen tulehdustila. Hoitamaton bakteerimeningiitti saattaa aiheuttaa kuoleman muutaman tunnin kuluessa ensimmäisten oireiden alkamisesta, ja joskus potilas kuolee parhaasta mahdollisesta hoidosta huolimatta.
Aivokalvontulehduksen tyypillisiä oireita ovat:
Psoriasis Iho-oireiden lisäksi psoriasikseen voi liittyä myös niveloireita, joita voi esiintyä myös kokonaan ilman iho-oireita. Tällöin kyseessä on nivelpsoriasis tai psoriasisartriitti, joka on reumaa muistuttava niveltulehdus. Tyypillisesti nivelpsoriasista esiintyy sormien tai varpaiden kärkinivelissä. Nivelpsoriasista voi esiintyä myös muissa nivelissä ja selkärangassa (rinta- ja lanneranka). Tyypilliset oireet aiheuttavat jäykkyyttä, turvotusta ja kipua niveliin ja voivat pahimmillaan aiheuttaa muutoksia nivelissä. Ihopsoriaatikoista arviolta 5–8 prosenttia kärsii myös niveloireista.
Masennus Vaikea-asteisessa masennustilassa esiintyy kaikki kolme keskeistä masennusjakson oiretta ja niiden lisäksi neljä muuta oiretta, joista osa on vakavia. Mikäli ilmenee merkittävää psykomotorista kiihtyneisyyttä tai hidastuneisuutta, voi potilaan olla vaikea kuvata oireita yksityiskohtaisesti. Tällaisissa tapauksissa masennusjakso voidaan arvioida vaikea-asteiseksi. Vaikea-asteinen masennustila aiheuttaa huomattavaa tuskaisuutta, levottomuutta tai psykomotorista hidastuneisuutta. Itsetunnon romahtaminen sekä tarpeettomuuden ja syyllisyyden tunteet ovat tavallisia. Erityisen vakavissa tapauksissa itsemurhariski on ilmeinen. Lähes aina esiintyy aiemmin luettelossa mainittuja somaattisia oireita. Henkilö on kykenemätön tekemään tavanomaista työtään, osallistumaan harrastuksiin tai hallitsemaan yksityiselämäänsä. Häiriö kestää vähintään kahden viikon ajan, mutta diagnoosi voidaan tehdä aiemminkin, mikäli oireet ovat erityisen äkillisiä tai vaikea-asteisia.
Skitsoaffektiivinen häiriö Perimä, kehityksen varhaisvaiheet, hermoston kehitys, tunne-elämän kehitys ja sosiaaliset suhteet vaikuttavat skitsoaffektiivisen häiriön puhkeamiseen. Jotkin huumeet tai lääkeaineet voivat aiheuttaa oireita tai vaikeuttaa niitä. Tutkimus keskittyy nykyisin selvittämään hermoston kehityksen merkitystä, mutta yhtään yksittäistä syytä oireiden puhkeamiseen ei ole löydetty.
Alkoholijuomien käyttö Suuret alkoholiannokset ovat hengenvaarallisia. Tyypillisiä alkoholimyrkytyksen oireita ovat oksentelu, elimistön kuivuminen, hengitysvaikeudet ja tajuttomuus. Raju kertakäyttö voi johtaa aivojen vahingoittumiseen tai aiheuttaa haimatulehduksen tai ohimeneviä dementiaoireita. Alkoholimyrkytys aiheuttaa Suomessa vuosittain yli 400 kuolemantapausta. Myös alkoholin nauttiminen yhdessä joidenkin lääkkeiden kanssa saattaa aiheuttaa hengenvaaran. Yli viiden promillen humalatila on tappava lähes kaikille, mutta kokemattomalle juojalle jo alle kolme promillea voi aiheuttaa todellisen hengenvaaran.
Nenäpunkki Nenäpunkkitartuntaa on vaikea todeta, koska nenäpunkit elävät piilossa koiran nenä- ja poskionteloissa. Oireina tartunnasta on aivastelu, pärskiminen, nenän kutina, hajuaistin heikkeneminen, pään ravistelu ja käänteisaivastus. Lisäksi nenäpunkkitartunta saattaa aiheuttaa nenä- ja poskiontelontulehduksia. Harvinaisempia oireita ovat nenäverenvuoto, liiallinen kyyneleritys, hengityksen vinkuminen ja silmäkuopan sidekudoksen tulehdus.
Keratiitti Keratiitti ("keratitis") on silmän sarveiskalvon tulehdus, jonka voi aiheuttaa virus, bakteeri tai sieni. Sen oireita ovat punoitus, tunne silmästä olevasta roskasta, rähmiminen, särky, vetistys sekä huonontunut näöntarkkuus. Oireet voivat olla samantapaisia kuin sidekalvontulehduksessa ja värikalvontulehduksessa. Keratiittipotilas tulee toimittaa lääkärin hoitoon jo samana päivänä taudin havaitsemisesta.
Virtsarakontulehdus Virtsatieinfektiot jaetaan pyelonefriittiin ja kystiittiin. Kystiitti tarkoittaa virtsarakon tai virtsaputken infektiota. Se on yleisempi naisilla kuin miehillä. Kystiitti hoidetaan antibiooteilla, eikä se yleensä vaadi sen laajempia tutkimuksia. Kystiitin tavallisimpia oireita ovat tihentynyt virtsaamisen tarve, kipu virtsatessa, kuume ja huonovointisuus. Samanlaisia oireita voi aiheuttaa eturauhasen tulehdus.
Kava Juoman ei ole todettu aiheuttavan riippuvuutta, mutta sen jatkuva käyttö voi aiheuttaa iho-oireita kuten kutinaa ja hilseilyä. Tämä johtuu siitä, että kavan käyttö voi rasittaa maksaa, ja voi aiheuttaa vakavia maksavaurioita, mikäli käytetään muita kasvin osia kuin juurta.
Lymphogranuloma venereum Taudin histologiset löydökset ja taudinkuvan, joita on myöhemmin tarkennettu, esittivät vuonna 1913 ranskalaiset Nicolas ja Favre. Tauti aiheuttaa noin viikon kuluttua tartunnasta tartuntapaikkaan pienen rakkulan, näppylän ja lisäksi mahdollisesti virtsaputkentulehduksen. Tauti tarttuu naisilla tavallisesti emättimen pohjukkaan tai kohdunkaulaan, miehillä peniksen esinahan alle. Koska taudin aihettamat oireet ovat tavallisesti melko vähäisiä, potilas ei useinkaan tule hakeutuneeksi hoitoon riittävän ajoissa. Tartuntapaikasta tauti leviää imusuoniin ja lähi-imusolmukkeisiin, joissa se aiheuttaa pitkäaikaisen tulehduksen. Vaikka taudinkuva on miehillä ja naisilla erilainen, yleisoireet eli sairauden tunne, ruokahaluttomuus, kuumeilu, laihtuminen ja nivel- sekä iho-oireet ovat samanlaiset.
Lisäaine Oireita voivat aiheuttaa esimerkiksi atsovärit, bentsoehappo, rikkidioksidi ja sulfiitit.
Karvasmanteli Karvasmantelin epämiellyttävä maku tavallisesti estää myrkytysvaaran. Terveysviranomaisten kanta onkin rauhoittava: karvasmanteli (Prunus amygdalus) on myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen aiheuttaa harvoin oireita. Mikäli altistus kuitenkin tapahtuu, myrkytyksen oireet, kuten oksentelu, mahakipu, nopeutunut hengitys ja takykardia ilmenevät viimeistään kahden tunnin kuluttua.
Kolangiokarsinooma Tyypillinen kolangiokarsinooman aiheuttama oire on keltaisuus. Kun kasvain tukkii sappitiehyen, bilirubiini kertyy potilaan verenkiertoon ja aiheuttaa kyseisen oireen. Elimistöön kertyy lisäksi sappihappoja, mikä johtaa kutinaan. Yleisoireina saattaa esiintyä muun muassa laihtumista ja väsymistä. Keltaisuuden ilmetessä potilaan maksa-arvot ovat tyypillisesti jo hyvin korkeat.
Punatauti Tartunta saadaan saastuneen veden, ruoan tai likaisten käsien välityksellä, ja siksi käsi-, vesi- ja ruoka-aine -hygienia ovat tärkeitä. Ameba aiheuttaa pääasiassa suolistotulehduksia, mutta se voi johtaa myös muiden sisäelinten sairastumiseen, jopa keuhkon tai aivojen (AIDS-potilaat). Joka vuosi noin 50 miljoonaa ihmistä sairastaa paksusuolen tulehdusta tai maksapaisetta. Ripuli on tavallisin oire, ja vaikeammissa tapauksissa se on veristä ja limaista. Muita tavallisia oireita ovat kouristavat mahakivut, lämpöily, väsymys, ruokahaluttomuus ja päänsärky. Oireet voivat hävitä ja palata esimerkiksi stressin tai rasituksen yhteydessä.
Selkäranka Selkärangan murtumien tavallisin oire on kipu vaurioituneen nikamarakenteen kohdalla. Mikäli murtuma aiheuttaa hermorakenteiden pinnettä, oireina on myös mahdollisesti kipua ja toimintahäiriötä ko. hermorakenteiden hermottamissa kehonosissa, kuten ylä-, tai alaraajoissa. Tärkeää diagnostiikassa on ottaa huomioon myös virtsaamis- ja ulostamisrefleksien toimintaedellytykset. Murtuman tavallisin diagnostiikkaväline on tavallinen röntgenkuva, mutta tarkempi diagnostinen osuvuus saadaan tietokonetomografiatutkimuksella, josta on myös suuri apu arvioidessa murtuman stabiliteettia ja hoitolinjan tekoa. Oireet voi olla myös epänormaalia enemmän lämpöä eli kuume.
Amyloidoosi Eri sairauksien ja potilaiden oireiden luonne riippuu siitä, mihin kudoksiin ja mitä amyloidiproteiinia kertyy.  Sydän ja munuaiset ovat tyypillisiä kohdekudoksia. Munuaisissa amyloidin kertyminen voi aiheuttaa nefroottisen syndrooman. Sydämessä amyloidin kertyminen voi aiheuttaa sekä systolista että diastolista sydämen vajaatoimintaa. Myös sensoriset- ja autonomisen hermoston neuropatiat ovat mahdollisia. Muissa kudoksissa amyloidin kertyminen voi aiheuttaa niiden suurentumista, esimerkiksi suurentuneen kielen.
Midatsolaami Midatsolaami voi aiheuttaa muiden bentsodiatsepiinien tapaan usein voimakasta riippuvuutta, joka ilmenee muun muassa lääkkeen vähentämisen tai lopettamisen yhteydessä ilmaantuvina vieroitusoireina. Lisäksi eräät sivuvaikutukset ovat samanlaisia kuin oireet, joihin lääkitys on aloitettu. Oireiden vaikeutuessa bentsodiatsepiinihoidon aikana onkin aina epäiltävä sivuvaikutusten ilmaantumista, ennen kuin päätellään perustaudin pahentuneen.
Sikotauti Oireita ovat kuume sekä sylkirauhastulehdus, joka aiheuttaa turvotusta ensin toisella puolen ja sitten toisella puolen kaulaa. Noin 40 prosenttia sairastaa sikotaudin täysin oireettomasti. Muutamalla prosentilla ainoana oireena on aivokalvontulehdus. Muita taudin komplikaatioita ovat aivokudoksentulehdukset ja kivestulehdukset. Kivestulehdus taas saattaa johtaa miehen hedelmättömyyteen (vaarallisempi murrosiän ohittaneilla miehillä).
Munasarjasyöpä Munasarjasyöpä on usein aluksi täysin oireeton, eikä potilaan kliinisessä tutkimuksessakaan välttämättä havaita mitään erityistä. Varhaisvaiheessa yleisimpiä oireita ovat vatsan alueella tunnusteltavissa oleva kasvain, vatsan turpoaminen, vatsakipu ja suolisto-oireet, kuten pahoinvointi ja ummetus. Levinnyt syöpä voi aiheuttaa myös heikotusta, kuumetta, selkäkipua ja hengenahdistusta.
Seleeni Suomalaisten veren seleenipitoisuus on edelleen Kansanterveyslaitoksen seurannassa, ja lannoitteiden pitoisuuksia säädellään seurannan tulosten mukaan. Tarvittava määrä seleeniä tulee nykyisin viljasta, lihasta ja juustosta. Liian suuri vuorokausiannostus aiheuttaa myrkytyksen, jonka oireita ovat väsymys, pahoinvointi, hiusten lähtö, kynsivaurioita, iho-oireet, hampaiden irtoaminen ja hermostomuutokset. Hengityksessä on valkosipulimainen ominaishaju.
Ipecac Nykyään turvallisemmat vaihtoehdot ovat paljolti syrjäyttäneet ipecan, eikä sen käyttöä enää suositella. Sen antaminen voi päinvastoin hidastaa muiden, tehokkaampien ja spesifimpien hoitojen antamista myrkytyspotilaalle. Lisäksi ipeca voi aiheuttaa neurologisia oireita kuten uneliaisuutta, jotka saatetaan sekoittaa itse myrkytyksen aiheuttamiin oireisiin.
Ipecacia ei ole enää saatavilla Suomen apteekeista.
Ummetus Ummetus voi liittyä esimerkiksi ärtyvän suolen oireyhtymään, masennuksen fyysisiin oireisiin tai Parkinsonin tautiin sekä sen ennakko-oireisiin. Parkinsonin taudin aiheuttamaan ummetukseen ei kuitenkaan ole apua ulostuslääkkeistä. Muita ummetusta aiheuttavia sairauksia ovat esimerkiksi diabetes, kilpirauhasen vajaatoiminta ja MS-tauti. Myös lääkkeet, kuten kipulääkkeinä käytettävät opioidijohdannaiset, voivat aiheuttaa ummetusta.
Hypoglykemia Hermosolut tarvitsevat jatkuvasti verensokeria (tai ketoaineita), jonka vuoksi pidentynyt ja/tai vakavampi puutos heikentää aivojen toimintaa aiheuttaen aluksi muun muassa sekavuutta, huimausta, puheen sammallusta, heikkoutta ja väsymystä. Näitä "neuroglykopeenisiä" oireita ilmenee adrenergisten oireiden ohella keskivakavassa hypoglykemiassa. Vakava hypoglykemia voi aiheuttaa muun muassa tajuttomuuden, epileptisiä kohtauksia ja kuoleman.
Alailmakehän otsoni Ensimmäisenä ilmeneviä oireita ovat muutokset keuhkojen toiminnassa sekä tulehdustyyppiset reaktiot keuhkokudoksessa. Suurempi pitoisuus (200µg/m³) aiheuttaa silmien kirvelyä, vuotamista ja punoitusta sekä päänsärkyä, huonovointisuutta ja hengitysvaikeuksia. 240µg/m³ pitoisuuden on havaittu vaikuttavan fyysiseen suorituskykyyn heikentävästi. Tyypillisiä oireita ovat myös esimerkiksi astman ja siitepölyallergian paheneminen sekä hengitysteiden ärsytys.
Von Hippel–Lindaun oireyhtymä Von Hippel–Lindaun oireyhtymän oireet riippuvat paljolti siitä, mihin kasvain on kehittynyt. Esimerkiksi kasvain pikkuaivoissa saattaa oireilla tasapainohäiriöinä ja munuaiskasvain verivirtsaisuutena. Muita yleisiä kasvainten kohteita ovat muun muassa verkkokalvo ja haima. Myös feokrosytoomia esiintyy. Oireyhtymä voi aiheuttaa sokeutumisen ja liikuntavamman. Liikuntavamman saaminen on yksilöllistä.
Biperideeni Liian suurella annoksella parkinson-oireet voivat pahentua. Yliannostus ilmenee laajoina, hitaasti reagoivina silmäterinä, kuivina limakalvoina, kasvojen punoituksena, sykkeen kiihtymisenä, rakon ja suoliston toiminnan heikkoutena, lämmönnousuna ja keskushermostoperäisinä oireina eli levottomuutena, sekavuutena, tajunnan hämärtymisenä ja aistiharhoina. Voimakas yliannostus voi aiheuttaa verenkierron ja hengityksen pettämisen.
Reijo Hukkanen Reijo Juhani Hukkanen (s. 4. toukokuuta 1946 Oulu) on suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hänet tunnetaan parhaiten teoksista, jotka koostuvat olemassa olevien esineiden yhdistelemisestä yllättävällä tavalla.
Reijo Hukkanen Hukkanen oli yksi Suomen Leijonan Pro Finlandia -mitalin saajista vuonna 2012.
Reijo Hukkanen Hukkanen valittiin vuonna 1991 Vuoden taiteilijaksi. Hän sai myös Kuvataiteen valtionpalkinnon vuonna 1987.
Kollaasi Esinekollaaseihin eli assemblaaseihin on erikoistunut oululainen Reijo Hukkanen, jonka teoksia on kutsuttu materiaalirunoudeksi.
Reijo Hukkanen Hukkasen nuoruudentyöt ovat naivismin ja surrealismin rajalta olevia maalauksia. Vuonna 1982 hän aloitti esineteosten luomisen Mauri-myrskyn repimästä peltikatosta.
Matti Hukkanen Hukkasen vanhemmat olivat ratsutilallinen ja kievarinpitäjä Matti Matinpoika Hukkanen (1769–1813) ja Ulriikka Eerikintytär Ruuthin (1769–1825). Hukkanen kävi Kuopion triviaalikoulua yhden kevätlukukauden 1807. Hän toimi lautamiehenä ja herastuomarina Rantasalmella ja omisti vuodesta 1819 alkaen Hiismäen ratsutilan. Hukkanen muutti vuonna 1831 perheineen Viipurin pitäjään ja hän toimi siellä Talissa sijainneen vuonna 1829 perustetun Kylliälän kasvatuslaitoksen opettajana. Hukkanen viljeli myös siellä vuokraamaansa Kylliälän (Nygård) maatilaa. Hukkanen kuoli koleraan elokuussa 1848.
Esko Hukkanen Viimeiset vuotensa Esko Hukkanen asui Lahdessa. Hukkanen kuoli 88-vuotiaana 22. heinäkuuta 2016 sairastettuaan pitkään. Hukkasen puoliso oli Seija Hukkanen ja heillä on kaksi lasta.
Ari Hukkanen Ari Antero Hukkanen (s. 9. elokuuta 1956 Kiuruvesi) on lahtelaisen Turo's Hevi Gee -yhtyeen basisti, säveltäjä ja sanoittaja. Ennen Turoihin liittymistään Hukkanen kuului muun muassa Chicago Rollers, Jean Garrett Group, Otto-Boys, Device ja Control -yhtyeisiin. Hukkanen työskenteli Rytmiradiossa mm. uutistoimittajana noin kahdeksan vuotta.
Esa Hukkanen Hukkanen voitti 75-kiloisten Pohjoismaiden-mestaruuden 1986. SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 71 kg:n painoluokassa 1984 ja 1985 sekä 75 kg:n sarjassa 1986, 1987 ja 1988. Lisäksi hän sai 71-kiloisissa SM-hopeaa 1983 ja pronssia 1982. Seuratasolla hän edusti Lahden Kalevaa.
Aktiiviuransa jälkeen Hukkanen on toiminut valmennustehtävissä. Hän toimi Suomen Nyrkkeilyliiton päävalmentajana 2001–2004. Hänen valmennettaviinsa kuuluu poikansa Ville Hukkanen.
Aatto Hukkanen Ennen taiteilijaksi ryhtymistään Hukkanen työskenteli muun muassa sotilaana, laivurina, talonmiehenä, opettajana ja kirvesmiehenä. Hän aloitti taiteilijanuransa suhteellisen myöhään. Taiteilijana itseoppinut Hukkanen ihaili erityisesti Paul Gauguinia. Hän opiskeli piirtämistä Oulun työväenopistossa, maalausta Paavo Leinosen ohjauksessa ja grafiikkaa Olli Seppäsen johdolla. Eeli Aallon mukaan Hukkanen kutsui itseään Kapina-Hukkaseksi, koska kapinoi sovinnaisia käsityksiä vastaan, Susi-Hukkaseksi, koska hän saattoi olla hankala, ja Oulun suurimmaksi tyttökauppiaaksi, koska maalasi tyttöjen kuvia ja myi niitä. Hukkanen kapinoi kaupungin virallista taidepolitiikkaa vastaan. Hän keräsi ympärilleen itseoppineiden taiteilijoiden ryhmän, joka tunnettiin vuodesta 1962 alkaen nimellä Joulukuun ryhmä. Ryhmä järjesti runsaasti näyttelyitä, ja sen toiminta jatkui vuoteen 1968 saakka. Eeli Aalto teki Hukkasesta televisioelokuvan "Tyttökauppias" vuonna 1974.
Pauliina Hukkanen Hukkanen kuuluu Mikkelin teatterin näyttelijöihin.
Hukkanen Hukkanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Ville Hukkanen Ville Hukkanen (s. 14. heinäkuuta 1992) on suomalainen nyrkkeilijä.
Ville Hukkanen Ville Hukkasta valmentaa hänen isänsä, nyrkkeilyn EM-mitalisti Esa Hukkanen.
Esa Hukkanen Esa Juhani Hukkanen (s. 25. helmikuuta 1963 Lahti) on suomalainen nyrkkeilijä ja nyrkkeilyvalmentaja.
Pauliina Hukkanen Hukkanen on toiminut Juvalla teatterituottajana. Hän suunnittelee laulajaksi ryhtymistä, sillä hän on tehnyt sanoituksia yhdessä Inka Nousiaisen kanssa.
Esko Hukkanen Esko Ferdinand Hukkanen (23. lokakuuta 1927 Iisalmen maalaiskunta – 22. heinäkuuta 2016 Lahti) oli suomalainen näyttelijä.
Ville Hukkanen Huhtikuussa 2015 Hukkanen voitti 81 kilon sarjan Suomen mestaruuden tyrmäämällä vastustajansa Jere Jokisen ensimmäisessä erässä.
Aatto Hukkanen Aatto Hukkanen (1918–1988) oli suomalainen taidemaalari, joka vaikutti Oulun seudulla. Hänet tunnetaan erityisesti maalauksista, joita hän teki kaupungin kauniista naisista.
Ville Hukkanen Ville Hukkanen voitti sotilaiden avoimissa EM-kisoissa syyskuussa 2012 hopeaa hävittyään loppuottelussa niukasti saksalaiselle Kevin Kunzelille pistein 10–11..
Matti Hukkanen Matti Matinpoika Hukkanen tai "Matts Huckain" (7. kesäkuuta 1794 Rantasalmi – 12. elokuuta 1848 Kylliälän kartano, Viipurin pitäjä) oli suomalainen herastuomari, opettaja ja kansanrunoilija.
Ville Hukkanen Venäjän Kaliningradissa käydyissä 22-vuotiaiden EM-kisoissa joulukuussa 2012 Hukkanen ylsi pronssille hävittyään välierässä isäntämaan Dmitri Bivolille pistein 6–11. .