mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Golfvirta Ilmaston lämpenemisen on tiedepiireissä esitetty voivan johtaa Golfvirran hidastumiseen tai jopa pysähtymiseen. Iilmaston lämpenemisen ja siihen liittyvien makean veden tasapainon muutosten arvellaan muuttavan Golfvirran termohaliinikiertoa. Ilmaston lämpenemisen takia Grönlannin ja Pohjoisnavan jäätiköt sulavat vähäsuolaiseksi, eli makeaksi vedeksi. Myös sateet ja lumien sulaminen tuottavat pohjoisessa lämpenemisen takia aiempaa enemmän makeaa vettä. Makea vesi on harvempaa kuin suolainen merivesi. Siksi makeiden sulamisvesien sekoittuessa Pohjois-Atlantin meriveteen, ei merivesi enää painu pohjaan yhtä helposti. Veden täytyy jäähtyä, jotta se painuisi alemmas. Jäähtyminen tulevaisuudessa kuitenkin hidastuisi koska ilmaston lämpenemisen takia ilma pystyisi ottamaan vastaan entistä heikommin lämpöä merestä. Meriveden makeutuminen ja sen jäähtymisen hidastuminen Pohjois-Atlantilla voisivat siksi teorian mukaan tukkia tien Atlantilta pohjoiseen tulevalta Golfvirran lämpimältä virtaukselta hidastaen siten koko virtausta. Golfvirran on myös esitetty voivan pysähtyä kokonaan, jos perättäisiä lämpimiä vuosia on useita. Tällöin Golfvirta ei pääse ollenkaan lämmittämään Pohjois-Eurooppaa.
Huippuvuoret Huippuvuorten ilmastoon vaikuttaa kolme merkittävää tekijää: saaren pohjoinen sijainti sekä niitä ympäröivät merivirrat ja tuulet. Saarille ulottuvien Golfvirran viimeisten haarojen ansiosta alueen ilmasto on leudompi kuin esimerkiksi Kanadan pohjoisimmilla saarilla tai Grönlannin pohjoisosissa. Huippuvuorten ilmasto on kuitenkin arktinen. Tammikuun keskilämpötila on –16...–12 astetta ja heinäkuun 4...6 astetta. Koko vuoden keskilämpötila rannikolla on noin –6 astetta ja vuorten huipuilla noin –15 astetta. Länsimaan keskiosan alavilla mailla sataa vain noin 200 millimetriä vuodessa, mutta ylängöillä ja muilla rannikoilla noin 400–600 millimetriä. Pääosa sateista tulee lumena.
Golfvirta Golfvirran muutoksen vaikutukset Pohjois-Atlantin alueelle ovat kiistanalaisia johtuen osittain siitä, että niiden mahdollisia seurauksia on paisuteltu mediassa.
Golfvirta Golfvirran pysähtymistä pidetään epätodennäköisenä tällä vuosisadalla, ja pysähtymisen on esitetty vaativan vähintään 3–5 °C maapallon keskilämpötilan nousun.
Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma Tietokoneella lasketut termohaliinikierron vaiheet:Lämpötilan ollessa ylhäällä veden suolaisuus on korkea. Lämpötilan laskiessa hitaasti vaiheessa 2) Golfvirta heikkenee noin puoleen ja lämpötilan pudotessa nopeasti vaiheessa 3) Golfvirta heikkenee puoleen tästä. Välillä 45–60 pohjoista leveyttä jäätiköiden sulamisvettä virtasi lämpimässä 2) vaiheessa noin 0,3 Sv mutta kylmässä vaiheessa 0,2 Sv. 60–75 leveysasteiden välissä virtasi kylmässä 0 ja lämpimässä vaiheessa 0,1 Sv. Tämä salpasi Golfvirran jopa 40 Sv:stä 12 Sv:iin.
Golfvirta Golfvirta on suuri lämmin Atlantin valtameren merivirta. Se saa alkunsa Meksikonlahdelta pohjoisesta päiväntasaajavirrasta, johon yhdistyy pienempiä virtauksia. Virtaus jatkuu Pohjois-Atlantin kautta Jäämerelle saakka.
Kaasutin Kumpaakin päätyyppiä olevia kaasuttimia voidaan sijoittaa moottoriin eri tavalla, jolloin niistä puhutaan seuraavilla nimillä: pystykaasutin eli yläkaasutin (alaimukaasutin), joka sijoitetaan imusarjan yläpuolelle ja jossa ilma virtaa ylhäältä alaspäin; vaakakaasutin eli sivuimukaasutin, jossa ilma virtaa vaakasuorassa; puolivaakakaasutin, jossa ilma virtaa 20-45 asteen kulmassa; ja alakaasutin (yläimukaasutin), joka sijoitetaan imusarjan alapuolelle ja jossa ilma virtaa alhaalta ylöspäin.
Golfvirta Golfvirta ulottuu Miaminlahdella jopa 450 metrin syvyyteen. Virtaama Cape Hatterasin kohdalla on 80 sverdrupia (Sv) eli 80 miljoonaa kuutiometriä vettä sekunnissa. Huipussaan virtaus on 65. pituuspiirin itäpuolella Uudesta-Englannista itään, jolloin se saavuttaa jopa 150 Sv:n tason. Golfvirta etenee pitkiä matkoja meanderoiden ei taipuillen liikkuessaan, ja se erottuu hitaammista virtauksista intensiivisenä nauhana. Taipuilussa syntyy usein suljettuja keskimittaisia, noin 100 kilometrin levyisiä virtauspyörteitä, joiden keskukseen jää kylmää tai lämmintä vettä. Kylmänapaisia pyörteitä esiintyy virran eteläpuolella esimerkiksi virtauksen irtauduttua taipuillen Amerikan rannikosta. Lämpimiä pyörteitä syntyy virran pohjoispuolelle, kun alun perin virran eteläpuolella ollut pyörre siirtyy päävirran poikki keskelle kylmän veden aluetta. Pyörteet saattavat irtautua päävirtauksesta ja saavuttaa halkaisijaltaan jopa 1 000 kilometrin koon. Keskileveysasteilla Pohjois-Atlantin ylemmässä kerroksessa olevista pyörteistä vähintään neljännes voi olla jäänteitä vanhoista Golfvirran kylmistä pyörteistä.
Golfvirta Virran pysähtymisen on usein esitetty voivan johtaa Pohjois-Euroopan viilentymiseen ja välillä jopa paikalliseen jääkauteen. Samanaikaisen ilmaston lämpenemisen vuoksi Golfvirran kiertoliikkeen hidastuminen ei kuitenkaan välttämättä saa aikaan suuria muutoksia Euroopan ilmastossa.
Bondin kierto On melko todennäköistä, että dryaskauden tapaiset muutaman asteen viilenemiset johtuvat termohaliinikierron pysähtymisestä tai keskeytymisestä. Termohaliinikierrossa kylmä tiheä suolainen syvävirtaus pitää yllä ilmankin lämpötiloja tasaavaa meriveden kiertoa. Suolaton kylmä vesi sotkee tämän virtauksen sekä pinnalle että syvälle virratessaan. Kiertohan perustuu veden tiheyseroihin, jotka riippuvat sekä veden suolaisuudesta että lämpötilasta. Suolattoman, kylmän veden virtaaminen Golfvirtaan riittää pysäyttämään sen.
Kurosivo Kurosivo (myös nimillä Kuroshio ja Kurošivo) on lämmin merivirta Japanin edustalla Tyynessämeressä. Se on pohjoisen päiväntasaajavirran jatke ja virtaa Filippiinien koillispuolelta Filippiinienmereltä Taiwanin ohi Japanin etelärannikolle ja siellä Yokohaman kohdalla kääntyy itään. Osa virrasta haarautuu Koreansalmen kautta Japaninmereen. Muuten virta jatkaa länteen epämääräisenä Pohjois-Amerikan rannikolle. Sillä on samantapainen lämmittävä vaikutus kuin Golfvirralla. Kurosivo on hyvin suolainen merivirta. Sen nopeus on n. 0,5 – 2,5 metriä sekunnissa. Harvinaisemmissa tapauksissa Kurosivon virtausreitti voi muuttua esimerkiksi kaareutumisen (w:tä muistuttavan reitin) seurauksena, jolloin perinteisen virtauksen ohessa voi esiintyä lämpimiä tai kylmiä vastavirtauksia, jotka vaikuttavat säähän, aallokkoon sekä rannikkovesistöjen kalakantoihin.
Okavangon suisto Okavangon suistosta virtaa vettä kausittaista Thamalakanejokea pitkin, joka kulkee suiston koillisosista lounaaseen. Se virtaa Maunin kaupungin ohi ja joskus Ngamijärveen ja Botetijokeen asti.
Ilmanlämpötila Keski­määräisen ilman­lämpö­tilan mukaan määräytyvien ilmasto­vyöhykkeiden rajat eivät kuitenkaan kulje kaikkialla suoraan länsi-itäsuuntaisesti. Tämä johtuu pääasiassa maan ja meren epätasaisesta jakautumisesta eri puolilla maapalloa. Myös merivirrat vaikuttavat suuresti niiden läheisyydessä olevien alueiden ilman­lämpö­tilaan; esimerkiksi Golfvirran vaikutuksesta koko Pohjois-Euroopan keski­määräinenkin ilman­lämpö­tila on useita asteita, Norjan rannikolla jopa 14 °C korkeampi kuin yleensä samoilla leveysasteilla muissa maanosissa.
Suomen maantiede Suomen ilmasto on maan sijainnin takia väli-ilmasto, jossa on meri- tai mannerilmaston piirteitä riippuen ilmavirtausten suunnasta ja matalapaineiden liikkeistä. Alueen lämpötilaan vaikuttavat suuresti sen sijainti keskileveysasteilla suurimmaksi osaksi pohjoisten leveyspiirien 60° ja 70° välillä ja Atlantilla Skandinavian länsipuolella virtaava Golfvirta, joka kohottaa Suomen lämpötilaa korkeammalle verrattuna yhtä pohjoisessa manneralueisiin. Toisaalta muihin Pohjoismaihin verrattuna Suomen ilmasto on mantereisempi.
Ilmaston lämpenemisen vaikutukset 1. joulukuuta 2005 Nature-lehdessä julkaistun brittitutkimuksen mukaan Golfvirta olisi hidastunut viimeisen 12 vuoden aikana peräti 30 %, mutta vielä ei osata sanoa, onko ilmiö pysyvä tai johtuuko se ilmastonmuutoksesta. Vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan vuosina 2002–2009 ei ole havaittavissa muutoksia Golfvirran nopeudessa.
Färsaaret Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Färsaarilla vallitsee subarktinen meri-ilmasto. Saarten ilmastoon vaikuttaa lämmin Golfvirta, mutta toisaalta ne ovat kaukana lämpimistä ilmavirtauksista: talvet ovatkin leutoja ja kesät viileitä. Talvella keskilämpötila on 3–4 astetta ja kesällä 9,5–10,5 astetta. Saaret sijaitsevat koilliseen liikkuvien matalapaineiden reitillä, minkä takia sää on tuulinen ja sateinen ympäri vuoden. Vaikka sateita tuleekin ympäri vuoden, kesällä sateet ovat usein tihkua. Rankempia sateita tulee syksyllä ja talvella. Sateiden lisäksi sumu on yleistä. Färsaarilla sää voi muuttua hyvinkin nopeasti, ja saman päivän aikana voi sataa, paistaa lämpimästi, olla sumuista ja voimakasta, pyörivää tuulta.
Tobol Joen lähteet sijaitsevat Turgain ylätasangolla () ja se virtaa sieltä 1591 kilometriä kunnes se yhtyy Irtyšjokeen 643 kilometriä . Yläjuoksulla joki virtaa Qostanayn alueella Kazakstanissa keskijuoksulle asti. Siellä se ylittää valtiorajan ja siirtyy Venäjällä Kurganin ja Tjumenin alueille, missä se virtaa Länsi-Siperian alangolla kohti koillista. Alangolla joki alkaa mutkitella muodostaen paikoin makkarajärviä.
Suojoki Suojoki saa alkunsa Suojärven pohjoispään itäisimmästä lahdesta. Suojärvestä Suojoki virtaa itään ja laskee entisellä Suomen itärajalla olevaan Lapinjärveen. Lapinjärveen laskee, Suojoen lisäjoki, Irstasjoki, jonka alajuoksu kulkee entistä itärajaa pitkin. Lapinjärvestä Suojoki virtaa entisen itärajan itäpuolelle, virtaa noin 10 kilometriä etelään ja palaa taas entiselle Suomen alueelle, niin sanotun Hyrsylän mutkan alueelle, jossa siihen laskee Pyhäjoki lännestä ja Hyrsylänjärvi etelästä. Tämän jälkeen Suojoki muodostaa suuren Ignoilankosken, jossa alueen Suomelle kuuluessa oli suuri vesivoimala. Hyrsylänmutkan alueelta Suojoki virtaa itään, pois entiseltä Suomen alueelta. Tämän jälkeen se virtaa Sotjärven ja Vahatjärven läpi ja laskee Ääniseen Petroskoin pohjoispuolla. Joen suun lähellä on Suojun maaseututaajama.
Suomen järvet Järvet elävät voimakkaasti Suomen vuodenaikojen mukaan. Kaikki järvemme jäätyvät lähes joka talvi, mutta mitä pohjoisempana järvi sijaitsee, sitä pitemmäksi ajaksi se jäätyy ja sitä paksumman jääpeitteen se saa. Kesäisin kaikki järvemme ovat jäistä vapaat, mutta jäättömän ajan pituus riippuu myös järven sijainnista. Etelä-Suomessa jäät lähtevät huhtikuun alussa ja Lapissa kesäkuussa. Kesällä järvien pintavedet lämpenevät etelässä noin 20 asteen ja pohjoisessa 10 asteen lämpötilaan. Järven pohjalla sen sijaan on aina noin 4 astetta. Järvet saavat vetensä sateesta, josta osa imeytyy ensin maahan. Osa vedestä virtaa maanpinnalla ja osa maan alla pohjavetenä päätyen molemmissa tapauksissa usein myös järviin. Suomen maaperässä on kallioperästämme irronnutta maa-ainesta, joka on yleensä happamista kivilajeista peräisin. Pohjaveteen liukenee maaperästä mineraaleja, jotka yhdessä humuksen kanssa muuttavat vesistöt helposti happamiksi. Koska luonto on subarktista tai arktista, ovat vesistömme ravintoarvoltaan karuja järviä. Luontaisesti reheviä järviä esiintyy vain Etelä- ja Lounais-Suomen savimailla sekä Ahvenanmaan kalkkipitoisilla seuduilla. Suomen asutuksen ja teollisuuden ravinnekuormitukset ovat kuitenkin rehevöittäneet monet Suomen eteläosien järvet.
Hemminki Maskulainen Hemminki Maskulaisen virsikirja muodosti rungon myös vuoden 1701 ns. "Vanhaan virsikirjaan", jota käytettiin yleisesti aina 1800-luvun lopulle asti ja Lounais-Suomen rukoilevaisten keskuudessa osittain edelleenkin. Vuoden 1986 virsikirjassa on 17 Hemmingin omiin virsiin ja 28 hänen käännöksiinsä pohjautuvaa virttä.
Virtain rautatieasema Virtain ratapihan raiteista vain 1. raide näyttäisi olevan ehjä kantatie 65:n ylitykseen asti. Muut raiteet on joko leikattu poikki tai jääneet ratapihan takana olevan puutavaran kuormausalueen alle.
Ranua Ranua kuuluu lauhkean havumetsäilmaston vyöhykkeeseen, kuten suurin osa muutakin Suomea. Talvet ovat kylmiä ja kesät lauhkean lämpimiä. Etelälappilaisen Ranuan ilmastoon vaikuttaa suuresti sijainti pohjoisessa ja ns. väli-ilmastossa meri- ja mannerilmaston välissä. Atlantin lämpimällä merivirralla, Golfvirralla on huomattava lämmittävä vaikutus Ranualla, Suomessa ja koko Pohjois-Euroopassa, sillä samoilla leveysasteilla esim. Grönlannissa on ikijäätä.
Tampereen maantiede Kuten koko Suomessa, Golfvirran vaikutus näkyy myös Tampereella. Ilmasto on hieman lämpimämpi kuin vastaavilla leveysasteilla muualla maapallolla. Tampereen ilmastoon vaikuttavat myös muun muassa Pyynikinharju, kaupungin etelä- ja pohjoispuolella sijaitsevat järvenselät, sekä ympäri vuoden avoinna pysyvä Tammerkoski.
Suomen maatalous Suomen maapinta-alasta suuri osa on soita, maannos on verrattain köyhää podsolimaannosta ja metsämaa kilpailee taloudellisesti viljelymaan kanssa monin paikoin. Suomessa maanviljelyä ja satojenmuodostumisia rajoittavat ilmastolliset tekijät, kuten mm. verrattain lyhyt kasvukausi, verrattain alhaiseksi jäävä tehoisa lämpösumma, sadonkorjuun aikaan epäsuotuisasti sijoittuvat syyssateet, hallanvaara ja verrattain kylmä talvi, joka rajoittaa satoisampien syyslajikkeiden hyödyntämistä. Näitä kompensoivat kesän pitkät päivät, sillä viljelykasvit saavat runsaasti energiaa auringosta vuorokaudessa. Golfvirta pitää Suomen leveysasteeseen nähden lämpimänä.
Voyager 1 Kummassakin Voyager-luotaimessa on voimanlähteenä kolme radioisotoopin hajoamisen tuottamasta lämpösäteilystä virtaa tuottavaa generaattoria (ns. RTG-generaattori), jotka ovat suuresti ylittäneet lasketun käyttöikänsä ja niiden oletetaan tuottavan riittävästi virtaa Maan kanssa viestivää radiolähetintä varten noin vuoteen 2020 asti.
Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma Dansgaard-Oeschgerin tapahtumilla ("DO-tapahtuma") tarkoitetaan viime jääkauden aikana ja lopussa tapahtuneita ilmaston muutoksia, jotka johtuivat Golfvirran äkillisestä käynnistymisestä aikaisemman jäätikön sulamisveden aiheuttaman salpautumisen jälkeen. Lämpötila saattoi nousta muutamassa kymmenessä vuodessa 9–16 °C. Tutuin DO-tapahtuma oli 14 700 vuotta sitten jääkauden loppuvaiheen lämpimän Bölling-kauden alussa. DO-tapahtuman jälkeen lämpötila laski yleensä melko hitaasti satojen vuosien ajan, mutta saattoi laskea nopeastikin kohti normaalia jääkausitilaa. Näitä muutoksia tapahtui voimakkaina vain jääkauden keskikylmässä vaiheessa. Ne aiheuttivat kylmän jääkauden keskelle lauhoja "suojasäitä", interstadiaaleja, joiden vaikutus tuntui eniten Atlantin seuduilla. Golfvirta pysyy käynnissä, koska Pohjois-Atlantilla sen viilentynyt, suolainen vesi vajoaa raskaampana syvyyksiin. Lämpimällä kaudella jäätiköistä sulanut suolaton vesi esti alkujaan suolaisen Golfvirran vajoamisen alas ja siten veden kierron Pohjois-Atlantilla. Kun suolaton vesi oli ajan mukana haihtunut pois, kierto saattoi taas alkaa ja tapahtui nopea lämpeneminen. Tämä taas sulatti jäätä, mikä tuotti Golfvirran pysäyttänyttä suolatonta vettä. Näin tropiikista virrannut lämmin suolainen merivirta ja jäätikön kylmät suolattomat sulamisvedet tuottivat värähtelijän, jonka värähtelyjakso riippui veden haihtumisnopeudesta, joka oli hidas pohjoisessa kylmällä jääkaudella.
Skandinaavien varhaiset Grönlannin siirtokunnat Nykyäänkin Grönlannin eteläosassa voi suojaisissa paikoissa viljellä maata. Grönlannin eteläkärki on lähellä arktisen alueen etelärajaa, sillä alue on melko etelässä ja Golfvirta lämmittää sitä. Tundran rajana pidetty heinäkuun 10 asteen lämpötilakäyrä kulkee aivan Grönlannin eteläkärjessä. Kasvukausi on vain 80–160 päivää. Nykyään Grönlannin eteläkärjessä on joillain alueilla subarktista, puutonta aluetta ja laajemmalla alueella matalaa ala-arktista tundrakasvillisuutta, lähinnä kanervaa ja varpuja. Ympäristö on soista runsaiden sateiden takia.
Atlantis Suomalaisen kirjailijan Ior Bockin mukaan sana Atlantis viittaa aikakauteen, ei paikkaan. Hän sijoittaa käsitteen syntytarinan Etelä-Suomeen, jossa hän väittää pienen ihmisyhdyskunnan eläneen jääkaudella Golfvirran ansiosta vihreänä pysyneellä maa-alueella. Taru jääkalotin ajasta (”alltlandis period”) on osa laajempaa Bockin perheen saagaa.
Golfvirta Tiettävästi ensimmäinen kirjallinen maininta Golfvirran olemassaolosta tunnetaan espanjalaisen tutkimusmatkailija Juan Ponce de Leónin lokikirjamerkinnöistä vuodelta 1513. Benjamin Franklin selvitti 1700-luvulla ilmiön täsmällisemmin alettuaan ihmetellä, miksi purjehdus Amerikasta Eurooppaan kesti aina vähemmän aikaa kuin päinvastaiseen suuntaan. Franklin teki Atlantilla tuuli- ja virtausmittauksia sekä meriveden lämpötilan kartoituksia. Hän piirsi virrasta kartan ja myös antoi virralle nimen.
Mika Polku Mika Petteri Polku (s. 19. heinäkuuta 1975 Virrat) on suomalainen korkeushyppääjä. Seuratasolla hän edustaa Virtain Urheilijoita. Hän pitää hallussaan korkeushypyn ulkoratojen Suomen ennätystä 231 yhdessä Toni Huikurin kanssa. Polkua valmensi Pauli Ruohonen vuoteen 1996 asti, Seppo Haavisto vuodet 1997-99, ja vuodesta 2000 alkaen hänen valmentajana on toiminut Juha Isolehto.
Pamukkale Pamukkale on Lounais-Turkissa sijaitseva luonnonilmiökohde. Pamukkale tarkoittaa suomeksi käännettynä "puuvillalinnaa". Pamukkale muodostuu korkeasta pengermaastosta, joka koostuu vitivalkoisista kalkkikivikerroksista.. Lämmin (35-50 astetta), kalkkipitoinen vesi virtaa hitaasti alas 100 metriä korkeata kiviseinämää, muodostaen valkoisia tasanteita, tippukiviä ja vesialtaita. Pohjaveden vähennyttyä (asutus ja hotellit kuluttavat vettä), ovat portaat muuttuneet ruskeiksi.
Suomen ilmasto Suomen ilmasto on väli-ilmasto, jossa on meri- tai mannerilmaston piirteitä riippuen ilmavirtausten suunnasta ja matalapaineiden liikkeistä. Alueen lämpötilaan vaikuttavat suuresti sen sijainti keskileveysasteilla, suurimmaksi osaksi pohjoisten leveyspiirien 60° ja 70° välillä, ja Atlantilla Skandinavian länsipuolella virtaava Golfvirta, jonka ansiosta Suomessa lämpötila on korkeampi kuin muualla vastaavilla leveysasteilla sijaitsevilla manneralueilla. Toisaalta Suomen ilmasto on mantereisempi kuin muissa Pohjoismaissa. Aasian mannerilmasto ulottuu ajoittain Suomeen, mikä näkyy toisaalta talven pakkasjaksoina, toisaalta kesän helteinä.
Köppenin ilmastoluokitusta käyttäen Suomessa on luokan Df ilmasto, eli kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto, jossa sataa tasaisesti ympäri vuoden.
Enontekiö Enontekiön ilmastoon vaikuttavia tekijöitä ovat pohjoinen sijainti lähellä Jäämerta ja muuta Suomea suurempi korkeus merenpinnan tasoon verrattuna. Golfvirran tasoittavan vaikutuksen johdosta talvet Kilpisjärvellä eivät ole aivan yhtä kylmiä kuin enemmän mannerilmastoa muistuttavassa Keski-Lapissa, mutta vastaavasti kesät ovat lyhyempiä ja viileämpiä. Kuitenkin mantereisella Enontekiön Palojärvellä on Suomen kylmimmät talvilämpötilat, kylmimmän kuun, eli tammikuun keskilämpötila on siellä −15,3 °C kun se Kilpisjärvellä on −13,6 °C.
Atlantis Viimeisin jääkausi, niin sanottu Veiksel-jääkausi, päättyi noin 11 600 vuotta sitten, jolloin alkoi ilmaston nopea lämpeneminen. Platonin tarinan mukaan Atlantiksen uppoaminen sijoittuu juuri tähän samaan aikaan. Otto Muck on esittänyt, että jääkauden yhtäkkisen loppumisen olisi aiheuttanut jokin luonnonmullistus, joka olisi muuttanut Golfvirran suuntaa. Jos Atlantilla olisi ollut noin 400 000 neliökilometrin kokoinen manner, se olisi estänyt Golfvirran kulkemisen pohjoiseen ja Skandinaviaan, ja siten ylläpitänyt näillä alueilla huomattavasti nykyistä kylmempää ilmastoa.
Madrid Alueella vallitsee Välimeren mannerilmasto, jolle on ominaista viileät talvet ja kuumat kesät. Iberian niemimaan länsirannikon ohitse kulkeva lämmin Golfvirta vaikuttaa myös Madridin ilmastoon. Talvella lämpötila on normaalisti kahdeksan celsiusasteen tienoilla ja öisin pakkasenkin puolella. Lunta sataa satunnaisesti. Kesät ovat kuumia ja keskilämpötila on silloin 24 astetta. Vuorilta puhaltavat tuulet saattavat talvella tehdä kylmyydestä purevamman, mutta toisaalta tuoda helpotusta muutoin paahtavan kuumiin kesäiltoihin. Sademäärä voi vaihdella suuresti, mutta on keskimäärin noin 433 millimetriä vuodessa. Eniten sataa marraskuussa.
Virtain rautatieasema Virtain rautatieasema on entinen liikennepaikka Suomen rataverkolla Virtain kaupungissa Pirkanmaan maakunnassa. Liikennepaikka sijaitsee Haapamäki–Pori-radan lakkautetulla osuudella Haapamäki–Kihniö.
Maa on niin kaunis Laulun suomensi Hilja Haahti vuonna 1903. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa se on ollut virtenä numero 30 vuoden 1986 virsikirjapainoksesta lähtien. Virsi on Suomen ruotsinkielisessä virsikirjassa virtenä numero 31.
Shebele Shebele (, , , ) on joki Etiopiassa ja Somaliassa. Se alkaa Etiopian ylängöltä ja virtaa kaakkoon Somaliaan kohti Mogadishua. Lähellä Mogadishua se kääntyy jyrkästi lounaaseen ja virtaa rannikon suuntaisesti. Mogadishun eteläpuolella joki kuivuu vuosittain. Lähes joka vuosi se kuivuu lähellä Jubban suuta, mutta sateisina vuosina se yltää Jubbaan asti ja laskee Intian valtamereen.
Newfoundlandin matalikko Newfoundlandin matalikko () on n. 500 kilometrin pituinen merialue Atlantilla Kanadan itärannikolla, Newfoundlandin saaren kaakkoispuolella. Matalikon keskisyvyys on 50-100 metrin välillä. Se sijaitsee Labradorin- ja Golfvirran kohtaamispaikassa ja se on syntynyt Golfvirran sulattaessa Labradorinvirran mukana pohjoisesta kulkeutuneita jäävuoria, jolloin vuorten mukana kulkeutunut sora on painunut pohjaan. Alueella on useita erillisiä matalikkoja, joista suurimpien nimet ovat "Grand", "Green" ja "St. Pierre". Matalikkoalueiden, joiden syvyys on alle 200 metriä, yhteenlaskettu pinta-ala on noin 282 500 km².
Yskjoki Yskjoki (v:sta 1948 ) on joki Karjalankannaksella Kyyrölässä Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Yskjoki sijaitsee alueella, jonka Suomi luovutti Neuvostoliitolle. Suomelle kuuluessaan joki sijaitsi Kyyrölän kunnan alueella vuoteen 1934 asti, jolloin Kyyrölä liitettiin Muolaaseen. Yskjoki kuuluu Vuoksen vesistöön. Joki saa alkunsa Yskjärvestä ja virtaa luoteeseen ja laskee Äyräpäänjärveen. Joen varrella sijaitsevat Kyyrölän ja Sudenojan kylät.
Virttaa Vuonna 2017 Virttaa valittiin Varsinais-Suomen vuoden kyläksi.
Kilpisjärven biologinen asema Luoteis-Enontekiö on myös aina paikka Suomessa, jossa pesii merisirri. Muita harvinaisia lintulajeja ovat tunturihaukka, tunturikiuru, sepelrastas ja vuorihemppo. Ajoittain ovat pesineet myös tunturipöllö ja kiljuhanhi. Tunturipöllöjä pesi jyrsijävuonna 1974 useita pareja Käsivarressa. Norjan puolelta, Golfvirran leudontavasta vaikutuspiiristä on alueelle harhautunut ajoittain harvinaisia lintulajeja, kuten harmaahaikara ja Jäämeren vesilintulajeja.
Golfvirta Nasan vuonna 2010 julkaisemissa mittauksissa Golfvirran on esitetty voimistuneen vuodesta 1993 lähtien. Toisaalta vuonna 2015 virran esitettiin heikentyneen 15–20% viimeisten 200 vuoden aikana. Vuonna 2018 saksalainen Potsdamin ilmastotutkimusinstituutti arvioi Atlantin termohaliinikierron hidastuneen 1900-luvun puolivälin jälkeen 15 prosenttia. Sen seurauksena Golf-virta on siirtynyt Yhdysvaltain rannikolla pohjoisemmaksi, synnyttäen New Yorkin ja Mainen edustoille "lämpökuplan". Tutkijat arvelevat virran hidastumisen jatkuvan, mikä johtaa arvaamattomiin muutoksiin Pohjois-Atlantia reunustavilla maa-alueilla.
Virtain vanhainkodin palo Virtain vanhainkodin palo Virtain Jäähdyspohjassa 23. tammikuuta 1979 oli Suomen toiseksi eniten ihmishenkiä vaatinut tulipalo. Lapinlahden kunnalliskodin mielisairasoston tulipalossa 22.4.1966 kuoli 31 potilasta. Virroilla sai surmansa 27 vanhusta.
Pohjolan Liikenne Pohjolan Liikenne perustettiin keväällä 1940 valtionyhtiöksi hoitamaan Suomen ulkomaankaupan tarpeita Golfvirran vuoksi ympäri vuoden sulana säilyvän Petsamon Liinahamarin sataman kautta. Itämeren reittiä ei tuolloin voitu käyttää, koska se oli sodan takia miinoitettu. Yhtiön omistajavastuu Suomen valtiolla kuului aluksi kansanhuoltoministeriölle, loppuvuodesta 1940 alkaen kauppa- ja teollisuusministeriölle. Yhtiö hankki käyttöönsä Volvo- ja Ford V8 -kuorma-autoja, joilla se vastasi liikenteestä Pohjoiselta jäämereltä etelään. Yhtiön toimitusjohtajaksi määrättiin kenraali Paavo Talvela.
Arktis Fennoskandiassa – Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sekä Kuolan niemimaalla – vallitsee subarktinen ilmasto, johon vaikuttavat ilmakehän läntiset virtaukset ja lämpimän Golfvirran haara, Pohjoisatlantinvirta. Leudon ilmaston vuoksi suuria alueita peittää pohjoinen havumetsä tai alueet ovat vaihettumisvyöhykkeitä metsän ja puuttoman tundran välillä. Alueelle on tyypillistä myös järvien suuri osuus pinta-alasta. Pohjoisboreaalinen havumetsä on Suomen Lapin vallitseva kasvillisuustyyppi (50 000 km²), puuttomia alueita on noin 16 prosenttia (15 500 km²) ja soita 34 prosenttia maa-alasta.
Jäävuori Meren yllä oleva suhteellisen yhtenäinen railojen rikkoma jääpeite ja jäävuoret vaeltavat talvella kauas etelään pohjoisella pallonpuoliskolla, mutta vetäytyvät kesällä pohjoiseen. Atlantilla kylmä Labradorinvirta kuljettaa lännessä jäävuoria 40. leveysasteelle etelään, mutta idässä lämmin Golfvirta pitää merta jäävuorettomana Islantiin 60. leveysasteelle. Eri talvina ovat meren jääpeite ja vuoret erilaisia. Joinakin kylminä talvina jäävuoria on nähty huomattavasti normaalia etelämpänä. Yleensä pohjoisen pallonpuoliskon jäävuoret siis sulavat Newfoundlandin tienoilla, mutta joskus ne saattavat joutua Bermudan vesille asti. Eteläisellä pallonpuoliskolla ne kiertävät Etelämannerta myötäpäivään sirkumpolaaristen virtausten mukana.
Veiksel-jääkausi Merten lauttajää ulottui nykyistä etelämmäksi ja yksittäiset jäävuoret ajelehtivat lähemmäksi päiväntasaajaa. Jääkaudella Golfvirran tuoman lämpimän veden yläraja ns. mereinen polaaririntama oli Espanjan tienoilla Biskajanlahdella, nyt se on Grönlannin rannikolla. Sama koskee myös ilmastollista polaaririntamaa, jossa matalapaineet kulkivat; se saattoi olla Välimeren seudulla. Tropiikin merialueella jääkauden aiheuttamat muutokset lienevät olleet vähäisempiä. On luultavaa, että meren yllä oleva jääkenttä oli korkeapaineen aluetta ja siirsi matalapaineiden reittiä etelään. Jääkauden lämpiminä interstadiaaleina kuitenkin Golfvirta ulottui pohjoisemmaksi ja matalapaineita saapui pohjoiseen, mikä lämmitti ja kostutti ilmastoa varsinkin Länsi-Euroopassa.
Floridansalmi Golfvirta saa alkunsa Meksikonlahdelta ja kulkee Floridansalmen kautta Atlantille.
Pahkala (Kalajoki) Kylällä oli oma ala-aste, jota kävivät myös naapurikylien kuten Pöntiön oppilaat. Kylän lävitse virtaa Himanganjoki.
Viikinkien idäntie 1100-luvulta oleva Nestorin kronikka kertoo seuraavasti: "Tie varjagien maasta kreikkalaisten maahan ja kreikkalaisten maasta ylös Dnepriä ja Dneprin latvoilta metsien halki Lovotille ja sitä pitkin suurelle Ilmajärvelle. Tästä järvestä lähtee Olhavanjoki ja se laskee suureen Nevajärveen (nyk.Laatokalle). Tämän järven suisto ulottuu Varjagienmereen (nyk.Itämereen). Varjagienmerta pitkin pääsee Roomaan saakka. Roomasta purjehtimalla Konstantinopoliin asti. Konstantinopolista vielä Pontoksenmerelle (eli Mustallemerelle), johon Dnepr-joki laskee. Dnepr saa alkunsa Okovin metsästä ja virtaa etelään. Väinäjoki saa alkunsa tästä samasta metsästä, mutta virtaa pohjoiseen ja laskee Varjagienmereen. Tästä samasta metsästä lähtee myös Volga, joka virtaa itään ja laskee seitsemänkymmenenen suuhaaran kautta Horezminmereen." .
Jaavanmeri Jaavanmeren suolapitoisuus on matala, koska se saa runsaasti vettä siihen virtaavista joista. Monsuuni vaikuttaa selvästi sekä sen lämpötilaan että sen suolaisuuteen. Talvella meren pintalämpötila on noin 29 astetta ja suolaisuus 31,3–32,0 ppt. Kesällä sinne virtaa merellisempää vettä, minkä seurauksena suolaisuus länsiosassa on noin 32,0 ppt ja itäosassa 34,0 ppt. Pintalämpötila on noin 28,5 astetta.
Ruotsin kirkon virsikirja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan ”Jumalanpalvelusten tekstejä ja lauluja” -osastossa on seitsemän yhteistä virttä, joista viisi on samassa sanamuodossa. Vuonna 2015 valmistuneessa Suomen kirkon lisävihkossa on kymmenen yhteistä virttä samassa sanamuodossa ja viisi eri käännöksinä kuin Ruotsin kirkon virsikirjassa.
Virtain vanhainkodin palo Puolitoistakerroksinen hirsirakenteinen vanhainkoti oli rakennettu vuonna 1911, ja sen pohjapiirros oli E-kirjaimen muotoinen. Rakennuksen arvellaan olleen virtolaissyntyisen arkkitehdin Onni Tarjanteen suunnittelema. Vanhainkoti sijaitsi aivan Virtain ja Ruoveden välisen maantien (myöhemmin kantatie 66, nykyisin yksityinen Lakarintie) varressa hieman alle 10 kilometriä Virtain keskustasta. Laitoksessa oli vuoden 1979 alussa hoidettavana kaikkiaan 69 vanhusta, joiden keski-ikä oli 80 vuotta. Hoitohenkilöstöä oli 16 ja muuta henkilökuntaa kahdeksan.
Vaikka rakennus oli peruskorjattu 1950-luvun alussa ja uudelleen vuonna 1978, sen paloturvallisuus oli edelleen heikko. Vanhainkodissa oli suoritettu lain mukainen palotarkastus kahdesti vuodessa, viimeksi lokakuussa 1978. Rakennuksessa olleet palovaroittimet oli testattu edellisenä päivänä ja todettu toimiviksi. Ilmeisesti ne olivat kuitenkin hälyttäneet tavallista myöhemmin, sillä niiden toiminta perustui lämpötilan nousuun eikä savuun. Myöhemmin tehdyssä polttokokeessa selvisi, että 70 asteessa laukeavat lämpötilatunnistimet johtivat hälytykseen vasta, kun huoneen yleissyttyminen oli jo tapahtunut ja lämpötila katossa oli 800-900 astetta. Ratkaiseviksi tekijöiksi suurpalon syntymiseen tutkijalautakunta totesi rakennuksen sisäjärjestelyt sekä useat paloa levittävät sisustusmateriaalit.
Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma Golfvirta tunnetaan merivirtana, joka kuljettaa lämpöä pohjoiseen. Se on osa laajempaa termohaliinikiertoa, jossa tapahtuu raskaan suolaisen veden vajoamista pohjaan ja näin syntyneen syväveden virtausta. Jäätiköiden sulamisvesien Golfvirtaa ohjaava vaikutus pohjautuu siihen, että merivirran painumiseen alas vaikuttaa veden lämpötilan lisäksi myös sen suolaisuus. Termohaliinikierto perustuu siihen, että etelästä Golfvirran mukana tullut raskas, kylmä suolainen vesi painuu alas Pohjois-Atlantilla. Tästä raskaasta vedestä tulee niin sanottua syvävettä. Jotta vesi vajoaisi alas, suolapitoisuuden on oltava korkea. Meriveden suolapitoisuutta alentaa esimerkiksi siihen satava suolaton vesi ja jäästä (mannerjäätiköstä, lauttamaisesta merijäästä, jäävuorista ja jäälautoista) sulava vesi.
Frank Thornton Thornton esiintyi "Vielä virtaa" -sarjassa Herbert ”Truly” Trueloven roolissa vuodesta 1997 vuoteen 2010, sarjan päättymiseen asti.
Višera (Vytšegdan sivujoki) Joki saa alkunsa Sindorskoje-järven lähellä sijaitsevista soista ja virtaa kohti etelää. Se on liikennöintikelpoinen Nivšerajoen suuhun asti.
Merivesi Tiheyserot ovat merkittävä osatekijä merivirtojen synnylle: niiden ansiosta esimerkiksi Golfvirta pysyy liikkeessä.
Bill Owen Bill Owen (14. maaliskuuta 1914 – 12. heinäkuuta 1999), oikealta nimeltään William John Owen Rowbotham, oli englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Compo Simmoniten roolista tv-komediassa "Vielä virtaa". Owen syntyi Lontoossa ja teki ensimmäisen elokuvaesiintymisensä vuonna 1945 mutta tuli tunnetuksi vasta "Vielä virtaa" -sarjan kautta. Hänellä on sarjan myötä nimissään myös maailmanennätys: hän näytteli Compoa "Vielä virtaa" -sarjan jaksoissa 27 vuotta kuolemaansa asti. Owenin kuoltua myös hänen esittämä roolihahmo Compo Simmonite kuoli. Owenin kuolinsyy oli pitkälle levinnyt haimasyöpä. Compon ja Owenin kuoltua Compon poika Tom Simmonite jatkoi sarjaa. Tomia näytteli Owenin poika Tom Owen.
Virrat Virrat on Suomen kunnista ainoa, jolla on monikkomuotoinen nimi. Sitä taivutetaan ulkopaikallissijoissa: "Virroilla", "Virroilta", "Virroille"; nimen genetiivi kuuluu "Virtain". "Virtolainen" tarkoittaa Virtain asukasta.
Keinäsperä Alueen halki virtaa Ruottisenharjun kylässä sijaitsevalta Ruottisenjärveltä alkava Nuorittajoki. Keinäsperän kohdalla joessa oli aiemmin elinvoimainen rapukanta vuoteen 1999 asti.
Mississippi (joki) Mississippillä on noin 250 sivujokea. Niistä suurimmat ovat Missouri, Ohio ja Arkansas.
Mississippi voidaan jakaa fyysisten piirteiden mukaan neljään osaan. Minnesotassa Itascajärveltä Saint Pauliin asti joki on kirkas ja virtaa alavan maaseudun, järvien ja marskimaan läpi. Saint Paulista alkaen joki soveltuu laivaliikenteelle. Toinen osa ulottuu Saint Paulista Missourijoen haaraan lähelle St. Louisia. Tällä osuudella joki virtaa kalkkikivijyrkänteiden välissä ja saa lisää vettä Minnesotan, Wisconsinin, Illinoisin ja Iowan lukuisista sivujoista. Joen kolmas osa on 320 kilometriä pitkä ja päättyy Ohiojoen haaraan. Tällä osuudella Missourin mutainen vesi värjää joen tummaksi. Koska Ohiojoessa virtaa enemmän vettä kuin Mississippissä, Mississippi kasvaa Ohiojoen haaran kohdalla yli kaksinkertaiseksi. Loppumatkalla Mississippi virtaa hitaasti, usein 2,4 kilometriä leveänä ruskeana jokena Meksikonlahteen laajan suiston kautta New Orleansin kaakkoispuolella. Se on alajuoksullaan mutkitteleva lietejoki, joka jättää jälkeensä tyypillisiä vesimuodostelmia kuten juoluoita, järviä ja soita.
Raututunturit Tunturiryhmän maastossa virtaa Kulasjoki, joka alkaa Kiilopään, Kuutamokurun ja Rautupään maastosta, virtaa Sodankylän ja Inarin kuntien rajan tuntumassa ja yhtyy lopulta Luttojokeen. Myös Luttojoen Suomen alueen suurin haara, Suomujoki virtaa tunturiryhmän maastossa. Rautupään, Kutturapäiden, Aaslakkapäiden ja Sihtipäiden välissä sijaitsee Rautulampi, jonka läheisyydessä sijaitseva Rautuvanka on vedenjakaja-aluetta. Samalla seudulla sijaitsevat myös Luulampi ja Lankojärvi.
Ilmaston lämpenemisen vaikutukset Golfvirran pysähtymisellä olisi dramaattiset viilentävät vaikutukset Euroopan ilmastoon, mutta sitä pidetään äärimmäisen epätodennäköisenä.
Barentsinmeri Barentsinmeren etelärannikon satamat kuten Murmansk, Kirkkoniemi ja Vuoreija pysyvät jäättöminä ympäri vuoden Golfvirran vuoksi.
Roukkulanjärvi Roukkulanjärveen virtaa kuusi jokea: Murdod’ogi, Dermakd’ogi, Sigad’ogi, Judala, D’ograd’ogi ja Luzingid’ogi. Se laskee Omeljanjoen kautta Torasjärveen. Torasjärvestä vesi virtaa Lieksajärveen ja edelleen Lentieranjärvien kautta Suomen puolelle.
Elbe Vuorovesi nousee joessa Geesthachtiin Hampuriin yläpuolelle, johon asti joki muuttaa suuntaansa vuoroveden vaiheiden mukaan. Hampurin kohdalla normaali korkeusvaihtelu on 2,4 metriä, mutta myrskyvuoksi voi saada joen tulvimaan kaupunkiin.
Elben suurimmat sivujoet ovat Vltava, Saale ja Havel. Muita sivujokia ovat muun muassa Mulde, Eger/Ohře, Elster ja Iser/Jizera. Yksi pienistä sivujoista on Hampurin läpi virtaava Alster. Havelin sivujoki Spree virtaa Berliinin läpi. Myös Kielin kanavan kautta virtaa vettä Elbeen.
Vesa Haapamäki Vesa Haapamäki on Virtain kaupunginjohtaja. Virtain kaupunginvaltuusto valitsi hänet yksimielisesti kaupunginjohtajaksi toukokuun alussa 2010. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Ennen valintaansa kaupunginjohtajaksi hän oli Keski-Suomen sairaanhoitopiirin materiaalitoimen johtaja.
Oulunkylä Vantaanjoki virtaa Oulunkylän reunalla. Joki on Oulunkylän kohdalta liikennöitävissä pienveneillä sekä ylä- että alavirtaan päin. Merelle asti veneellä ei pääse Vanhankaupunginkosken takia. Julkista liikennettä joella ei ole.
Hiitolanjoki Hiitolanjoki on 53 kilometriä pitkä, josta 8 kilometriä virtaa Suomen puolella ja 45 kilometriä Venäjällä. Joki saa vetensä Simpelejärvestä ja Silamusjoen yläpuolisista järvistä. Rautjärvellä joki virtaa kunnan keskustaajaman Simpeleen kautta. Karjalan tasavallassa se virtaa entisen Hiitolan kunnan alueella ja laskee Laatokan luoteiskulmaan. Joessa on kaksitoista koskea. Vesistöalueen koko laajuus on 1 415 neliökilometriä, ja se jaetaan seitsemään pienempään valuma-alueeseen.
Islanti Islannin ilmasto on Golfvirran ansiosta leuto ympäri vuoden. Lämpötila laskee Etelä-Islannissa talvella alimmillaan noin −10 °C-asteeseen, Pohjois-Islannissa taas noin −15 °C:een. Heinäkuun lämpimimmän päivän ylin lämpötila on etelässä korkeintaan +21 °C ja pohjoisessa korkeintaan +18 °C. Tyypillinen kesäpäivän lämpötila heinäkuun alusta elokuun puoleenväliin on eteläosissa noin +16 °C ja pari astetta alempi pohjoisessa. Hellettä ei esiinny Islannissa juuri koskaan. Sää on hyvin vaihtelevaa vuoden ympäri, tietyistä eri vuodenajoille tyypillisistä säännönmukaisuuksista huolimatta.
Islannin sademäärä vaihtelee voimakkaasti alueen mukaan. Etelä-Islanti on sateisinta aluetta. Siellä sateisin aika on lokakuulta maaliskuulle, jolloin jokaisena kuukautena sataa noin 100 millimetriä vettä, loka–marraskuulla jopa 120 millimetriä. Kuivinta aikaa on loppukevät, jolloin touko–kesäkuussa kummassakin sataa noin 60 millimetriä. Pohjois-islanti on kuivempaa aluetta kuin etelä. Siellä sateet ovat jakautuneet samalla tavoin kuin etelässä, mutta määrät ovat pienempiä. Pohjois-Islannissa sataa noin 400, kun taas etelässä jopa 1 200 millimetriä vuodessa.
Iset Joen pääuoma saa nykyään alkunsa Sverdlovskin alueella sijaitsevan Jekaterinburgin ulkopuolelle nostetusta Isetin tekojärvestä. Jo ennen joen saapumista kaupunkiin, virtaa se kolmen muun tekojärven eli Melkojeen (), Verhne-Isetskin () ja kaupungin keskustan järven läpi. Heti kaupungin ulkopuolella se kulkee Nižne-Isetckin () tekojärven läpi. Sverdlovskin alueella se virtaa matkallaan Aramilin ja Kamensk-Uralskin kautta. Kurganin aluerajan ylitettyään se saapuu ensin Kataiskiin. Joki on laskeutunut ensin Uralvuorten itärinteiltä alas Länsi-Siperian alangolle, missä sen alkaa Kurganin alueella meanderoida sitä enemmän, mitä lähemmäksi suistoa se lähestyy. Joki virtaa alangolla aluksi itään kulkien ensin Dalmatovon ja sitten Šadrinskin läpi. Sitten joki kääntyy koilliseen. Suistoalue sijaitsee Tjumenin alueella noin 40 kilometriä Tjumenista itään. Joki on navigoitavissa suistosta ylös aina Šadrinskiin asti.
Pohjois-Atlantin kiertoliike Pohjois-Atlantin kiertoliike koostuu tuulien synnyttämistä pintavirtauksista (esim. Golfvirta) sekä meriveden tiheyserojen aiheuttamista termohaliinisista virtauksista.
Teno (joki) Tenon pituutta voidaan sanoa ”mittaamattomaksi” - niin paljon erilaisia lukuja siitä esitetään. Saman virtaavan uoman eri osuuksia kutsutaan myös peräti neljällä eri nimellä ennen sen vesien Jäämereen laskemista. Pääuoma alkaa Käsivarren juuresta Peltotunturin (katso myös Ivalojoki) kupeelta Rajajokena ja jatkuu sitten Kietsimäjokena Angeliin, missä se yhtyy Inarijokeen. Varsinainen Teno alkaa Utsjoen Karigasniemen kylän liepeiltä, Kaarasjoen ja Inarijoen yhtymäkohdasta. Tästä se virtaa edelleen Suomen ja Norjan rajajokena 152 km:n matkan Nuorgamiin asti ja tästä vielä 50 km:n matkan Tenonvuonoon kokonaan Norjan alueella.
Suutarinkorvan silta Suutarinkorvan silta on Rovaniemen Saarenkylässä sijaitseva silta, jonka ali virtaa Kemijoki. Silta on nykyään kaksi siltaa: vanha rautatiesilta, joka oli yhdistetty maantie/rautatiesilta vuoteen 1995 asti ja uusi maantiesilta.
Seututie 349 Seututie 349 oli vuoteen 1996 asti Virtain ja Ähtärin välinen tie. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa seututiet 349, 708, 706 ja 742 muutettiin kantatieksi 68 niiden liikenteellisen merkittävyyden kasvettua.
Imusarja Imusarjaksi kutsutaan kanavistoa polttomoottorissa, josta tuore ilma-polttoaineseos virtaa palotilaan. Tiettyyn rajaan asti moottorista saadaan sitä enemmän tehoa, mitä enemmän se saa imuvaiheen aikana jokaiseen sylinteriin polttoaine-ilmaseosta.
Palojoki (Vantaanjoen sivujoki) Joki saa alkunsa Hyvinkäältä kaupungin keskustaajaman etelälaidoilta ja virtaa sieltä etelään alittaen pääradan lähellä Palopuron seisaketta, jonka nimenä vuoteen 1951 oli joen mukaan "Palojoen seisake". Tuusulan puolella joki virtaa halki Jokelan taajaman, alittaa pääradan uudelleen, virtaa kappaleen matkaa Tuusulan ja Nurmijärven rajajokena, mutkittelee sitten vuoroin Tuusulan ja vuoroin Nurmijärven alueilla ja laskee Vantaanjokeen Nurmijärven Palojoen kylän luona, Suomen kansalliskirjailijan Aleksis Kiven lapsuusmaisemissa.
Maailmanhistoria Varhaiskeskiaikana siirryttiin rahataloudesta vaihtokauppaan, talous ja kauppa taantuivat sekä asutuskeskukset pienenivät. Varhaiskeskiaikana väestön elinikä oli alhainen. Germaanit eivät omaksuneet roomalaista valtiorakennetta, vaan käytössä olivat yksinkertaisemmat hallinto- ja valtarakenteet. Feodalismijärjestelmä syntyi. Kirjallinen kulttuuri alkoi elpyä 700-luvulla.
Pirkanmaan maakunta Pirkanmaan kehitykselle olivat merkittäviä pohjoiseen avautuvat vesireitit sekä alueen halki lännestä itään kulkevat vesi- ja maantiet. Rautakaudella ja varhaiskeskiaikana vesi- ja maantieverkon solmukohta oli Nokian–Viikin tienoilla ja Pirkkalankylässä. Kun maanteiden käyttö yleistyi, tieverkon risteyskohta muotoutui Pispalanharjun varteen.
Toscana Varhaiskeskiaikana gootit, langobardit ja muut germaaniheimot hyökkäilivät Toscanaan, kunnes Kaarle Suuri karkotti langobardit 700-luvulla. Vuonna 1062 Pisa valloitti Sisilian ja siitä tuli Välimeren johtava satamakaupunki. Varhaiskeskiaikaisia kirkkoja on yhä säilynyt hyvin eri puolilla Toscanaa.
Klodvig I Klodvigin kausi voidaan nähdä yhtä lailla myöhäisantiikkina kuin varhaiskeskiaikanakin. Klodvigin ja hänen jälkeistensä merovingien hallinto antoi merkittävän panoksen keskiajalle juuri uuden kristillisten kuninkaiden dynastian muodossa. Aiemmin mainitun gallialais-roomalaisen eliitin hyväksyntä antoi oman panoksensa tähän piirteiden luomiseen ja samalla omaperäisen gallialaisen vallankäyttöperinteen rakentamiseen.
Keskiaika Varhaiskeskiaikaa kuvaa osittainen siirtyminen rahataloudesta vaihtokauppaan, talouden ja kaupan taantuminen sekä asutuskeskusten pieneneminen. Germaanit eivät omaksuneet roomalaista valtiorakennetta, vaan käytössä olivat yksinkertaisemmat hallinto- ja valtarakenteet. Maatalouden tuottavuus varsinkin Alppien pohjoispuolella oli heikkoa, sillä viljelytekniikka oli kehittymätöntä ja ilmasto kylmeni aina 700-luvulle asti. Väestön elinikä oli alhainen, kuten esimodernissa maailmassa yleensäkin. Feodaalijärjestelmä syntyi. 700-luvulta lähtien kirjallinen kulttuuri alkoi elpyä.
Antiikin tiede Myöhäisantiikki päättyi ja varhaiskeskiaika alkoi kansainvaellusajan merkeissä. Bysantti säästyi ajan sodilta varsin hyvin, mutta valtakunnan länsiosa joutui barbaareiksi kutsuttujen heimojen hyökkäysten kohteeksi ja kaupunkilaiset muuttivat maaseudulle asumaan. Tieteen kehityksen näkökulmasta aikakausi oli laskusuhdannetta Euroopassa. Islaminuskoon kääntyneet alueilla kreikkalaista tiedettä käännettiin arabiaksi. Arabimaailmassa tieteen taso selvästi muuhun maailman verrattuna korkealle. Paljolti arabien ansiosta nykyään kreikkalaisesta sivistyksestä tiedetään niin paljon kuin tiedetään.
Santa Maria in Organo Santa Maria in Organo on yksi Veronan vanhimmista kirkoista. Se sijaitsee Adigejoen vasemmalla puolella Veronettaksi kutsutussa kaupunginosassa. Se on perustettu mahdollisesti jo 500-luvulla tai vähän myöhemmin langobardien valtakaudella, mutta vain kryptassa on säilynyt varhaiskeskiaikaista rakennetta. Kirkko sai romaanisen asun vuoden 1117 maanjäristyksen jälkeen ja uudistettiin jälleen renessanssiajalla. Keskeneräiseksi jääneen julkisivun suunnitteli Michele Sanmicheli. Vanhan roomalaisajan tornirakennuksen perustalta kohoava kellotorni on Fra Giovanni da Veronan suunnittelema.
Ravattulan keskiaikainen kirkko Ravattulan kirkko edusti varhaiskeskiaikaista romaanista rakennustyyliä. Sen yhteydestä on tehty esinelöytöjä, jotka vahvistavat kirkon ajoitusta 1100-luvulle. Puurakenteisen kirkon pituus oli noin kymmenen ja leveys kuusi metriä. Siihen on kuulunut runkohuone sekä kapeampi kuoriosa. Kirkon itäreunalta löytyi myös alttarin kiviset perustukset. Esinelöytöjen perusteella kirkko on ollut käytössä vain 1220–1230-luvuille saakka, jonka jälkeen se on ilmeisesti purettu ja rakennusmateriaalit kierrätetty uuteen paikkaan. Ristimäki on todennäköisesti palvellut 10–20 eri talon kirkkona, joten sitä on käyttänyt laajempi yhteisö kuin pelkkä Ravattulan kylän alue.
Karvala (Halikko) Purilanjokilaakso on yksi Halikon vanhimmista pysyvän asutuksen alueista, ja Karvalan kyläkin on varhaiskeskiaikaista perua. Varhaisin mainita Karvalasta on jo vuodelta 1352, mikä on varhaisimpia mainintoja koko kunnasta. Kylän kantatila Vähätalo on ollut keskiajalla rälssisäteri, joka myöhemmin on jaettu Vähätalon ja Isotalon tiloiksi. Kylän molemmat tilat olivat ratsutiloja. Vuonna 1784 toteutettu isojako rikkoi yhtenäisen kylärakenteen, joskin Karvalan torpat ja mäkituvat säilyivät varsin yhtenäisessä kokonaisuudessa. 1900-luvun alussa torpat ja mäkituvat itsenäistyivät, mikä merkitsi kylän ydinalueen siirtymistä Jokikaustan tien varrelle.
Latinankielinen kirjallisuus Myöhäisantiikin aikana alkanut, aiempaa perintöä kokoava toiminta jatkui myös varhaiskeskiajalla, jolloin syntyi monia uusia historiateoksia ja ensyklopedioita. Mainitsemisen arvoisia ovat esimerkiksi historioitsijat Cassiodorus (n. 490–583) Italiasta ja Gregorius Toursilainen (538/9–594) Ranskasta. Yleisoppinut Isidorus Sevillalainen (n. 560–636) keräsi 'kaikki' antiikin ja oman aikansa tiedot ensyklopediaan "Etymologiae" ("Origines"). Myös Englannissa Beda Venerabilis (n. 673–735) tuotti kirjoituksia erilaisilta tiedonaloilta, esimerkiksi ajanlaskusta. Varhaiskeskiaikakaan ei kuitenkaan ollut pelkästään taaksepäin suuntautunutta aikaa, vaan myös jonkin verran uutta syntyi, esimerkiksi paavi Gregorius Suuren mukaan nimetty gregoriaaninen kirkkolaulu.
Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista Tämä on luettelo kivikirkoista, joita alettiin rakentaa Suomessa keskiajalla. Kirkkorakentamisen näkökulmasta Suomen keskiaika kattaa suurin piirtein ajanjakson vuodesta 1200 noin vuoteen 1560 saakka. Sen alajaksoina voidaan pitää varhaiskeskiaikaa noin 1200–1300, sydänkeskiaikaa noin 1300–1400 ja myöhäiskeskiaikaa noin 1400–1560. Suomen keskiaikaiset kivikirkot rakennettiin pääasiassa graniitista, mutta tiiltä käytettiin usein vaativaa muotoilua tarvitsevissa osissa. Kokonaan tiilisiä ovat vain Hattulan kirkko ja Turun tuomiokirkko. Nykytietämyksen mukaan kivikirkkohankkeita oli 104, ja luettelossa ovat myös ne kirkot, jotka jäivät kesken tai on myöhemmin purettu. Maakuntajaottelu perustuu historiallisiin maakuntiin. Kolme luettelon kirkoista sijaitsi nykyään Venäjälle kuuluvassa Viipurissa.
Fysiikka Kreikkalainen kirjallisuus ja kulttuuri koki kovan kolauksen, kun Aleksandrian kirjasto poltettiin ja Rooman valtakunta miehitti Kreikan. Tieteen ja fysiikan kehitys keskeytyi oleellisella tavalla varhaiskeskiaikana, mutta alkoi hiljalleen elpyä sydänkeskiajalta lähtien. Arabien ansiosta paljon tietoa on säilynyt antiikin Kreikasta. Arabeille suunnistaminen ja laskeminen olivat tärkeitä, joten tieteet olivat olennainen osa arabiyhteiskuntaa. Uskonto suhtautui myös tieteeseen suopeasti, ainakin aluksi. 800-luvulla arabien tiedekeskukseksi kehittyi Bagdad, jonne perustettiin "Viisauden taloksi" kutsuttu korkeakoulu. Korkeakoulussa käännettiin kreikkalaisten tekstejä arabiaksi ja harjoitettiin omaa tutkimusta. Arabien nykyiseen Espanjaan perustamat laajat kirjastot olivat olennainen osa kun eurooppalaiset alkoivat kääntää antiikin lähteitä arabiasta latinaksi.
Pyhämaa Osa Pyhämaasta kuului aina 1600-luvulle asti Untamalan kirkkopitäjään, joka myöhemmin tunnetaan Laitilana. Tältä alueelta ei tunneta kovin tarkasti asutuksen alkamisvuosia, mutta voidaan sanoa, että Pyhämaan, Kettelin ja Pitkäluodon kylät mainitaan asiakirjoissa ensi kerran vuonna 1413, jolloin niitten on pitänyt olla asuttuja. Paasio esittää kirjassaan otaksuman, perustaen väitteensä Kettelin ja Pyhämaan kylien melko suureen talolukuun vuoden 1540 maakirjassa, että edellä mainitut kylät ovat syntyneet jo varhain keskiajalla, viimeistään 1300-luvulla. Pyhämaan nimi esiintyy ensimmäistä kertaa maakirjassa vuonna 1540 muodossa "Pyhema", jolloin sillä tarkoitettiin Pyhämaan kirkonkylää. Paasio arvelee, että nimi on jo varhaiskeskiaikaista perua ja toteaa samalla nimeen liittyvät kansantarinat mielikuvituksen tuotteeksi.
Spartan gladiaattorit Pieni kapinallisjoukko on saanut haltuunsa todisteen siitä, että Spartan kuningas Milo aikoo pettää akhaialaisliiton. Milon vaimoon Aspasiaan rakastunut Keros saa tietää todistuskappaleen sijainnin ja liittyy gladiaattoriystävineen kapinallisiin. Kiertävän teatteriseurueen matkassa he lähtevät viemään tietoa petoksesta Ateenaan.
Kaj Stenvall Ankkasymbolia ei voi Stenvallin 90-luvun puolivälin jälkeisissä töissä enää edes tulkita länsimaisen pinnallisuuden tai amerikkalaisuuden ilmentymäksi, sillä se on istutettu milloin venäläiseen ikonitaiteeseen tai ikiaikaiseen enkelikuvastoon, milloin itämaiseen traditioon. Ankka on vuosien aikana osoittautunut äärimmäisen joustavaksi työkaluksi.
Zarathustralaisuus Avesta esittää pahasta uskonnosta ja sen vaikutuksesta ihmisiin seuraavankaltaisen näkemyksen ""Oi viisaus, milloin nämä miehet tunnistavat pelastuksen sanoman? Milloin he luopuvat tuosta huumeesta, jonka avulla vihamieliset, mieleltään kieroutuneet tyhjänpuhujapapit aiheuttavat ihmisille myrkytystilan ja johtavat harhaan tämän maan pahoja johtajia"?" (Jasna 48-10)