mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Nelson Island Nelson Island on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Se sijaitsee noin 120 kilometriä Antarktiksen niemimaasta pohjoiseen ja noin 800 kilometriä Kap Hornista etelään. Saaren pinta-ala on noin 200 neliökilometriä ja arviolta 90% siitä on jään peitossa. Saarella sijaitsee Eco-Nelson niminen tutkimusasema.
Primorjen piiri (Arkangelin alue) Primorjen piiri () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueen pohjoisosassa Venäjällä. Piirin kantaosa rajoittuu pohjoisesta Vienanmereen ja piirin pinta-ala on 46 100 neliökilometriä. Vuoden 2006 alusta lähtien Primorjen piirin alueeseen ovat kuuluneet myös Solovetskin saaret, Pohjoisen jäämeren Frans Joosefin maa ja edellisestä länteen sijaitseva Victorian saari. Hallinnollisena keskuksena toimii piiriin kuulumaton Arkangelin kaupunki.
Livingstoninsaari Livingston Island () on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee Greenwich Islandin ja Snow Islandin välissä noin 110 kilometriä Grahaminmaasta pohjoiseen ja 810 kilometriä Kap Hornista kaakkoon. Saaren pinta-ala on 974 neliökilometriä, eikä siellä ole vakituista asutusta lukuun ottamatta muutamia tutkimusasemia. Noin 30 kilometriä pitkät Tangravuoret muodostavat saaren tärkeimmän vuoriston.
Ljahovinsaaret Ljahovinsaaret () on Uuden-Siperian saarten eteläisimmän osan muodostava saariryhmä Pohjoisella jäämerellä Sahan tasavallan alueella Venäjällä. Ljahovinsaaret sijaitsevat lähinnä mannerta Laptevinmeren ja Itä-Siperian meren välissä. Mantereesta saariston erottaa noin 60 kilometriä leveä Dmitri Laptevin salmi ja Uuden-Siperian saarten pääsaariryhmästä Anžusaarista noin 50 kilometriä leveä Sannikovinsalmi. Saariston pinta-ala on noin 6 100 km².
Vytegran piiri Pinta-alasta 76,5 % on metsää ja 21,4 % maatalousmaata. Tärkeimmät joet ovat Vytegra ja Kovža, joita pitkin kulkee Volgan–Itämeren vesitie. Suurimmat järvet ovat Kovžskoje ja Megorskoje. Luonnonsuojelualueita ovat Šimozeron, Kuštozeron ja Luhtozeron karstijärvet, Ježozeron ja Soidozeron maisemansuojelualueet, Verhneandomskin koskemattomat kuusimetsät, harvinaisen nuottaruohon kasvupaikka Jansorski sekä Atlantin, Pohjoisen jäämeren ja Kaspianmeren vedenjakajana toimiva Atleka. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, kalkkikivi, savet, hiekka ja sora.
Kanen allas Kanen altaan pinta-ala on noin 3 900 neliökilometriä. Meri on varsin matalaa, syvyys on enimmäkseen 180 metrin luokkaa. Merialueen jääolot ovat ankarat ja rajoittavat merenkulkua. Toisaalta varsin pysyvä ja vahva jääpeite estää jäävuoria kulkeutumasta Pohjoisen jäämeren puolelta etelään tai jatkamasta matkaansa, jos ne ovat irronneet merialueelle Grönlannin rannikon jäätiköistä. Kanen altaan jääolojen helpottuminen taas päästää jäävuoret kulkeutumaan vapaammin, ja lisää siten jäävuorien vaaraa merenkululle.
Geraldinsaari Geraldinsaari (, Ostrov Gerald) on saari Pohjoisella jäämerellä 70 kilometriä Wrangelinsaaresta itään. Sen rannat ovat jyrkkiä kallioita, joten maihinnousu on vaikeaa muualla paitsi luoteisrannikolla. Saaren pinta-ala on 11 neliökilometriä, ja korkein kohta on 364 metriä merenpinnasta.
Asumattoman saaren löysi vuonna 1849 brittiläinen kapteeni Henry Kellett, joka nimesi saaren aluksensa, korvetti "HMS Heraldin" mukaan. Aluksen miehistö nousi maihin, ja kun näkyvyys saarelta oli hyvä, havaittiin lännessä kallioinen ranta, joka myöhemmin osoittautui Wrangelinsaareksi.
Eurooppa Eurooppa on maanosa, jota rajaavat Atlantin valtameri lännessä, Pohjoinen jäämeri pohjoisessa, Uralvuoret ja Uraljoki idässä, Kaspianmeri, Kaukasusvuoret ja Mustameri kaakossa sekä Välimeri etelässä. Eurooppa muodostaa Aasian kanssa laajan Euraasian mantereen, jonka läntisen viidenneksen se käsittää. Pinta-alaltaan (noin 10,3 miljoonaa neliökilometriä) Eurooppa on maailman toiseksi pienin maanosa, hieman suurempi kuin Oseania. Euroopassa asuu hieman yli 700 miljoonaa ihmistä, joten se on asukasluvultaan kolmanneksi suurin maanosa Aasian ja Afrikan jälkeen. Euroopassa on 51 valtiota.
Pohjoisen jäämeren konferenssi Pohjoisen jäämeren konferenssi järjestettiin 27.–29. toukokuuta 2008 Ilulissatissa, Grönlannissa. Konferenssiin osallistuivat viisi Pohjoisen jäämeren rantavaltiota, Kanada, Norja, Tanska, Venäjä ja Yhdysvallat. Konferenssin tuloksena oli Pohjoisen jäämeren omistuskiistaa ja alueen ympäristöasioita selvittävä Ilulissatin julistus.Konferenssin kutsui koolle Tanskan silloinen ulkoministeri Per Stig Møller, joka pyrki kokouksella vahvistamaan kansainvälisten, arktisia alueita koskevien sopimusten kunnioittamista ja yhteistyötä ympäristökatastrofin ehkäisemisessä. "Meidän tulee jatkaa arktisten alueiden vaatimien velvollisuuksien täyttämistä, kunnes YK päättää kenelle Pohjoisen jäämeren alueet ja sen luonnonvarat kuuluvat. Meillä on myös velvollisuus mahdollistaa Pohjoisen jäämeren kestävä kehitys kunnioittaen alkuperäisasukkaita, jotka ovat kalastaneet ja metsästäneet täällä vuosituhansien ajan." Konferenssin toinen alkuunpanija oli Grönlannin pääministeri Hans Enoksen.
Kanada Peräti viidesosa Kanadan pinta-alasta on järviä tai kosteikoita. Suurimmat järvet ovat Yhdysvaltain rajalla olevat Suuret järvet, Luoteisterritorioiden Iso Karhujärvi ja Iso Orjajärvi sekä Manitoban Winnipegjärvi. Noin kolme neljäsosaa Kanadasta kuuluu Jäämeren valuma-alueeseen. Jäämereen laskeva Mackenzie on Kanadan pisin joki (4 241 kilometriä) ja sen valuma-alue on 1 800 000 neliökilometriä. Suuret järvet kuuluvat Atlanttiin laskevaan Saint Lawrence -joen vesistöön. Fraser on pisin kokonaan Kanadan puolella oleva joki, joka laskee Tyyneenmereen.
Valtameri Eteläinen jäämeri on Etelämannerta ympäröivä valtameri. Sen erottaa muista valtameristä Länsituulten virta. Meren pinta-ala on 20 327 000 km² ja rantaviivaa on 17 968 km. Meren syvin kohta on 7 235 metriä.
Pohjois-Irlanti Pohjois-Irlanti sijaitsee Irlannin saaren koillisosissa ja käsittää noin kuudesosan saaren pinta-alasta. Sen erottaa Irlannin tasavallasta noin 480 kilometriä pitkä raja. Pohjois-Irlannin pinta-ala on 13 843 neliökilometriä.
Taimyrin niemimaa Taimyrin niemimaa () on Jäämereen työntyvä niemimaa Siperiassa Euraasian mantereen pohjoisimmassa osassa, Karanmereen aukeavan Jeniseinlahden ja Laptevinmereen aukeavan Hatanganlahden välissä, Severnaja Zemljan saariston eteläpuolella. Niemimaa on noin tuhannen kilometrin levyinen, 500 kilometriä pitkä ja alaltaan noin 400 000 neliökilometriä. Sen pohjoisin niemi on Mys Tšeljuskin. Niemimaa kuuluu Krasnojarskin aluepiiriin.
Lake Hazen Lake Hazen on Ellesmerensaaren luoteisosassa Hazenin tasangolla sijaitseva arktinen järvi, joka on 3. suurin napapiirin pohjoispuolisista. Sen ympärillä on luonnonsuojelualue Quttinirpaaqin kansallispuisto. Järvi sijaitsee leveyspiirillä 81° 50′ 180 km lounaaseen Alertista. Järven mitat lounais-luoteissuunnassa 70x11 km, syvyys keskimäärin 280 m. Järven pinta-ala 542 km², rantaviiva 185 km ja korkeus 158 metriä merenpinnasta. Järveen virtaavien jokien valuma-alue on 4 900 km². Järveen laskee pari vuoristojäätikköä, monia jokia ja järvessä on muutamia saaria. Järvi laskee Rugglesjoen kautta Pohjoisessa jäämeressä sijaitsevaan Naresinsalmeen. Lähistöillä on pienempiä järviä. Järvi rajoittuu Arktisiin kordillieereihin.
Smithinsaari Smithinsaari () on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee noin 25 kilometriä Low Islandista luoteeseen ja 40 kilometriä Snow Islandista lounaaseen. Saaren pinta-ala on 148 neliökilometriä ja se on kokonaan Imeonvuorien peittämä. Saaren korkein huippu Mount Froster kohoaa 2105 metriin.
Ala-Kuusaa Suomelle kuuluessaan Ala-Kuusaa sijaitsi Muolaan pohjoisosassa noin kahdeksan kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta pohjoiseen. Ala-Kuusaan naapurikyliä olivat lännessä ja pohjoisessa Ylä-Kuusaa, idässä Peippola ja etelässä Koirala. Vuonna 1936 Ala-Kuusaan pinta-ala oli 7,85 neliökilometriä, josta oli peltoa 305 hehtaaria, niittyä kahdeksan hehtaaria ja metsää 466 hehtaaria. Ala-Kuusaan koulupiirin kuului myös pieni Paakelin kylä, jonka pinta-ala samana vuonna oli noin yksi neliökilometri, josta oli peltoa 50 hehtaaria, niittyä kolme hehtaaria ja metsää 52 hehtaaria.
Pohjanharjus Pohjois-Amerikassa pohjanharjus esiintyy Jäämereen virtaavissa vesistöissä Hudsoninlahdelta länteen, Tyyneenmereen laskevissa vesissä Brittiläisestä Kolumbiasta pohjoiseen sekä myös etelään virtaavan Missourin vesistön latvoilla Montanassa. Lisäksi se elää pohjoisessa Siperiassa Jäämereen laskevissa vesissä.
Tjumenin alue Tjumenin alueen ydinosa rajoittuu pohjoisessa Hanti-Mansiaan, idässä Tomskin ja Omskin alueisiin, etelässä Kazakstaniin, lounaassa Kurganin alueeseen ja lännessä Sverdlovskin alueeseen. Hanti-Mansian ja Jamalin Nenetsian autonomiset piirikunnat kuuluvat osana Tjumenin alueeseen, mutta toisaalta ovat myös itse liittovaltiosubjekteja. Ne kattavat lähes 90 prosenttia alueen kokonaispinta-alasta. Etelä–pohjois-suunnassa Tjumenin alue ulottuu koko Venäjän halki Kazakstanin rajalta Pohjoiselle jäämerelle.
Nui Nuin 21 saaresta koostuva atolli sijaitsee Tyynellämerellä, 130 kilometriä etelään Niutaosta ja 167 kilometriä pohjoiseen Nukufetausta. Atollin riutan pituus on 7 kilometriä pohjois-eteläsuunnassa ja 3 kilometriä itä-länsisuunnassa. Atollin keskellä on matala laguuni. Suurin osa atollin saarista sijatsee sen itäosissa. Saarien yhteenlaskettu maapinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä, ja laguuni mukaan lukien pinta-ala on 17 neliökilometriä. Saarista suurin on Fenua Tapu, jonka pinta-ala on noin 1,4 km². Pienin saari on Unimai 2, jonka pinta-ala on alle 0,02 hehtaaria. Atollin saaret ovat pääasiassa hiekkarantaisia.
Kiinan maantiede Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Noin 36 prosenttia Kiinan pinta-alasta kuuluu sisäiseen valuma-alueeseen. Kuitenkin vain noin viisi prosenttia vuotuisesta valunnasta ei päädy meriin. Yli 80 prosenttia joista päätyy Tyyneenmereen, 12 prosenttia Intian valtamereen ja alle prosentti Jäämereen.
Nikosian alue Nikosian alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Nikosian alueen pohjoisin osa, johon kuuluvat myös Pohjois-Kyproksen hallussa olevat Lárnakan alueen osat, muodostaa Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueen. Sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011).
Famagustan alue Famagustan alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain eteläosaltaan sen hallussa, ja suurimmaksi osaksi Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva osa Famagustan alueesta on jaettu kahteen osaan, Gazimağusan alueeseen (Famagustan alueeseen), jonka pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku , sekä İskelen alueeseen, jonka pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Kyproksen tasavallan aluehallinto alueelle toimii pakolaishallintona kreikkalaisella puolella.
Kuopio Kuopio on Suomen kaupunki ja Pohjois-Savon maakuntakeskus, joka sijaitsee Kallaveden rannalla Pohjois-Savon maakunnassa. Kaupungin väkiluku on noin 118 000, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Kuopion keskustaajama sijaitsee Kallaveteen etelästä työntyvällä Kuopionniemellä, joka jakaa Kallaveden kahteen toisistaan lähes erilliseen osaan. Väestötiheys on asukasta/km². Pinta-alasta metsää on puolet, ja suurin osa vesialueesta on Kallavettä. Kuopio on saaristolain mukainen saaristo-osakunta. Kuopio on pinta-alaltaan Suomen viidenneksi suurin kaupunki-nimitystä käyttävä kunta Rovaniemen, Pudasjärven, Kuusamon ja Kuhmon jälkeen.
Finnmarkin lääni Finnmarkin lääni (, , kveeniksi "Finmarkun fylkki") on Norjan lääni maan koillisosassa Pohjois-Norjan alueella. Se on Norjan lääneistä pohjoisin, pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan pienin. Lääni rajautuu lännessä Tromssan lääniin, etelässä Suomeen, idässä Venäjän Murmanskin alueeseen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Sen hallinnollinen keskus on Vesisaari. Läänissä on 75 758 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 48 631,08 neliökilometriä.
Jäämeri 30 päivässä Jäämeri 30 päivässä on tammikuussa 2014 alkanut kymmenosainen kulttuuriohjelmasarja, jossa seurataan Ville Haapasalon matkaa pitkin Venäjän pohjoisrannikkoa, Pohjoisen jäämeren äärellä. Sarja kuvattiin syksyn 2013 aikana.
Alibori Alibori on Beninin pohjoisin ja pinta-alaltaan suurin departementti. Sen pinta-ala on 25 683 neliökilometriä. Asukkaita on 655 950 henkeä (vuonna 2009).
Yellowstonejärvi Yellowstonejärvi on noin 30 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä, ja sillä on noin 177 kilometriä rantaviivaa. Sen pinta-ala on 352 neliökilometriä, ja se on maailman toiseksi suurin järvi, joka sijaitsee yli 7 000 jalassa (noin 2 134 metriä).
Yellowstonejärvi muodostui vajoamaan, joka syntyi Yellowstonen kalderan romahduksesta ja jota sen jälkeen ovat muovanneet mannerjäätiköiden aiheuttama eroosio. Se on historiansa aikana laskenut Tyyneenmereen, Pohjoiseen jäämereen ja Meksikonlahden kautta Atlantiin, johon se laskee nykyään Yellowstonejoen mukana. Järvessä on sattunut geologisia muutoksia aivan viime aikoinakin, sillä Yellowstonen kaldera kohosi noin metrin 1923–1984 ja sen jälkeen alkoi tippua. Tämä on aiheuttanut pohjoisrannan nousemisen ja tulvimisen järven etelärannalla. Järven pohjassa on samoja vulkaanisia muodostelmia kuin muuallakin puiston alueella. Vedenalaiset kamerat ovat löytäneet pohjasta muun muassa geysireitä, kuumia lähteitä ja kraattereita.
Pohjoinen jäämeri Jäämeren reunameriä ja siihen liittyviä lahtia ovat: Meressä on myös muutamia suurempia saarikeskittymiä. Norjan hallinnoimat Huippuvuoret (Svalbard, entinen Spitsbergen) sijaitsevat Norjan pohjoisrannikon ja pohjoisnavan välissä, ja Venäjään kuuluvat Novaja Zemlja ja Frans Joosefin maa ("Zemlya Frantsa Iosifa") ovat Siperian rannikon pohjoispuolella. Pohjois-Amerikan pohjoisrannikolla on laaja Kanadan arktinen saaristo. Suurimmaksi osaksi jäätikön peittämä Grönlanti sekä tuliperäinen Islanti rajoittuvat pohjoisessa Jäämereen, etelässä Atlanttiin.
Lomonosovin harjanne Lomonosovin harjanne on vedenalainen vuorijono Pohjoisella Jäämerellä. Se ulottuu 1 800 kilometrin matkan Uuden-Siperian saarista yli Jäämeren keskiosien Ellesmerensaarelle Kanadan arktisessa saaristossa. Vuorijono jakaa Pohjoisen jäämeren kahteen pääaltaaseen: Ameraasian- ja Euraasian altaisiin. Harjanteen leveys vaihtelee välillä 60–200 kilometriä ja se kohoaa 3 300–3 700 metriä ympäröivästä merenpohjasta. Korkein huippu on 954 metriä merenpinnan alapuolella. Rinteet ovat suhteellisen jyrkkiä, kanjoneiden rikkomia ja sedimenttikerroksen peitossa.
Lárnakan alue Lárnakan alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Lárnakan alueen pohjoisin osa, jonka pinta-ala on noin 88 neliökilometriä, on liitetty Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueeseen eli Pohjois-Kyproksen hallussa olevaan Nikosian alueen osaan. Siellä sijaitsee neljä kylää, Ársos, Meloúseia, Pérgamos ja Tremetousiá.
Liettuan maantiede Liettua on valtio Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa. Se on Baltian suurin maa 65 300 km:n pinta-alallaan, mikä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta.
Belomorsk Belomorskin kaupunkikunnan pinta-ala on 258 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa, lännessä ja lounaassa Belomorskin piirin Sosnavitsan ja kaakossa Suman maalaiskuntiin. Pinta-alasta valtaosa on metsää.
De Longin saaret De Longin saaret () on viidestä saaresta koostuva saaristo Pohjoisella jäämerellä Itä-Siperian meren pohjoispuolella. Saarten yhteispinta-ala on 228 km² ja ne ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret ovat osa Venäjän federaatioon kuuluvaa Sahan tasavaltaa. Saaret luetaan tavallisesti Uuden-Siperian saariin kuuluvaksi.
Halokliini Joillain merialueilla, kuten Pohjoisella jäämerellä, pintakerros on alempia vesikerroksia kylmempi. Tämä on mahdollista, koska pintavesi on syvää vettä makeampaa: halokliini pitää vesipatsaan stabiilina. Pohjoisella jäämerellä halokliini on tärkeä merijään muodostumisen kannalta, sillä se eristää alemmat, lämpimämmät vesikerrokset pintavedestä.
Pohjoinen jäämeri Lomonosovin harjanne jakaa Pohjoisen jäämeren kahteen pääaltaaseen: Ameraasian altaaseen ja Euraasian altaaseen.
Eteläinen jäämeri Eteläinen jäämeri tai Eteläinen valtameri on Etelämannerta ympäröivä valtameri. Kansainvälinen merikartoitusjärjestö määritteli vuonna 2000 sen pohjoisrajaksi 60. eteläisen leveyspiirin. Sillä leveydellä myös kiertää lännestä itään kylmä Länsituulten virta, joka eristää Eteläisen jäämeren pintavedet pohjoisemmista valtameristä.
Pohjoinen jäämeri Vuonna 2016 Pohjoisen jäämeren jäätön alue Grönlanninmereltä Tšuktšimerelle oli neljä astetta tavanomaista lämpimämpää.
Athabascajärvi Athabascajärvi () sijaitsee Saskatchewanin ja Albertan provinssien rajalla Kanadassa 58. ja 60. pohjoisen leveyspiirin välillä. Sen pinta-ala on pinta-ala on 7 935 km², ja se on Kanadan kahdeksanneksi suurin järvi.
Heard ja McDonaldinsaaret Heard ja McDonaldinsaaret on Australian territorio Eteläisellä jäämerellä sijainnissa 53°00′S 73°00′E noin 4 100 kilometriä lounaaseen Australian länsirannikon Perthistä . Asumattomat ja karut saaret ovat kuuluneet Australialle vuodesta 1947. Alue käsittää Heardinsaaren ja McDonaldinsaaret, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 372 km². Saarien merenpinnan vuoden keskilämpötila on 0 °C ja 3 °C välillä.
Norjan maantiede Suurin osa Norjan maapinta-alasta sijaitsee Pohjois-Eurooppaan kuuluvan Skandinavian niemimaan Atlantin ja Jäämeren puoleisella rannikkoalueella, kun taas niemimaan itäpuolta hallitsee lähinnä Ruotsi. Norjan kanssa maarajaa jakavat Ruotsi, Suomi ja Venäjä. Pisin on Ruotsin vastainen raja, joka pääasiassa myötäilee Kölivuoristoa. Norjan ja Suomen välisestä rajasta vajaa puolet myötäilee jokia. Norjan manneralue sijaitsee suurin piirtein 57. ja 81. pohjoisen leveyspiirin sekä 4. ja 32. itäisen pituuspiirin välisellä alueella.
Mäkriä Mäkriän kunnan pinta-ala on 720 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Aunuksen piirin Alavoisen, Aunuksen ja Kuittisen kuntiin, idässä Leningradin alueeseen ja lounaassa Laatokkaan. Pinta-alasta valtaosa on metsää ja vesialuetta.
Lumihaarikko Lumihaarikkoa tavataan lähinnä pohjoisen pallonpuoliskon arktisilla alueilla. Euroopassa lajia kasvaa Skotlannissa, Färsaarilla, Islannissa, Huippuvuorilla sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen vuoristo- ja tunturialueilla ja Pohjois-Venäjän tundralla Jäämeren rannalla. Levinneisyysalue jatkuu Venäjällä itään seuraten Jäämeren arktista pohjoisrannikkoa aina Tyynelle valtamerelle saakka, ja edelleen Pohjois-Amerikan puolella Alaskaan, Pohjois-Kanadaan ja Grönlantiin. Suomessa lumihaarikkoa tavataan ainoastaan korkeimmilla tunturiseuduilla Käsivarren suurtuntureilla Enontekiöllä. Lisäksi lajista on vanha havainto Utsjoelta.
Semender Semender (Samandar) oli Kasaarien kaanikunnan ensimmäinen pääkaupunki (700-luvun alkupuolella). Suuri keskiaikainen kaupunki Kaspianmeren rannalla Dagestanissa.
Suuri peli Pandjehin kriisi oli uhkaava. Se syntyi kun venäläiset etenivät Kaspianmeren itärannalta itään ja Venäjään liitettiin Merv vuonna 1884. Etenemistä tuki venäläisten rakentama strateginen rautatie Kaspianmereltä Merviin. Merv sijaitsi vain 300 kilometrin päässä Luoteis-Afganistanin Heratista, joka sijaitsi lähellä Persian ja Afganistanin huonosti määriteltyä rajaa. Venäläiset saattoivat edetä Heratiin joko Mervistä tai Pohjois-Persiasta. Britannian hallitus reagoi venäläisten etenemiseen kohtalaisen vihamielisesti, vaikka venäläisten tarkoituksena oli suunnata huomiota pois Balkanilta. Britannian hallitus tiesi tämän, mutta sillä ei ollut varaa ottaa asiassa riskiä.
Samuel Gottlieb Gmelin Katariina suuri kutsui Gmelinin vuonna 1766 kasvitieteen professorin virkaan Pietariin. Seuraavana vuonna hän lähti ensimmäiselle tutkimusretkelle Venäjän luonnonhistoriaa tutkimaan. Hän kartoitti Volgan ja Donin sekä Kaspianmeren länsi- ja itärannat. Toisella tutkimusmatkalla sinne hän jäi 1774 tsaitakien vangiksi ja kuoli samana vuonna.
Sorjahukankorento Lajia tavataan yleisenä Keski- ja Etelä-Euroopassa sekä läntisessä Aasiassa Kaukasukselle ja Kaspianmerelle asti. Laji on Suomessa hyvin harvinainen, mutta harvoilla esiintymispaikoillaan tyypillisesti varsin runsaslukuinen. Vakituinen suuri populaatio on elänyt Kiteenjoella tiettävästi vähintään 1920-luvulta lähtien. Lajin uusia suomalaisia esiintymispaikkoja on löydetty 2000-luvulla.
Kasaarien kaanikunta Vuodesta 630 lähtien valtakunnan sisäiset kiistat hajottivat länsiturkkilaisen kaanikunnan. Tämän seurauksena sen reuna-alueille Itä-Euroopan aroille syntyi kaksi uutta valtakuntaa: Mustanmeren pohjoispuolelle Suur-Bolgaria, jonka perusti kaani Kubrat vuonna 632 sekä Kaspianmeren alueelle Kasaaria.
Kasaareita ei alkuvaiheessa näkynyt juuri missään, koska Bolgarian valtiosta tuli niin mahtava. Se tosin jäi kovin lyhytikäiseksi, koska kaani Kubratin kuoleman jälkeen hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään. Kasaarit käyttivät bolgarien hajaannusta hyväkseen ja niinpä 660-luvulla suuri osa bolgareista siirtyi kaani Asparuhin johdolla nykyisen Bulgarian alueelle Tonavan eteläpuolelle. Jäljelle jääneet bolgarit alistuivat kasaarien vallan alle.. Näiden tapahtumien jälkeen Kasaarian johtajasta tuli paimentolaiskansojen ylin johtaja ja hän otti nimen kaani. 600-luvun lopulla kasaarit hallitsivat suurinta osaa Krimin aroalueesta, Asovanmeren rantoja sekä Pohjois-Kaukasian alueita. Tiedossa ei ole sitä, kuinka kauas Volgan itäpuolisille aroalueille heidän valtansa ulottui. Siitä alueesta ja ajasta ei ole jäänyt kirjallisia tietoja. Paimentolaiskansojen muutto Aasiasta Eurooppaan vaikutti kuitenkin merkittävästi itäslaavilaisten heimojen ja kansojen kehitykseen Itä-ja Keski-Euroopassa.
Parthia Parthian ydinalueet sijaitsivat Kaspianmeren lounaispuolella. Se oli Akaimenidien valtakunnan satraappivaltio, jonka Aleksanteri Suuri valloitti vuoden 330 eaa. tienoilla. Aleksanterin kuoleman jälkeen Parthian hallinto annettiin Nikanorille vuonna 323 eaa. Vuoden 320 eaa. jaossa Parthia annettiin Filippokselle. Filipposta seurasi Peithon. Vuodesta 311 eaa. Parthia oli osa Seleukidien valtakuntaa, jota satraapit hallitsivat seleukidien vasalleina.
Kasaarien kaanikunta Noihin aikoihin Kasaarian mielenkiinto oli kohdistunut ennen kaikkea Kaukasian alueisiin, koska ne olivat vauraita maatalousyhteiskuntia ja niissä oli huomattavaa varallisuutta. Noille alueille pääsi kahta reittiä: Derbentin kautta Kaukasian Albaniaan, Armeniaan ja edelleen Persiaan sekä harvemmin kuljetun Darjalin solan kautta, joka sijaitsi alaanien alueella ja sitä kautta pääsi Georgiaan. Kasaarien vaikutus tällä alueella oli niin suuri, että osa Kaspianmeren itäisistä kielistä tunsi meren nimellä Kasaarienmeri..
Bandar-e Anzali Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvun lopussa. 1800-luvun alussa siitä tuli Iranin tärkein Kaspianmeren satama, josta oli yhteydet Bakuun ja Astrahaniin. Suuri merkitys oli myös venäläisten alueella harjoittamalla kalastuksella. Anzalin ja Raštin välinen maantie valmistui 1900-luvun alussa. Myöhemmin Anzalin ja Gazianin kylistä muodostui kaupunki, jonka Reza Pahlavi nimesi "Bandar-e Pahlaviksi". Nykyisen nimensä se sai vuonna 1979.
Konformaatio Konformeria jaetaan alaluokkiin, kuten rotameereihin, joissa paikallinen energiaminimi saavutetaan vain yhden yksöissidoksen vapaalla kiertymisellä. Jos sidoskiertyminen ei ole vapaata vaikkapa steeristen esteiden takia, ovat nämä muuten samanlaiset molekyylit toistensa atropisomeerejä. Kiertyminen ei ole vapaata siihen vaadittava energia on niin suuri (IUPAC ei ole määrittänyt kuinka suuri), ettei sitä käytännössä havaita.
Järvi Kaspianmeri on suuri järvi, jonka suolapitoisuus on erilainen eri osissa järveä. Siihen laskevien jokien suolaton vesi vähentää suolapitoisuutta. Toisaalta suolaisuus alentaa veden jäätymispistettä. Tiibetissä on mitattu jäättömän järven veden lämpötilaksi –11 °C ja Etelä-Siperiassa –30 °C. Suolajärvessä ei yleensä ole pystysuoria virtauksia, sillä alusvesi on pintavettä suolaisempaa ja tiheämpää. Tällaisia järviä nimitetään meromiktisiksi. Alusvesi on usein hapetonta ja siinä on paljon rikkivetyä. Koska rikkivety sitoutuu mustaan pohjaliejuun, on pohjan kasvisto ja eläimistö hyvin niukkaa.
Geologian historia Lyell esitti vuonna julkaisemassaan "Principles of Geology" -kirjassa geologian kausiksi eli epookeiksi (uudemmasta vanhempaan) holoseeni, pleistoseeni, plioseeni, mioseeni, oligoseeni ja eoseeni. Nämä kaudet erotettiin toisistaan aluksi sen perusteella, kuinka suuri osa minkäkin kauden kerrostumissa Välimerellä esiintyvistä fossiloituneista kotiloista oli nykyisen kaltaisia, kuinka suuri osa taas sukupuuttoon kuolleita lajeja. Nimitykset olivat kovin ylimalkaisia. Niitä kritisoitiin voimakkaasti eri perustein, mutta Lyellin esittämät nimet ovat edelleen käytössä, tosin melko uusien geologisten kerrosten niminä. Laajemman ajanjakson kattavat maailmankaudet: prekambrinen, paleotsooinen, mesotsooinen ja kenotsooinen kausi. Nimityksistä tuli kuitenkin sekavia sen vuoksi, että Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa käytetään kausista eri nimiä ja erilaisia ajoituksia.
Kassareservi Kassavarantosuhde määrittää sen, kuinka suuren osuuden pankkitalletuksesta pankin on laitettava sivuun reserviksi ja kuinka suuri osuus voidaan lainata eteenpäin. Kassavarantojärjestelmästä luovuttiin Suomessa 1. heinäkuuta 1993. Euroon siirtymisen yhteydessä Suomi liittyi euromaiden vähimmäisvarantojärjestelmään. Eurojärjestelmän vähimmäisvarantojärjestelmää sovelletaan euroalueen luottolaitoksiin, ja sen tarkoituksena on tasata korkoja ja lisätä keskuspankkirahoituksen tarvetta. Kunkin luottolaitoksen on talletettava tietty osa varoistaan kansallisiin keskuspankkeihin.
Ristitulo Ristitulo esiintyy Lorentzin voiman lausekkeessa, joka osoittaa, kuinka suuri voima liikkuvaan
sähkö­varaukseen formula_118 vaikuttaa sähkö- ja magneetti­kentässä.
Bruttokansantuote Bruttokansantuotteeseen sisältyvät sekä tavaroiden että palveluiden tuotanto. Sosialistisissa maissa siihen sisältyi vain tavaratuotanto. Marxilaisessa tarkastelussa vain tavaroilla oli arvo, joka saattoi lisääntyä ihmistyön perusteella. Palvelusektorin tuottama arvonlisäys oli epämarxilainen arvonlisäyksen lähde. Kapitalististen maiden tapa sisällyttää palvelut bruttokansantuotteeseen vaikeutti sen laskemista, kuinka suuri osuus työläisten tuottamasta tavaroiden arvonlisäyksestä jäi heille itselleen ja kuinka suuren osuuden kapitalistit pidättivät itselleen niin sanottuna lisäarvona.
Aritmeettinen tiheys Aritmeettinen tiheys eli luonnollinen tiheys on eräs tapa mitata lukuteoriassa kuinka suuri jokin luonnollisten lukujen osajoukko on.
Baku Baku sijaitsee Apšeronin niemimaan eteläreunalla Kaspianmeren rannalla. Kaukasuksen vuoristo ulottuu niemimaan tyveen asti, mutta itse niemimaa on kumpuilevaa maastoa, jonka itäkärjessä on hiekkadyynejä. Saariston suojaama Bakunlahti on Kaspianmeren suojaisin luonnonsatama.
Jumala ei ole suuri Jumala ei ole suuri: Kuinka uskonto myrkyttää kaiken () on Christopher Hitchensin vuonna 2007 ilmestynyt uskontokriittinen kirja. Hitchens puolustaa ateismia ja arvostelee uskontoja sorron ja pahuuden lähteenä. Teos nousi "The New York Timesin" bestseller-listan kärkeen ja siitä tuli kuuluisa Sam Harrisin, Richard Dawkinsin ja Daniel Dennettin uskontokriittisten teosten rinnalla.
Koordinaattijärjestelmä Maailmanlaajuisen koordinaattijärjestelmien perusongelma on se, että mannerlaattojen liikkeiden takia mitattujen pisteiden sijainti muuttuu jatkuvasti. Mannerlaattojen liike toistensa suhteen on muutamia senttimetrejä vuodessa ja se tulee ottaa huomioon, jos paikanmäärityksen tarkkuusvaatimus on suuri. Maailmanlaajuinen tarkka koordinaattijärjestelmä sisältääkin neljännen ulottuvuuden: ajan. Kullekin koordinaatille ilmoitetaan sijaintipisteen lisäksi se, koska sijainti on määritetty ja kuinka suuri koordinaatin muuttumisnopeus on.
Hyrkania Hyrkania oli muinainen Persian maakunta, joka sijaitsi Kaspianmeren etelärannalla nykyisten Iranin ja Turkmenistanin alueilla. Hyrkania on alueen kreikkalainen nimi, persiaksi sen nimi oli "Varkâna". Antiikin aikana Kaspianmerta kutsuttiin myös nimellä Hyrkanianmeri.
Hyötysuhde Hyötysuhde (tunnus formula_1) on fysikaalinen dimensioton suure, joka kertoo suhdelukuna, kuinka suuri osa järjestelmään syötetystä energiasta voidaan hyödyntää varsinaista tarkoitusta varten.
Tilinpäätösanalyysi Käyttökatekin ilmoitetaan usein liikevaihtoon suhteutettuna käyttökateprosenttina. Sana kate viittaa siihen, että esimerkiksi käyttökateprosentti kertoo, kuinka suuri osa liikevaihdosta jää "kattamaan" muita kuluja.
Täsmennetty monimutkaisuus Todennäköisyyksiä esittäessään Dembskin tapana on ottaa jo tunnettu tilanne, palata lähtökohtaan ja laskea kuinka suuri todennäköisyys on sillä, että juuri kyseiseen, "täsmälliseen", tilanteeseen päädyttäisiin.
Suutarikin, suuri viisas Viidan tutkija Yrjö Varpio on hämmästellyt, kuinka Viidan runokieli säilyi sairaudesta huolimatta hyvin vivahteikkaana ja ilmeikkäänä, ja ottaa esimerkiksi tästä kokoelmasta runon:
Venäjänsampi Venäjänsampea tavattiin alkujaan Kaspianmerellä, Mustallamerellä ja Asovanmerellä. Se on levinnyt istutuksina ja kalanviljelylaitosten karkulaisina ympäri Eurooppaa. Kaspianmeren kanta lisääntyy Ural- ja Volga-joissa, ja Mustanmeren kanta Tonavan alajuoksulla ja mahdolisesti edelleen Rionijoessa. Asovanmerellä ei ole lisääntyvää populaatiota, vaan kantaa ylläpitävät kalojen siirrot.
Elektro (sarjakuvahahmo) Elektron ihon sähkövirta on niin suuri, että kun hän on äärimmilleen ladattu, häntä koskettava ihminen on vaarassa kuolla sähköiskuun. Elektron keho on immuuni sähkön vaikutuksille siitä ja muista lähteistä. Täten Elektroa ei voida tappaa sähköllä, vaikka jännite olisi kuinka suuri. Käyttämällä ulkoista sähkönlähdettä ladatakseen kehonsa varastot, hän voisi käyttää energiaa määräämättömän ajan ilman, että varastot ehtyisivät. Hänen kehossaan kulkeva sähkö parantaa hänen vahvuuttaan, nopeuttaan ja toipumiskykyään.
Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet Vuonna 2016 kakkosyksikön tilannetta tutkittiin muiden tapaan myoniradiografialla. Kuvien perusteella näytti siltä, että suurin osa polttoaineesta oli sulanut ja valunut paineastian pohjalle. Vuonna 2017 suojarakennukseen reaktorin alapuolelle työnnettiin kamera. Reaktorin alapuolella on metalliritilästä tehtyjä kävelytasoja huoltotöitä varten. Kuvien perusteella osa näistä ritilätasoista on romahtanut. Ritilätasojen päällä näkyy materiaalia, joka näyttää sulaneelta ja uudelleen jähmettyneeltä polttoaineelta, joka on purkautunut suojarakennukseen hajonneesta reaktorin paineastiasta. Materiaalista ei saatu näytettä, josta olisi voitu analysoida, onko se uraania vai jotain muuta. Tammikuussa 2018 saatiin kameran avulla tutkittua suojarakennuksen lattiaa reaktorin alapuolella. Lattialla on soran näköistä materiaalia, joka on todennäköisesti sulanutta ja uudelleen jähmettynyttä polttoainetta. Lisäksi kuvissa näkyy polttoainenipun osia, jotka eivät ole sulaneet. Reaktorin paineastiassa täytyy siis olla melko suuri reikä, jonka läpi nämä osat ovat pudonneet. Kuvista ei voi arvioida lattialla olevan materiaalin määrää. Vielä ei siis tiedetä, kuinka suuri osa polttoaineesta on reaktorissa ja kuinka suuri osa suojarakennuksen lattialla. Kameran mukana oli säteilymittari. Annosnopeus suojarakennuksessa vaihteli välillä 7–42 Gy/h.
Garabogazköl Lahdessa tapahtuva voimakas haihtuminen on kerännyt sen pohjaan paksun suolakerroksen, jota on hyödynnetty vuosisatojen ajan. Vuonna 1980 Garabogazköl erotettiin padolla Kaspianmeren pinnan alenemisen pysäyttämiseksi. Lahden kuivuminen aiheutti hiekkamyrskyjä ja muita ympäristöhaittoja. Kaspianmeren pinnan noustua pato purettiin vuonna 1992.
Kulma Nykyaikaisessa kulman mittaamisessa tulee kulman arvon voida olla kuinka suuri tahansa ja toisinaan negatiivinen. Kulma voidaan ajatella syntyvän alkukyljestä, jonka aloitusasentoa merkitään kulman arvolla 0. Kun kylkeä kierretään vastapäivään, vastaa se kulman loppukylkeä. Loppu- ja alkukylkien välistä kulmaa kasvattamalla saadaan loppukylki lopulta aloittamaan uuden kierroksen ja kulman asteluvuksi tulee täyttä kulmaa suurempi kulma eli yli 360°. Rajoittamatta mitenkään kieroksien lukumäärää, voidaan kulman suuruus kasvaa kuinka suureksi tahansa.
Mahatškala Kaupungin infrastruktuurin tärkein kehittämishanke on Kaspianmeren saastumista estävän viemäriverkon rakentaminen. Tulevaisuudessa 20 kilometriä pitkä viemäritunneli johtaa Mahatškalan jätevedet Kaspijskin eteläpuolella sijaitsevaan puhdistuslaitokseen. Toinen suurhanke on Kaspianmeren rannalle rakennettava esikaupunki Lazurnyi bereg (”Lasuurirannikko”), josta suunnitellaan suurta matkailu- ja huvittelukeskusta.
Jaloviina Jaloviina jaetaan eri luokkiin sen mukaan, kuinka suuri osuus juomasta on konjakkia. Konjakin määrä ilmaistaan tähdillä. Nykyisin (vuodesta 1948 lähtien) on myynnissä vain yhden ja kolmen tähden Jaloviinaa.
Fredrik Suuri Aluksi kaikki sujui hyvin. Voltairea mairitteli, kuinka hän sai asua "Euroopan parhaan sotapäällikön" hovissa ja illalla herrat keksivät toisistaan mitä purevimpia ilkeyksiä. Voltairea alkoi kuitenkin vaivata kuninkaan tapa esittää ilkeyksiä perheenjäsenistään ja hän huomasi, että Maupertuis kadehti hänen asemaansa ja juonitteli häntä vastaan. Kun kävi ilmi, että Voltaire oli sekaantunut korruptioskandaaliin, Fredrik katkaisi välinsä lopullisesti. Voltaire kosti kirjoittamalla jälleen uusia häväistyskirjoituksia. Kun Voltaire lähti viimeisen kerran Sanssoucista, hiipui myös pyöreän pöydän seurue. 
Fredrik Suuresta tuli kuolemansa jälkeen yksi aikakautensa arvostetuimmista suurmiehistä. Häntä on pidetty valistuneen itsevaltiuden malliesimerkkinä: yksinvaltaisena mutta valistuneena monarkkina, joka käyttää valtaansa kansan parhaaksi. Toisaalta hänen uhkarohkeat ja voitokkaat sotilaalliset toimensa ovat luoneet hänelle soturikuninkaan mainetta. Hän kuuluu hallitsijoihin, joille on maailmanhistoriassa vakiintunut lisänimi ”Suuri” (muita esimerkiksi Aleksanteri Suuri, Kaarle Suuri, Pietari Suuri ja Katariina Suuri).
Kalmukia Kalmukia (, ) on Venäjän osatasavalta Etelä-Venäjällä Kaspianmeren luoteispuolella. Se rajoittuu koillisessa ja idässä Astrahanin alueeseen, kaakossa Kaspianmereen, etelässä Dagestaniin ja Stavropolin aluepiiriin, lännessä Rostovin alueeseen ja luoteessa Volgogradin alueeseen. Kalmukian suurin pituus on pohjois-eteläsuunnassa 448 kilometriä ja itä-länsisuunnassa 423 kilometriä.
Dagestan Dagestan on tasavalta Itä-Euroopassa, Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla. Dagestan kuuluu Venäjän federaatioon. Se rajoittuu pohjoisessa Kalmukiaan, idässä Kaspianmereen, etelässä Azerbaidžaniin, lounaassa Georgiaan, lännessä Tšetšeniaan ja luoteessa Stavropolin aluepiiriin. Tasavallan pääkaupunki on Mahatškala. Maan nimi tulee turkkilaisista kielistä, ja se tarkoittaa "Vuorimaata".
Viikinkien idäntie Tärkein houkutin idäntien kulkijoille olivat hopearahat, joita islamilaisesta maailmasta oli alkanut 700-luvulla virrata Itä-Eurooppaan Volgan ja Donin reittejä pitkin. Tämän taustalla oli Kaukasuksen kauppareittien aukeaminen Abbasidien kalifaatin ja kasaarien tekemän rauhansopimuksen seurauksena. Skandinaavit hankkivat hopeaa varsinkin kasaarien valtakunnan ja bolgaarien valtakunnan kauppapaikoilla muun muassa orja- ja turkiskaupalla. Joskus heidän tiedetään myös tehneen ryöstöretkiä Kaspianmerellä asti. Hopeavauraudesta kertovat aarrelöydöt, joita on tehty varsinkin Ruotsissa suuri määrä. Hopean ohella idäntieltä kulkeutui Skandinaviaan muutakin esineistöä, kuten värikkäitä lasimassahelmiä naisten helminauhoihin.
Ristikorrelaatio Jos funktio "f" on sama kuin funktio "g" mutta siirrettynä, näiden ristikorrelaation maksimikohta kertoo, kuinka suuri siirto oli. Muutenkin ristikorrelaation reaaliosan maksimikohta kertoo, mikä kohta "g":stä on pisimmällä "f":n suunnassa.
Atırawin alue Alueella virtaa Kaspianmereen laskeva Uraljoki. Pienemmät joet Jem (Emba), Sağız ja Oyıl kuivuvat hiekka-aavikolle. Jokilaaksoissa ja Kaspianmeren rannalla on paljon kesällä kuivuvia pieniä suolajärviä. Järvistä suurimmat ovat Ïnder, Jamansor ja Aygırköl. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy ja maakaasu sekä Ïnder-järven kalisuola ja natrium.
Optiikka Nykyisen ajanlaskun alkamisen jälkeen ensimmäinen, ja samalla myös antiikin viimeiseksi jäänyt huomattava optiikan tutkija oli Klaudios Ptolemaios. Hän kirjoitti viisi optiikkaa käsittelevää kirjaa, mutta vain yksi on säilynyt. Hän tutki valon taittumista ja erityisesti sitä, kuinka suuri taitekulma vastasi mitäkin tulokulmaa. Lisäksi hän osoitti heijastuskulman olevan yhtä suuri kuin tulokulma. Ptolemaios arveli tähtien valon taittuvan ilmakehässä, mutta pidättäytyi sekaantumasta valoaistimuksen syyhyn liittyvästä teoriasta.
Penetranssi Penetranssi eli geenin ilmenemisyleisyys ilmaisee, kuinka suuri osa tietyn genotyypin edustajista ilmentää tiettyä ominaisuutta fenotyypissään. Jos penetranssi on täydellinen (100%), geeni ilmenee kaikissa yksilöissä, jotka kantavat kyseistä genotyyppiä.
Happisaturaatio Happisaturaatiolla eli happikyllästeisyydellä tarkoitetaan kudoksen happipitoisuuden suhdetta sen suurimpaan mahdolliseen arvoon. Useimmiten termillä viitataan erityisesti valtimoveren happisaturaatioon, eli siihen kuinka suuri osuus veren hemoglobiinimolekyylien sitoutumiskohdista on happimolekyylin miehittämä.
Jäykkä kappale Jos voima kuitenkin vaikuttaa kappaleessa vain tiettyyn kohtaan, se antaa kappaleelle kulma­kiihtyvyyden. Kulmakiihtyvyyden suuruus riippuu siitä, kuinka suuri on voiman momentti tietyn kiinteän akselin taikka kappaleen massakeskipisteen suhteen.
Garabogazköl Garabogazköl (turkmeeniksi ”Mustan kurkun järvi”, ) on matala lahti Kaspianmeren itärannalla Turkmenistanin luoteisosassa. Sen pinta-ala on pienentynyt 1900-luvun alun 16 000–18 000 neliökilometristä 7 000–10 000 neliökilometriin vuonna 2000. Lahden keskisyvyys on kahdesta kolmeen ja puoleen metriä. Kapea salmi yhdistää sen Kaspianmereen.
Kaspianmeri Ilmaston vaihtelujen seurauksena Kaspianmeren laajuus on vaihdellut huomattavasti vuosisatojen aikana. 1900-luvun alun ja vuoden 1977 välillä meren pinta laski kolmella metrillä haihtumisen lisääntymisen ja laskuvesien vähenemisen myötä, osittain keinokastelun seurauksena. Vuonna 1978 meren pinta alkoi taas nousta, ja vuonna 1995 se saavutti huippunsa.
Ekologinen tehokkuus Ekologinen tehokkuus eli kulutustehokkuus () on hyötysuhde, joka kertoo kuinka suuri osuus eläimen ravinnon energiasta sitoutuu sen kudoksiin. Sillä tarkoitetaan myös koko tietyn trofiatason biomassaan sitoutunutta energiamäärää, joka on seuraavan tason käytettävissä.
Venturi-ilmiö Tilavuusvirtausnopeus kertoo, kuinka suuri tilavuus virtaavaa ainetta putken tietyn kohdan poikkileikkauksen läpi kulkee aikayksikköä kohden. Jatkuvuusyhtälön mukaisesti tilavuusvirtausnopeus formula_12 on kokoonpuristumattomalle fluidille putken paksuudesta riippumatta vakio
Sari (Iran) Sari (mazandaraniksi ساری Səri, ساری Sārī) on Māzandarānin provinssin pääkaupunki Iranissa. Se sijaitsee Pohjois-Iranissa Elbursvuorten pohjoisrinteellä ja lähellä Kaspianmeren etelärantaa. Sarin kaupungin pinta-ala on 5 089 neliökilometriä. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti 167 602 (1996), 195 882 (2001), 261 293 (2006) ja 296 417 (2011).
Sarilla on pitkä historia. 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri tuhosi paikalla sijainneen kaupungin ja rakennutti uuden. Sassanididynastian aikana Sarista tuli alueellinen pääkaupunki. Myöhemmin mongolit, turkkilaiset, uzbekit ja tataarit valloittivat vuorollaan kaupungin ja sen merkitys väheni.
Kuma (joki) Se alkaa Karatšai-Tšerkessian kaakkoisosasta Kaukasusvuoristosta Elbrus-vuoren luoteispuolelta. Sieltä se virtaa koilliseen halki Karatšai-Tšerkessian ja Stavropolin aluepiirin, jossa se kulkee esimerkiksi Mineralnyje Vodyn kautta. Joki jatkaa itään ja muodostaa Kalmukian ja Dagestanin välisen rajan. Kuma loppuu arolammikoihin ennen kuin se saavuttaa Kaspianmeren, tulva-aikana se kuitenkin laskee Kaspianmereen asti.
Lənkəran Lənkəran (myös "Lenkoran", ) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Lenkoranin alangolla Kaspianmereen laskevan Lənkəranjoen suussa 268 kilometriä Bakusta lounaaseen. Kaupunki on Lənkəranin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakun ja Astaran välinen rautatie ja M3-valtatie. Kaspianmeren rannalla on satama ja kaupungissa on myös kansainvälinen lentokenttä. Asukkaita on 50 700 henkeä (vuonna 2010).
Kriminologia Edwin H. Sutherlandin kehittelemää rikollisuuden sosiologista selitystä kutsutaan differentiaalisen assosiaation teoriaksi . Sen mukaan rikoskäyttäytyminen opitaan, ja oppimisprosessiin kuuluu rikosten tekemiseen vaadittavien tekniikoiden oppiminen ja erilaisten asenteiden ja perustelumallien omaksuminen. Jos kaupan kassalla ei ole ketään, rikollisen ajattelumallin omaksunut henkilö näkee sen sopivana tilaisuutena kulkea kassan ohitse maksamatta. Tämä rikoskäyttäytyminen omaksutaan pienissä viiteryhmissä , ja oppimiseen vaikuttaa, kuinka usein ja pitkään kuulee rikoskäyttäytymiseen suotuisasti vaikuttavia puhetapoja, kuka niitä esittää (kuinka suuri auktoriteetti puhujalla on kuulijaan nähden) ja missä järjestyksessä asioita opitaan. Lapsuudessa opitut määritelmät ovat vaikutusvaltaisempia kuin myöhemmin opitut ajatusmallit.
Pieni nostopainosumu Pienen nostopainosumun etäisyyttä Maasta ei tiedetä tarkalleen, arvioitu etäisyys on 1 700 ja 15 000 valovuoden välillä. Ei osata myöskään tarkalleen sanoa, kuinka suuri sumu on. Pienen nostopainosumun keskustähden kirkkaus on noin +16,6 magnitudia
Radioaktiivisuus Radioaktiivisen aineen ja myös siitä lähtevän säteilyn määrä vähenee sen hajoamisen vuoksi ajan kuluessa eksponentiaalisesti. Kullakin radioaktiivisella nuklidilla on tietyn suuruinen hajoamisvakio, joka osoittaa, kuinka suuri osa tämän nuklidin ytimistä hajoaa aikayksikössä lähettäen säteilyä.
M/S Makhachkala-1 15. kesäkuuta 2004 aluksen köli laskettiin kroatialaisella Uljanik Shipyardin telakalla. Kesäkuussa 2005 alus luovutettiin venäläisen JSC Maritime Investment & Developmentin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Venäjän lipun alle nimellä "Makhachkala-1". Kotisatamaksi tuli Kaspianmeren rannalla, Dagestanissa sijaitseva Mahatškala. Luovutuksen jälkeen alus aloitti liikennöinnin Kaspianmerellä.
Evankeliumi Markuksen mukaan Evankeliumin hellenismi ei rajoitu kieleen. Sen kuvausta siitä, kuinka juutalaisten suuri neuvosto Sanhedrin tuomitsi Jeesuksen, on käytetty perusteena juutalaisvastaisuuteen. Farisealaisten demonisointi osoittaa, että kirja on tarkoitettu pakanalliselle yleisölle tai ainoastaan osittain juutalaisperäiselle, kuten Aleksandrian juutalaisille.
Talyš (alue) Talyš (myös "Tališ") on alue ja entinen kaanikunta Kaspianmeren lounaisrannikolla Kaukasiassa Azerbaidžanin kaakkoiskulmassa Iranin rajalla. Se käsittää Elbrusiin kuuluvan Talyš-nimisen vuoristoalueen, jonka korkeimmat kohdat ovat noin 2 500 m meren pinnan yläpuolella, sekä sen itäpuolella olevan Kaspianmeren soistuneen rannikkotasangon. Alueen pääkaupunki on Lənkəran. Muita kaupunkeja ovat Lerik, Masalli ja Astara. Alueen väestö on pääasiassa talyšeja.
Tilastotiede Hyvin suuri osa tilastollisen päättelyn teoriasta nojaa uskottavuuteen. Uskottavuudella tarkoitetaan sitä, kuinka todennäköistä on havaita havaitun kaltaisia arvoja asetetusta, kiinteästä mallista. Uskottavuutta mitataan uskottavuusfunktiolla
joka tulkitaan parametrin formula_2 funktiona. Uskottavuuspäättelyn perusidea on se, että uskottavuusfunktion arvo on suuri niille parametrin formula_2 arvoille, joista aineisto on todella peräisin. Usein oletetaan, että havainnot ovat riippumattomia ja samoin jakautuneita. Tällöin havaintoihin formula_4 perustuva uskottavuusfunktio voidaan kirjoittaa
jossa formula_6 on kunkin satunnaismuuttujan formula_7 uskottavuusfunktio, eli jatkuvilla muuttujilla tiheysfunktio ja diskreeteillä muuttujilla pistetodennäköisyysfunktio.
Bosen–Einsteinin statistiikka Oletetaan, että on olemassa joukko energiatasoja, jotka on merkitty indeksinumeroilla
formula_8. Kunkin energiatilan energia on formula_9, ja siinä on 
formula_10 hiukkasta. Oletetaan edelleen, että kukin tila jakautuu vielä 
formula_11
erilliseen alatasoon, joista jokaisella on yhtä suuri energia, mutta jotka jollakin muulla tavalla eroavat toisistaan. Näillä eri alatasoilla olevilla hiukkasilla voi esimerkiksi olla eri suuri liikemäärä mutta sama määrä energiaa. Tasoon formula_8 liittyvien tilojen lukumäärää 
formula_11 sanotaan tämän energiatason "degeneraatioksi". Kullakin tällaisella alatasollakin voi olla kuinka monta hiukkasta tahansa.
Sancak Piirien lukumäärä provinsseissa vaihteli tapauskohtaisesti ja suuresti riippuen muun muassa siitä, kuinka paljon kyseisessä provinssissa oli asukkaita tai kuinka suuri se oli kooltaan. Esimerkiksi vuonna 1609 historioitsija Ayn-i Ali kartoitti vallinnutta järjestelmää ja merkitsi ylös, että Rumeliassa oli 24 sancakia, mutta näistä kuusi sijaitsi Peloponnesoksella ja ne oli irrotettu muodostamaan oma Morean provinssi. Lisäksi muun muassa Anatoliassa oli 14 ja Damaskoksen provinssissa 11 sancakia. Lisäksi oli olemassa provinsseja, joissa poikkeuksellisesti ei käytetty muodollista jakoa piireihin, kuten Bagdadin provinssi Irakissa, Al-Hasan provinssi Arabiassa ja Egyptin, Tripolin, Tunisian ja Algerian provinssit pohjois-Afrikassa.
Petos Tilastokeskuksen mukaan poliisin tietoon tuli vuonna 2013 yhteensä 21 735 lievää tai "tavallista" petosta sekä 1 100 törkeää petosta. Lievien tai "tavallisten" petosten lukumäärä on likimain kaksinkertaistunut vuosikymmenessä, sillä vuosina 2000–2007 lieviä tai tavallisia petoksia tuli Suomessa poliisin tietoon vuosittain noin 10 000–13 000. Törkeissä petoksissa ei ollut tänä aikana yhtä suurta määrällistä muutosta. Suomen käräjäoikeuksissa ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 2 649 tapausta, jossa pääsyytteenä (vakavin rikos) oli petos tai lievä petos. Näistä hyväksyttiin 2 408 ja hylättiin 166 tapausta. Törkeitä petostapauksia ratkaistiin vuonna 2012 yhteensä 339 tapausta (pääsyyte), joissa mainittu rikosnimike hyväksyttiin 272 tapauksessa.
Maastapoistamispäätös Suomessa pelkästään maasta poistamispäätösten täytäntöönpanoon liittyvän saattotoiminnan kustannukset olivat vuonna 2011 poliisille yhteensä noin 2,5 miljoonaa euroa ja poliisi käytti noin seitsemän henkilötyövuotta maasta poistamispäätösten täytäntöönpanoon liittyviin saattotehtäviin. Vuonna 2012 Keskusrikospoliisin tilaston mukaan tavattiin 3 623 laittomasti maassa oleskellutta henkilöä. Kukaan ei kuitenkaan tiedä tarkkaa lukumäärää siitä, miten monta ihmistä oikeasti elää Suomessa tai muualla laittomasti. Laittomasti maassa oleva elää niin sanotusti maan alla.
Tyskerjente Saksalaissotilaaseen miehityksen aikana suhteissa olleiden norjalaisnaisten lukumäärää on arvailtu saksalaisille sotilaille norjalaisnaisten synnyttämien lasten lukumäärän pohjalta. Kyseisten sotalasten lukumäärä oli 10 000–12 000. Historioitsija Terje Andreas Pedersenin mukaan noin yhdessä kymmenestä suhteesta syntyi lapsi, jolloin saksalaistyttöjen lukumäärä kokonaisuudessaan Norjassa olisi ollut 100 000–120 000. Hän perustaa arvionsa Oslon poliisin sodan jälkeen suorittamaan 800 naisen kuulusteluun, jonka perusteella yksi kymmenestä naisesta sai lapsen saksalaisrakastettunsa kanssa. Arvio on samansuuntainen tanskalaistutkija Anette Warringin johtopäätösten kanssa, jonka mukaan Tanskassakin noin yksi kymmenestä naisesta sai tällaisessa suhteessa lapsen. Tanskassa saksalaissotilaille syntyneitä sotalapsia oli 5 500 ja Warring arvioi tanskalaisia saksalaistyttöjä olleen noin 50 000.
Kansallinen liittouma Puolue haluaa kasvattaa Ranskan poliisin rahoitusta, lukumäärää ja toimivaltuuksia sekä lisätä vankilapaikkoja. Se haluaa ulkomaalaisten rikollisten karkottamista ja kansanäänestystä kuolemanrangaistuksen palauttamisesta. Puolue haluaa kumota Internetin käyttöä rajoittavia lakeja, kuten tiedostojen jaon kieltävät lait.
Poliisit Norja Poliisit Norja "(Nattpatruljen)" on norjalainen tositelevisiosarja. Sen ensimmäinen jakso näytettiin Norjassa 7. tammikuuta 2013. Suomessa sarjan ensimmäinen jakso näytettiin 4. kesäkuuta 2014. Sarjaa on näytetty Norjassa yhteensä kolme tuotantokautta. Siinä seurataan Norjan poliisin arkea aivan kuten Suomen poliisin arkea sen suomalaisessa vastineessa Poliiseissa.