mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Deduktiivinen päättely Deduktiivinen päättely eli validi päättely on päättelytapa, jossa tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinankielen sanasta "deduco", joka tarkoittaa "esiin johtaa". Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna uutta tietoa, vaan "johtaa esiin" oletuksen, joka sisältyy annettuihin premisseihin. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin.
Logiikka Usein sanotaan, että deduktiivista päättelyä on päättely yleisestä yksityiseen ja induktiivista päättelyä vastaavasti päättely yksityisestä yleiseen. Tämä ei kaikilta osin pidä paikkaansa. Esimerkiksi täydellinen luetteleva induktio etenee yksityisestä yleiseen mutta on deduktiivista päättelyä. Deduktiivinen päättely on päättelyä, joka säilyttää välttämättä totuuden, mutta ei objektiivisessa mielessä lisää informaatiota. Induktiivinen päättely taas ei välttämättä säilytä totuutta mutta lisää informaatiota.
Dialektinen materialismi V. I. Leninin mukaan kokonaisuuden jakaminen osiin ja sen keskenään ristiriidassa olevien osien tunnistaminen on dialektiikan olemus. J. V. Stalinin mukaan dialektisen materialismin nimi tulee siitä, että sen lähestymistapa luonnon ilmiöihin, sen metodi ja tapa ymmärtää niitä, on dialektinen, ja sen tulkinta luonnon ilmiöistä, sen käsitys niistä, sen teoria, on materialistinen.
Päättely Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinan kielen sanasta "deduco", joka tarkoittaa 'johtaa esiin'. Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna meille uutta tietoa, vaan johtaa esiin annettuihin premisseihin sisältyvän oletuksen. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin.
Dialektinen materialismi Dialektiikan mukaan kaikille olioille ja prosesseille on ominaista sisäinen ristiriitaisuus, ja juuri se on niiden kehityksen lähde ja liikevoima. Dialektinen ristiriita ei kuitenkaan ole sama asia kuin looginen ristiriita. Vastakohtien ykseyden ja taistelun lain mukaan jokainen esine ja ilmiö on vastakohtien ykseyttä. Tämä merkitsee ennen kaikkea, että kaikille objekteille ovat ominaisia sisäisesti ristiriitaiset puolet, tendenssit.
Päättely Logiikka ei tutki, kuinka ihmiset päättelevät, vaan sitä, kuinka ihmisten tulisi päätellä, jos halutaan että päättely on pätevää. Pätevässä päättelyssä oletusten totuus antaa halutun varmuuden johtopäätöksen totuudesta. Jos perusteet tai päättelyn lähtökohdat ovat epätosia, ei johtopäätöksen totuudesta voi olla varmuutta, vaikka päättely olisi muodollisesti moitteetonta.
Päättely Abduktiivista päättelyä kutsutaan päättelyksi joka pyrkii "parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen". Abduktiossa pyritään arvauksen avulla selittämään premissit tai saatavilla oleva todistusaineisto. Abduktio on päättelyä, jossa pyritään seurauksista päättelemään syitä. Abduktio lähtee liikkeelle yksittäisistä tosiasioista, ilman, että niitä yhdistäisi yhteinen teoria. Abduktiivinen päättely ei ole deduktiivisesti pätevää, sillä tarjolla olevasta todistusaineistosta on mahdollista päätyä myös toisenlaiseen johtopäätökseen.
Dialektinen käyttäytymisterapia Dialektinen käyttäytymisterapia (DKT) on terapiamuoto, joka kehitettiin auttamaan ihmisiä muuttamaan hyödyttömiä ja haitallisia käyttäytymismalleja, esimerkiksi itsetuhoisuutta ja päihteiden väärinkäyttöä. Hoitoon kuuluu muun muassa tietoisuustaitojen opettelua, ahdingon hallintaa sekä tunteiden tunnistamista ja säätelyä. Ajatuksena on, että potilaan tulisi samanaikaisesti oppia hyväksymään itsensä ja tilanteensa sekä työskentelemään aktiivisesti muutoksen eteen. DKT:n lähtöoletus on, että ihmiset tekevät parhaansa pärjätäkseen, mutta heillä on joko puutteelliset taidot tai he eivät osaa oikeaoppisesti käyttää heillä jo olevia taitoja.
Induktion ongelma Havaintojen käyttö on induktiivista eli "yleistävää" päättelyä. Se ei ole logiikassa tai matematiikassa käytettyä päättelyä. Induktiivinen päättely perustuu yleistämiseen jostakin havaintojoukosta. Jos tehdään suuri määrä havaintoja karvaisista eläimistä, ja päätellään, että karvaiset eläimet synnyttävät eläviä poikasia (eivät siis lisäänny munista), käytetään yleistävää (induktiivista) päättelyä.
Induktiivinen päättely Esimerkki tuo esiin todennäköisyyspäättelyyn liittyvän ongelman. Induktio ei ole varmaa, vaan todennäköistä päättelyä, sillä uusi havaintoaineisto voi kumota aikaisemman yksittäisistä havainnoista tehdyn yleistyksen. Tämä tarkoittaa sitä, että emme voi olla koskaan absoluuttisen varmoja siitä, onko aikaisempi induktiivisesti johdettu päättelymme totta. Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi. Induktiivinen päättely ei siis välttämättä säilytä totuutta, mutta se voi laajentaa tietoa.
Päättely Filosofian osa-aluetta, joka tutkii muodollisesti pätevää päättelyä, kutsutaan logiikaksi. Logiikan alueella perusteita, joista päättelyn johtopäätös johdetaan, kutsutaan premisseiksi.
Dialektinen materialismi Dialektiikan peruslait ovat
Abduktiivinen päättely Abduktiivinen päättely on "päättelyä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen". Käsitteen loi pragmaattinen tieteenfilosofi C. S. Peirce 1800-luvun lopulla.
Luonnollinen päättely Luonnollisen päättelyn formula_3 sanotaan olevan eheä, jos johtopäätöksen kyetään päättelemään oletuksista. Propositiologiikalle ja predikaattilogiikalle on omat eheyslauseensa, jotka kertovat luonnollisen päättelyn olevan eheä.
Dialektinen koulukunta Koulukunnan merkittävimpiä filosofeja olivat:
Symbolinen analyysi Analyysin määritelmän mukaan symbolinen analyysi on prosessi, jolla monimutkaisia rakenteita voidaan ymmärtämisen helpottamiseksi pilkkoa pienempiin osiin. Pilkkomisen lisäksi yleensä on tarkasteltavista symboleista tarpeen luoda horisontaalisia selityksiä (selitys) ja hierarkkisia käsitteitä (käsite). Peircen mukaan selitys saadaan aikaan päättelyllä. Näin tapahtuva (argumentointi) voi olla logiikasta riippuen deduktiivista (Deduktiivinen päättely), induktiivista (Induktiivinen päättely) tai abduktiivista (Abduktiivinen päättely).
Eurooppalaisen ihmisen maailmankatsomus 7. Dialektinen materialismi
Predikaattilogiikka Luonnollisen päättelyn systeemissä päättelyn premissit kirjoitetaan viivan päälle, johtopäätös viivan alle. Päättelyjä voi yhdistää toisiinsa kirjoittamalla niitä peräkkäin. Luonnollisen päättelyn päättelysäännöt vastaavat tuonti- ja eliminointisäännöt kaikille konnektiiveille:
Induktiivinen päättely Sellaiset ajattelijat kuten Karl Popper ja David Miller ovat kyseenalaistaneet kaikenlaisen induktiivisen päättelyn olemassaolon, tarpeellisuuden ja pätevyyden, mukaan lukien probabilistinen bayesilainen päättely. Heidän mukaansa tieteilijät eivät voi tästä syystä turvautua induktioon.
Päättely Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia.
Päättely Abduktiivisessa päättelyssä saatavilla olevien todistusaineistojen pohjalta ei voida arvioida onko toinen johtopäätös pätevämpi. Tätä tarkoittaa se, että abduktiivisessa päättelyssä johtopäätös ei seuraa premisseistä loogisella välttämättömyydellä. Abduktio voi olla hyödyllinen päättelytapa silloin, kun ollaan luomassa teoriaa täysin tuntemattomasta aihepiiristä. Tällöin "sivistyneet arvaukset" voivat olla hyvä lähtökohta teorian muodostukseen. Sana abduktio tulee latinan kielen sanasta "abducere", joka tarkoittaa 'viedä pois'. Sana on peräisin C. S. Peirce -nimiseltä pragmaattisen tieteenfilosofian edustajalta.
Deduktiivinen päättely Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia.
Francesco Sizi Sizi oli Galilein aikalainen. Hän on kuulu "päättelystään", jolla hän vastasi Galilein ilmoitukseen Jupiterin kuiden löytymisestä. Päättely osoittaa loogisesti kuiden olevan mahdottomia. Päättelyä käytetään nykyisin malliesimerkkinä siitä, miten puhdas logiikka on puutteellinen väline kuvaamaan todellisuutta.
Sopimattomat päättelyn periaatteet Sopimattomilla päättelyn periaatteilla tarkoitetaan tilannetta, jossa kansanfysiikkaa, -biologiaa tai -psykologiaa sovelletaan väärässä paikassa. Esimerkiksi verta vuotava patsas on idea, jossa patsaalle eli esineelle on päätelty biologinen ominaisuus, joka voi yleisen automaattisen päättelyn mukaan olla vain persoonilla ja eläimillä.
Päättely Arjen keskellä teemme induktiivisia yleistyksiä jatkuvasti. Induktio ei ole varmaa, vaan todennäköistä päättelyä, sillä uusi havaintoaineisto voi kumota aikaisemman havainnoista tehdyn yleistyksen. Tämä tarkoittaa sitä, että emme voi olla koskaan absoluuttisen varmoja siitä, onko aikaisempi induktiivisesti johdettu päättelymme totta. Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi.
Megaralaiset Koulukunnasta erkaantui dialektinen koulukunta, jonka perusti megaralaisen Eubulideen oppilas Kleinomakhos.
Päättely Analogiapäättely olettaa, että mikäli tarkasteltavat ilmiöt ovat samanlaiset tunnettavien ominaisuuksien suhteen, niiden täytyy olla samanlaisia myös tuntemattomien ominaisuuksien suhteen. Oikeudellisessa päättelyssä analogia-päättelyä käytetään silloin, kun tuomari laajentaa normin kattamaan myös uutta tapausta, siitä huolimatta, että se ei vielä kuuluisi lakitekstin alaan.
Induktiivinen päättely Arjen keskellä teemme induktiivisia yleistyksiä jatkuvasti. Oletus, jonka mukaan aurinko nousee huomenna on induktiivinen, usein tiedostamaton yleistys aikaisemmasta kokemuksestamme. Kaikki fysiikan lait ovat tämänkaltaisia tottumukseen perustuvia yleistyksiä. Induktiivista päättelyä ovat induktiivisten yleistysten ohella tilastollisen päättelyn eri muodot.
Luonnollinen päättely Luonnollinen päättely on matemaattisen logiikan menetelmä tehdä johtopäätöksiä todeksi oletetusta tiedosta. Sitä käytetään erityisesti propositiologiikassa ja predikaattilogiikassa päättelemään oletuksista uuden lauseen todeksi käsittelemällä lauseita sekä niiden välisiä ja sisäisiä suhteita. Luonnollinen päättely tunnetaan myös Gentzenin päättelysääntöjärjestelmänä matemaatikko Gerhard Gentzenin mukaan.
Ankkatesti Millaista päättelyä ankkatesti kuvaa? Kyse ei voi olla induktiosta, koska päättelyllä ei pyritä vahvistamaan ankkatietouttamme konstituoivia yleistyksiä. Jos kyse olisi deduktiosta, päättely pyrkisi virittämään havaittuun ankkayksilöön kohdistuvia vaakkumis- ja muita predikaatio-odotuksia. Mutta tilannehan on se, että havaitaan yksilö "a", jonka ulkonäkö, uintityyli ja ääntely tuntuu olevan johdettavissa yleisestä laista
Käyttöteoria Defensiiviselle käyttöteorialle esittämäänsä vaihtoehtoa Argyris (1999) nimittää produktiiviseksi (tuottavaksi) päättelymalliksi. Kyse on tunnepohjaisen puolustautuvan toimintamallin korvaamisesta tietopohjaisella ja selkeästi esitetyllä päättelyllä. Produktiivinen malli muistuttaa "tieteellistä menetelmää", päättelyprosessin ihannetta, jossa päättelyn lähtökohdat, aineisto, käsitteiden yhteydet ja päättelysäännöt on ilmaistu selkeästi ja päättelyn logiikka pystytään testaamaan objektiivisesti.
Karl Marx Dialektinen materialismi puolestaan käsittelee yleisempää oppia aineesta, dialektiikan säännöistä ja maailmasta niiden kohtauspaikkana.
Dialektinen käyttäytymisterapia Myös yksilöterapeutit sekä taitovalmennusryhmän ohjaajat tapaavat keskenään viikoittain ja keskustelevat kunkin potilaan terapian etenemisestä.
Pragma-dialektiikka Pragma-dialektiikka eli pragma-dialektinen teoria on argumentaation oppi, jonka tarkoitus on eritellä väittelyä käytännössä.
Abduktiivinen päättely Fiktiivisen salapoliisin Sherlock Holmesin ylivertainen päättely perustui lähes aina abduktioon.
Abduktiivinen päättely Abduktiivisen päättelyn lähtökohtana on tyypillisesti joukko havaintoja, ja se etenee havaintojoukon todennäköisimpään selitykseen.Päättelyssä ensimmäinen on "yleisesti hyväksytty fakta", ja muut ovat empiiristä todistusaineistoa. Päättelyä voi perustella sillä, että se on rationaalinen ja todennäköinen, vaikka on toki mahdollista että naapuriin on juuri muuttanut ilkeä pikkupoika jolla on suunnaton vesipyssy. Sadehypoteesia voidaan tukea sillä, että kyseinen pikkupoika on "satunnainen ja tuntematon voima", kun taas sade on hyvinkin yleinen tapahtuma.
Aksiooma (filosofia) Aristoteleen mukaan tieto voidaan jakaa kahteen ryhmään. Aksioomat muodostavat toisen ryhmän, jotka ovat yleisiä, ehdottomia tietoja, joita on rajallinen määrä ja joita ei voida johtaa, eli perustella, toisista tähän ryhmään kuuluvista tiedoista. Aksioomista voidaan deduktiivisen päättelyn avulla johtaa teoreemoja ja näin perustella loogisella päättelyllä tieto oikeaksi. Induktiivisen päättelyn kautta voidaan muodostaa aksioomeja yksittäisistä havainnoista.
Induktiivinen päättely Edwin Jaynes on katsonut, että kaikessa päättelyssä on mukana subjektiivisia tekijöitä, esimerkiksi silloin, kun valitaan käytettyjä aksioomia deduktiivisesta päättelyä varten, tai kun valitaan uskomusten alkuperäisiä painoja tai todennäköisyyksiä. Hän pyrki löytämään periaatteita sille, miten todennäköisyydet voitaisiin asettaa kvalitatiiviseen tietoon perustuen. Eräs hänen esittämänsä työkalu oli maksimaalisen entropian periaate, joka on indifferenssiperiaatteen yleistys. Se pyrkii lievittämään todennäköisyyksien asettamisen subjektiivisuutta.
Premissi Premissi eli lähtökohta, edellytys, peruste tai ehto on formaalin päättelyn, kuten päättelyn yleensäkin, oletus.
Induktiivinen päättely Induktiivinen päättely eli induktio on päättelymuoto, joka lähtee liikkeelle yksittäisestä havaintojoukosta ja muodostaa niistä yleistyksen tai teorian.
Induktiivinen päättely Coxin teoreema on eräs lähestymistapa, jolla bayesilaisen päättelyn asemaa induktiivisen logiikan järjestelmänä on pyritty oikeuttamaan.
Logiikka Esimerkki 2Esimerkissä 2 päättely ei ole deduktiivista, vaan induktiivista. Induktiivisessa päättelyssä johtopäätöksen totuus ei ole oletusten totuuden välttämätön seuraus.
Logiikka Esimerkin 3 päättely ei ole deduktiivista. Se vaikuttaa kuitenkin pätevältä, koska olemme taipuvaisia implisiittisesti olettamaan eksplisiittisesti mainitun oletuksen (Esko on mies) lisäksi, että ”jos jokin on mies, niin tämä jokin ei ole nainen”. Termi ’jokin’ viittaa tässä kaikkiin yksilöihin, jotka ylipäätään voivat tulla kyseeseen jonkin ominaisuuden toteuttajina. Esimerkin 3 päättely on niin sanottu "enthymeme" eli epätäydellisesti ilmaistu syllogismi. Päättelystä saadaan deduktiivinen lisäämällä siihen mainitsematta jätetty lisäoletus seuraavasti:
Logiikka Logiikka (kreikan sanasta "λογική" [logikē], johdettu sanasta "λόγος" [logos], ”sana”, ”järjestys”, ”järki”) on tieteenala, joka tutkii päättelyn ja ajattelun muotoja, erityisesti deduktiivista päättelyä. Päättely on deduktiivista, jos se säilyttää totuuden siten, että oletusten ollessa tosia johtopäätös ei voi olla epätosi. Logiikka on perinteisesti nähty filosofian osana, mutta 1900-luvulla osa logiikan saralla tehtävästä tutkimuksesta eriytyi matematiikan osaksi. Logiikan tutkimus on myös muodostunut osaksi tietojenkäsittelytiedettä.
Dialektinen käyttäytymisterapia Linehanin teos "Cognitive-Behavioral Treatment of Borderline Personality Disorder" julkaistiin vuonna 1993. Suomeen hoitomuoto rantautui 2000-luvulla.
Induktiivinen päättely Analogiapäättely on yleistä arkiajattelussa, tieteessä ja filosofiassa, mutta joskus se hyväksytään vain apumenetelmäksi. Tapauskohtainen päättely "(case-based reasoning)" on jalostettu muoto analogiapäättelystä.
Luonnollinen päättely Propositiologiikassa on ainoastaan konnektiiveja lauseiden välillä. Luonnollisessa päättelyssä ovat konjunktio, disjunktio, implikaatio, ekvivalenssi ja negaatio. Jokaiselle on olemassa oma tuontisääntönsä ja eliminointisääntönsä:
Induktiivinen päättely Täydellinen induktio on induktio, jossa kaikki mahdolliset yksittäistapaukset käydään läpi. Päinvastoin kuin muut induktion lajit, tällainen päättely on pätevä, ja samalla pätevä deduktio.
Sumea säätö Sumean säätimen päättelyosassa suoritetaan sumea päättely. Sumeasta sääntökannasta löytyviin sääntöihin sovelletaan sumeutusosasta saatavia jäsenyysasteita. Päättely noudattaa sumean logiikan laskusääntöjä.
Päättely Loogisen empirismin mukaan kaiken luotettavan päättelyn tulee perustua induktioon eli kokemuspohjaisista yksittäistapauksista johdettuihin yleistyksiin. Induktiivisen tieteenkäsityksen mukaan tärkeää on mahdollisimman laajan havaintoaineiston kerääminen.
Induktiivinen päättely On huomioitava, että matemaattinen induktio ei ole nimestään huolimatta induktiivisen vaan deduktiivisen päättelyn muoto. Sosiologiassa induktiiviseen päättelyyn nojaavaa tutkimusta kutsutaan kvantitatiiviseksi eli määrälliseksi tutkimukseksi.
Dissosiaatiohäiriö Hoitovaiheiden traumaterapeuttisessa toteutuksessa käytetään usein erilaisia terapiatekniikoita potilaan oireista ja terapeutin omista tottumuksista riippuen. Näitä ovat esimerkiksi kognitiivis-behavioraaliset tekniikat, silmänliiketerapia ja dialektinen käyttäytymisterapia.
Dionysios Khalkedonilainen Dionysios oli ensimmäisiä dialektikkoja ja se, joka käytti ensimmäisenä megaralaisesta koulukunnasta irtautuneesta koulusta nimeä ”dialektinen koulu”, koska koulukunta esitti argumenttinsa dialektisesti kysymysten ja vastausten muodossa.
Köysi Köysien kiinnittämiseksi, sitomiseksi ja päättelyksi käytetään solmuja. Saman asian saa tehtyä myös siistimmin ja kestävämmin pleissauksella. Köyden päähän langalla tehtävää päättelyä sanotaan rihmaukseksi.
Induktiivinen päättely Induktiota luonnehditaan toisinaan päättelyksi, joka etenee tunnetuista tapauksista tuntemattomaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että yleistys, joka yksittäisistä havainnoista tuotetaan, väittää lisäävänsä tietoamme. Induktio tuottaa uutta tietoa.
Induktiivinen päättely Loogisen empirismin mukaan kaiken luotettavan päättelyn tulee perustua induktioon eli kokemuspohjaisista yksittäistapauksista johdettuihin yleistyksiin. Induktiivisen tieteenkäsityksen mukaan tärkeää on mahdollisimman laajan havaintoaineiston kerääminen.
Formaali Esimerkiksi luonnollista logiikkaa käytetään intuitiivisesti arkielämän päättelyissä. Jos se täsmällistetään - esimerkiksi tietokoneohjelmointia tai matemaattista päättelyä varten - tarvitaan formaalit päättelysäännöt ja näiden muodostamaa kokonaisuutta kutsutaan formaaliksi logiikaksi.
Propositiologiikka "Klassisessa" "propositiologiikassa" pätevät seuraavat lait:
Propositiologiikan täydellisyyslauseen mukaan lause on tautologia, jos ja vain jos sillä on päättely. Eheyslauseen mukaan jos A:lla on päättely, jonka oletukset ovat lausejoukossa S, niin tällöin S:n ja A:n totuusjakaumat ovat samat.
Induktiivinen päättely Induktiivinen päättely voi esiintyä monissa eri muodoissa. Niistä useimpia yhdistää se, etteivät premissit tee johtopäätöksestä varmaa, ainoastaan todennäköisen. Täydellinen induktio muodostaa kuitenkin poikkeuksen.
Päättely Hypoteeseille voidaan esittää ennakkovaatimuksia, jotka niiden on täytettävä, että teoriaa voidaan pitää pätevänä. Perusvaatimuksena on kyky selittää tarkasteltavaa ilmiötä. Hypoteettis-deduktiivisessa päättelyssä mielikuvitukselliset, rohkeat arvaukset ovat tärkein tutkimustyön instrumentti.
Propositiologiikka Propositiologiikassa (kuten formaalissa logiikassa muutenkin) voidaan erottaa kaksi päätapaa tutkia päättelyä: "Päättelysäännöt" (syntaktinen näkökulma) ja "totuusarvon laskeminen" (semanttinen näkökulma). Päättelysäännöt sinänsä eivät takaa sitä, että päättely säilyttää totuuden. Tämän takaa vasta sellaisten päättelysääntöjen käyttäminen, joiden eheys (katso eheyslause alempana) on todistettu. Päättelysääntöjen sinänsä soveltaminen on ainoastaan uusien lauseiden johtamista jo oletetuista. Sen sijaan, jos tiettyjen päättelysääntöjen eheys on todistettu, voidaan päättelyn pätevyys todistaa jo pelkästään näihin päättelysääntöihin nojautuen. Eheydestä käytetään usein myös nimityksiä "validius" ja "korrektisuus".
Päättely Hypoteettis-deduktiivinen päättely lähtee liikkeelle teoriasta, joka selittää jotakin ilmiötä tai ilmiöiden joukkoa. Hypoteettista teoriaa ei tarvitse etukäteen perustella empiirisellä havaintoaineistolla. Hypoteesista johdetaan ennustuksia, joiden pätevyyttä testataan havainnoimalla.
Luonnollinen päättely Luonnollisessa päättelyssä johdetaan johtopäätös formula_1 todeksi oletetuista lauseista formula_2. Jos kyseinen päätös on mahdollinen, kirjoitetaan tehtävä formula_3. Johtopäätös saadaan tuomalla ja eliminoimalla oletuksissa esiintyviä konnektiivejä ja kvanttoreita tietyillä säännöillä.
Induktiivinen päättely Induktiivisen päättelyn pätevyyttä vastaan on hyökätty usein. Jo Sekstos Empeirikos kyseenalaisti sen, että universaaleista eli yleiskäsitteistä voisi saada tietoa partikulaareja eli yksilöolioita tutkimalla; kaikkien yksilöolioiden tutkiminen on mahdotonta, koska niitä on lukematon määrä.
Induktiivinen päättely Bayesilainen päättely on merkittävin induktiivisen logiikan järjestelmäksi ehdotetuista. Se käyttää todennäköisyysteoriaa induktion apuna. Kun uutta havaintoaineistoa saadaan, Bayesin teoreemaa käytetään sen arvioimiseen, kuinka paljon hypoteesin totuutta koskevan uskomuksen painon tulisi muuttua.
Tilastotiede Tilastotiede on todennäköisyyslaskentaan perustuva tieteenala, joka tutkii tilastollisten aineistojen keräämistä, käsittelyä ja tältä pohjalta tehtävää päättelyä. Tilastotieteen avulla voidaan mitata havaintoja ja käsitellä mittausten muodostamia aineistoja, ja tilastotiede tuo siten empiriaa erilaisiin tutkimuksiin. Tilastotieteen tulosten pohjalta tehtävä päättely on induktiivista päättelyä eli aineiston pohjalta pyritään yleistämään asioita yksittäisestä yleiseen. Havaintoaineistoja voidaan myös hankkia tietyllä aikavälillä eli tuottaa aikasarja. Tilastotiede voidaan jakaa teoreettiseen ja soveltavaan tilastotieteeseen. Tilastotiedettä käytetään tilastollisten tutkimusten tekemiseen ja nämä jaetaan määrällisiin (kvantitatiivisiin) ja laadullisiin (kvalitatiivisiin) tutkimuksiin. Tilastotieteen harjoittajaa kutsutaan tilastotieteilijäksi.
Sherlock Holmes Tehtyään havainnot Holmes ratkaisee rikoksen päättelyllä, joka perustuu abduktioon. Holmesin päätelmät ovat lähes aina arvauksia, jotka perustuvat tosiasioihin. Holmes pyrkii parhaaseen ja todennäköisimpään saatavilla olevaan selitykseen, mutta hänen päätelmänsä eivät ole aukottomia tai väistämättömiä kuten deduktiivisessa päättelyssä.
Dialektinen materialismi Materialismi kiistää aineesta riippumattoman hengen olemassaolon. Sen mukaan aineellinen todellisuus on ainoa olemassaoleva todellisuus. Dialektisen materialismin mukaan todellisuus on objektiivinen eli havaitsijasta riippumaton. Muissa filosofisissa suuntauksissa tätä ei yleensä sanota materialismiksi vaan realismiksi.
Dialektinen materialismi Dialektiikkaan kuuluu peruslakien ohella myös muita piirteitä. Materialistisen dialektiikan kategorioita ovatDialektisen materialismin mukaan kukin kategoria (kuten sisältö ja muoto, olemus ja ilmiö) on vastakohtien ykseyden ja taistelun lain spesifinen ilmaus.
Väittely Dialektiikka on oppia väittelytaidosta. Väittely on vanha opetusmenetelmä, jota käyttivät antiikin Kreikassa muun muassa sofistit, Sokrates, Platon, Aristoteles ja roomalaiset reetorit. Sokrateen oma dialektinen kysely- ja opetusmenetelmä tunnetaan nimellä sokraattinen menetelmä.
Luonnollinen päättely Hakasuluissa merkitty oletus on väliaikainen oletus, jonka ei tarvitse kuulua tunnettuihin oletuksiin, mutta ehtona sen käytölle täytyy hylätä oletus päättelyn aikana. Hylkääminen tapahtuu säännön soveltamisen aikana, ja hylätessä väliaikainen oletus ja sen sääntö numeroidaan merkitsemään, koska hylkääminen tapahtuu.
Päättely Induktiota luonnehditaan toisinaan päättelyksi, joka etenee tunnetuista tapauksista tuntemattomaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että yleistys, joka yksittäisistä havainnoista tuotetaan, väittää lisäävänsä tietoamme. Induktio tuottaa uutta tietoa. Sana 'induktio' on muodostettu latinan kielen sanoista "in + duco", jotka tarkoittavat 'johtaa sisään'.
Kognitiivinen psykoterapia Kognitiivisen psykoterapian piiriin luetaan muun muassa kognitiivis-analyyttinen terapia, skeematerapia, tietoisuustaidot (engl. mindfulness), eräät traumapsykoterapian menetelmät, dialektinen käyttäytymisterapia ja muitakin hoitomuotoja. Psykoedukatiivisessa terapiassa on paljon elementtejä kognitiivisesta psykoterapiasta.
Dialektinen käyttäytymisterapia Potilas osallistuu viikoittain taitovalmennusryhmään, johon kuuluu 8–10 potilasta sekä kaksi työntekijää. Ryhmätapaamiset kestävät puolitoista tuntia, ja niiden aikana on tarkoitus opetella taitoja joilla pärjätä hankalissa tilanteissa. Ryhmä koostuu neljästä jaksosta ja kestää vuoden.
Der dialektische Materialismus und der logische Empirismus Der dialektische Materialismus und der logische Empirismus: Eine kritische und vergleichende Untersuchung (Dialektinen materialismi ja looginen empirismi) on Pertti Lindforsin vuonna 1978 hyväksytty väitöskirja.
Päättely Sana "analogia" on muodostunut kreikan kielen sanasta "analogos", joka tarkoittaa samankaltaisuutta, vastaavuutta ja verrattavuutta. Analogia-päättelyssä lähdetään liikkeelle siitä, että tutkittavat ilmiöt ovat tarkasteltavan aiheen kannalta relevanteissa suhteissa samanlaiset. Näistä suhteista päätellään, että ilmiöillä on myös muissa suhteissa samanlaisia ominaisuuksia, vaikka niitä ei olisi vielä havaittu.
Dialoginen filosofia Dialogisen filosofian näkökulmasta interrogatiivimalleja voidaan sanoa katekeettisiksi, sillä niissä tiedonhankintaan tähdätään strategisten kysymysten ja vastausten mukaisien oppijärjestelmien avulla. Induktiivisen ja deduktiivisen päättelyn asemasta tällainen ajattelu pyrkii hyödyntämään abduktiivisen päättelyn mallia, jonka mukaan kysyminen ja vastaaminen nähdään itseään muovaavana tapahtumasarjana.
Empirismi Skeptisiin todisteluihinsa perustuen Hume katsoi, ettei mikään tieto, ei edes kaikkein perustavanlaatuisin tieto todellisuudesta, voi perustua järjellä tehtyihin perusteluihin. Hän katsoi sen sijaan, että käsityksemme ovat enemmänkin tulosta tottumusten kasaantumisesta aistikokemusten kasautumisen seurauksena. Humen tieteellistä menetelmää koskeviin todisteluihin lukeutui myös induktion ongelma. Hän katsoi, että induktiivisen päättelyn lähtökohtana oleviin alkuehtoihin päätyminen vaatii induktiivista päättelyä, mistä seuraa kehäpäätelmä. Humen johtopäätös tästä oli se, ettei ole mitään varmuutta siitä, että tulevaisuus muistuttaisi menneisyyttä. Hän käytti esimerkkinään auringonnousua: emme voi tietää varmuudella induktiivisen päättelyn avulla, että aurinko tulee aina nousemaan idästä — voimme ainoastaan odottaa sitä perustuen siihen, että aurinko on toistuvasti noussut idästä menneisyydessä.
Induktiivinen päättely Kausaalinen päättely muodostaa johtopäätöksen kausaalisesta eli syy-seuraus-yhteydestä asioiden välillä, perustuen seurausten esiintymien olosuhteisiin. Jos kaksi asiaa tapahtuvat säännönmukaisesti yhdessä, tämä voi liittyä niiden väliseen kausaaliseen yhteyteen, mutta myös muita tekijöitä on tutkittava, jotta kausaalisen yhteyden muoto voidaan vahvistaa.
Empirismi Yksi Peircen merkittävimpiä panoksia oli määritellä induktiivinen ja deduktiivinen päättely toisiaan täydentäviksi eikä kilpaileviksi, mikä oli ollut yleistä David Humesta lähtien. Peirce lisäsi näihin abduktiivisen päättelyn. Nämä päättelyn kolme muotoa muodostavat yhdessä perustan nykyiselle empirismiin pohjautuvalle tieteelliselle menetelmälle. Peircen lähestymistapa "olettaa, että (1) tiedon kohteet ovat todellisia, (2) todellisten olioiden luonnepiirteet (ominaisuudet) eivät riipu niitä koskevista havainnoistamme, ja (3) kaikki joilla on riittävä kokemus todellisista olioista ovat samaa mieltä niitä koskevista tosiasioista. Peircen fallibilismin opin mukaan tieteen johtopäätökset ovat aina alustavia. Tieteellisen menetelmän rationaalisuus ei riipu sen johtopäätösten varmuudesta vaan sen itseään korjaavasta luonteesta: menetelmän jatkuvalla käytöllä tiede voi havaita ja korjata omat virheensä, mikä johtaa näin totuuden löytämiseen".
Abduktiivinen päättely Abduktiivinen päättely ei ole deduktiivisesti pätevää; Johtopäätös ei seuraa premisseistä väistämättä, vaan se voi olla epätosi vaikka kaikki esitetyt premissit olisivat tosia. Johtopäätös on kuitenkin yleensä "riittävän hyvä" ja käytännön syistä tieteellisiä selityksiä ja teorioita puolustetaan usein abduktiivisesti. Abduktiivisen kritiikin kestäminen on myös yksi keskeinen tieteen teorian haaste, koska abduktiivisella kritiikillä testataan sitä miten hyvin teoria sopii yhteen saatavilla olevan todistusaineiston ja taustaoletusten kanssa, eikä teorian tarvitse seurata premisseistä väistämättä. Tieteessä näet on yleistä se, että jotain muutakin vaihtoehtoista teoriaa tai selitysmallia esitetään selitykseksi samaan tapahtumaan, tai vähintäänkin mukana on vaihtoehtoja jotka olisivat mahdollisia – tai joita ei ainakaan voida sulkea mahdottomiksi. Abduktiivisessa päättelyssä teorioita puolustetaan sillä, että se selittää parhaiten hallussa olevan todistusaineiston.
Syllogismi Keskiajalta lähtien termejä "kategorinen syllogismi" ja "syllogismi" käytettiin yleensä samassa merkityksessä. Tämä artikkeli käsittelee syllogismeja vain tässä perinteisessä merkityksessä. Syllogismit muodostivat perinteisen
deduk­tiivisen päättelyn ytimen, jossa tosi­asiat määritellään yhdistämällä jo olemassa olevia lauseita, päin­vastoin kuin induk­tiivisessa päättelyssä, jossa tosiasiat määritellään toistuvien havaintojen avulla.
Tilastotiede Tilastollisessa päättelyssä pyritään yleistämään aineiston perusteella saatuja tuloksia koko perusjoukkoon. Havaintoihin liittyy usein satunnaisuutta ja tilastollisen päättelyn tavoitteena onkin selvittää, että voiko aineistossa havaittu ilmiö selittyä pelkällä satunnaisvaihtelulla. Päättelyyn voi kuulua esimerkiksi mallin parametrien estimointi sekä tunnuslukujen laskeminen ja niiden tilastollisen merkitsevyyden testaus.
Päättely Dialektista päättelyä käytetään hyväksi silloin, kun mikään valmis päättelymalli ei sovellu keskusteltavan aiheen tarkastelemiseen, tai erilaisista menetelmistä on vaikea valita sopivaa. Kun tieteilijä joutuu tarkastelemaan kriittisesti erilaisten tieteellisten teorioiden pätevyyttä, hän käyttää hyväkseen dialektiikkaa. Tämänkaltaisessa tilanteessa tieteilijä pyrkii punnitsemaan erilaisten teorioiden hyviä ja huonoja puolia.
Bayesiläinen tilastotiede Jos käytetään jotakin muuta kuin laakeaa prioria, posteriorin arvot muuttuvat. Tästä syystä priorin valinta saattaa vaikuttaa bayesiläisen tilastollisen päättelyn tuloksiin. Bayesiläiset tilastotieteilijät jakautuvat niin sanottuihin "subjektiivisiin bayesiläisiin", jotka korostavat priorin merkitystä tilastollisen päättelyn hyödyllisenä apuvälineenä, ja "objektiivisiin bayesiläisiin", jotka suhtautuvat varauksellisesti prioriin sisältyvään informaatioon.
Luonnollinen päättely Oletukset kirjoitetaan viivan ylle, säännöllä saatu johtopäätös viivan alle. Viivan viereen merkitään sääntö, jota käytetään, kirjoittamalla merkin jota sääntö käsittelee ja kirjaimen formula_4 tai formula_5 riippuen, onko käytössä tuonti- vai eliminointisääntö. Päättelyä voi jatkaa ja tulokseen soveltaa lisää sääntöjä, jos johtopäätös ei seuraa heti oletuksista.
Päättely Päättely tapahtuu tavallisesti ihmisten välisessä keskustelussa. Keskustelevaa perustelemista kutsutaan dialektiikaksi. Aristoteleen mukaan dialektiikka lähtee liikkeelle ihmisten yleisesti hyväksymistä näkemyksistä. Tämänkaltaisessa keskustelussa keskustelun lähtökohtien ei tarvitse olla varmoja. Keskustelun lähtökohdat voivat olla toistensa kanssa ristiriidassa. Keskustelussa punnitaan erilaisia näkökohtia ja mietitään erilaisten näkemysten perusteluja, johtopäätösten puolesta ja niitä vastaan.
Murray Bookchin Ekofilosofiassaan Bookchin kehitteli oppia nimeltä dialektinen naturalismi. Hän oli saanut tässä suhteessa vaikutteita Hegeliltä ja Aristoteleeltä. Bookchin pysyi ekoradikalismistaan huolimatta valistuksen arvojen ja rationalisuuden kannattajana. Lisäksi hän suhtautuu modernin teknologian mahdollisuuksiin monia muita radikaaleja ekologisen ajattelun edustajia suopeammin.
Georgi Plehanov Vuonna 1883 hän perusti Sveitsissä "Osveboždenie Truda" (Освобождение труда) -ryhmän, joka toi marxilaisuuden Venäjän vallankumouksellisten keskuuteen. Ryhmän hajottua hän liittyi sosiaalidemokraatteihin. Hän kirjoitti puolueen ohjelman kaksi luonnosta vuosina 1883 ja 1885. Plehanov on ensimmäinen marxilainen, joka käytti käsitettä dialektinen materialismi.
Realismi (tieteenfilosofia) Realismin suuntauksia tieteenfilosofiassa ovat:Tieteellistä realismia tuetaan usein abduktiivisella päättelyllä eli päättelyllä parhaaseen saatavilla olevaan selitykseen. Eräs pääargumenteista tieteellisen realismin puolesta on se havainto, että tiede vaikuttaa luonteeltaan edistyvältä hankkeelta, ja sen avulla pystytään menestyksellisesti selittämään ja ennustamaan erilaisia ilmiöitä. Tästä realistit päättelevät, että tieteelliset teoriat (tai ainakin parhaat niistä) tarjoavat tosia tai suunnilleen tosia kuvauksia maailmasta.
Induktiivinen päättely Induktion ongelman klassinen filosofinen käsittely on peräisin David Humelta. Hän korosti sitä tosiseikkaa, että arkipäiväinen päättelymme perustuu ennemmin toistuviin samankaltaisiin havaintoihin kuin deduktiivisesti päteviin argumentteihin. Esimerkiksi, uskomme että leipä ravitsee meitä, koska näin on tapahtunut aina ennenkin. Tämä ei kuitenkaan loogisesti takaa sitä, että näin olisi aina jatkossa. Kuten Hume sanoi, joku joka vaatii kaikelle pätevää deduktiivista oikeutusta, nääntyisi nälkään.
Mercedes-Benz CL-sarja Mercedes Benz CL-sarja on Mercedes Benzin vuosina 1998–2013 valmistama luksus-coupé-sarja. Sen nimi CL tulee saksan kielen sanoista "Coupe Leicht", "kevyt coupe". CL-sarja perustuu S-sarjan luksus-sedaniin.
Santana Lopez Santana esitellään suosittuna cheerleaderina William McKinley -koulussa. Santana ja hänen ystävänsä Quinn Fabray ja Brittany Pierce liittyvät koulun glee clubiin, Uusiin Tuuliin; heidän cheerleader-valmentajansa Sue Sylvester värvää kolmikon avukseen tuhotakseen glee clubin. Alussa Santanalla on romanttinen suhde jalkapalloilija Noah Puckermanin kanssa, mutta Santana eroaa hänestä pian, vaikka pari jatkaakin on-off-suhdettaan toiselle kaudelle saakka. Brittany myös paljastaa sivukommentissaan, että hän ja Santana ovat harrastaneet seksiä. Kun Santanaa ja Brittanya syytetään kuoron settilistan, mikä oli tarkoitettu kisaa varten, antamisesta Suelle, Santana puolustaa Brittanya ja itseään myöntäen, että nauttii kuorossa olemisesta eikä halua sabotoida sitä. Kun Quinn erotetaan cheerleader-joukkueesta raskautensa takia, Santanasta tulee päächeerleader. Suen käskystä Santana ja Brittany menevät treffeille Finn Hudsonin, yhden glee clubin johtajista, kanssa. Santana vie Finnin neitsyyden, vaikka Finn heti katuukin. Kun Puck alkaa tapailla Mercedes Jonesia (Amber Riley), Santana on mustasukkainen ja laulaa Mercedesin kanssa aggressiivisen dueton "The Boy Is Mine". Samankaltainen kohtaaminen, tosin kokonaan fyysinen, tapahtuu toisella kaudella sen jälkeen kun Puck laulaa rakkauslaulun Lauren Zizesille (Ashley Fink) glee clubin edessä, mutta Santana häviää selvästi Laurenille.
Terveydeksi Sarja kertoo bostonilaiseen baariin kokoontuvista ihmisistä. Sarjan nimi tulee maljahuutoon viittaavasta baarin nimestä. Studiossa kuvatun sarjan ulkokohtauksissa käytetystä oikeasta baarista tuli pieni matkailunähtävyys, ja se otti suosion myötä oikeastikin nimen Cheers.
Lovemilla Sarja koostuu noin viiden minuutin mittaisista jaksoista sekä sarjassa esiintyvien hahmojen Millan Instagram-blogista, Gootti-Gittan "Possukani"-animaatioista sekä Aimon ja Ämpärin kuvablogista. Sarjan nimi tulee Millan tavasta päättää blogikirjoituksensa "”#Love, Milla”". Sarjan kaksi ensimmäistä kautta sijoittuivat kuvitteellisen Cafe Robotin tiloihin ja kolmas yhden päähenkilöistä, Aimon, perustamalle grillille.
Avaruuden sankarit Sarjan alkuperäinen nimi tulee Jules Vernen scifi-romaanista, "From the Earth to the Moon" eli "Maasta Kuuhun". Sarjan viimeisessä jaksossa kuvataan Georges Mélièsin Vernen kirjaan perustuvan elokuvn tekoa.
Kalapuikkokeitto Sarja kertoo vierekkäisissä soluasunnoissa asuvien nais- ja miesopiskelijoiden elämästä. Sarjan nimi tulee sarjan kohtauksesta, jossa Nokialle lopputyötä tekevä kumi-insinööri Tane paistaa kalapuikkoja suoraan lieden levyllä, ettei tulisi tiskiä. Lääketieteen opintoja aloitteleva Hannes pelastaa lieden ja heittää puikot veteen. Tähän Tane huudahtaa; "Hannes, sä olet nero! Kalapuikkokeittoa!"
Matador (televisiosarja) Matador on tanskalainen 24-osainen televisiosarja vuosilta 1978–1982. Lise Nørgaardin ja Erik Ballingin luomassa sarjassa eletään 1930-luvun lama-ajasta vuoteen 1947 kuvitteellisessa Korsbækin maaseutukaupungissa. Sarjan nimi tulee "Monopoly"-lautapelin tanskankielisestä nimestä.
SG Formula SG Formula on ranskalainen pikkuformulatalli, joka on kilpaillut lukuisissa Formula Renault -sarjoissa. Talin nimi tulee sen perustajan Stephane Guerinin nimikirjaimista.
Artie Abrams Kun Tina oppii, että Artien unelmana on tulla tanssijaksi, hän kysyy Artieta esiintymään steppiohjelmassa hänen kanssaan huolimatta hänen halvauksestaan, mutta heidän yrityksensä epäonnistuu surkeasti ja Artie pyytää Tinaa lähtemään. Myöhemmin Tina esittelee hänelle tutkimuksiaan edistyä selkäydinvamman hoidoista, nostamalla Artien toivon, että hän saattaisi pian pystyä taas kävelemään, mutta opinto-ohjaaja Emma Pillsbury (Jayma Mays) muistuttaa hänelle, että kyseisten hoitojen testaamisessa kestää useita vuosia. Artie tulee hyväksymään, ettei hän ehkä voi olla koskaan tanssija, ja kertoo Tinalle häntä valitsemaan toisen tanssiparin; Artie johtaa glee-kuoron esityksen "Dream a Little Dream of Me", kun Tina tanssii Mike Changin (Harry Shum Jr.) kanssa. Artie on kauhistunut, kun Uudet Tuulet häviävät karsinnat, mutta kiitollinen siitä, että kuuluu glee-kuoroon, myöntäen, että Tina oli hänen ensisuudelmansa.
SMP Formula 4 SMP Formula 4 sai alkunsa heinäkuussa 2014, kun SMP Racing, RAF sekä suomalaiset Koiranen Motorsport ja AKK-Motorsport perustivat sarjan Pohjois-Euroopan alueelle ("NEZ" = North European Zone; ). Samankaltainen Formula 4 -sarja on muun muassa Saksassa ja Italiassa. Sarjan nimi SMP Formula 4 tulee venäläisen SMP Racingin nimestä.
Mosport International Raceway Mosportissa on ajanut pitkän historiansa aikana F1-, F5000-, IndyCar-, MotoGP-, ja CanAm-sarjat. Nimi Mosport tulee sanasta Motorsport.
9-1-1 (televisiosarja) 9-1-1 on yhdysvaltalainen draamasarja, jossa seurataan Los Angelesin palomiesten, ensihoitajien, poliisien ja hätäkeskuspäivystäjien arkea. Sarjan ovat luoneet Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Tim Minear. Sarjan nimi tulee Yhdysvaltojen yleisestä hätänumerosta 911 ("nine one one").
Pomp and Circumstance Sarjan nimi tulee Shakespearen "Othellossa" esiintyvästä säkeestä ”Pride, pomp, and circumstance of glorious war!”, jonka Paavo Cajander on suomentanut muotoon ”Maineikkaan sodan prameus ja loisto!”Kukin osista on noin 5 minuutin mittainen, joten koko sarjan esitysaika on vajaa puoli tuntia.
Artie Abrams Artie esiteltiin jaksossa "Uuteen nousuun" kitaraa soittavana jäsenenä William McKinley -koulun glee-kuorossa. Hän käyttää pyörätuolia, ja on jatkuvasti kiusattuna koulun jalkapallojoukkueen jäsenten myötä. Hän on myös koulun jazzyhtyeessä, ja on myöhemmin paljastettu, että hän on koulun A.V. Club -kerhossa sekä jäsen Academic Decathlonin tiimissä. Aluekarsintojen valmistelujen aikana, Principal Figgins (Iqbal Theba) kertoo, ettei koulun budjetissa ole rahaa palkata heti valmista bussia kuljettamaan glee-kuoroa. Artien ensimmäinen soolokappale on kyseisessä jaksossa, "Kelailua", missä hän esittää ohjelman pyörätuolissaan kappaleessa "Dancing With Myself". Muut opiskelijat järjestävät rahankeräyksen myymällä leivoksia, mutta vaikka he tienaavat tarpeeksi rahaa palkkaamaan bussin, Artie pyytää, että rahat lahjoitettaisiin kouluun, jotta se voisi ostaa enemmän pyörätuoliramppeja voidakseen avustaa tulevaisuuden oppilaita. Hän menee treffeille glee-kuoron jäsenen Tina Cohen-Changin (Jenna Ushkowitz) kanssa, joissa Artie selittää, että hän on vasemmalta puolelta halvaantunut auto-onnettomuuden takia, kun hän oli ollut kahdeksan vuotias. Tina ja Artie jakavat suudelman, mutta Artie on loukkaantunut, kun Tina tunnustaa, että hän on teeskennellyt änkytystään kuudennen luokan jälkeen. Hän myöhemmin antaa anteeksi Tinalle, mutta tekee seksistisiä huomautuksia hänen muotitajustaan, vaatien häntä pukeutumaan nuukaisemmin, jos hän haluaa olla Artien kanssa. Tina kertoo julkisesti Artielle hänen käytöksestään ja Artie pyytää anteeksi; he suutelevat ja heistä tulee pari. Yrittäen ansaita huonoa mainetta parantaakseen heidän julkisuuttaan koulussa, Artie ja Tina, muiden glee-kuorolaisten Brittany Piercen (Heather Morris), Mercedes Jonesin (Amber Riley) ja Kurt Hummelin (Chris Colfer) kanssa esittävät improvisoidun esityksen kappaleesta "U Can't Touch This" koulun kirjastossa, joka epäonnistuu, kun kirjastonhoitaja, rangaistuksen sijaan, kysyy heitä esiintymään hänen kirkkoryhmässään.
Ashes to Ashes (televisiosarja) Ashes to Ashes on brittiläinen televisiosarja, joka on spin-off televisiosarjasta "Life on Mars". Ensimmäinen jakso lähetettiin Britanniassa 7. helmikuuta 2008. Sarjan nimi tulee David Bowien kappaleesta ”Ashes to Ashes”. Sarjan kolmas ja viimeinen tuotantokausi esitettiin Britanniassa kevään 2010 aikana.
Uusiin maisemiin Sarjan englanninkielinen nimi "Always Greener" tulee sanonnasta: "The grass is always greener on the other side" ("Ruoho on aina vihreämpi aidan toisella puolella").
Taistelutoverit Sarjan englanninkielinen nimi "Band of Brothers" tulee William Shakespearen historiallisesta näytelmästä "Henrik V", jossa Englannin kuningas Henrik V pitää kuuluisan puheen ennen Agincourtin taistelua. Lainauksen lyhennetty versio on myös Ambrosen kirjan ensimmäisellä sivulla, jonka lisäksi Carwood Lipton lainaa tekstiä sarjan viimeisessä osassa.
Luettelo digimoneista U–Z Vandemon (, ) on fiktiivinen hahmo anime-sarjasta Digimon Adventure ja sarjan kolmas päävihollinen. Vandemonin nimi tulee sanoista "vampyyri" () ja "demoni" (). Vandemonin hahmo on saanut vaikutteita vampyyreistä, ja hahmo muistuttaakin lähinnä vampyyriä, jolla on selässään punainen viitta. Vandemon oli siihenastisista Digimoneista älykkäin ja voimakkain ja kidutti Digimaailmaa, kunnes Valitut lapset tuhosivat hänet.
Big Brother Sarjan nimi Big Brother () tulee George Orwellin romaanin "Vuonna 1984" kaikkitietävästä ja kaikkinäkevästä tarkkailijasta. Isoveli on totalitaarinen hallitsija, jonka johtama yhteiskunta valvoo, etteivät alamaiset tee ajatusrikoksia.
Terry Gilliam Terence Vance ”Terry” Gilliam (s. 22. marraskuuta 1940 Minneapolis, Minnesota) on brittiläinen elokuvaohjaaja ja Monty Python -komediaryhmän ainoa alkuperältään ei-brittiläinen jäsen. Syntyään yhdysvaltalainen Gilliam sai Britannian kansalaisuuden vuonna 1968. Vuonna 2006 hän luopui Yhdysvaltojen kansalaisuudesta. Hänelle myönnettiin erikois-BAFTA vuonna 1970 ja BAFTA:n kunniajäsenyys vuonna 2009.
Brazil – tämän hetken tuolla puolen Brazil – tämän hetken tuolla puolen () on Terry Gilliamin ohjaama musta komedia/science fiction -elokuva vuodelta 1985. Elokuvan tärkeimmissä rooleissa ovat Jonathan Pryce, Katherine Helmond, Robert De Niro ja Michael Palin. "Brazil" ei valmistuttuaan tyydyttänyt tuottajiaan, joten se uhattiin jättää julkaisematta. Ohjaaja Terry Gilliamin aktiivisen toiminnan ansiosta elokuva kuitenkin päätyi lopulta levitykseen. Siitä oli olemassa kaksi eri versiota, yksi Yhdysvaltojen ja toinen Euroopan markkinoille. Yhdysvaltoja varten elokuvasta leikattiin versio, jonka loppu on ”onnellisempi”.
Terry Gilliam Terry Gilliam on vieraillut Suomessa vuonna 1998 Sodankylän elokuvajuhlilla.
Monty Python Pythoneita olivat Graham Chapman, John Cleese, Terry Gilliam, Eric Idle, Terry Jones ja Michael Palin. Ryhmän kirjoittamat sketsit luotiin lähinnä työpareina Cleese–Chapman ja Palin–Jones. Eric Idle kirjoitti yksin. Terry Gilliam loi sketsejä yhteen nivoneet animaatiot.
Michael Palin Vuonna 1969 Palin alkoi tehdä "Monty Pythonin Lentävä Sirkus" -sarjaa yhdessä Jonesin, Chapmanin, Cleesen, Idlen ja Terry Gilliamin kanssa. Sarjaa tehtiin neljän tuotantokauden ajan, minkä lisäksi ryhmä teki neljä elokuvaa. Monty Pythonin jälkeen Palin on esiintynyt muun muassa Terry Gilliamin ohjaamissa elokuvissa. Hänen ehkä tunnetuin Pythonien ulkopuolinen elokuvaroolinsa on komediassa "Kala nimeltä Wanda", josta hänet palkittiin parhaan sivuosan BAFTA:lla.
Rosvoja, rosvoja Rosvoja, rosvoja (myös Aikavarkaat) on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Terry Gilliamin fantasiaelokuva, joka vie katsojan matkalle halki ajan ja avaruuden. Se on veijaritarina, joka kääntää historian päälaelleen ja pilkkaa käsistä karannutta teknologiauskoa. Synkän huumorin sävyttämästä käsikirjoituksesta vastasivat Terry Gilliam ja Michael Palin, jolla on myös rooli elokuvassa. Tuotantovaikeuksista huolimatta elokuvasta tuli taloudellinen menestys. Se on saanut peräti 93 % positiivisen arvostelun Rotten Tomatoes -sivustolla.
Vartijat Seuraavaksi Terry Gilliam kiinnitettiin ohjaajaksi ja Charles McKeown käsikirjoittajaksi. He päättivät käyttää Rorschachin päiväkirjaa kertojan äänenä ja ottivat mukaan sellaisia alkuperäisen sarjakuvan kohtauksia, joita Hamm oli jättänyt pois. Gilliam ja Silver saivat kerättyä elokuvaa varten vain 25 miljoonaa dollaria, neljäsosan siitä mitä olisi välttämättä tarvittu, sillä heidän edellisten elokuviensa budjetit olivat kasvaneet liian suuriksi. Lopulta Gilliam jätti projektin, koska alkuperäinen sarjakuva oli hänen mielestään mahdoton filmata. Kun Warner hylkäsi koko projektin, Gordon pyysi Gilliamia ohjaamaan elokuvan itsenäisesti. Tämä kieltäytyi jälleen, sillä hänen mielestään sarjakuvasta olisi ollut parempi tehdä viiden tunnin minisarja kuin elokuva.
Watchmen (elokuva) Seuraavaksi Terry Gilliam kiinnitettiin ohjaajaksi ja Charles McKeown käsikirjoittajaksi. He päättivät käyttää Rorschachin päiväkirjaa kertojan äänenä ja ottivat mukaan sellaisia alkuperäisen sarjakuvan kohtauksia, joita Hamm oli jättänyt pois. Gilliam ja Silver saivat kerättyä elokuvaa varten vain 25 miljoonaa dollaria, neljäsosan siitä mitä olisi välttämättä tarvittu, sillä heidän edellisten elokuviensa budjetit olivat kasvaneet liian suuriksi. Lopulta Gilliam jätti projektin, koska alkuperäinen sarjakuva oli hänen mielestään mahdoton filmata. Kun Warner hylkäsi koko projektin, Gordon pyysi Gilliamia ohjaamaan elokuvan itsenäisesti. Tämä kieltäytyi jälleen, sillä hänen mielestään sarjakuvasta olisi ollut parempi tehdä viiden tunnin minisarja kuin elokuva.
Monty Pythonin lentävä sirkus Sarjan käsikirjoittivat ja pääosia myös näyttelivät Graham Chapman, John Cleese, Terry Gilliam, Eric Idle, Terry Jones ja Michael Palin. Cleese jäi sarjasta kolmannen tuotantokauden jälkeen.
Filosofien jalkapallo-ottelu Sketsissä esiintyvät mm. ”Sokrates” (Eric Idle), ”Arkhimedes” (John Cleese), ”Hegel” (Graham Chapman), ”Nietzsche” (Michael Palin), ”Marx” (Terry Jones) ja ”Kant” (Terry Gilliam). Pelin selostajana toimii Palin.
W. E. B. Du Bois Vuonna 1951 Du Bois sai syytteen vieraan vallan agenttina toimimisesta Neuvostoliiton hyväksi ja vaikka syyte hylättiin, Du Bois pettyi Yhdysvaltoihin, liittyi kommunistiseen puolueeseen, muutti Ghanaan ja lopulta luopui Yhdysvaltojen kansalaisuudestaan.