mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Fredrik Elfving Elfving kehitti kasvitieteen yliopisto-opetusta ja otti muun muassa käyttöön laboratorioharjoitukset opetuksessa. Aikalaiset kehuivat hänen luennoitsijan taitojaan. Kuulustelijana häntä pidettiin ankarana ja pelättynä tentaattorina. Kasvitiede oli vielä 1900-luvun alussa lääketieteen opiskelijoille pakollinen sivuaine, minkä vuoksi lääketieteellistä tiedekuntaa harmistutti se, että Elfvingin väitettiin ankaruudellaan estäneen lääketieteen opiskelijoiden opintoja, vaikka kasvitiede ei ollut erityisen merkityksellistä varsinaisen lääketieteen kannalta.
Karl Oskar Elfving nuorempi Elfvingin puoliso vuodesta 1905 oli Gerda Anna Ottilia Grotenfelt (k. 1943).
Jenny Elfving Jenny Maria Elfving (31. maaliskuuta 1871 Vaasa – 9. heinäkuuta 1932) oli suomalainen puutarhaviljelyksen edistäjä.
Otto Elfving Otto Elfving (12. huhtikuuta 1874 Turku – 14. lokakuuta 1944 Pietarsaari) oli suomalainen levyseppä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Peter Elfving Elfvingin ensimmäinen puoliso vuodesta 1704 oli Hedvig Hjärne (k. 1720) ja toinen vuodesta 1722 Kristina Flaschsenius.
Fredrik Elfving 1900-luvun alkuvuosikymmeninä kielikysymys kuumensi tunteita yliopistossa. Elfving kannatti tiukasti ruotsinkielisyyttä, mikä johti siihen, että hänen vuonna 1852 perustetun kasvitieteen oppituolinsa rinnalle perustettiin vuonna 1925 uusi suomenkielinen professuuri, johon nimitettiin Kaarlo Linkola. Elfvingin jäätyä eläkkeelle laitoksen esimiehen tehtävät siirrettiin uuden suomenkielisen oppituolin haltijalle. Hänen virkaansa ei kuitenkaan lakkautettu, vaan uudeksi ruotsinkieliseksi kasvitieteen professoriksi valittiin vuonna 1928 Alvar Palmgren.
Östen Elfving Karl Östen Elfving (27. toukokuuta 1874 Vaasa – 25. heinäkuuta 1936 Boden, Ruotsi) oli suomalainen maatalousasiantuntija ja -poliitikko.
Dickie Jones Jones meni vuonna 1948 naimisiin Betty Jonesin kanssa, ja parille syntyi neljä lasta.
Karl Oskar Elfving nuorempi Karl Oskar Elfving (27. toukokuuta 1872 Vaasa – 1. kesäkuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen metsätalousasiantuntija ja -vaikuttaja.
David Pizzoni Elfving David Pizzoni Elfving (s. 26. marraskuuta 1985) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Hammarby IF:ää.
Arvo Elfving Arvo Rafael Elfving (11. toukokuuta 1886 Sulva – 23. helmikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, joka sai professorin arvonimen.
Fredrik Elfving Vuosina 1903–1902 Helsingin Kaisaniemeen valmistunut kasvitieteen laitosrakennus, jossa nykyään toimii yliopiston Kasvimuseo, rakennettiin Elfvingin aloitteesta ja hänen suunnitelmiensa mukaan.
Peter Elfving Peter Elfving (12. huhtikuuta 1677 Norrbärke, Ruotsi – 30. kesäkuuta 1726 Turku) oli ruotsalaissyntyinen lääkäri, joka aloitti lääketieteellisen tutkimuksen Suomessa.
Jenny Elfving Elfvingin vanhemmat olivat pormestari Karl Oskar Elfving ja Jenny Sofia Nyman. Hän kävi tyttökoulun 1887, kauppaopiston 1890, Haapaveden kasvitarhakoulun 1895, Tampereen talouskoulun opettajaosaston 1896. Hän teki opintomatkan Ruotsiin ja Tanskaan 1904, Tanskaan ja Saksaan 1906. Hän oli Paimion emäntäkoulun johtaja 1897, Sippola-ReitkalIin puutarha- ja maatalouskoulun johtaja ja opettaja 1898–1908. Hän perusti Järvilinnan puutarhaopettajaopiston 1908 ja oli sen johtaja 1908–1917. Sen jälkeen hän oli Kangasalan kotitalousopiston 2. johtaja ja opettaja 1920–1921 sekä 1924.
Östen Elfving Elfving valmistui agronomiksi 1895, filosofian kandidaatiksi 1911 ja filosofian lisensiaatiksi (tohtori) 1915, väitöskirjan aiheenaan "Vermögensbildung kleinbäuerlicher Ansiedler in Finnland". Elfving toimi tilanhoitajana, maanviljelysinsinöörinä, lääninagronomin apulaisena ja maanviljelyskonsulenttina vuoteen 1906 saakka, sitten vuoteen 1917 asti valtion asutustarkastajana ja asutushallituksen ylijohtajana eli ylitirehtöörinä 1917–1926. Hän julkaisi muun muassa teokset ja tutkielmat "Växtkultur, växtförädling och försöksverksamhet" (1903), "Petsamon taloudellisista edellytyksistä ja toimenpiteistä sen kehittämiseksi" (1924) sekä "Uusia teitä pienviljelyksen kohottamiseksi" (1932).
Elfving Hausjärvellä toimiva Elfving Opasteet Oy Ab tekee opaste- ja varoituskylttejä ja liikennemerkkejä ja tuo maahan tieliikennettä ohjaavia laitteita. Sen tytäryhtiön Tielinja Oy:n erikoisalaa ovat tie- ja katumerkinnät maaleilla ja massoilla,
Peter Elfving Västmanlandin piirilääkäriksi Elfving tuli 1704 ja Turun akatemian professoriksi 1722, missä virassa hän toimi neljä vuotta. Naantalin terveyslähdettä alettiin käyttää 1723 terveydenhoidollisiin tarkoituksiin hänen ehdotuksestaan.
Gustav Elfving Erik Gustav Elfving (25. kesäkuuta 1908 Helsinki – 25. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja tilastotieteilijä. Hän oli uraauurtava kokeiden suunnittelija ja teki merkittäviä tutkimuksia Suomen yliopistoissa.
Gustav Elfving Gustav Elfving toimi useiden suomalaisten tilastotieteilijöiden väitöskirjan ohjaajana. Elja Arjas tunnetaan työstään stokastisten prosessien inferenssin ja luotettavuusteorian parissa. Arjaksen väitöskirjaoppilaita ovat Esa Nummelin ja Hannu Oja.
Betty Brant Betty pelkäsi syyttä, että Peter välitti oikeasti enemmän luokkatoveristaan Liz Allenista kuin Bettystä. Tämä väärinkäsitys johti Betty ja Peterin suhteen kärsimiseen. Betty alkoi pian tapailla Buglen reportteri Edward "Ned" Leedsiä, joka kosi pian Bettyä, joka kuitenkin rakasti vielä Peteriä. Peterin mielestä Hämähäkkimiehenä olo ei tekisi hänestä hyvää miestä Bettylle, ja hän tietoisesti yritti ajaa naista luotaan. Vaikka Betty tunsi vetoa Peteriin, hän päätti viimein hyväksyä Leedsin kosinnan. Betty ja Peter ovat kuitenkin läheisiä ystäviä vielä tänäkin päivänä.
Brenda Joyce Brenda Joyce (s. Betty Leabo, 25. helmikuuta 1917 – 4. heinäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Excelsior Springsissä, Missourissa.
Reuven Shiloah Shiloah syntyi ottomaanien hallitsemassa Jerusalemissa Reuven Zaslanskina, myöhemmin Shiloah vaihtoi nimekseen Zaslani ja otti koodinimekseen "Shiloah". Shiloah syntyi ortodoksijuutalaiseen perheeseen, hänen isänsä oli rabbi, Shiloah kasvatettiin hyvin uskonnolliseen perheeseen. 1930-luvulla Shiloah tapasi neworkillaisen Betty Bordenin ja menivät naimisiin vuonna 1936.
K. J. Ståhlberg K. J. Ståhlberg avioitui pikkuserkkunsa, opettaja Hedvig Wåhlbergin kanssa 17. joulukuuta 1893. Vuosina 1894–1908 heille syntyi kuusi lasta: Kaarlo, Aino, Elli, Aune, Juho ja Kyllikki. Hedvig-puoliso kuoli vuonna 1917. Vuonna 1920 Ståhlberg avioitui kirjailija Ester Elfvingin kanssa. Ståhlbergin lasten suhteet heidän isänsä uuteen puolisoon ja tämän tyttäreen eivät koskaan muodostuneet läheisiksi.
Betty Ford Betty Ford oli mukana perustamassa yhdessä suurlähettiläs Leonard Firestonen kanssa Betty Ford -klinikkaa ("Betty Ford Center"). Vuonna 1982 perustettu klinikka tarjoaa vieroitushoitopalveluita alkoholi- ja huumeriippuvaisille. Betty Ford itse kamppaili lääkeriippuvuuden kanssa. Betty Ford -klinikan hoitopalveluita käyttävät yleensä julkisuuden henkilöt. Klinikan hoitotiloista puolet on varattu miehille, puolet naisille. Betty Ford -klinikan hallituksen puheenjohtajana toimii Fordien tytär Susan Ford Bales.
Luettelo televisiosarjan Täydelliset naiset henkilöistä Samaan aikaan Bettyn poika Matthew on alkanut seurustella Danielle Van de Kampin kanssa. Matthew haluaa "normaalin elämän" ilman salaisuuksia ja paineita näyttää vakuuttavalta. Yhdessä Matthew ja Danielle keksivät juonen jolla Caleb saataisiin hoitokotiin. Matthew huijaa veljensä menemään Daniellen taloon ja raiskaamaan tämän. Bree löytää Calebin ahdistelemasta Daniellea ja sanoo Bettylle aikovansa soittaa poliisit ja lähettää Calebin hoitoon. Betty ei suostu vaan päättää myrkyttää Calebin koska ei halua tämän joutuvan lukkojen taa. Myrkyttämällä Calebin Betty toisi tälle rauhan ja paremman elämän, koska omien sanojensa mukaan Caleb ansaitsee "niin paljon parempaa." Betty vie Calebin piknikille, jossa hän antaa tälle kulhon myrkyttämäänsä jäätelöä. Pidätellessään kyyneliä Betty sanoo Matthew'n jääneen kotiin, koska päivä oli tarkoitettu vain heille kahdelle. Caleb kysyy onko Matthew vihainen hänelle ja Betty kysyy miksi olisi. Silloin Betty saa tietää kammottavan totuuden Calebin kertoessa mitä oikeasti tapahtui. Betty estää Calebia syömästä myrkytettyä jäätelöä ja palaa Wisteria Lanelle, jossa lukitsee Matthew'n kellariin rangaistukseksi. Myöhemmin Danielle saapuu Matthew'n avuksi ja lyö Bettyn tajuttomaksi. Pari pakenee ja jättää Bettyn kellarin lattialle.
Betty päättää olevan parasta muuttaa pois Wisteria Lanelta ja pakkaa tavaransa ja jättää talon yhdessä Calebin kanssa keskellä yötä. Betty kertoo Calebille, että tästä lähtien he ovat kahdestaan. Poliisi kuitenkin saapuu ja pidättää molemmat kaikkien naapuruston asukkaiden silmien edessä. Vankilassa Betty saa tietää, ettei Caleb ollut Melanie Fosterin murhan takana, vaan murhaaja olikin Matthew. Betty soittaa Breelle, joka on psykiatrisessa sairaalassa ja varoittaa tätä Daniellen turvallisuudesta. Breem paetessa sairaalasta Matthew ja Danielle suuntaavat takaisin naapurustoon hakemaan tavaroita. Daniellen yrittäessä murtautua äitinsä kassakaappiin Matthew palaa Applewhiten kotiin hakemaan käteistä. Betty on kuitenkin odottamassa tätä ja paljastaa saaneensa selville totuuden ja miten järkyttynyt hän oli saatuaam selville tämän syyttäneen omaa veljeään. Matthew'n mukaan Betty rakasti Calebia enemmän kuin tätä. Betty on samaa mieltä sanoen olevansa ainut ihminen kuka tulisi koskaan rakastamaan Calebia. Matthew lähtee Daniellen luo ennen kuin Betty soittaa virkavallalle.
Turkansaari Ulkomuseoalue sai alkunsa, kun Östen Elfving osti Raatinsaaressa varastona pidetyn Turkansaaren kirkon ja siirrätti sen takaisin entiselle paikalleen vuonna 1922. Myöhemmin Elfving hankki saareen muitakin rakennuksia, muun muassa Hietaniemen pappilan Ylitorniolta vuonna 1931. Elfvingin tytär Brita Helenius perusti yhdessä miehensä ja eräiden paikallisten maanviljelijöiden kanssa aluetta hoitamaan Turkansaaren säätiön, jolle Helenius lahjoitti saaren rakennuksineen huhtikuussa 1961. Säätiö rakennutti saaren vastakkaiselle rannalle tien ja sieltä ponttonisillan saareen vuonna 1964. 1960-luvulla saareen hankittiin aittoja, sauna, riihi, paja ja kesänavetta. Ylikärpän talo ostettiin alueelle vuonna 1970.
Fredrik Elfving Fredrik Emil Wolmar Elfving (9. joulukuuta 1854 Tammisaari – 21. kesäkuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen kasvifysiologi. Hän oli Helsingin yliopiston kasvitieteen professori vuosina 1892–1926. Hän kirjoitti muun muassa kirjat "Tärkeimmät viljelyskasvit" ja "Kasvitieteen oppikirja", joita käytettiin oppikirjoina laajalti.
Otto Elfving Kansanedustajana Elfving toimi kahteen eri otteeseen Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin edustajana vuosina 1919–1922 ja 1926–1927. Eduskunnassa hän toimi Perustuslakivaliokunnan ja Puolustusasiainvaliokunnan jäsenenä. Lisäksi hän oli Pietarsaaren kaupunginvaltuuston jäsen ja Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin sosialidemokraattisen piiritoimikunnan puheenjohtaja.
Elfving Oy Elfving Safety Ab markkinoi työvaatteita, turvajalkineita ja henkilösuojaimia. Forteco Finland Oy Espoon Suomenojalla tuo maahan Peugeot-mopoja ja -skoottereita sekä Aixam-mopoautoja. Oy Harry Marcell Ab on kodinkoneiden, kuten Nilfisk-pölynimurien maahantuoja, ja Oy Raketti Ab myy metsänkorjuukoneiden tarvikkeita.
Terry Fox Terry Fox syntyi Winnipegissa, Manitobassa, Kanadassa Rolly ja Betty Foxille. Nuoruutensa Fox kasvoi perhekodissa Morril Streetilla Port Coquitlamissa Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa kolmen sisaruksensa kanssa.
Puula Puulan tilavuus on 3 060 miljoonaa m³ eli 3,06 km³. Järven keskisyvyys on 9,2 metriä ja suurin syvyys on 69 metriä.
Puula Puula ja sen itäpuolella oleva Kyyvesi muodostavat melontareitistön. Alueella on suuria ja haastavia järvenselkiä, joissa melontataidot punnitaan. Naarajärveltä alkava reilun sadan kilometrin mittainen Naarajoki–Kyyvesi–Puula-melontareitti päättyy Puulalle. Molemmilla järvillä on useita kohtuullisesti varusteltuja rantautumispaikkoja. Melojien kannattaa tehdä reittisuunnitelmat joko Puulan itä- tai länsipuolelle, koska Simpiän ja Karttuun selkien ylitys on tuulisella säällä haasteellista.
Puula Puula (myös Puulavesi) on Etelä-Savossa Hirvensalmella, Joutsassa, Kangasniemellä ja Mikkelissä sijaitseva järvi. Puula valittiin Etelä-Savon maakuntajärveksi vuonna 2011. Puulaan on Suonsalmen välityksellä yhteydessä järveen Ryökäsvesi-Liekune, jonka vedenpinnan korkeus on samalla tasolla.
Naamankajärvi–Polvijärvet Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 25 miljoonaa kuutiometriä eli 0,025 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 14 metriä. Pienen Polvijärven suurin syvyys on 4,5 metriä, Polvijärven suurin syvyys on 8,9 metriä ja Naamankajärven 14 metriä. Syvin kohta sijaitsee Teeriniemen ja sen vastarannan puolivälissä.
Aapajärvi Pienen järven pinta-ala on 106,9 hehtaaria, suurin syvyys 4,7 metriä ja rantaviivan pituus 10,1 kilometriä. Järveen on istutettu planktonsiikaa ja pohjasiikaa. Järvi kuuluu Tornionjoen päävesistöön, ja sen keskisyvyys on 1,4 metriä. Suurin syvyys on 4,7 metriä.
Puula Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähialueeseen (14.923) järvi kuuluu.
Puula Puula syntyi Itämeren Yoldia-vaiheen aikana, kun se kuroutui itsenäiseksi järveksi. Puulan jälkeen kuroutuivat vielä Päijänne ja Saimaa, jotka nykyisin ympäröivät Puulaa. Puula laski Sysmän reitin kautta Päijänteeseen. Reitti alkoi Puulan Siikaveden lahdesta, jossa Kälän kylässä virtaa peräkkäin kapeat Pirtinjoki ja Kälänjoki ja jotka laskevat Suonteeseen. Reitin vedet jatkoivat Suonteen keskivaiheille, jossa ne laskivat Viherinkoskesta Viheriin nykyisen Joutsan kirkonkylän lähellä. Sen jälkeen se jatkaa Jääsjärvestä Hartolassa olevaa moniosaista Tainionvirtaa myöten Päijänteeseen.
Hankavesi-Välivesi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 55,4 miljoonaa m³ eli 0,0554 km³. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Väliveden eteläpäässä keskellä järveä. Hankaveden suurin syvyys 14 metriä saavutetaan sen eteläpäässä Hankasaaren lounaispuolella. Moksunjärvi on 10 metriä ja Lamminperänlampi 3,1 metriä syvä.
Painio Järven pinta-ala on 784 ha. Se on matalahko (syvyys pääosin 4–6 metriä), savipohjainen, luontaisesti rehevä ja runsasravinteinen. Sen korkeus meren pinnasta on 81,2 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järvi laskee Palikaisten luona Hirsjärveen, josta alkaa Paimionjoen yläjuoksun järviketju. Painio on tämän järviketjun ja koko Paimionjoen lähdejärvi ja samalla sekä Paimionjoen vesistöalueen että Someron suurin järvi.
Paunkülan tekojärvi Tekojärvi valmistui keväällä 1960 paikalle, missä aiemmin sijaitsi kolme luonnollista järveä: Turde järvi, Väikese- ja Suure Seapilli. Tekojärven järviallasta suurennettiin vuosina 1975–1976, jolloin aikaisempien järvien pinta-ala teki yhteensä yksi kahdeskymmenesosa tekojärven pinta-alasta. Kolmesta järvestä Väike Seapilli oli syvin 4,8 metrin syvänteellä ja Suuri Seapilli toiseksi syvin 4,2 metrin suvänteellä. Turde järv oli 3 metriä syvä. Tekojärven vedenpinta nousi Väiksese Seapillin kohdalla kolme metriä ja tekojärven suurin syvyys oli nyt 7,8 metriä. Kun tekojärveä suurennettiin, saadaan nykyinen suurin syvyys 8,7 metriä. Tämä syvyys on kuitenkin keskikorkeus, sillä tekojärven vedenpintaa säännöstellään ja se vaihtelee eri aikoina suuresti.
Puula Järven lasku-uoma on tulkinnasta riippuen joko Suonsalmi, joka laskee Puulan Ryökäsvesi-Liekuneen. Tällä on kuitenkin vedenpinta samalla tasolla kuin Puulalla. Toisaalta Liekune laskee Kissakosken kanavaa myöten Vahvajärveen, josta vedet jatkavat Pyhäveden valuma-alueen (14.97) läpi.
Vegorítida Vegorítida (, ) on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Kreikan kolmanneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on noin 45 neliökilometriä. Vegorítida on suurimmillaan noin 14,8 kilometriä pitkä ja noin 6,9 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 540 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 50 metriä.
Vegorítidan ympärillä sijaitsevat Vóras-, Áskio- ja Vérmio-vuoret. Järvi on pienentynyt huomattavasti viime vuosikymmenten aikana. Vielä joitakin aikoja sitten sen pinta-ala oli noin 68 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 75 metriä.
Puula Puulan rantojensuojelualueeseen kuuluu noin 500 saarta ja pari niemeä järven itäosissa. Suojelualueen koko on 166 km².
Kivijärvi (Ähtäri) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0060 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja se on melko tasapohjainen. Vajaa puolet järvestä on alle 1,5 metriä syvää eikä järvessä esiinny syvänteitä. Järvessä on vain kolme kohtaa, jossa syvyys ylittää kolme metriä, ja niissäkin suurin syvyys on vain 4,1 metriä.
Puula Järven vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy. Puula laskee Suonsalmen kautta Liekuneeseen ja siitä Kissakosken avokanavaa pitkin Vahvajärveen. Järvi on säännöstely vuodesta 1964 Kissakosken voimalaitoksen tarpeisiin siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 94,37 metriä ja 94,85 metriä mpy.
Korpijärvi-Verijärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 54 miljoonaa m³ eli 0,054 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 25,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Verijärvellä Leveälahden suulla. Verijärvi on tätä syvännettä lukuun ottamatta varsin matala. Myös Kestinlahti on matala, sillä sen suurin syvyys on kartan mukaan 1,7 metriä. Korpijärvi on keskisyvyydeltään järvialtaista syvin, mutta sen syvänteistä ovat yli 20 metriä vain Haminanlahdessa, missä saavutetaan 24 metrin syvyys. Järvenselällä on 17 metriä syvää ja kahdessa kohtaa on noin 15 metriä syvää. Jyrkin ranta sijaitsee Lehmoniemen kärjen länsipuolella, missä järvi syvenee 24 metriä vain 50 metrin matkalla.
Suursaari Suursaaressa on 4 järveä ja 1 lampi. "Liivalahdenjärvi" on noin 400 metriä pitkä ja 75 metriä leveä, ja sen suurin syvyys on vain 1,5 metriä. Sen toinen lasku-uoma suuntautuu Liivalahteen. "Veteljärvi" on kooltaan 250 × 100 metriä ja sen suurin syvyys on 2,3 metriä. Sillä on yhteinen laskujoki Liivalahdenjärven kanssa Selkäapajanlahteen länsirannikolle. Maahellinlahteen laskeva "Lounatjärvi" on kooltaan 500 × 200 metriä, ja sen suurin syvyys on 13 metriä. "Ruokolahdenjärvi" on kooltaan 350 × 200 metriä, ja sen suurin syvyys on 5 metriä. Se laskee mereen Porkanrannassa Kiiskinkylän kohdalla. Lounatjärven koillispuolella on vielä pieni pyöreä "Pahalampi".
Lempaalanjärvi Lempaalanjärvi () on järvi Karjalankannaksen eteläosassa Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Syvälle työntyvät niemet jakavat sen neljään osaan. Järven pinta-ala on 12,5 neliökilometriä ja syvyys 0,9–3,4 metriä. Suurin syvyys on 8,3 metriä.
Puula Puulan lähialueella on 188 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat seuraavat noin 40 järveä. Puulan itäpuolella sijaitsee seuraavia järviä. Heti Santaranjärven pohjoispuolella on järvialue, joista Pesäjärvi (167 ha), Luotijärvi (77 ha), Kolmipohja (29 ha), Käärmelampi (17 ha) ja Säynätjärvi (12 ha) ovat suurimmat. Santaranjärven eteläpuolella sijaitsevat muun muassa Osonlampi (47 ha) ja Hiisilampi (17 ha), jotka laskevat yhdessä Vanhosalmeen. Näiden eteläpuolella sijaitsee Valkjärvi (16 ha), joka laskee Pääsysaaren vastapuolella olevaan salmeen. Samaan salmeen laskevat myös Pieni-Montonen (28 ha), Iso-Montonen (61 ha), Kirvesjärvi (24 ha) ja Viitalampi (11 ha). Otavan lounaspuolelle laskevat Myllylampi (10 ha) ja Pitkäjärvi (15 ha) yhdessä Heposelän Vihakkalanlahteen. Hepolahteen laskee myös Säynetlampi (26 ha).
Synsiö Synsiä eli Synsiö on keskikokoinen järvi Etelä-Savon Kangasniemellä. Synsiä on Puulan kalastusalueen pohjoisosassa sijaitseva lievästi tummavetinen, karu ja matala järvi. Synsiänjärvi on moreenipohjainen. Se jakautuu kahteen järvialtaaseen: Haahkalanselkään ja Synsiään. Synsiästä vedet laskevat Kokkoniemenjokea Iso-Kaihlaseen ja siitä edelleen Puulan luoteisosaan, Sätkynselälle. Synsiään laskevat järvet ovat Iso-Siikajärvi ja Ylänne, jotka ovat karuja ja tummavetisiä. Järvireitillä on runsaasti järvitaimenen lisääntymiseen soveltuvia virtavesiä.
Puula Alueen kallioperä on suurimmaksi osaksi pehmeää ja vaaleaa granodioriittia, joka on karkeakiteistä kiveä. Järven veden aallot ja tavien jäät ovat haurastuttaneet vedenalaisten kivien pintaa ja se on Puulan syntymän ajasta asti erodoitunut kohtuullisen paljon. Rapautuneet kivipinnat paljastuivat vuonna 1854, kun järven vedenpinta alkoi laskea. Nykyään tunnetaan lähes sata raukki-kiveä tai kalliota.
Puula Järven rantaviivan pituus on 1 777 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 972 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti metsämaata, mutta myös peltomaata ja suota esiintyy hieman. Kangasniemen keskustaajama sijaitsee järven koillisosassa Ruovedenselän ääressä ja Läsäkosken kylä Vuojaselän rannalla. Otava, joka on kylänä Mikkelin kaupunginosa, sijaitsee Puulan kaakkoisosassa Kotalahden perällä. Järven itärantoja seuraa valtatie 13, joka yhdistää Kangasniemen Mikkeliin. Seututie 616, joka yhdistää Joutsan Kangasniemeen, oikaisee rikkonaisen järven läpi. Sen sijaan seututie 431, joka haarautuu edellisestä Kälässä, vie Hirvensalmelle ja Otavalle järven etelärantoja seuraten.
Isojärvi (Pomarkku) Isojärvi on Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi Pomarkun ja Siikaisten kunnissa Satakunnassa. Se on pohjoisen Satakunnan suurin järvi. Järven pinta ala on 39,4 km², suurin syvyys 9,9 metriä ja keskisyvyys 3,0 metriä.
Kiesimä Kiesimä on järvi Rautalammin kunnassa. Järven suurin pituus itä-länsisuunnassa on noin 9 km, suurin syvyys 32 m ja korkeus merenpinnasta noin 101 m. Järven luoteispuolella sijaitsee Kiesimän kylä, itäpäässä Kerkonkosken kylä.
Iso-Valkee Kolmannen Salpausselän reunamuodostumaan kuuluva järvi sijaitsee Somerniemen Mäyrämäen kylässä. Järven pinta-ala on 32,6 ha, rantaviiva 3 960 metriä, tilavuus 2 686 000 kuutiometriä, keskimääräinen syvyys 8,2 metriä ja suurin syvyys 24,7 metriä. Korkeus merenpinnasta on 108 metriä.
Tempe (järvi) Tempe () on Indonesiassa Etelä-Sulawesin provinssissa sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 350 neliökilometriä ja sen suurin syvyys on viisi metriä.
Viherinkosken kalliomaalaukset Läheinen Puula laski jo kivikaudella vetensä Sysmän reittiä pitkin Päijänteeseen. Vuosina 1831−54 yhdistettiin Puulavesi Kissakosken kanavalla Mäntyharjun reittiin , joka alensi Puulaa 2,5 metriä ja syntyi erilliset järvet Viheri, Suontee ja Jääsjärvi. Samalla Puulan laskusuunta Päijänteeseen tyrehtyi ja sen vedet päätyivät Mäntyharjun reitille. Viherinkosken vedet tulevat Suonteesta ja laskevat Viheriin. Veden määrä on luonnollisesti vähentynyt Kissakosken kanavaa edeltäneistä ajoista.
Vättern Vättern (aik. ), on Ruotsin toiseksi suurin järvi Itä-Götanmaan, Länsi-Götanmaan, Närken ja Smålandin välisessä hautavajoamassa Etelä-Ruotsissa. Järven pinta-ala on 1 912 km², suurin syvyys 128 m ja sijaitsee 88 m:n korkeudella merenpinnasta. Pituutta järvellä on 135 km, suurin leveys 31 km.
Puula Puulan eteläpuolella sijaitsevat seuraavat järvet. Malvanniemessä sijaitsee Matslampi (14 ha) ja Pöyryn pohjoispuolella erikoisen muotoinen Pitkälampi (12 ha). Lännempänä Kohovuorenselkään laskevat yhdessä Pauninlampi (14 ha) ja Valkealampi (10 ha). Puulansalmesta pohjoiseen työntyvään lahteen laskevat seuraavat järvet. Kuivalampi (23 ha) laskee Lihvanselkään, Kuvasjärvi (103 ha) Lapinselkään sekä Valkeislampi (23 ha) ja Istrualanlampi (35 ha) Puulansalmeen.
Agassiz-jääjärvi Järvi ulottui laajimmillaan ehkä 841 000 neliökilometrin alalle ja järven syvyys oli korkeimmillaan yli 500 metriä. Agassiz-järvi oli Kanadassa ja Pohjois-Yhdysvalloissa. Laajimmillaan se peitti suuria osia Manitobasta, Länsi-Ontariosta, Saskatchewanista, Pohjois-Dakotasta ja Pohjois-Minnesotasta. Ontariossa oli joitain suuria saaria järven ollessa laajimmillaan.
Pyhäselkä (järvi) Koko järven tilavuus on 3 160 miljoonaa kuutiometriä eli 3,16 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 67 metriä.
Eyrejärvi Eyrejärvi on suurimmillaan noin 9 700 neliökilometrin laajuinen järvi, joka käytännössä koostuu kahdesta järvestä. Pohjoisallas on noin 8 430 neliökilometriä ja eteläallas 1 260 neliökilometriä. Niitä yhdistää kapea Goyder Channel -niminen salmi. Pohjoisen altaan suurin syvyys täytenä on 5,7 metriä ja keskisyvyys 3,3 metriä. Eteläisen altaan suurin syvyys on 3,7 metriä ja keskisyvyys 1,9 metriä. Järven koko pinta on merenpinnan tason alapuolella, mutta altaan syvintä kohtaa on vaikea mitata, sillä sen tarkka sijainti muuttuu jatkuvasti. Syvin kohta sijaitsee kuitenkin aina pohjoisen altaan eteläosissa, ja se on noin 17 metriä merenpinnan alapuolella.
Kubenskoje Kubenskoje () on Vienanjoen vesistöön kuuluva säännöstelty järvi Vologdan alueen keskiosassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 400 neliökilometriä, keskimääräinen syvyys 2,5 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä.
Hepojärvi Hepojärven pinta-ala on neljä neliökilometriä. Keskimääräinen syvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Järvi laskee Laatokkaan Murjajoen kautta. Sen rannat ovat suosittu vapaa-ajanviettokohde.
Kymijoen vesistö Vesistön pääjärven Päijänteen lisäksi muita suuria järviä ovat Keitele ja Puula. Päijänteen pohjoispuolella ovat Saarijärven, Viitasaaren ja Rautalammin reitit. Päijänteen itäpuolella oleva Mäntyharjun reitti virtaa Pyhäjärveen ja Salpausselkien välissä virtaava Valkealan reitti Kymijokeen. Vesistön laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen.
Siljan Siljan on järvi Keski-Ruotsissa Taalainmaalla. Järvi on Ruotsin kuudenneksi suurin, ja sen suurin syvyys on 120 metriä. Järven pinta-ala on samaan vesistöön kuuluvat Orsasjön ja Insjön mukaan lukien 354 km², ja suurin asutuskeskus sen rannalla on Mora.
Siljan sijaitsee "Siljansringenin", devonikautisen meteorikraatterin alueella. Alueella on säilynyt runsaasti fossiilipitoisia ordoviki- siluuri ja kambrikautisia sedimenttejä.
Iso Roinevesi Iso Roinevesi , tai myös Iso-Roine ja Isoroine, on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja osittain myös Pirkanmaan Pälkäneellä sijaitseva järvi. Sen suurin syvyys on 1960-luvulla suoritetun merikartoituksen mukaan 73 metriä, mikä tekee siitä 12. syvimmän järven Suomessa . Järvi kuuluu niin sanottuun Suur-Längelmäveteen, koska siihen kuuluvilla järvillä on lähes sama vedenpinnankorkeus kuin silläkin.
Kyogajärvi Kyogajärvi on Itä-Afrikassa Ugandassa sijaitseva järvi. Valkoinen-Niili kulkee sen kautta matkallaan Victorianjärvestä Albertinjärveen. Järvi luetaan yleensä Afrikan suuriin järviin, mutta pienemmän kokonsa vuoksi sitä ei aina pidetä joukkoon kuuluvana. Järven pinta-ala on 1 720 neliökilometriä. Kyogajärvi on matala: keskisyvyys on kuusi ja suurin syvyys kahdeksan metriä.
Naratšjärvi Naratšjärvi on Valko-Venäjän suurin järvi. Sen pinta-ala on 79,6 km ja suurin syvyys lähes 25 metriä. Valuma-alueen pinta-ala on 279 km, ja järveen laskee 17 jokea ja puroa.
Sonkari Sonkari on Vesannon ja Rautalammin kuntien alueella sijaitseva järvi, jonka pohjoisrannalla sijaitsee samanniminen kylä. Järven suurin pituus kaakkois-luoteissuunnassa on noin 12 km, suurin leveys koillis-lounaissuunnassa noin 5 km ja korkeus merenpinnasta on noin 101 metriä. Suurin syvyys on noin 36 metriä.
Tõhela järv Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00530 km (kuutiokilometriä) eli 5,29 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä.
Nero (järvi) Nero () on hyvin matala ja eutrofinen järvi Jaroslavlin alueella Venäjällä. Järven pinta-ala on 54,4 km², suurin pituus 13 km, leveys 8 km, keskisyvyys 1,3 m ja suurin syvyys 3,6 m. Järven pohjaa peittää paksu silttikerros. Järvi laskee Vjoksa-joen kautta Kotorosliin ja edelleen Volgaan. Sen rannalla sijaitsee Rostovin kaupunki.
Akste järv Järven pinta-ala on 6 hehtaaria. Se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven suurin syvyys 4,3 metriä.
Ilomantsinjärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14 miljoonaa kuutiometriä eli 0,014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Järvi on tasapohjainen.
Storuman (järvi) Storuman on järvi Uumajanjoessa Pohjois-Ruotsissa. Sen pinta-ala on 173 km² ja se sijaitsee 352 metrin korkeudella merenpinnasta. Järven suurin mitattu syvyys on 139 metriä.
Vaalajärvi (järvi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 19,8 miljoonaa m³ eli 0,02 km³. Järven keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Järven pohjan profiili jatkaa samaa ilmettä kuin järven ympäröivä maasto.
Nuutajärvi (järvi) Nuutajärvi () on järvi Urjalan kunnan eteläosassa, Pirkanmaan maakunnassa. Järven pinta-ala on 1,91 km, keskisyvyys 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on yhteensä noin 11 km.
Kambodžan maantiede Tônlé Sab on Kaakkois-Aasian suurin järvi. Sen yhdistää Mekongiin 120 kilometriä pitkä Tônlé Sab -joki. Kuivanakautena järven suurin syvyys on maksimissaan 1,5 metriä. Sadekautena, toukokuusta lokakuulle, Mekong tulvii, kun uomaan kertyy huomattavasti lietettä. Joki tulvii jopa 13 metriä yli sen rannan. Osa ylimääräisestä vedestä pyrkii virtaamaan Tônlé Sabiin, ja tämä vesi muuttaa Tônlé Sab -joen kulkusuunnan. Normaalisti se virtaa Mekongiin, mutta sadekaudella vettä alkaa virrata Mekongista Tônlé Sabiin. Tämän seurauksena järvi laajenee noin tuhannesta neliökilometristä yli 10 000 neliökilometrin laajuiseksi vesimassaksi, ja sen syvyys kasvaa 12–18 metriin.
Victorianjärvi Victorianjärvi on melko matala järvi, ja sen suurin syvyys on noin 82 metriä. Sen tilavuus on noin 2 760 kuutiokilometriä, joka on noin 15 prosenttia vähemmän kuin esimerkiksi Afrikan suuriin järviin kuuluvassa Tanganjikajärvessä, joka on kuitenkin alle puolet pienempi pinta-alaltaan.
Altain tasavalta Järviä tasavallan alueella on yli 7 000, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on yli 700 km². Suurin järvi on Altyn-Köl, joka on noin 80 kilometriä pitkä ja viisi kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 233 km². Järven suurin syvyys on 325 metriä. Vuoristojärvet sisältävät valtavan ja korkealaatuisen puhtaanveden varaston.
Coniston Water Coniston Water on kolmanneksi suurin järvi Lake Districtin alueella Cumbriassa Englannissa. Järven pituus on 8,7 km, leveys 730 metriä, suurin syvyys 56 m ja pinta-ala 4,9 km². Pinnankorkeus on 44 m merenpinnasta. Laskujoki on River Crake, joka virtaa järven eteläpäästä.
Kätkänjärvi Kätkänjärvi on Alajärven kaupungissa sijaitseva järvi. Se sijaitsee entisen Lehtimäen kunnan alueella. Järvi kuuluu Lapuanjoen vesistöön. Järveen on istutettu eri kalalajeja. Pinta-alaa järvellä on 261,2 ha, ja sen suurin syvyys on 2,5 metriä.
Saunajärvi (Kuhmo) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 20 miljoonaa m³ eli 0,020 km³. Järven keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 11 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä keskellä järveä.
Karhujärvi (järvi Sallassa) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 43 miljoonaa kuutiometriä eli 0,043 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys on 21 metriä. Koska järven pohja on kumpulevaa käyden välillä lähellä pintaa ja sitten taas kymmenen metrin syvyydessä, ei sillä ole varsinaisia suuria syvänteitä. Syvin kohta sijaitsee tällaisen pienen syvänteen keskellä.
Maggiorejärvi Pitkänomainen, pohjois-eteläsuuntainen järvi on noin 66 km pitkä ja keskimäärin 3–5 km, enimmillään 10 km leveä. Järven suurin syvyys on 372 metriä ja tilavuus 37 kuutiokilometriä. Järven rannoilla on monia matkailupaikkakuntia kuten Locarno, Ascona, Brissago ja Verbania, sekä saaria kuten Borromeonsaaret ja Isole de Brissago. Järvi on pinta-alaltaan Italian toiseksi suurin.
Huronjärvi Huronjärven erottaa Michiganjärvestä kapea Mackinacsalmi, joten järvet ovat maantieteellisesti samaa vesialuetta. Molempien järvien pinta on 177 metriä merenpinnan yläpuolella. Joskus niitä pidetään samana järvenä, jolloin ne ovat maailman suurin makeavetinen järvi. Huronjärven pinta-ala on 59 600 km² ja se sisältää vettä 3 540 km³. Sen keskisyvyys on 59 metriä ja suurin syvyys 229 metriä.
Virmajärvi (Savitaipale) Virmajärvi on järvi ja sen rantamilla sijaitseva kylä Savitaipaleella Etelä-Karjalassa. Järven pinta-ala on 10,57 km², ja se on pinta-alaltaan Suomen 296. suurin järvi. Vedenpinnan korkeustaso on 90,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven suurin syvyys on 28 metriä. Virmajärven kylästä tunnetaan kirjallinen maininta jo vuodelta 1543 ("Wirmaierffi"). Nimen etymologiasta ei ole selvyyttä.
Kelujärvi (järvi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 23 miljoonaa kuutiometriä eli 0,023 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 10 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syväjärven keskellä. Suurin osa Syväjärven vesialasta on yli kolme metriä syvää, mutta Matalajärvi ei yllä kolmen metrin syvyyteen.
Paljavesi Järven tilavuus on 73 miljoonaa m³ eli 0,073 km³. Järven keskisyvyys on 6,9 metriä ja suurin syvyys on 36,7 metriä.
Mallasvesi Järven tilavuus on 384 miljoonaa kuutiometriä eli 0,384 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 32,9 metriä.
Kovžskoje Kovžskoje (myös "Kovžinskoje", ) on Volgan vesistöön kuuluva järvi Vologdan alueen Vytegran piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 65 neliökilometriä, keskimääräinen syvyys 6 ja suurin syvyys 16 metriä. Länsiosaa kutsutaan Lozskojejärveksi.
Vähä-Pitkusta Vähä-Pitkusta on Uskelanjoen vesistöön kuuluva järvi Somerniemellä Somerolla. Järven pinta-ala on 11,61 hehtaaria ja korkeus merenpinnasta 93,3 metriä. Järven suurin syvyys on 35 metriä, mikä tekee siitä Varsinais-Suomen syvimmän järven.
Müritz Müritz on järvi Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa, pohjoisessa Saksassa. Sen pinta-ala on 117 neliökilometriä, ja se on siten Saksan toiseksi suurin järvi Bodenjärven jälkeen. Müritzin suurin syvyys on 31 metriä. Järven läpi virtaa Elben sivujoki Elde. Osa Müritzista kuuluu vuonna 1990 perustettuun Müritzin kansallispuistoon.
Halkjärvi Halkjärvi on Uskelanjoen vesistöön kuuluva järvi Somerniemellä Somerolla. Se on Uskelanjoen latvahaaran Terttilänjoen lähdejärvi ja Uskelanjoen valuma-alueen suurin järvi. Järven pinta-ala on 197 hehtaaria, korkeus merenpinnasta 79,3 m ja suurin syvyys 3,35 m. Halkjärven rannoilla tai sen läheisyydessä sijaitsevat Somerniemen kylistä Kaskisto, Suojoki ja Mäyrämäki.
Lismajärvi Lismajärvi eli Ližmajärvi () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 84,8 neliökilometriä, pituus 18,6 ja suurin leveys 7,3 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,4 ja suurin syvyys 22 metriä.
Juojärvi Juojärvi on Heinävedellä, Liperissä, Outokummussa ja Tuusniemellä sijaitseva järvi. Sen pinta-ala on 219,54 km² ja suurin syvyys 51 metriä. Järvessä on 833 saarta. Järvi on karikkoinen ja selilläkin voi tavata kivikkoja.
Alanen (Rantasalmi) Järven tilavuus on 36 miljoonaa m³ eli 0,036 km³. Järven keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 13,9 metriä.
Vólvi Vólvi (), antiikin "Bolbe", on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on kreikkalaisen Makedonian suurin ja koko Kreikan toiseksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 70,8 neliökilometriä. Tekojärvet mukaan lukien Vólvi on maan neljänneksi suurin järvi. Järvi on suurimmillaan noin 19,5 kilometriä pitkä ja noin 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee 37 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 22 metriä. Vólvin vedet laskevat Strymonikóslahteen noin 8,7 kilometriä pitkän Rícheios-joen kautta.
Iso-Jälä Iso-Jälä on Siilinjärvellä sijaitseva järvi. Iso-Jälä kuuluu viiden muun järven kanssa suurjärvi Iso-Kallaan. Pinta-alaa järvellä on 7,3 neliökilometriä, sen keskisyvyys on 8,9 metriä ja suurin syvyys järven alueella on 48 metriä.
Siekkisjärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 12,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0127 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 18,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Isosaaren lounaispuolella. Järven keskiosa on suurta syvännettä, jonka kuitenkin Isosaari ja sen eteläpuolinen matalikko rikkoo. Matalikon itäpuolella on vielä 17 metriä syvää.
Hiirenvesi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 46 miljoonaa m³ eli 0,046 km³. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 31 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy.
Palojärvi (Vihdin kylä) Kylä sijaitsee Palojärvi-nimisen järven kohdalla. Järven pinta-ala on 168,4 hehtaaria ja sen rantaviivan pituus on 12,6 kilometriä. Sen keskisyvyys on 3,67 ja suurin syvyys 10,2 metriä. Järvi on runsasravinteinen.
Ylisjärvi Ylisjärvi on järvi Jyväskylässä, Korpilahden Putkilahden kylässä. Sen pinta-ala on 2,9214 km², ympärysmitta 12,54 kilometriä ja suurin syvyys 22 metriä. Järvessä esiintyy kolmeatoista kalalajia. Myös rapuja järvessä on ainakin joskus esiintynyt. Järven yleiskunto on hyvä.
Mekrijärvi (järvi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,015 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Järvi on melko tasapohjainen, joten syvimmän kohdan tarkka sijaintia ei ole merkitty karttoihin.
Ruovesi (järvi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 81 miljoonaa kuutiometriä eli 0,081 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 22,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 144 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 47 kilometriä.
Torniojärvi Järviallas on jääkauden muovaama. Torniojärven suurin syvyys on 168 metriä ja se on näin Ruotsin toiseksi syvin järvi. Järveä peittää jääkuori joulukuusta kesäkuuhun.
Namtso Namtso on suolajärvi Tiibetissä, Kiinassa. Se sijaitsee 4 718 metrin korkeudessa merenpinnasta. Namtso on pinta-alaltaan Kiinan toiseksi suurin suolajärvi Qinghaijärven jälkeen. Järvi on 90 kilometriä pitkä ja leveimmillään 30 kilometriä. Järven suurin syvyys on 35 metriä.
Taattistenjärvi Taattistenjärvi on Naantalissa, entisen Merimaskun kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva 54 hehtaarin kokoinen matala humusjärvi, jonka suurin syvyys on 6,2 metriä. Järvi on kärsinyt runsaista ravinnepitoisuuksista ja happikadoista. Taattistenjärvi on myös Naantalin 29 järvestä suurin pinta-alaltaan.
Mertjärvi Järvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja Suomelle kuuluessaan järvi sijaitsi Jääsken ja Kirvun kuntien rajalla. Mertjärven pinta on 38,3 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on noin 10 kilometriä pitkä ja suurin syvyys on 37,3 metriä. Mertjärveen laskee idästä pienet Pien- ja Suur-Kevasijärvet. Mertjärvi laskee järven länsipäästä alkavaa Mertjokea myöten Pytäräjärveen ja sieltä edelleen Jääskijärven kautta Vuokseen.
Koutajärvi (järvi Keiteleellä) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 35 miljoonaa m³ eli 0,035 km³. Järven keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselän keskellä.
Pyhäjärvi (Artjärvi) Pyhäjärvi on järvi Koskenkylänjoen vesistössä Orimattilan (vuoteen 2010 Artjärven) ja Lapinjärven kuntien alueella. Järvi on keskisyvyydellä mitattuna Suomen toiseksi syvin järvi 20,8 metrillään. Suurin mitattu syvyys on 68 metriä.
Alasjärvi (Janakkala) Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma-alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2 073 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä.
Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,053 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys on 18,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskellä, missä on suppea yli 15 metriä syvä syvänne.
Kärkjärvi (Lahti) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0068 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 10,9 metriä. Järven syvänne sijaitsee Mustankorvenkärjen ja Kuohunkallion välillä, missä sijaitsee myös järven syvin kohta.
Kalevala gin Nimi tälle ginille on peräisin suomalaisesta kansalliseepoksesta. Elias Lönnrot keräsi ja kirjoitti muistiin Kalevala eepoksen osittain Itä-Suomessa, Kalevala tislaamon lähiseudulla.
Valmistus
Kullervon tarina Kullervon tarina () on englantilaisen fantasiakirjailijan J. R. R. Tolkienin esikoisteos, jonka hän kirjoitti vuosina 1914–1915. Tolkienin 26-sivuinen käsikirjoitus jäi keskeneräiseksi, ja se julkaistiin vasta elokuussa 2015. Proosamuotoinen kertomus on mukaelma Suomen kansalliseepoksen "Kalevalan" traagisen orvon Kullervon tarinasta. Tolkien oli tutustunut "Kalevalaan" viimeisenä kouluvuotenaan, ja hän alkoi kirjoittaa omaa versiotaan Kullervon tarinasta opiskellessaan Oxfordin yliopistossa. Kullervon synkällä tarinalla ja koko "Kalevalalla" on ollut suuri vaikutus Tolkienin myöhemmällekin kirjailijanuralle. Kullervon hahmo oli Túrinin esikuva.
Kalevala Kai Nieminen kirjoitti teoksen "Kalevala 1999" (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1999) Uuden Kalevalan 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Teos on kirjoittajan mukaan yritys avata vanhahtavan kielen ja murteellisen ilmaisun lukkoja niin että nykylukija pääsee teokseen sisälle turvautumatta selityksiin.
Otto Wille Kuusinen Politikoinnin lisäksi Kuusinen harrasti kirjallisuutta ja kirjoitti runoja; nuorena estetiikan opiskelijana hänestä povattiin joko alan professoria, runoilijaa tai kirjailijaa. Hän esimerkiksi tutki Kalevalaa ja kirjoitti vuoden 1956 neuvostoliittolaispainokseen laajahkon esipuheen ("Kalevala ja sen luojat"). Kuusisen tunnetuin runo on vuonna 1920 ensi kerran ilmestynyt "Torpeedo". Hän myös kirjoitti kansainvälisen työväenliikkeen tunnuslaulun "Kansainvälisen" ("Internationale") suomenkieliset sanat yhdessä Yrjö Sirolan, Sulo Wuolijoen ja Pertti Uotilan kanssa vuonna 1905.
Suomalainen fantasiakirjallisuus Suomalaiset kirjailijat ovat hyödyntäneet Kalevalaa harvoin fantasiamaailmojen luonnissa. Eino Leino kirjoitti paljon Kalevalaan pohjautuvia tekstejä kuten "Helkavirret".
Jean-Louis Perret Perret kirjoitti Kalevalasta artikkelin Bibliothèque Universelle et Revue Suisseen, ja se oli alkusysäys hänen Kalevala-tuntemuksensa syvenemiselle 1920-luvun kuluessa. Vuonna 1930 ilmestyi hänen Kalevalan runokäännöksensä, joka ilmeisesti ei ole vanhentunut, sillä siitä on otettu neljäs painos vielä vuonna 2009. Käännös sai runsaasti huomiota Sveitsissä ja Ranskassa. Tuona aikana hän tutustui paremmin suomalaisiin kulttuuripiireihin, ja esimerkiksi Otto Mannisesta tuli hänen hyvä ystävänsä. Hän opetti ranskaa Kauppakorkeakoulussa ja yliopistossa ja piti myös ranskan iltakursseja ulkoministeriön henkilökunnalle sekä ylioppilaille.
Hans Fromm Fromm käänsi vaimonsa Lore Frommin kanssa Kalevalan saksaksi ja kirjoitti siihen kommentaarin 1967.
ANKH ANKH (Adventurers of the North · Kalevala Heroes) on Nelospelien 1988 julkaisema Kalevalaan perustuva roolipeli. Pelin rungon kirjoitti Pasi Janhunen, ja kuvituksesta vastasi kirjoittaja Pasi Janhunen ja sarjakuvapiirtäjä Petri Hiltunen. "ANKH" muistutti monessa mielessä Dungeons & Dragons -roolipeliä, mutta osa pelattavista hahmoista ja hirviöistä oli suomalaisesta mytologiasta. Se sijoittui rautakautiseen Suomeen. Mahdollisia hahmoluokkia ovat mm. metsästäjä, seppä tai tietäjä.
Húrinin lasten tarina Kirjan suomalaispainoksen takakannessa sanotaan, että ”vääjäämättä traagiseen päätökseen etenevällä tarinalla on vahvoja yhtymäkohtia Kalevalan taruun Kullervosta”. Jussi Ahlroth kirjoitti 25. toukokuuta 2007 Helsingin Sanomissa kirjasta seuraavaa: ”Luodessaan synkintä sankariaan Tolkien kurotti yli anglosaksisten ja skandinaavisten perinteiden, Inkerinmaalle asti. Túrin Húrinin pojan kertomus perustuu suomalaiseen tarustoon, Kalevalassa olevaan Kullervo Kalervonpojan tarinaan.”
Pekka Perttu Pertun ensimmäinen kertomuskokoelma "Ruuhka" ilmestyi 1955, ja sen jälkeen hän kirjoitti useita novelleja, esseitä ja kertomuksia. Pertun teosten aiheet tulivat Karjalan luonnosta, Kalevalasta sekä karjalaisesta kansanperinteestä. Hän kirjoitti myös pakinoita vienankarjalan murteella ja niitä julkaistiin kokoelmassa "Vesiperän paikinoita".
Jevhen K. Tymtšenko Tymtšenko kirjoitti muun muassa Ukrainan kielen oppikirjoja. Tekijä ensimmäinen käännös oli ukrainankielinen "Kalevala".
Frans Akseli Heporauta Hästesko-Heporauta tunnettiin erityisesti loitsujen tutkijana ja hän julkaisi aiheesta useampia tutkimuksia. Hän laati myös Kalevalan opetusoppaan sekä lyhennetyn Kalevalan version kouluille, kirjoitti äidinkielen ja historian oppikirjoja sekä teokset kansakoululaitoksen ja nuorisoseuraliikkeen historiasta. Hästesko-Heporauta toimi aktiivisesti nuorisoseuraliikkeen ja kotiseututyön piirissä. 1920- ja 1930-luvuilla hän osallistui heimotyöhön vieraillen useita kertoja Unkarissa ja Virossa. Hästesko-Heporauta oli 1927–1936 Suomalais-ugrilaisen kulttuuritoimikunnan sihteeri ja 1937–1946 puheenjohtaja.
Aarne Salminen (opettaja) Salminen kirjoitti joulunäytelmän "Suomalainen evankeliumi" (1969). Hän toimitti vuonna 1985 koululaisille lyhennetyn version Elias Lönnrotin vuonna 1862 julkaisemasta Kalevalan versiosta.
Tuomi Elmgren-Heinonen Tuomi Elmgren-Heinonen toimi journalistina ja kirjailijana 1930-luvulta lähtien. Hän kirjoitti muun muassa säveltäjä Toivo Kuulan elämäkerran (1938) ja Fredrik Paciuksen elämäkerran "Laulu Suomen soi" (1958). Lisäksi hän kirjoitti säännöllisesti kolumnistina sanomalehti "Uuteen Suomeen", sodan aikana myös rintamalta, ja kirjoitti romaanin "Lottatyttö komennuksella" (1940), joka käännettiin kolmelle kielelle. "Lasten satu-Kalevala" (1946), kuvitus Kirsti Gallen-Kallela. Hänen tunnetuin teoksensa on "Käytöksen kultainen kirja" (1954). Teatterikorkeakoulun tapahistorian opettajana hän toimi pitkään ja kirjoitti teoksen tapahistoriasta. Viimeinen kirja oli antroposofisesta näkökulmasta: "Suhteemme vainajiin" (1978).
Äidit ja tyttäret (ooppera) Äidit ja tyttäret on Tapio Tuomelan säveltämä Kalevala-aiheinen ooppera vuodelta 1999. Sen libreton kirjoitti Paavo Haavikko. Teos kantaesitettiin Suomen Kansallisoopperassa 6. marraskuuta 1999.
Pavel Filonov Neuvostoliittolainen kustannusyhtiö Academia julkaisi vuonna 1933 huomattavan painoksen Kalevalasta. Sen suunnittelu edustaa Filonovin johtaman 14 taiteilijan kunnianhimoista pyrkimystä tuottaa yhteinen taideteos. Kalevala on ainoa säilynyt Filonovin koulukunnan näkyvä muistomerkki. Neuvostoliiton poliittinen Suomen attasea Ivan Maiski rohkaisi julkaisun tekemistä, ja kirjoitti sen johdannon. Maiski puuttui kuvittajien työhön kuitenkin niin perusteellisesti, että Filonov totesi hänen olevat kriitikko, jota on vaikea tyydyttää. Vaikka Filonov omistautui työhön 1931–1933, hänen joutumisensa epäsuosioon vaikutti siihen, että Maiskin kirjoittamassa johdannossa ei edes mainita Filonovin ryhmän kuvituksia.
Kalevala Kalevala on Suomen ja Karjalan tasavallan kansalliseepos. Se perustuu Elias Lönnrotin (1802–1884) vuodesta 1828 alkaen kokoamiin suomalais-karjalaisiin kansanrunoihin. Varsinaisen Kalevalan ensimmäinen painos eli "Vanha Kalevala" ilmestyi vuonna 1835, ja nykyisin pelkkänä Kalevalana tunnettu "Uusi Kalevala" vuonna 1849.
Emil Petaja Emil Theodore Petaja (12. huhtikuuta 1915 Milltown, Montana – 17. elokuuta 2000 San Francisco, Kalifornia) oli amerikansuomalainen kirjailija. Hän kirjoitti etupäässä scifi- ja fantasiakirjallisuutta, mutta myös salapoliisi- ja lännentarinoita. Petaja hyödynsi tarinoissaan usein kalevalaista mytologiaa.
Kalevala Kalevala sisältää arvokasta tietoa suomalaisten ja karjalaisten vanhoista uskomuksista ja myyteistä. Tätä tietoa voivat hyödyntää niin tutkijat kuin maallikotkin. Kalevalan pohjalta on myös kehitetty pitkälle vietyjä olettamuksia ja ajatusleikkejä (esimerkiksi Timo Heikkilän tutkimukset). Kalevalaa ainakin sivuaa myös Ior Bockin teos "Bockin perheen saaga", jossa esiintyy Kalevalasta tuttuja nimiä, vaikka itse tarina ei Kalevalan kanssa yhtenevä olekaan.
Kalevala Pekka Ervast julkaisi vuonna 1916 kirjan "Kalevalan avain". Kirjassa Kalevalaa käsitellään pyhänä kirjana, joka sulkee itseensä suurien tietäjien ja viisasten tietoa ja kokemusta. "Kalevalan avain" tulkitsee Kalevalaa muun muassa mysteeriotiedon, sisäisen siveysopin ja magian näkökulmista. Ervastin tulkinnan mukaan Kalevalassa luovan jumaluuden pyhästä kolminaisuudesta käytetään nimiä Ilmarinen, Lemminkäinen ja Väinämöinen.