mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Stephen Hawking Mustia aukkoja koskevissa tutkimuksissaan Hawking päätti lähestyä ongelmia uudella tavalla. Hän yritti yhdistää laskuissaan sekä kvanttifysiikkaa että suhteellisuusteoriaa. Tätä vaativaa tehtävää hankaloitti Hawkingin kyvyttömyys käyttää apuvälineitä laskuissaan. Vuonna 1974 Hawking laski, että mustat aukot lähettävät ainetta ympäristöönsä, mikä vie aukoilta energiaa niin paljon, että ne saattavat lakata olemasta. Tulos oli mullistava, ja Hawking piti sitä itsekin aluksi pähkähulluna. Tämä Hawkingin teoreettisesti laskema niin sanottu Hawkingin säteily on sitä voimakkaampaa, mitä pienempi aukon massa on. Lopulta mustan aukon massa lähenee nollaa, Hawkingin säteily voimistuu entisestään, ja aukko näyttää räjähtävän. Ajatus oli uusi, ja se herätti nopeasti julkistamisensa jälkeen vastustusta. Teoria nousi nopeasti puheenaiheeksi ympäri maailmaa fyysikoiden keskuudessa.
Stephen Hawking Hawkingin mustia aukkoja koskeva työ mutkistui huomattavasti, sillä pitkälle edenneen sairautensa takia hän ei voinut enää käyttää kynää ja paperia laskelmissaan. Hawking joutuikin tekemään monimutkaiset laskelmat päässään. Monet työtovereista ovatkin kuvanneet hänellä olevan erittäin hyvä muisti. Esimerkiksi erään kertoman mukaan Hawking saattoi muistaa jo vuosia sitten lukemassaan kirjassa olevan pienen virheen sekä kyseisen sivunumeron.
Kosmologia Yleinen suhteellisuusteoria alettiin vuodesta 1962 alkaen yhdistää kosmologian, gravitaation ja pimeän aineen tutkimuksiin. Ne antoivat vastauksia pohdintoihin, miten universumi on syntynyt ja miten se kehittyisi tulevaisuudessa. Yksi merkkipaalu alan tutkimuksissa on Roger Penrosen ja Stephen Hawkingin vuonna 1973 ilmestynyt teos "The Large Scale Structure of Space-Time", joka selitti teorian aika-avaruuden vääristymien näkökulmasta.
Stephen Hawking Hawking liittyi Institute of Astronomyn henkilökuntaan vuonna 1968. Oltuaan virassa viisi vuotta hän siirtyi Cambridgen yliopiston sovelletun matematiikan ja teoreettisen fysiikan laitokselle. Hawkingista tuli Cambridgen yliopiston gravitaatiofysiikan professori vuonna 1977, ja kaksi vuotta myöhemmin hän sai Lucas-professuurin. Vuosina 1965–1970 Hawking tutki singulariteettia yleisen suhteellisuusteorian avulla ja laati tämän tuloksena uudenlaisen matemaattisen mallin, jonka avulla singulariteetteja voidaan tutkia. Hawking teki lukuisia tutkimuksia Roger Penrosen kanssa, joka oli tuohon aikaan Lontoossa Birkbeck Collegessa. Vuodesta 1970 eteenpäin Hawking alkoi soveltaa keksintöjään mustiin aukkoihin.
Stephen Hawking Hawkingin ei tiedetä osoittaneen uskonnollista ajattelua myöskään silloin, kun hänen ALS-tautinsa todettiin. Elämäkertakirjassaan Michael White ja John Gribbin kuvaavat tätä vaihetta kirjoittaen:
Stephen Hawking Hawking oli kuitenkin yksi monista aikamatkustuksen mahdollisuuteen hyvin epäilevästi suhtautuvista tutkijoista. Teoksissaan Hawking ei kuitenkaan suoraan kieltänyt aikamatkustuksen mahdollisuutta, mutta piti sitä hyvin epätodennäköisenä. Hänen laskujensa mukaan todennäköisyys sille, että ihminen pystyy matkaamaan menneisyyteen ja murhaamaan isoisänsä, olisi yhden suhde kymmenen potenssiin miljoona triljoonaa triljoonaa triljoonaa.
Stephen Hawking Hawking itse kuitenkin menestyi juurikaan ponnistelematta, vaikka osallistui ensimmäisenä vuonnaan lähes pelkästään matematiikkaa käsitteleviin opintoihin. Toisaalta silloinen fysiikan opetus ei tasoltaan juuri poikennut siitä, mitä Hawkingilla oli ollut St Albans Schoolissa. Vähäisestä vaivannäöstään huolimatta hän onnistui muun muassa voittamaan pakollisen yliopiston fysiikkakilpailun toisena Oxfordin vuotenaan. Vastapainona yliopiston aiheuttamalle ikävystymiselle ja liian helpoille kursseille Hawking alkoi harrastaa soutua joukkueensa perämiehenä. Opiskeluaikanaan Hawking joutui hankaluuksiin virkavallan kanssa maalattuaan ystäviensä seurassa paikalliseen siltaan tekstin: ”"ÄÄNESTÄ LIBERAALEJA"”.
Stephen Hawking Westminster-haaveiden kariuduttua isä päätti lähettää poikansa St Albans School -nimiseen oppilaitokseen, joka oli sisäoppilaitos perheen kotikaupungissa. Vuonna 1952 koulussa pidettiin pääsykokeet, jotka nuori Hawking läpäisi helposti. Saman vuoden syyskuussa hänet hyväksyttiin kouluun. Hawkingin luokkatoverit suhtautuivat häneen paikoin viileästi. Hän joutui myös koulukiusatuksi lievän puhevikansa takia. Toisaalta Hawkingilla oli myös samalta luokalta ystäviä, jotka hänen tapaansa menestyivät hyvin koulussa. Hawkingin keskiarvo oli vain hiukan luokkansa keskitason yläpuolella, mutta tästä huolimatta opettajat ilmeisesti pitivät häntä älykkäänä oppilaana.
Ajan lyhyt historia Stephen Hawkingin mukaan joku oli sanonut, että jokainen kirjassa esiintyvä yhtälö puolittaa kirjan lukijamäärän, joten Hawkingin kirjan ainoana yhtälönä on Einsteinin E=mc².
Stephen Hawking Poliittisten aatteiden suhteen nuori Hawking sai paljon vaikutteita jokseenkin vasemmistolaiselta äidiltään, joka myös kuului paikalliseen liberaalijärjestöön. Toinen yhteiskunnallisesti Hawkingiin vaikuttanut henkilö oli St Albans Schoolissa opettanut herra Finlay. Tämän opetustapoihin kuului keskustella jo kolmasluokkalaistenkin kanssa yhteiskunnallisesti merkittävistä aiheista kuten ydinaseriisunnasta ja syntyvyyden säännöstelystä.
Stephen Hawking Hawking oli sairaalassa kaksi viikkoa keväällä 1963. Hänellä havaittiin motoneuronisairaus nimeltä amyotrofinen lateraaliskleroosi (ALS), joka tunnetaan myös nimellä Lou Gehrigin tauti. Hawkingin tila heikentyi nopeasti, ja lääkärit ennustivat, ettei hän eläisi tarpeeksi kauan valmistuakseen tohtoriksi: Hänelle luvattiin elinaikaa enää kaksi vuotta. Lehdistössä myöhemmin esiintyneiden tietojen mukaan Hawking olisi tulokset saatuaan eristäytynyt huoneeseensa ja alkanut juoda. Hawking kiisti kuitenkin itse kirjoitukset ankarasta juopottelusta liioitteluna. Joka tapauksessa Hawking masentui syvästi. Hän on kuitenkin kertonut, että nähtyään samassa sairaalassa kuolemaa tekevän leukemiapotilaan hän ymmärsi, että joillakuilla muilla meni vielä häntäkin huonommin. Olotilansa vakautuessa Hawking alkoi taas työstää väitöstyötään ohjaajansa Dennis Sciaman ohjaamana. Hawkingin isä oli pyytänyt Sciamalta, että Hawking voisi väitellä tohtoriksi nopeammin kuin asetetussa kolmessa vuodessa, mutta yliopiston säännöt kielsivät tämän. Hawking ei omien sanojensa mukaan nähnyt syytä nähdä vaivaa tohtorintutkinnon eteen. Jane Wilde sai hänet kuitenkin piristymään masennuksensa jälkeen.
Kaiken teoria (elokuva) Kaiken teoria () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut James Marshin ohjaama elämäkertaelokuva Stephen Hawkingista ja tämän vaimosta Jane Hawkingista. Elokuva perustuu Janen muistelmiin "Travelling to Infinity: My Life with Stephen". Elokuvan pääosissa ovat Eddie Redmayne ja Felicity Jones. Elokuva sai ensi-iltansa 6. syyskuuta 2014 Toronton elokuvajuhlilla. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 6. helmikuuta 2015.
John Preskill Valtamediassa Preskill on huomioitu lähinnä yhtenä osapuolena vedonlyönnissä Stephen Hawkingin ja Kip Thornen kanssa. Vedoista kuuluisin käsittelee informaatiota ja mustia aukkoja. Vuonna 2004 Hawking tunnusti olleensa väärässä ja myönsi Preskillin voittaneen vedon, mutta Hawkingin kanssa samaa mieltä ollut Kip Thorne ei ole myöntänyt hävinneensä. Tieteellisin menetelmin vedon lopputulosta ei voida vielä ratkaista.
Stephen Hawking Ihmiskunnan tulevaisuutta pohtiessaan Hawking käsitteli geenimanipulaatiota ja sen soveltamista ihmisiin. Hawking ei pitänyt ihmisen geenimuuntelua hyvänä asiana. Joka tapauksessa hän kuitenkin arveli, että melko varmasti jossakin vaiheessa myös ihmisten geeneihin kajotaan keinotekoisesti. ”Vain koko maapallon kattava täydellinen diktatuuri voisi estää sen”, kirjoittaa hän Hawking 2003 -kirjassaan. Kirjassaan hän ottaa puheeksi myös tietokoneiden lisääntyvän tehon ja toteaa, että tietokoneille on mahdollista kehittää keinotekoisesti ihmisenkaltaista älykkyyttä. Tästä Hawking jatkaa päättelemällä, että älykkäät tietokoneet pystyisivät myös suunnittelemaan vielä älykkäämpiä koneita. Ihmisten älykkyyden kehittymisestä Hawking taas toteaa, että pään koko synnytyksessä muodostaa rajan aivojen kehitykselle, mutta kasvattamalla sikiöitä laboratorioissa tämä ongelma voitaisiin kiertää.
Stephen Hawking Keväällä 2010 Hawking julkaisi aiemmasta käsityksestään poikkeavan lausunnon. Hän vetosi, että ihmiskunnan pitäisi välttää kontaktia maapallon ulkopuoliseen elämään. Hawking totesi olevansa vakuuttunut siitä, että elämää löytyy maapallon ulkopuolelta. Hän perustaa näkemyksensä todennäköisyyksiin – on rationaalista olettaa, että 100 miljardia galaksia sisältävässä maailmankaikkeudessa Maa ei ole ainoa planeetta, jolla olisi kehittynyt elämää. Planeettojen suhteen Hawking on varma. Hän pitää mahdollisena, että elämää voisi löytyä muualtakin, kuten tähdistä tai leijumassa ulkoavaruudessa. Suurin haaste onkin Hawkingin mielestä selvittää, millaista maapallon ulkopuolinen elämä olisi. Hawkingin mielestä kontaktiyrityksiä vieraiden planeettojen älyyn pitäisi välttää, koska jotkut avaruusolennot voivat muodostaa uhan maapallolle. Tässä tapauksessa yhteyden muodostaminen niihin voisi olla ihmiskunnalle tuhoisaa.
Stephen Hawking Varsinkin "Ajan lyhyt historia" on noussut suureen suosioon. Se on saatavilla neljälläkymmenellä eri kielellä, joiden kokonaispainos ylittää yhdeksän miljoonaa kappaletta. Uudistetun painoksen alkusanoissa Hawking kirjoittaakin, että maailmassa on yksi "Ajan lyhyt historia" -kirja jokaista 750 ihmistä varten. Toinen Hawkingin suomennettu teos, "Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa" keskittyy kertomaan tieteen uusista suuntauksista ja linjoista "Ajan lyhyen historian jälkeen". Kirjassa Hawking käsittelee nykyaikaisia kaikkeuden luonnetta hahmottavia teorioita, kuten supersäikeitä, braaneja, kvanttifysiikkaa ja M-teoriaa.
Stephen Hawking Aikuisiällä Hawkingia on kuvattu sanoen, ettei hän ole varsinainen ateisti, vaan hän ei välttämättä vain pysty sovittamaan Jumalaa todellisuuskäsitykseensä. Hawkingin ensimmäinen vaimo Jane oli saanut kristillisen kasvatuksen, minkä johdosta avioparin uskonnolliset näkemykset poikkesivat suuresti toisistaan. Hawking totesi ennen vuotta 1992, että ”maailmankaikkeuden alkua tutkiessani liikun uskonnon ja luonnontieteen rajamailla, mutta yritän pysytellä luonnontieteiden puolella rajaa. Mahdollisesti Jumala toimii tavalla, jota ei voi kuvata luonnonlakien avulla. Siinä tapauksessa kyse on vain itse kunkin henkilökohtaisesta uskosta.”
Stephen Hawking Luvun alussa Hawking toteaa muun muassa, että jos kasvu väkiluvun ja sähkönkulutuksen suhteen jatkuisi nykyvauhdilla, ”vuonna 2600 ihmiset seisoisivat maapallolla kylki kyljessä ja tuotettu sähköteho saisi koko planeetan hehkumaan punaisena”. Siispä Hawking toteaa, ettei kasvu voi jatkua loputtomiin, ja antaa yhdeksi vaihtoehdoksi koko ihmiskunnan tuhoavan ydinsodan. Toisaalta hän myös huomauttaa:
Stephen Hawking Hawking kuoli 76-vuotiaana maaliskuussa 2018. Hänen hautajaisensa pidettiin 31. maaliskuuta Cambridgen kirkossa. Tuhkat sijoitetaan Westminster Abbeyyn Isaac Newtonin haudan viereen, lähelle Charles Darwinin viimeistä leposijaa.
James Hartle Työskennellessään vuonna 1983 Chicagon yliopiston Enrico Fermi Instituutissa hän kehitti Hartle-Hawkingin universumin aaltofunktion yhteistyössä Stephen Hawkingin kanssa. Tämä erikoisratkaisu Wheeler–DeWitt-yhtälöön on tarkoitettu selittämään alkuvaiheen tilat alkuräjähdys-kosmologiassa.
Stephen Hawking Syntymäpäivänään 8. tammikuuta 2007 Hawking ilmoitti, että lähtisi samana vuonna painottomuuslennolle harjoitellakseen Virgin Galactic -yhtiön aluksella vuonna 2009 järjestettävälle avaruuslennolle, jonka kaikki kustannukset miljardööri Richard Branson oli lupautunut maksamaan.
Stephen Hawking Hawking otti tutkimuksissaan kantaa myös braaneihin. Esimerkiksi kirjassaan Hawking 2003 hän omisti braaneille oman luvun. Braani (tunnetaan myös nimellä "p-braani") on teoreettisessa fysiikassa käytetty teoria, jonka mukaan maailmankaikkeutemme olisi yhden braanin pinnalla ja braaneja voisi olla useita. Teorian avulla on voitu laajentaa säieteoriaa ja M-teoriaa. Braanit keksi Paul Townsend Cambridgen teoreettisen matematiikan ja -fysiikan laitokselta.
Stephen Hawking Maaliskuussa 1959 Hawking meni stipendinhakukokeisiin tavoitteenaan päästä Oxfordiin opiskelemaan luonnontieteitä. Pääsykokeessa tuli suorittaa kirjallisina viisi kahden ja puolen tunnin koetta, jotka jakautuivat fysiikkaan, matematiikkaan ja yleistietoon. Osa kysymyksistä ei liittynyt mitenkään aineisiin, joiden opiskelijaksi Hawking pyrki: esimerkiksi eräässä kysymyksessä oli tehtävänä eritellä juuri valtaan nousseen Fidel Castron tulevaa merkitystä maailmalle. Kirjallisten kokeiden jälkeen kukin hakija vielä haastateltiin erikseen. Kokeiden jälkeen Hawking sai kutsun uuteen haastatteluun, minkä jälkeen hänet hyväksyttiin oppilaaksi ja hänelle myönnettiin stipendi.
Stephen Hawking ALS-tauti aiheutti Hawkingille lähes täydellisen liikuntakyvyttömyyden. Hänelle tehtiin henkitorveen avanne, minkä vuoksi hän menetti myös puhekykynsä. Hän viesti pyörätuoliinsa liitetyllä puhesyntetisaattorilla, jonka avulla hän pystyi kirjoittamaan lauseita kirjain kirjaimelta laitteen puhuttaviksi. Hawking oli poikkeuksellinen ALS-potilas kahdessakin suhteessa: hän sairastui ALS:ään jo 21-vuotiaana ja tauti oli hänellä erittäin pitkään. Tyypillisesti ALS:ään sairastutaan 40–60-vuotiaana ja potilaat menehtyvät 3–5 vuoden kuluttua taudin toteamisesta. Hawkingin sairaus eteni niin, ettei hän voinut osallistua 70-vuotiaana syntymäpäiväjuhlallisuuksiinsa.
Stephen Hawking Kvanttiteorian ja suhteellisuusteorian yhdistäminen on ollut yksi nykyaikaisen tieteen suurimmista haasteista. Hawking ei kuitenkaan lähtenyt yrittämään teorioiden yhdistämistä, vaan tyytyi joidenkin osa-alueiden käsittelyyn. 1980-luvun alussa hän päätyi johtopäätökseen, jonka mukaan ajalla ei mahdollisesti ole alkua.
Tekoäly Tekoälyn vaaroista ihmiskunnalle ovat puhuneet julkisesti esimerkiksi Microsoftin perustaja Bill Gates, Applen perustaja Steve Wozniak, PayPalin ja Teslan perustaja Elon Musk sekä fyysikko Stephen Hawking. Steve Wozniak pelkää, että kehitettyään itsenäisen tietoisuuden tietokoneet saattavat ottaa vallan ihmisiltä, jolloin ihmiskunta taantuu koneiden lemmikkieläimiksi. Elon Muskin mukaan kilpailu tekoälyn paremmuudesta voi johtaa kolmanteen maailmansotaan tai maailmantalouden kaaokseen. Stephen Hawkingin mukaan tekoäly voi alkaa kehittää ja monistaa itseään, kunnes se syrjäyttää ihmiset tulevaisuudessa täydellisesti.
Gordon Freeman Freeman on suorittanut MIT:ssa filosofian tohtorin tutkinnon väittelemällä aiheesta "Observation of Einstein-Podolsky-Rosen Entanglement on Supraquantum Structures by Induction Through Nonlinear Transuranic Crystal of Extremely Long Wavelenght Pulse from Mode-Locked Source Array" (erittäin tiheiden elementtien läpi teleporttaus). Seattlessa syntynyt Freeman kiinnostui varhain teorettisesta fysiikasta, kuten kvanttimekaniikasta ja suhteellisuusteoriasta. Hänen sankareitaan olivat Albert Einstein, Stephen Hawking ja Richard Feynman.
Stephen Hawking Sisäoppilaitoksen kuudetta luokkaa käydessään Hawking pääsi ensimmäistä kertaa sanomalehteen paikallisen "Herts Advertiser" -julkaisun tehtyä jutun hänestä ja muutamasta muusta oman tietokoneensa rakentaneesta kuudesluokkalaisesta. Tähän aikaan Englannissa oli tietokoneita lähinnä vain puolustusministeriössä ja joissakin yliopistoissa.
Stephen Hawking Hawking käsitteli kysymystä siitä, että jos älykästä elämää on kehittynyt muualla maailmankaikkeudessa, miksi esimerkiksi maapallolla ei ole jo vierailtu. Toisen hänen selityksensä mukaan mahdollinen älykkäämpi sivilisaatio ei juuri piittaisi itseään vähemmän älykkäästä ihmiskunnasta, samaan tapaan kuin ihmiset eivät juuri huomaa jaloissaan pyöriviä hyönteisiä ja matoja. Asiallisempana selityksenä Hawking pitää sitä, ettei muille planeetoille liene kehittynyt älyllistä elämää. Hawking on huomauttanut, ettei evoluutio välttämättä johda väistämättömästi älyn syntymiseen, ja ettei älykkyys loppujen lopuksi anna eloonjäämiskamppailussa kovin suurta etulyöntiasemaa. Kirjassa Hawking 2003 Hawking toteaakin: ” – – älystä ei kenties ole ratkaisevaa etua eliölajien välisessä olemassaolokamppailussa. Bakteereilla menee hyvin ilman älyäkin, ja ne jäävät jäljelle, kun tämä niin kutsuttu älykäs laji on tuhonnut itsensä ydinpommeilla. Voimme siis löytää galakseista alkeellista elämää, mutta tuskin itsemme kaltaisia olentoja.”
Stephen Hawking Hawking otti jonkin verran kantaa myös aikamatkailuun ja sen mukanaan tuomiin ongelmiin. Aihetta hän käsitteli sekä kirjassaan "Ajan lyhyt historia" että "Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa", jossa hän toteaa: ”Fyysikoista vain me muutamat höyrypäät olemme uskaltautuneet ryhtyä näin arveluttavaan puuhaan [aikamatkustuksen käsittelyyn].”
Stephen Hawking Vuonna 2010 Hawking totesi, että kaikkeuden syntyminen ei vaadi jumalan vaikutusta. Hänen mukaansa voidaan nähdä, että alkuräjähdys on ollut johdonmukainen seuraus fysiikan laeista. Kirjassa Suuri suunnitelma hän sanoo, että "koska on olemassa sellainen laki kuin gravitaatiolaki, maailmankaikkeus voi syntyä ja syntyy itsestään tyhjästä".
Stephen Hawking Ihmiskunnan kehittymisen lisäksi Hawking käsitteli eri otteissa tähtienvälistä matkustamista ja uusille planeetoille siirtymistä. Nasan 50-vuotisjuhlassa pitämässään puheessa Hawking esitti näkemyksen, jonka mukaan 0,25 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta tulisi suunnata Maan ulkopuolisten asuttamismahdollisuuksien kartoitukseen. Miehitetylle Mars-lennolle hän esitti toteuttamisajaksi viimeistään vuoden 2025. Pidemmän aikavälin tavoitteeksi hän halusi asettaa Aurinkokunnan ulkopuolelle suuntautuvan miehitetyn lennon 200–500 vuoden sisällä.
Stephen Hawking Hawking tunnettiin myös tieteen yleistajuistajana, erityisesti maineikkaista tietokirjoistaan. Näistä on suomennettu "Ajan lyhyt historia" (1988), "Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa" (2001), Leonard Mlodinowin kanssa kirjoitettu "Ajan lyhyempi historia" (2005) sekä tytär Lucy Hawkingin kanssa kirjoitettu nuortenkirja "Avain maailmankaikkeuteen" (2007). Suomentamatta on vuonna 1993 ilmestynyt kirjoituskokoelma "Black Holes and Baby Universes and Other Essays". Hawkingin kirjoittamia oppikirjoja ovat George Ellisin kanssa työstetty "The Large Scale Structure of Spacetime" (1973) sekä Werner Israelin kanssa tehdyt "General Relativity: An Einsteinian Centenary Survey" (1979) ja "300 Years of Gravity" (1987).
Stephen Hawking Yksi tunnetuimmista Hawkingin vedoista oli vuonna 1975 Kip Thornen kanssa lyöty veto Cygnus X-1 -kohteen luonteesta. Hawking löi vetoa sen puolesta, ettei Cygnus X-1 olisi musta aukko. Hän kuvaili jälkeenpäin vetoaan sanoen, että kyseessä oli ”eräänlainen vakuutus”. Mikäli mustia aukkoja ei olisi olemassa, hänen tutkimuksensa niiden parissa olisivat olleet täysin turhia, mutta toisaalta hän voittaisi silloin automaattisesti vedon. Sen sijaan Cygnus X-1:n varmistuminen mustaksi aukoksi todistaisi niiden olemassaolon, jolloin hän häviäisi mieluusti vedon Thornelle. Vuonna 1990 Hawking tunnusti hävinneensä vedon ja tilasi korvauksena Thornelle "Penthouse"-lehden vuoden ajaksi.
Stephen Hawking Vietettyään laiskottelevaa opiskelijaelämää liki kolmen vuoden ajan Oxfordissa Hawking joutui osallistumaan ratkaisevaan loppukokeeseen. Ennen koetta Hawking ymmärsi opiskelleensa liian vähän, eikä hän luontaisista kyvyistään huolimatta välttämättä kykenisi hankkimaan siitä loistopisteitä. Kuitenkin vasta loppukoe määräisi lopullisen arvosanan kolmen vuoden opiskeluista: edeltäneillä kokeilla ja kilpailuilla ei olisi merkitystä. Laskelmiensa mukaan Hawking oli käyttänyt opiskeluunsa noin tunnin päivässä kolmen vuoden ajan, minkä hän ei uskonut riittävän loppukokeeseen. Paineita lisäsi myös se, että hänen pääsynsä Cambridgeen riippuisi siitä, kuinka hyvän loppuarvosanan hän saisi. Loppukokeessa Hawkingin taktiikkana oli keskittyä pääosin teoreettisiin kysymyksiin, jotka eivät vaatisi kovin yksityiskohtaisia tietoja. Kokeen jälkeen selvisi, että hän oli yltänyt parhaan ja toiseksi parhaan arvosanan rajamaille. Ongelmana vain oli, että Cambridgeen vaadittiin paras mahdollinen Oxfordista saatava arvosana. Hawkingin mahdollinen tulevaisuus Cambridgessa ratkaistiin suullisessa kuulustelussa. Laiskasta ja alkoholintäytteisestä opiskelijaelämästään huolimatta Hawking onnistui kuulustelussa vakuuttamaan opettajansa älykkyydestään. Lopulta hänelle myönnettiin Cambridgeen oikeuttava arvosana.
Stephen Hawking Hawking työskenteli Cambridgen yliopiston Lucas-professorina virassa, jossa on aiemmin työskennellyt muun muassa Isaac Newton. Hän toimi Cambridgen yliopiston professorina vuodesta 1977 ja matematiikan professorina vuodesta 1979 lähtien. Hän jäi eläkkeelle syksyllä 2009. Eräät Hawkingin kosmologiaa käsittelevät teokset ovat menestyneet hyvin. Sen myötä hänellä on maine myös tieteen kansantajuistajana. Hawkingin vuonna 1988 julkaisema kirja "Ajan lyhyt historia" oli vuoden 1995 toukokuuhun mennessä ollut "Sunday Times" -lehden parhaiten myytyjen kirjojen luettelon kärjessä yhteensä 237 viikkoa, mikä rikkoi aiemman 184 viikon ennätyksen. Ennätys kirjattiin vuonna 1998 "Guinnessin ennätysten kirjaan".
Hartlen–Hawkingin tila Hartlen–Hawkingin tila kuuluu teoreettiseen fysiikkaan. Se on nimetty luojiensa James Hartlen ja Stephen Hawkingin mukaan ja on universumin aaltofunktio – käsite tarkoitettu selvittämään kuinka universumi alkoi – joka on laskettu Feynmanin polkuintegraalista. Vielä tarkemmin määriteltynä se on hypoteettinen vektori Hilbertin avaruudessa kvanttigravitaation teoriassa, jota kuvailee tämä aaltofuntionaali. Se on metrisen tensorin funktionaali määriteltynä (D-1)-ulotteinen kompakti pinta, universumi jossa D on avaruusajan ulottuvuus. Tarkka muoto Hartlen–Hawkingin tilasta on polkuintegraali yli kaikkien D-ulotteisten geometrien, joilla on vaadittu indusoitu metriikka rajallaan. Teorian mukaan aika erkautui kolmesta tilaulottovuudesta meille tutuksi ajaksi vasta silloin, kun maailmankaikkeus oli Planckin ajan ikäinen.
Aikamatkustus Stephen Hawking on yksi aikamatkustuksen mahdollisuutta epätodennäköisenä pitävistä tutkijoista. Teoksissaan "Ajan lyhyt historia" ja "Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa" Hawking ei täysin kiellä aikamatkustuksen mahdollisuutta, mutta kertoo laskeneensa, että todennäköisyys sille, että ihminen pystyy matkaamaan menneisyyteen ja murhaamaan isoisänsä, on vain yhden suhde kymmenen potenssiin miljoona triljoonaa triljoonaa triljoonaa.
Stephen Hawking Braaneihin liittyen Hawking muun muassa käsitteli ajatusmallia, jossa braania voitaisiin kuvata kuplana ja sen sisältämää tilaa viidentenä ulottuvuutena. Tässä mallissa braanin pinnalla oleva ulottuvuus voidaan kokea laajenevaksi samalla kun itse kupla pullistuu ilmapallon tavoin. Hawking pohti myös kysymystä siitä, että ovatko ihmiset ainoastaan braanille lankeavia varjoja, ja että todelliset tapahtumat olisivatkin kuvatun ”kuplan” sisällä. Kysymykseen siitä, mitä braanien ulkopuolella mahdollisesti olisi, Hawking esittää kirjassaan Hawking 2003 kolme mahdollisuutta. Ensimmäisen mukaan ulkopuolella ei ole mitään, eikä edes tyhjää avaruutta. Toisen mahdollisuuden mukaan braani liittyy toiseen braaniin, mutta matemaattisesti asia on sama kuin tyhjä ulkopuoli. Kolmannen mallin mukaan braani itse on avaruudessa, joka poikkeaa ”kuplan” sisäosasta. Siten myös useampien braanien määrä on mahdollinen, samoin kuin braanien väliset törmäyksetkin – onkin esitetty, että alkuräjähdys voisi johtua juuri tällaisesta törmäyksestä.
E=mc² "E=mc²" on yksi kaikkien aikojen kuuluisimmista yhtälöistä, ja sen tuntevat usein nekin, jotka eivät tiedä sen merkitystä. Sitä käytetään usein tieteen tai nerouden symbolina. Yhtälö on ainoa Stephen Hawkingin kirjassa "Ajan lyhyt historia" esiintyvä yhtälö, koska Hawkingin mukaan joku oli sanonut, että jokainen kirjassa esiintyvä yhtälö puolittaisi kirjan lukijamäärän.
Stephen Hawking Vuonna 1971 Hawking ja Sir Roger Penrose osoittivat, että kaikkeuden on täytynyt olla jossain vaiheessa singulariteetti, mikäli yleinen suhteellisuusteoria pätee. Tällaista näkemystä tähtitieteilijät olivat vastustaneet vielä 1940- ja 1950-luvuilla, eli ennen kuin varsinainen alkuräjähdysteoria oli saanut yleistä kannatusta. Myöhemmin Hawking pyrki kumoamaan oman teoriansa (muun muassa kirjassaan "Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa") käyttämällä imaginaariaikaa: singulariteetti muuttuu samankaltaiseksi pisteeksi kuin mikä hyvänsä muu piste aika-avaruudessa, ja näin voidaan päästä osin eroon ongelmista, joita singulariteetti aiheuttaisi maailmankaikkeuden alussa.
Stephen Hawking Syksyllä 2010 Hawking kehotti ihmiskuntaa miehittämään avaruuden kahden seuraavan vuosisadan aikana, ellei se halua kuolla sukupuuttoon. Hän näkee ihmiskunnan olemassaoloa uhkaavien kriisien, millainen esimerkiksi Kuuban ohjuskriisi oli, lisääntyvän tulevaisuudessa. Pitkällä tähtäimellä on vaikeaa tai jopa mahdotonta välttää tällaista onnettomuutta, joten kaikkia munia ei tulisi pitää yhdessä korissa. Uhkia hänen mukaansa ovat väkiluvun ja rajallisten raaka-aineiden käytön eksponentiaalinen kasvu. Hawkingin mukaan ihmiskunnan ainoa mahdollisuus säilyä pitkään onkin muutto Maasta ja uusien planeettojen asuttaminen.
Aikamatkustus Virtuaalihiukkasten joutuessa mustan aukon läheisyyteen, toinen virtuaalihiukkaspareista saattaa pudota mustaan aukkoon, jolloin hiukkasparin toinen osapuoli jää olemaan yksinään. Tällöin jäljelle jäänyt hiukkanen saattaa itsekin joutua mustaan aukkoon, mutta toisaalta se voi myös liikkua pois mustan aukon läheisyydestä. Ilmiötä kutsutaan nimellä Hawkingin säteily fyysikko Stephen Hawkingin mukaan.
Jacob Bekenstein Vuonna 1972 Bekenstein ehdotti, että mustilla aukoilla on oltava tietty entropia. Samalla hän yleisti termodynamiikan toisen pääsäännön mustille aukoille. Molemmat tulokset tuli vahvistetuksi myöhemmin, kun Stephen Hawking julkaisi tuloksensa Hawkingin säteilystä. Mustien aukkojen termodynamiikkaan liittyvien töittensä pohjalta Bekenstein johti informaatiolle reunaehdot sille, paljonko informaatiota voidaan tallentaa tiettyyn tilaan.
Stephen Hawking Hawkingin uran alkuvuosina tiedepiireissä vallitsi epäselvyys mustien aukkojen suhteen. Mustien aukkojen olemassaolon teoreettinen mahdollisuus oli jo tiedossa, mutta useimmat tieteilijät eivät pitäneet niitä todella olemassa olevina. Mustien aukkojen singulariteettien ääretöntä tiheyttä ei vielä pidetty yleisesti ongelmana. 1960-luvulla taas kosmologipiireissä puhuttiin, että itse kaikkeus voisi käyttäytyä käänteisen mustan aukon tavoin.
Hawkingin säteily Hawkingin säteily on hypoteettista säteilyä, jota oletetaan syntyvän mustan aukon tapahtumahorisontin läheisyydessä. Teorian kehitti Stephen Hawking vuonna 1974. Kyse on hiukkas-antihiukkaspareista, joita kutsutaan virtuaalihiukkasiksi, jotka ilmestyvät tyhjiöstä ja normaalisti annihiloituvat välittömästi – niin nopeasti etteivät ne edes ehdi rikkoa mitään luonnonlakeja olemassaolollaan. Kun hiukkaset syntyvät tapahtumahorisontin lähellä, hiukkasparin toinen hiukkanen voi joutua mustaan aukkoon ja luovuttaa parilleen hieman energiaa. Lisäenergiaa saanut hiukkanen puolestaan muuttuu reaaliseksi kumppaninsa kadottua ja pakenee mustan aukon ulottuvilta. Ulkopuolisesta tarkkailijasta näyttää siltä, että hiukkanen tulee mustasta aukosta ja musta aukko säteilisi.
Leonard Mlodinow Leonard Mlodinow on fyysikko, professori ja tietokirjailija. Hän on kirjoittanut yhdessä Stephen Hawkingin kanssa kirjat "Ajan lyhyempi historia" ja "Suuri suunnitelma".
Stephen Hawking Hawkingin säteily voidaan selittää virtuaalihiukkasten avulla. Nämä virtuaalihiukkaset ovat hiukkasia, joita on kvanttiteorian mukaan kaikkialla. Ne ovat hiukkas-antihiukkas-pareja, jotka kumoavat toistensa vaikutuksen heti syntymänsä jälkeen, mikä johtaa molempien hiukkasten tuhoutumiseen. Virtuaalihiukkasten joutuessa mustan aukon läheisyyteen, toinen virtuaalihiukkaspareista saattaa pudota mustaan aukkoon, jolloin hiukkasparin toinen osapuoli jää yksin. Jäljelle jäänyt hiukkanen saattaa päätyä myös mustaan aukkoon, tai liikkua pois sen läheisyydestä.
Werner Israel Israel on kirjoittanut kollegansa Stephen Hawkingin kanssa kaksi oppikirjaa: "General Relativity: An Einsteinian Centenary Survey" ja "300 Years of Gravity".
Felicity Jones Felicity Rose Hadley Jones (s. 17. lokakuuta 1983 Birmingham) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan elokuvassa "Rogue One" (2016) ja rooleistaan televisiosarjoissa "Kelvoton velho" ja "Weirdsister College". Hän on näytellyt myös muun muassa elokuvissa "Cemetery Junction", "Like Crazy" ja "Chalet Girl". Vuonna 2014 hän näytteli Stephen Hawkingin vaimoa Jane Hawkingia elokuvassa "Kaiken teoria", josta hän sai parhaan naispääosan Oscar-, Golden Globe-, Bafta- ja SAG-palkintoehdokkuudet.
George Ellis Ellis on ollut myös useiden oppikirjojen ja tieteellisten teosten kirjoittajana. Hän on esimerkiksi kirjoittanut Stephen Hawkingin kanssa "The Large Scale Structure of Space-Time" -teoksen.
Kip Thorne Kip Stephen Thorne (s. 1. kesäkuuta 1940 Logan, Utah, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko, jonka tunnetuimmat tutkimukset käsittelevät kosmologiaa ja Albert Einsteinin suhteellisuusteoriaa. Thorne on myös fyysikkojen Stephen Hawking ja Carl Sagan pitkäaikainen ystävä. Thornelle myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 2017 yhdessä Rainer Weissin ja Barry Barishin kanssa LIGO-detektorista ja gravitaatioaaltojen havaitsemisesta.
Suuri suunnitelma Suuri suunnitelma () on kosmologi Stephen Hawkingin ja Leonard Mlodinowin kirjoittama vuonna 2010 ilmestynyt kirja. Kirjan on suomentanut Markus Hotakainen ja WSOY:n kustantama suomennos on ilmestynyt 2011.
Koneiden kapina Tekoälyn tutkija Eliezer Yudkowskyn mukaan tahallisesti aggressiiviset koneet ovat epätodennäköisempi uhka ihmiskunnalle kuin ohjelmointivirheiden seurauksena tuhoa aiheuttavat laitteet. Fyysikko Stephen Hawking piti kehittyvää tekoälyä mahdollisena uhkana ihmiskunnalle.
Kaiken teoria (elokuva) Stephen Hawking itse kehui elokuvaa sen nähtyään ja sanoi muun muassa, että hän saattoi katsoa siinä elämäänsä ulkoapäin. Hänen mukaansa Eddie Redmayne näytteli häntä niin hyvin, että toisinaan hän luuli itse päätyneensä valkokankaalle Redmaynen asemesta.
Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa Maailmankaikkeus pähkinänkuoressa () on Stephen Hawkingin kirjoittama, vuonna 2001 ilmestynyt tietokirja, joka käsittelee muun muassa Gödelin epätäydellisyyslausetta sekä osia supersäieteoriasta ja kvanttimekaniikasta. Sen on suomentanut Risto Varteva, ja suomennoksen on julkaissut WSOY vuonna 2003.
Royal Astronomical Societyn kultamitali Royal Astronomical Societyn kultamitali () on korkein brittiläisen Royal Astronomical Societyn myöntämä palkinto. Sitä on jaettu vuodesta 1824, ja sen saajat ovat usein olleet tunnettuja ja merkittäviä tieteilijöitä, kuten Albert Einstein ja Stephen Hawking.
Roger Penrose Sir Roger Penrose (s. 8. elokuuta 1931 Colchester, Essex, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen fyysikko ja matemaatikko Oxfordin yliopistosta. Hän on etsinyt fysiikan, biologian ja tietoisuuden riippuvuussuhteita ja kirjoittanut tekoälystä. Hän on myös opettanut Stephen Hawkingia.
Royal Society of Arts Seura on perustettu vuonna 1754. Sen perustaja oli William Shipley ja huomattavimpia jäseniä ovat olleet Benjamin Franklin, Karl Marx, Adam Smith, William Hogarth, Charles Dickens, Guglielmo Marconi, John Diefenbaker ja Stephen Hawking.
Yhdestoista hetki Asiantuntijoina elokuvassa esiintyvät muun muassa entinen Neuvostoliiton johtaja Mihail Gorbatšov, fyysikko Stephen Hawking, Nobelin rauhanpalkinnon voittaja Wangari Maathai, radiotoimittaja Thom Hartmann, tietokirjailija Richard Heinberg sekä historioitsija Joseph Tainter.
James Marsh James Marsh (s. 30. huhtikuuta 1963 Truro, Cornwall, Englanti) on englantilainen ohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa ohjaamastaan dokumenttielokuvasta "Nuorallakävelijä" (2008), joka palkittiin parhaan dokumentin Oscarilla sekä Stephen Hawkingista kertovasta elämäkertaelokuvastaan "Kaiken teoria" (2014).
Cameorooli Fyysikko Stephen Hawking teki useita televisiocameoita, kuten "Star Trek – uusi sukupolvi" -jaksossa "Taistelukomennus, osa 1", jossa hän pelaa pokeria Albert Einsteinin, Isaac Newtonin ja Datan kanssa. Hän on esittänyt itseään myös sarjoissa "Futurama", "Simpsonit" ja "Rillit huurussa".
Drayson Bowman Drayson Bowman (s. 8. maaliskuuta 1989) on yhdysvaltalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa NHL-seura Montreal Canadiensissa. Hän on aiemmin pelannut Carolina Hurricanesissa, joka varasi Bowmanin 72. pelaajana .
Mitch Wahl Calgary Flames varasi Wahlin toisella kierroksella 48. pelaajana . Kaudella 2008–2009 hän oli Spokane Chiefsin toiseksi paras pistemies Drayson Bowmanin jälkeen tehoilla 32+35=67. Wahl voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +42. Kevään 2009 pudotuspeleissä hän oli Chiefsin paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Bowmanin kanssa. Wahl voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +6.
Drayson Bowman Viimeisen WHL:ssä pelatun kauden jälkeen Bowman kutsuttiin Carolinaan kesken heidän pudotuspelien. Carolina eteni itäisen konfrenenssin finaaleihin asti, jossa Pittsburgh Penguins tiputti sen suoraan neljässä ottelussa. Seuraavalla kaudella Bowman pelasi Carolinan AHL:ssä pelaavassa yhteistyöseura Albany River Ratsissa. Ensimmäisen ammattilaismaalinsa hän teki heti debyytissään Albanyssa 3. lokakuuta 2009, kun joukkue hävisi 6-3 Manchester Monarchsille. Kauden keskellä Carolina kutsui Bowmanin ylös ja hän teki debyyttinsä NHL:ssä 16. tammikuuta 2010. Hän pelasi kymmenen minuuttia ja laukoi kerran maalia kohti, kun Carolina hävisi lukemin 5-3 Atlanta Thrashersille. Bowman palasi AHL:ään ja Albanyyn, josta hänet kutsuttiin takaisin ylös NHL:ään 24. maaliskuuta Tuomo Ruudun loukkaantumisen vuoksi. NHL-komennuksen aikana Bowman teki ensimmäisen ja toisen NHL-maalinsa 6. huhtikuuta Tampa Bay Lightningin maalivahti Antero Niittymäen selän taakse, kun Carolina voitti Tampa Bayn maalein 8-5. Ottelu oli Bowmanille uran seitsemäs NHL:ssä. Kauden 2009-2010 aikana hän teki yhdeksässä pelissä kaksi maalia ja pelasi keskimäärin 12 minuuttia per ottelu. Carolinan päävalmentaja Paul Maurice kehui Bowmanin ensimmäisen NHL-komennuksen aikana hänen omaavan hyvät kädet ja loistavan peliälyn. Carolina sijoittui itäisen konfrenenssin 11. joukkueeksi, eikä päässyt pudotuspeleihin. Bowman palasi River Ratsiin pelaamaan pudotuspelejä. AHL:ssä hän teki runkosarjan 56 pelissä 17 maalia ja 32 pistettä. Hän oli 31. tulokkaiden pistepörssissä ja 10. River Ratsin joukkueen sisäisessä pistepörssissä. Bowman teki kahdeksassa pudotuspeliottelussa yhdeksän pistettä. Hän sijoittui tulokkaiden pistepörssin viidenneksi ja oli River Ratsin eniten pisteitä tehnyt pelaaja. Hershey Bears tiputti River Ratsin toisella kierroksella.
Stan Bowman Stan Bowmanin ura Chicago Blackhawksin organisaatiossa alkoi vuonna 2001, jolloin hän toimi toimitusjohtajan avustajana. Vuodet 2005-2007 hänen tittelinsä oli "Director of Hockey Operations" ja vuodet 2007-2009 Bowman oli joukkueen varatoimitusjohtaja. Stan Bowman nimettiin Blackhawksin toimitusjohtajaksi 14. heinäkuuta 2009 ja samalla edeltävä toimitusjohtaja Dale Tallon siirrettiin seuraorganisaation sisällä muihin johtotehtäviin. Bowmanin ensimmäinen kausi toimitusjohtajana päättyi NHL-historian nuorimpana toimitusjohtajana Stanley Cup -mestaruuteen, kun Blackhawks oli NHL:n paras joukkue 49 vuoden tauon jälkeen. 7. syyskuuta 2010 Bowman ylennettiin toimitusjohtajan tehtäviensä lisäksi seuran varapresidentiksi. Mestaruuden jälkeen Blackhawks joutui kireän palkkakattotilanteen vuoksi luopumaan useista pelaajistaan. Bowman onnistui kuitenkin pitämään joukkueen pelaajamateriaalin kilpailukykyisenä. Muutaman kauden pettymyksen jälkeen Blackhawks juhli jälleen mestaruutta keväällä 2013 ja 2015. Bowmanin sopimusta pidennettiin 11. syyskuuta 2013 ulottumaan aina kevääseen 2018 asti.
NHL-kausi 1977–1978 NHL-kausi 1977–1978 oli National Hockey Leaguen historian 61. kausi. Sen aikana 18 NHL-joukkuetta pelasi kukin 80 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti Scotty Bowmanin valmentama Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Boston Bruinsin otteluvoitoin 4–2. Kyseessä oli Montreal Canadiensin kolmas peräkkäinen mestaruus. Kaiken kaikkiaan se oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 20. ja seuran koko historian 21. Stanley Cup -mestaruus.
Brody Sutter Kesäkuussa 2012 Sutter teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa. Hänen kausipalkkansa NHL:n puolella oli 525 000 dollaria, AHL:n puolella 55 000 dollaria ja Sutter sai myös 105 000 allekirjoitusbonuksen. Hän aloitti kauden 2012–2013 ECHL-joukkue Florida Everbladesissa, jossa Sutter pelasi suurimman osan runkosarjastaan tehden 37 ottelussa tehot 8+8=16. Sutterin rooli Charlotte Checkersin AHL-joukkueessa jäi alkukaudella varsin pieneksi, sillä tammikuuhun 2013 asti kestänyt NHL:n työsulku toi farmijoukkueeseen mm. Drayson Bowmanin, Justin Faulkin, Riley Nashin, Bobby Sanguinettin ja Tim Wallacen, jotka pelasivat NHL-kauden käynnistyttyä pääasiassa Hurricanesin vahvuudessa. Sutter pelasi AHL:ssä lopulta 23 runkosarjaottelua tehopistein 3+2=5 ja viisi playoff-ottelua tehopistein 2+3=5. Hän voitti neljännesvälieräsarjassa Checkersin sisäisen tehotilaston lukemalla +3.
Mitch Wahl Kaudella 2007–2008 Wahl oli Spokane Chiefsin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Drayson Bowmanin jälkeen tehoilla 20+53=73. Hän voitti kauden päätteeksi WHL:n mestaruuden, Ed Chynoweth Cupin. Wahl jakoi Memorial Cup -turnauksessa Chiefsin sisäisen tehotilaston voiton Chris Brutonin kanssa lukemalla +5. Hän voitti joukkueen mukana turnauksen ja Wahl valittiin Memorial Cupin tähdistökentälliseen. Hän pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa.
Drayson Bowman Bowman nimettiin Yhdysvaltojen maajoukkueeseen vuoden 2009 nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin Ottawassa, Ontariossa. Hän liittyi maajoukkueeseen Chiefsin aikaisten joukkuetoverieidensa Tyler Johnsonin ja Mitchell Wahlin kanssa. Ensimmäisessä pelissään Saksaa vastaan Bowmanin nimi kuulutettiin maalintekijänä kahdesti. Kuudessa turnauksessa pelaamassaan ottelussa Bowman teki kolme maalia ja sai yhden syöttöpisteen eli teki yhteensä neljä pistettä sijoittuen joukkueen sijoittuessa viidenneksi. Yhdysvallat hävisi 5-3 Slovakian joukkueelle neljännesfinaalissa. Yhdysvallat voitti Tšekin jatkoajalla 3-2 ottelussa turnauksen viidennestä sijasta.
Drayson Bowman Spokane Chiefs varasi Bowmanin WHL:ään kahdeksantena. Hän debytoi Chiefsissa neljässä pelissä kaudella 2004-2005, josta hän vietti kuitenkin suurimman osan alemmalla sarjaportaalla KIJHL-joukkue Kimberley Dynamitersissa. Dynamitersissa hän teki 47 pelissä 29 maalia ja yhteensä 59 pistettä. Hänet nimettiin Eddie Mountain -divisioonan vuoden tulokkaaksi. Bowman liittyi Chiefsiin kokonaan kaudeksi 2005-2006 ja teki 34 pistettä (17+17) 72 pelissä (WHL:n pistepörssin 17. eniten pisteitä tehnyt tulokas). Hänet nimettiin vuoden tulokkaaksi. Chiefs sijoittui läntisen konfrenenssin viimeiseksi, eikä päässyt pudotuspeleihin.
Drayson Bowman Bowman aloitti kauden 2006-2007 WHL:n yhdeksänneksi parhaaksi rankattuna lupauksena. Hän pelasi CHL:n parhaiden lupausten otteluun. Kauden puolessavälissä Bowman oltiin listattu pohjoisamerikkalaisten pelaajien 44. pelaajaksi. Hän paransi pistemääräänsä tehden 24 maalia ja 43 pistettä 61 ottelussa. Hän pelasi ensimmäisen kerran WHL:n pudotuspelejä Chiefsin sijoituttua neljänneksi U.S. Divisioonassa. Kuudessa pudotuspeliottelussa Bowman kirjautti tehot 2+5=7. Chiefsin tiputti ensimmäisen kierroksen jälkeen Everett Silvertips. Ennen Bowman oli noussut ennakkoarvioinneissa pohjoisamerikkalaisten kenttäpelaajien sijalle 36. Carolina Hurricanes varasi Bowmanin lopulta numerolla 72.
NHL-kausi 1967–1968 NHL-kausi 1967–1968 oli National Hockey Leaguen historian 51. kausi. Sen aikana 12 NHL-joukkuetta pelasi kukin 74 runkosarjaottelua. Liigaan tuli mukaan kuusi uutta joukkuetta, jotka olivat California Seals, Los Angeles Kings, Minnesota North Stars, Philadelphia Flyers, Pittsburgh Penguins ja St. Louis Blues. California Seals vaihtoi nimekseen Oakland Seals kesken kauden 8. joulukuuta 1967. Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Scotty Bowmanin valmentaman St. Louis Bluesin otteluvoitoin 4–0. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 14. ja seuran koko historian 15. Stanley Cup -mestaruus. Kauden päätyttyä Canadiensin kahdeksaan Stanley Cup -voittoon johdattanut valmentaja Toe Blake jäi eläkkeelle.
Drayson Bowman Bowman pelasi taas Carolinan harjoitusleirillä 2010-2011, mutta palasi kuukaudeksi AHL:ään. Carolinan vaihtaessa farmijoukkuetta, Bowman siirtyi uuteen yhteistyöseuraan Charlotte Checkersiin. Hän teki 30 pistettä 51 ottelussa kymmenenneksi sijoittuneessa Charlotten joukkueessa. Hänet kutsuttiin NHL:ään 10. maaliskuuta 2011. Hän pelasi jäljellä olevan kauden 2010-2011 aikana Carolinassa 23 ottelua, joissa kirjautti tililleen yhden syöttöpisteen. Keskimäärin hänelle kertyi jääaikaa 10 minuuttia ottelussa. Carolina ei päässyt pudotuspeleihin joten se palautti Bowmanin takaisin AHL:ään pelaamaan pudotuspelejä Charlotten kanssa. Hän teki 15 pelissä tehot 2+6=8. Charlotte tippui konfrenenssin finaaleissa Binghamton Senatorsille.
Jarmo Kekäläinen Helmikuussa 2013 Kekäläinen nimettiin NHL-seura Columbus Blue Jacketsin toimitusjohtajaksi. Hän aloitti tehtävissään välittömästi. Hänestä tuli samalla ensimmäinen eurooppalainen NHL-seuran toimitusjohtaja.
Drayson Bowman Bowman pysyi Charlottessa kauden 2011-2012 alussa hänen epäonnistuttuaan Carolinan harjoitusleirillä. Marraskuussa 2011 hänet kutsuttiin viideksi päiväksi Carolinaan. Seuraavassa kuukaudessa hänet kutsuttiin jälleen ylös ja hän teki kaksi maalia ottelussa Vancouver Canucksia vastaan 15. joulukuuta 2011. Maalit olivat hänen ensimmäiset NHL:ssä yli vuoteen ja kahdeksaan kuukauteen. Tämän jälkeen hän sai vielä kaksi NHL-komennusta ennen kauden loppua. 37 NHL-pelissä Bowman teki 13 pistettä Carolinassa ja AHL:ssä Charlottessa hän pelasi 42 peliä, joissa teki 26 pistettä. Kesäkaudella Bowman ei tehnyt Carolinan kanssa pidempää sopimusta säilyäkseen rajoitetusti vapaana agenttina sopimuksensa loppuessa.
Bill Cosby -skandaali Barbara Bowman kertoi joutuneensa vuodesta 1985 alkaen monta kertaa Cosbyn huumaamaksi ja raiskaamaksi. Cosby oli manipuloinut Bowmania lupaamalla mm. ura-apua. Cosby kohteli Bowmanin sukulaisia hyvin. Niinpä Bowman hyväksyi osin Cosbyn toimet vastineeksi tämän antamasta avusta. Mutta Bowman ei päässytkään Bill Cosby Show’hun edes sivuosaan. Erään kerran vuonna 1987 Bowman vastusti päällekäyvää Cosbya kirkuen. Tämän takia Cosby ei koskenutkaan Bowmaniin, mutta Cosby kosti ajamalla Bowmanin pois ja lopettamalla tukensa tälle.
Kevin Lowe Lowe lukeutuu Edmonton Oilersin historian menestyneimpiin pelaajiin. Hän pitää hallussaan seuraennätystä eniten runkosarjaotteluita ja pudotuspeliotteluita seurassa pelanneena pelaajana. Hän oli Edmontonin historian ensimmäinen NHL-varaus ja teki sen historian ensimmäisen NHL-maalin. Lowe ei pelannut urallaan yhtään ottelua farmisarjoissa ja hänen seuransa jäi pudotuspelien ulkopuolelle vain kerran (New York Rangers kaudella ).
Kirk Maltby Maltby vietti juniorivuotensa OHL-seura Owen Sound Platersissa. NHL-seura Edmonton Oilers varasi hänet vuoden 1992 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella numerolla 65. Maltby pelasi koko tulokaskautensa AHL-seura Cape Breton Oilersissa. Hänen ensimmäinen NHL-kautensa oli 1993–1994, jonka aikana hän keräsi 68 ottelussa 11 maalia ja 8 maalisyöttöä sekä 74 jäähyminuuttia. Hän jatkoi Oilersissa vielä kaksi kautta kunnes siirtyi Detroit Red Wingsiin kaudella 1995–1996.
Elaine Kellett-Bowman Kellett-Bowmanilla oli neljä lasta ensimmäisen miehen kanssa. Tämän kuoltua hän meni uusiin naimisiin poliitikko Edward Kellett-Bowmanin kanssa.
NHL-kausi 1976–1977 Kaudeksi 1976–1977 California Seals vaihtoi paikkakuntaa, ja siitä tuli Cleveland Barons. Myös Kansas City Scouts muutti, ja siitä tuli Colorado Rockies. Kaudella 1976–1977 Scotty Bowmanin valmentama Montreal Canadiens teki historiaa voittamalla ensimmäisenä NHL-joukkueena 60 runkosarjaottelua. Vahvalla puolustuksella ja Vezina Trophy -palkitulla maalivahtikaksikolla varustettu Canadiens hävisi kauden aikana ainoastaan kahdeksan ottelua, mikä oli saavutus, johon edes 1980-luvulla NHL:ää hallinnut Edmonton Oilers ei kyennyt. Päästettyjä maaleja joukkueella oli vain 171. Syksyllä 1976 moni tärkeä Canadiens-pelaaja oli ollut mukana Kanadan voittoisassa joukkueessa vuoden 1976 Kanada-cupissa ja saanut sitä kautta lisää itseluottamusta.
NHL-kausi 2006–2007 NHL-kausi 2006–2007 oli National Hockey Leaguen 89. kausi. Sen piti alun perin olla NHL:n 90-vuotisjuhlakausi, mutta työsulun takia jäi välistä. Stanley Cupin voitti Anaheim Ducks, joka kukisti Ottawa Senatorsin loppuottelusarjassa voitoin 4–1. Voitto oli historiallinen, koska kyseessä oli Anaheim Ducksille ensimmäinen NHL-kausi seuran uudella nimellä.
Todistettavasti elossa Todistettavasti elossa ("Proof of Life") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Taylor Hackfordin ohjaama elokuva. Sen pääosissa nähdään Meg Ryan ja Russell Crowe.
Etelä-Amerikan valtiossa huumeroistot kidnappaavat Peter Bowmanin, yhdysvaltalaisen öljy-yhtiön insinöörin. Yhtiö kutsuu avuksi neuvottelijan, Terry Thornen, australialaisen entisen ammattisotilaan. Kun öljy-yhtiön paikallinen tytäryhtiö tekee konkurssin, yhtiö pesee kätensä Bowmanin tapauksesta ja erottaa Thornen. Bowmanin vaimo ja sisar jatkavat yhteistyötä Thornen kanssa.
Drayson Bowman Varauksensa jälkeen Bowman otti osaa ensimmäiseen NHL:n harjoitusleiriinsä syyskuussa 2007, mutta palasi Spokaneen pelaamaan junioritasolla. Kolmannella täydellä WHL:ssä pelaamallaan kaudella Bowman oli joukkueensa paras pistemies tehden 66 ottelussa 82 pistettä. 42 maalillaan hän sijoittui liigan jaetulle neljännelle sijalle. Bowman teki joukkuestaan eniten pisteitä myös pudotuspeleissä, jossa iski 20 pistettä 21 otteluun. Chiefs voitti Ed Chynoweth Cupin eli WHL:n mestaruuden. Liigan mestaruuden turvin Chiefs sai osallistui Memorial Cupiin Kitchenerissä, Ontariossa. Turnauksen avauspelissä Bowman iski hattutempun jatkoajalla 5-4 voitetussa ottelussa Belleville Bullsia vastaan. Bowmanille merkittiin maali turnauksen kaikissa neljässä ottelussa. Hän teki voittomaalit molemmissa otteluissa Kitchener Rangersia vastaan. Chiefs ja Rangers kohtasivat lohkovaiheessa ja finaalissa. Chiefs voitti Memorial Cupin finaalissa Kitchenerin maalein 4-1. Bowman teki neljässä pelaamassaan ottelussa kuusi maalia, jolla voitti maalipörssin. Pistepörssissä hän sijoittui kahdeksalla pisteellään kolmanneksi Kitchener Rangersin pelaajien Justin Azevedon ja Matt Halischukin jälkeen. Lisäksi Bowman nimettiin Memorial Cupin tähdistökentälliseen.
NHL Ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin neljä päivää myöhemmin, jolloin Montreal Wanderers ja Toronto Arenas kohtasivat. Montreal Wanderersia edustanut puolustaja Dave Ritchie teki ottelussa NHL:n historian ensimmäisen maalin. Ottelu päättyi Wanderersin 10–9 -voittoon. Arenasista kuitenkin tuli ensimmäinen NHL-seura, joka pääsi Stanley Cup -finaaliin voittamalla Vancouver Millionairesin Pacific Coast Hockey Associationista luvuin 5–3.
Joseph Blandisi Tammikuussa 2015 Blandisi solmi tulokassopimuksen NHL-seura New Jersey Devilsin kanssa. Kausi 2015–2016 oli hänen ensimmäinen ammattilaistasolla. Blandisi teki NHL-debyyttinsä 11. joulukuuta 2015 ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan. Hän sai jääaikaa 14.37 minuuttia. Tulokaskaudellaan hän pelasi yhteensä 41 NHL-ottelua. Lisäksi hän edusti Devilsin AHL-farmiseura Albany Devilsiä 27 runkosarja- sekä 11 pudotuspeliottelussa.