mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Gianfranco Comotti Gianfranco "Franco" Comotti (24. heinäkuuta 1906 Brescia, Italia– 10. toukokuuta 1963 Bergamo, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija.
Natalia Ginzburg Natalia Ginzburg os. Levi (14. heinäkuuta 1916 Palermo, Italia – 7. lokakuuta 1991 Rooma, Italia) oli italialainen kirjailija.
Giovanni Riccioli Giovanni Battista Riccioli (17. huhtikuuta 1598, Ferrara, Italia – 25. kesäkuuta 1671, Bologna, Italia) oli italialainen jesuiitta ja tähtitieteilijä.
Umberto Nobile Umberto Nobile (21. tammikuuta 1885 Lauro, Italia − 30. heinäkuuta 1978 Rooma, Italia) oli italialainen lentokoneinsinööri ja ilmalaivojen suunnittelija.
Luigi Romersa Luigi Romersa (5. heinäkuuta 1917 Boretto, Italia – 19. maaliskuuta 2007 Rooma, Italia) oli italialainen toimittaja, kirjailija ja sotakirjeenvaihtaja.
Italian jalkapallomaajoukkue Välierissä Italia sai vastaansa kisoissa voitosta voittoon edenneen Saksan. Mario Balotellin kahdella maalilla Italia karkasi 2–0-johtoon, eikä Saksa onnistunut tasoittamaan peliä, Mesut Özilin lisäajalla tekemästä kavennuksesta huolimatta. Italia eteni täten finaaliin, jossa se kohtasi Espanjan. Ennen finaalia Italia ei ollut hävinnyt yhtään ottelua karsinnoissa eikä kisoissa, eikä se ollut ollut kisojen aikana kertaakaan tappiolla. Finaalissa se kuitenkin joutui kahden maalin takaa-ajoasemaan jo ensimmäisen 45-minuuttisen aikana, kun David Silva ja Jordi Alba onnistuivat Espanjalta maalinteossa. Toisella jaksolla Italian tilannetta heikensi vielä merkittävästi, vaihdosta sisään tullen, Thiago Mottan loukkaantuminen, jonka jälkeen Italia joutui pelaamaan yhden miehen vajaalla, koska joukkue oli jo käyttänyt kaikki kolme vaihtoaan. Fernando Torres ja Juan Mata lisäsivät Espanjan johtoa vielä kahdella maalilla, eikä mestarista jäänyt epäselvyyttä. Espanja voitti ottelun 4-0 ja juhli toista peräkkäistä Euroopan mestaruuttaan. Hopeamitalit olivat Italian joukkueelta kuitenkin erittäin hieno suoritus, sillä harva uskoi "Azzurrin" menestyvän kisoissa.
Debaltseve Kaupunkipiirin asukasluku on pudonnut runsaasti Neuvostoliiton ajoista. Vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli 35 700. Piirin asukasluku oli 57 400 vuonna 1989 ja 52 200 vuonna 2001.
Emilio Cecchi Emilio Cecchi (14. kesäkuuta 1884 Firenze, Italia – 5. syyskuuta 1966 Rooma, Italia) oli italialainen kirjailija, taidekriitikko, elokuvatuottaja ja -käsikirjoittaja.
Giovanni Papini Giovanni Papini (9. tammikuuta 1881 Firenze Italia – 8. heinäkuuta 1956 Firenze, Italia) oli italialainen toimittaja, esseisti, kriitikko ja kirjailija.
Italia Italia jakautuu hallinnollisesti 20 alueeseen (), joista viidellä alueella on itsehallinnollinen asema: Aostanlaakso (, ), Friuli-Venezia Giulia, Sardinia (), Sisilia () ja Trentino-Etelä-Tiroli (, ).
Italia Italia voidaan jakaa kolmeen alueeseen, joilla on erilaiset maastonmuodot ja ilmasto: Alppien etelärinteet, Pojoen laakea laakso sekä vuoristoinen niemimaa ja Sisilian ja Sardinian saaret.
Italia Moottoriurheilu on myös suosittua Italiassa. Tärkeimmät moottoriurheilukeskukset ovat Imola ja Monza. Italia lukeutuu F1:n ydinalueisiin. Ferrari on yksi tunnetuimmista F1-talleista.
Dario Mangiarotti Dario Mangiarotti (18. joulukuuta 1915 Milano, Italia – 9. huhtikuuta 2010 Lavagna, Italia) oli italialainen miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli kalpa.
Italia (provinssi) Italia oli Rooman valtakunnan keskeinen provinssi, joka kattoi koko Apenniinien niemimaan. Nykyisin alueella sijaitsevat Italian tasavalta, San Marino ja Vatikaanivaltio.
Mario Balotelli Italia eteni puolivälieriin, jossa se sai vastaansa Englannin. Balotelli onnistui maalinteossa rangaistuspotkukilpailun ensimmäisenä laukojana ja lopulta Italia eteni välieriin. Italiaa vastaan välierässä asettui Saksa, jota vastaan Balotelli iski kaksi maalia ensimmäisen jakson aikana. Lopussa Saksa painosti kovasti, muttei onnistunut kääntämään ottelua voitokseen, lähinnä Italian maalivahdin Gianluigi Buffonin erinomaisten torjuntojen ansiosta. Italia voitti ottelun 2–1 ja eteni EM-finaalin.
Talvisodan diplomatia Italia tuki Suomea merkittävästi myymällä mm. 25 Fiat G.50 -hävittäjää 23. lokakuuta 1939 tehdyllä hankintasopimuksella. Joulukuussa 1939 kaksi ensimmäistä konetta ehdittiin toimittaa maitse Sassnitzin kautta, mutta muut oli toimitettava Saksan antaman kiellon vuoksi meritse. 31. tammikuuta 1940 suostui Italia myymään kymmenen konetta lisää Ruotsiin Suomea varten koottavaksi. Italia toimitti myös lentokoneille mekaanikkoja ja vapaaehtoisia lentäjiä mm. lentokentälle.
Luigi Villoresi Luigi 'Gigi' Villoresi (16. toukokuuta 1909 Milano, Italia – 24. elokuuta 1997 Modena, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija ja F1-kuljettaja.
Gabriele D’Annunzio Gabriele D’Annunzio (12. maaliskuuta 1863 Pescara, Abruzzo, Italia – 1. maaliskuuta 1938 Gardone Riviera, Italia) oli italialainen runoilija, kirjailija ja näytelmäkirjailija.
Umberto Barbaro Umberto Barbaro (3. tammikuuta 1902 Acireale, Sisilia, Italia – 19. maaliskuuta 1959, Rooma, Italia) oli italialainen elokuvakriitikko, esseisti, käsikirjoittaja ja ohjaaja.
Italia (1922–1945) Italia kävi sotaa Afrikassa Isoa-Britanniaa vastaan, mutta koska se alkoi jäädä häviölle, joutuivat saksalaiset tulemaan Afrikakorps-nimisenä joukkona tueksi.
Pier Paolo Pasolini Pier Paolo Pasolini (5. maaliskuuta 1922 Bologna, Italia – 2. marraskuuta 1975 Ostia, Italia) oli italialainen kirjailija, runoilija ja elokuvaohjaaja.
Italian kulttuuri Italian kulttuuri on vanhempi kuin Italia itse, sillä vaikka Italia on yhtenäisenä valtiona suhteellisen nuori, Italian niemimaalla on vaikuttanut monia mahtavia kulttuureita vuosisatojen ja -tuhansien ajan.
Auckland Uuden-Seellannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Aucklandin asukasluku oli 1 415 550. Vuoden 2006 väestönlaskennasta asukasluku oli kasvanut 110 592. Aucklandin asukasluku vastasi 33,4 % koko Uuden-Seelannin väestöstä.
Jenin Palestiinan tilastokeskuksen mukaan Jeninin asukasluku oli vuonna 2016 yhteensä 48 479. Vuonna 2007 asukasluku oli 38 539. Jeninin pakolaisleirin asukasluku oli vuonna 2016 12 890 ja vuonna 2007 10 247.
Italia talviolympialaisissa 2006 Italia osallistui isäntämaana Torinon talviolympialaisiin 2006 185 urheilijan joukkueella. Maa saavutti urheilulajeissa yksitoista mitalia, joista viisi kultaista ja kuusi pronssista.
Trampolino Italia James Bond -elokuva Erittäin salaisen yksi kohtaus on kuvattu Trampolino Italia -hyppyrimäestä. Kohtauksessa James Bond hyppää tornista alas laskettelusukset jalassaan.
Induktiivinen efekti Induktiivinen efekti eli induktiivinen vaikutus on molekyylissä σ-elektroneja luovuttavan tai puoleensavetävän ryhmän aiheuttama havaittavissa oleva vaikutus molekyylin toisen osan reaktioiden ominaisuuksiin kuten reaktionopeuksiin ja tasapainovakioihin. Induktiivinen efekti ilmenee sidosten kautta tapahtuvana varauksen siirtymisenä, mikä aiheuttaa molekyyliin pysyvän dipolin. Induktiivinen efekti eroaa läheisestä käsitteestä kenttäefekti, siten, että induktiivinen efekti aiheuttaa dipolin sidosten kautta, kun kenttäefekti ilmenee dipolin muodostumisena avaruudellisesti toisiaan läsnä olevien ryhmien välityksellä, vaikka nämä ryhmät eivät olisi sitoutuneet toisiinsa tai ryhmien välillä on useita sidoksia.
Induktiivinen päättely Induktiivinen yleistys etenee tilastollista otosta koskevasta premissistä tilastollista perusjoukkoa (populaatiota) koskevaan johtopäätökseen.
Induktiivinen efekti Induktiiviset efektit voidaan jakaa kahteen ryhmään riippuen siitä aiheuttaako vaikutuksen elektroneja puoleensavetävä vai luovuttava ryhmä ja vertailukohtana käytetään tyypillisesti protonia. Mikäli hyvin elektronegatiivinen atomi tai atomiryhmä on sitoutunut molekyyliin aiheuttaa se lähellä oleville atomeille positiivisen osittaisvarauksen, jolloin kyseessä on elektroneja puoleensavetävä induktiivinen efekti eli formula_1-efekti. Vastaavasti elektroneja luovuttavat ryhmät aiheuttavat negatiivisen osittaisvarauksen läheisille atomeille eli formula_2-efektin. Elektroneja puoleensavetävä induktiivisen efektin aiheuttavat tyypillisesti nitroryhmä-, karboksyyliryhmä- tai halogeeniryhmä. Mitä voimakkaammin ryhmä vetää elektroneja puoleensa sitä voimakkaampi sen aiheuttama induktiivinen efekti on. Elektroneja luovuttavia positiivisen induktiivisen efektin aiheuttavia ryhmiä ovat muun muassa alkyyliryhmät, -SiR- ja -BR-ryhmät. Induktiivisen efektin voimakkuuteen vaikuttaa myös induktiivisen efektin aiheuttavan ryhmän ja reagoivan ryhmän välinen etäisyys. Mitä lähempänä nämä ryhmät ovat toisiaan, sitä suurempi on induktiivinen efekti.
Induktiivinen efekti Tyypillinen esimerkki induktiivisesta efektistä on vaikutus yhdisteiden happamuuteen. Esimerkiksi halogenoidut alkoholit ja karboksyylihapot ovat huomattavasti vahvempia happoja kuin halogenoimattomat analoginsa. Esimerkiksi etikkahapon pK-arvo on 4,76, kun kloorietikkahapon, dikloorietikkahapon ja trikloorietikkahapon pK-arvot ovat 2,86, 1,48 ja 0,70. Kloorattujen etikkahappojen voimakkaasti elektronegatiivinen klooriatomi stabiloi karboksylaattianionin muodostumista induktiivisen efektin vuoksi. Induktiivinen efekti myös vaikuttaa regioselektiivisyyteen elektrofiilisissa aromaattisissa substituutioissa.
Hoitotiede Induktiivinen
Induktiivinen päättely Esimerkki:
Induktiivinen päättely Esimerkki induktiosta:
Kalkyyli Määritelmä. Merkkijonon induktiivinen määritelmä.
Induktiivinen päättely Analogia-argumentilla on seuraava muoto:
Induktiivinen kytkeytyminen Käytännön keinoja häiriön välttämiseksi ovat esimerkiksi:
Induktiivinen päättely Tilastollinen syllogismi etenee yleistyksestä yksittäistapausta koskevaan johtopäätökseen:
Induktiivinen kytkeytyminen Johdinsilmukkaan vaihtomagneettikentässä indusoituvan häiriöjännitteen amplitudi voidaan laskea kaavalla
Induktiivinen päättely Ennusteessa tehdään tulevaa yksittäistapausta koskeva johtopäätös aiemmasta esiintymästä.
Induktiivinen päättely Yksinkertainen induktio etenee otosta koskevasta premissistä yksilöä koskevaan johtopäätökseen.
Induktiivinen päättely Vahva induktio muodostaa näin argumentin, jossa premissien totuus tekee johtopäätöksestä todennäköisen, mutta ei välttämättömän.
Induktiivinen päättely Tämä on yhdistelmä yleistystä ja tilastollista syllogismia: yleistyksen johtopäätös on myös tilastollisen syllogismin ensimmäinen premissi.
Induktiivinen päättely Sana 'induktio' on muodostettu latinan kielen sanoista "in + duco", jotka tarkoittavat 'johtaa sisään'.
Induktiivinen päättely Heikossa induktiossa premisseistä tehdään johtopäätös, mutta vaikka premissit oletettaisiin tosiksi, ne eivät tue johtopäätöstä siinä määrin, että se olisi todennäköinen.
Magneettivuon tiheys Koska käämin induktiivinen reaktanssi on ωL ja käämin virta U/(ωL), käämin magneettivuon tiheydelle saadaan myös kaava:
Tieteenfilosofia Sen selittäminen, miksi induktio yleisesti toimii, on ollut jotakuinkin ongelmallista. Tämä ns. induktion ongelma on eräs tieteenfilosofian merkittävimpiä: onko induktiivinen päättely todellakin oikeutettua, ja jos on, miten?
Induktiivinen päättely Kausaaliseen päättelyyn liittyviä virhepäätelmiä ovat esimerkiksi post hoc ergo propter hoc, cum hoc ergo propter hoc ja kausaalinen yliyksinkertaistaminen.
Induktiivinen kytkeytyminen missä formula_2 on sinimuotoisesti värähtelevän magneettikentän kulmataajuus formula_3, formula_4 on magneettivuon tiheys, formula_5 on johdinsilmukan pinta-ala ja formula_6 on magneettikentän ja johdinsilmukan muodostaman pinnan normaalin välinen kulma.
Kela (komponentti) Keloja käytetään erityisesti vaihtovirtapiireissä sen induktiivisen reaktanssin vuoksi. Sitä mitataan ohmeina kuten resistanssiakin. Toisin kuin vastuksen resistanssi, induktiivinen reaktanssi riippuu vaihtovirran taajuudesta ja se lasketaan kaavalla
Induktiivinen päättely Vahvassa induktiossa premissit tukevat johtopäätöstä siinä määrin, että mikäli premissit oletetaan tosiksi, tällöin on todennäköistä, että johtopäätös on tosi. Tällöin on kuitenkin mahdollista, että premissit olisivat tosia ja johtopäätös epätosi.
Loisteho Voidaan ajatella myös niin, että induktiivinen kuorma kuluttaa loistehoa ja kapasitiivinen kuorma tuottaa loistehoa. Loistehoa tuotetaan yleensä sähkökeskuksiin asennettavilla automaattisilla "kondensaattoriparistoilla", jotka kytkevät verkkoon kondensaattoreita aina tarvittaessa.
Induktiivinen kytkeytyminen Kuten kaavasta huomataan induktiivista kytkeytymistä voidaan vähentää minimoimalla magneettivuon tiheys, silmukan pinta-ala ja taajuus. Kytkeytymistä voidaan välttää myös suuntaamalla johdinsilmukka niin, ettei magneettivuo lävistä sitä.
Induktiivinen päättely Selitys: Tutkija kerää itselleen havaintomateriaalia joutsenista. Tätä materiaalia käytetään perusteena väitteelle. Tutkija tekee päätelmän havaitsemastaan määrästä joutsenia ja toteaa, että kaikki joutsenet ovat valkoisia. Näin hän on tehnyt induktiivisen yleistyksen.
Päättely Induktio on päättelymuoto, joka lähtee liikkeelle yksittäisestä havaintojoukosta ja muodostaa niistä yleistyksen tai teorian. Oletus, jonka mukaan aurinko nousee huomenna on induktiivinen, usein tiedostamaton yleistys aikaisemmasta kokemuksestamme. Kaikki fysiikan lait ovat tämänkaltaisia tottumukseen perustuvia yleistyksiä.
Induktiivinen päättely Esimerkissä tutkija väittää, että valkoisuus kuuluu joutsenien luokkaan kuuluvien kaikkien lintujen ominaisuudeksi. Tähän johtopäätökseen hän on päätynyt tekemistään havainnoista. Tutkija ei kuitenkaan ole havainnut kaikkia olemassa olevia joutsenia. Tämän vuoksi hänen tietonsa ei ole varmaa, vaan todennäköistä.
Induktiivinen päättely Analogia perustuu päättelyyn siitä, että jaetuiksi tiedetyistä ominaisuuksista (yhtäläisyydet) seuraa, että myös C on jaettu ominaisuus. Se, missä määrin tukea premissit tarjoavat johtopäätökselle, riippuu siitä, miten paljon yhtäläisyyksiä on ja miten relevantteja ne ovat. Tähän liittyvä mahdollinen virhepäätelmä on virheellinen analogia.
Hätäinen yleistys Hätäinen yleistys on argumentointivirhe, jossa tehdään induktiivinen yleistys liian vähäisten todisteiden perusteella. Usein hätäinen yleistys tehdään sellaisten tilastotietojen perusteella, joiden otos ei ole tarpeeksi suuri. Hätäinen yleistys luokitellaan väärien yleistysten ryhmään. Sen kaava on:Esimerkkejä:
Formaali ajattelu Formaali ajattelu on Piaget'n kehitysteorian korkein vaihe, jonka kehitys on johdonmukainen jatke sensomotoriselle, esioperationaalille ja konkreetille ajattelulle. Sen aikana ajattelu kehittyy käsitteelliseksi, hypoteettiseksi, ja siinä sovelletaan erilaisia logiikan päättelysääntöjä. Skeemat eli toimintarakenteet muodostavat ajattelun kokonaisrakenteen, formaalin struktuurin. Skeemoja on useammanlaisia, mm. perustava skeema on muuttujien eristäminen ja kontrollointi. Korkeatasoisessa formaalissa ajattelussa kyetään esimerkiksi luomaan kokeellinen asetelma jonkun tekijän vaikutuksen ymmärtämiseksi. Piaget ja Inheöder (1958) käyttivät luonnontieteellisiä tehtäviä, kuten heiluria, formaalin ajattelun mittaamiseen.
Induktiivinen kytkeytyminen Induktiivisellä kytkeytymisellä tarkoitetaan sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta puhuttaessa johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttaman muuttuvan magneettikentän johonkin johdinsilmukkaan indusoimaa häiriöjännitettä. Ilmiö aiheuttaa ongelmia mm. automaatio- ja tiedonsiirtojärjestelmissä signaalien siirrossa sekä mittaustekniikan alueella heikkoja signaaleja mitattaessa.
Induktiivinen päättely Se, kuinka suurta tukea premissit tarjoavat johtopäätökselle, riippuu (a) otokseen kuuluvien yksilöiden määrästä suhteessa perusjoukkoon kuuluvien yksilöiden määrään; ja (b) otoksen satunnaisuudesta. Induktiiviseen yleistykseen liittyviä tilastollisia virhepäätelmiä ovat hätäinen yleistys ja vinoutunut otos.
Formaali ajattelu Formaalin ajattelun jälkeisenä uutena kehitysvaiheena on pidetty postformaalia ajattelua, mutta tätä ei pidetä yleisesti hyväksyttynä kehitysvaiheena. Tällaiseen "postformaaliin ajatteluun" katsotaan sisältyväksi relativistinen (suhteellinen) ja dialektinen (ristiitoja yhdistävä) ajattelu (Kallio, 2016). Tutkimuksessa on väitetty (Kallio, emt.) että ristiriitoja ratkaiseva ajattelu on osa viisautta , tosin viisauteen ilmiönä sisältyy myös laajemmin personallisuuteen, tunteisiin ja eettiseen arviointiin liittyviä piirteitä.
Christoph Gottfried Bardili Bardilin mukaan ajattelun perusprinsiippi on identiteetin laki: looginen ajattelu on reaalista ajattelua. Aines jota ajattelu käsittelee on itsessään epämääräinen ja se muuttuu määritellyksi ajattelutoiminnan kautta. Hän katsoi, että ajattelulla ei itsellään ole kehittymisen kykyä ja loppujen lopuksi redusoi sen aritmeettiseen laskentaan.
Ajattelu Ajattelulla voidaan tarkoittaa yleistä pohdintaa, julkista järjen käyttöä eli filosofiaa. Todellisuuden, tiedon ja hyvän elämän luonne ovat vanhoja ajattelun aiheita. Ajattelulla arkikielessä usein tarkoitetaan erityisesti tietoista keskittynyttä ajattelua vastakohtana ajatuksen vapaalle vaeltelulle.
Ajattelun lait Ajattelun lait ovat klassisen logiikan mukaan sääntöjä, joita inhimillinen ajattelu noudattaa, kun mikään ulkopuolinen ei häiritse sitä. Filosofian historiassa on keskusteltu siitä, mihin ajattelun lait perustuvat. Keskeisenä ongelmana on ollut kysymys siitä, ovatko ajattelun lait kokemusta edeltäviä periaatteita vai empiirisesti tutkittavia deskriptiivisiä periaatteita.
Gilles Deleuze Deleuzen ontologia johtaa tietoteoriaan, jota hän kutsuu ”ajattelun kuvan” muuttamiseksi. Deleuzen mukaan perinteinen ajattelun kuva, muun muassa Aristoteleen, René Descartesin ja Edmund Husserlin omaksuma, ymmärtää ajattelemisen väärällä tavalla melko ongelmattomaksi toiminnaksi. Ajattelu kykenee ainakin periaatteessa löytämään oikeat tosiasiat oikealla tavalla. Perinteinen ajattelun kuva voi myöntää, että saattaa olla käytännössä mahdotonta saavuttaa puolueetonta näkökulmaa asioihin, mutta tämä on silti asetettu ihanteeksi: pyyteetön tiedon tavoittelu, joka tuottaa totuuden, järjen järjestelmällisen laajennuksen. Deleuze hylkää tämän näkemyksen, koska se peittää todellisuutta luovan eroavan virtauksen, kiertokulun ja epävakauden, ja esittää sen sijaan, että aito ajattelu liittyy todellisuuden väkivaltaiseen kohtaamiseen ja vakiintuneiden luokitusten repeytymiseen, vieraiden ja uusien erojen kohtaamiseen. Totuus muuttaa tapaamme ajatella; se muuttaa sitä, mitä ajattelemme mahdolliseksi. Hylkäämällä oletuksen, että ajattelulla olisi jonkinlainen luonnollinen kyky tunnistaa totuus, voimme Deleuzen mukaan tavoittaa ”ajattelun ilman kuvaa”, ajattelun, jota määrittävät ongelmat eikä niiden ratkaiseminen. Aidosti itsenäinen ajattelu on niin luovaa, että se valmistaa itse omat käsitteensä, jotka liittyvät ajattelun itse luomiin ongelmiin eivätkä valmiiksi tarjoiltuihin oppikirjakysymyksiin.
Induktiivinen päättely Yksinkertaistettuna induktion perusongelma on Humen mukaan siinä, ettei monienkaan yksittäistapauksien tarkastelu anna mitään tietoa niistä tapauksista, joita ei ole tarkasteltu. Sen sijaan että kaikkea tulisi lähestyä ankaran skeptisesti, Hume kannatti kuitenkin arkijärkeen perustuvaa käytännöllistä tieteellistä skeptismiä, jossa induktion välttämättömyys hyväksytään.
Induktiivinen päättely Tätä esimerkkiä käytetään sen vuoksi, että on olemassa myös mustia joutsenia. Väite ”kaikki joutsenet ovat valkoisia” kumoutui, kun Australiasta löytyi mustia joutsenia. Uusi havainto mustista joutsenista kumoaa tutkijan yleistyksen, jonka hän on muodostanut kaikkien joutsenien luokkaan kuuluvien lintujen valkoisuudesta.
Biotekniikan instituutti Tutkimusohjelmassa tutkitaan elinten muodostumista sääteleviä mekanismeja selkärankaisissa ja selkärangattomissa eliöissä. Tutkimuksen painopiste on signalointiverkostossa, joka välittää viestejä solujen välillä morfogeneesin aikana ja aikaansaa solujen erikoistumisen. Erityisiä mielenkiinnon aiheita ovat: induktiivinen elinten muodostuminen, kantasolujen säätely ja evolutiivinen kehitysbiologia.
Tiedekritiikki Martin Heidegger (1889–1976) luokitteli tieteellisen ajattelun ”laskevaksi ajatteluksi” erotuksena ”filosofisesta ajattelusta”. Hänen mukaansa laskeva ajattelu ”ei ole mietiskelevää ajattelemista, ei ajattelemista, joka ajattelee mieltä, joka valitsee kaikessa mikä on”. Laskeva eli laskennallinen ajattelu on kuulunut aina länsimaiseen kulttuuriin ja filosofiaan, mutta tieteellisen vallankumouksen jälkeen siitä on tullut kaikenkattavaa ja matemaattisesti puolueettomaksi tekevää. Heideggerin mukaan laskeva ajattelu määrittää jo etukäteen todellisuuden ilmenemisen ihmisille ja yhtä aikaa paljastaa uutta ja piilottaa vanhaa. Heidegger arvosteli teknistyvää maailmaa myös kulutushysteriasta, ydinaseista ja luonnontuhoista, mutta hänen suurin huolenaiheensa on laskevan ajattelun johtaminen todellisuuskäsityksen muuttumiseen ja sitä kautta ahdistukseen. Ihminen ja luonto pelkistyvät hänen mukaansa teknologian ajassa matemaattisesti hallittaviksi resursseiksi ja tehokkuusajattelun kohteiksi, sillä järkiperäisen ajattelun itsetarkoitus on suunnittelu ja järjestäminen. Hänen mukaansa tieteen kehitys on johtanut luontokäsityksen ja ihmiskäsityksen perusteelliseen muuttumiseen ja huoleen juurettomuudesta.
Vapaa-ajattelu Vapaa-ajattelu tarkoittaa uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen. Usein vapaa-ajattelulla tarkoitetaan ateismia.
Sekularismi Sekularistien mielestä tieteen edistyminen on tehnyt jumalia koskevat oletukset tarpeettomiksi. Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit ja uskonnottoman humanismin edustajat. Vapaa-ajattelun aatteelliset juuret juontuvat Antiikin Kreikan humanismiin. Uudella ajalla renessanssin ja luonnontieteiden nousu edistivät Euroopassa uskonnosta vapaata ajattelua. Nimitys vapaa-ajattelija levisi John Tolandin ja Anthony Collinsin välityksellä. Myöhemmin vapaa-ajattelua kehittivät valistusajattelijat.
Vapaa-ajattelu Vapaa-ajattelun aatteelliset juuret ulottuvat muinaiseen Intiaan ja Kreikkaan. Renessanssin aikana uudestaan herännyt kiinnostus antiikin humanismiin ja luonnontieteiden nousu edistivät vapaa-ajattelua. 1600-luvun lopulla ja 1700-luvulla vapaa-ajattelu merkitsi ensisijaisesti uskonnosta tai uskonnollisista dogmeista vapaata ajattelua. Nimitys vapaa-ajattelija levisi John Tolandin ja Anthony Collinsin välityksellä. Myöhemmin vapaa-ajattelua kehittivät valistusajattelijat. Ranskan vallankumouksen yhteydessä ilmestyi 1793 lehti "Le Libre Penseur" (Vapaa ajattelija), mutta järjestäytynyt vapaa-ajattelijaliike syntyi vasta myöhemmin.
Mielikuvitusmaailma Vygotskyn (1982) mukaan lapsen ajattelu kehittyy mielikuvituksen avulla. Aluksi ajattelu on esiälyllistä, aisteihin ja kokemuksiin perustuvaa, ongelmien ratkaisu tapahtuu mielikuvitusmaailmassa eikä kielellä ole juuri merkitystä ajattelun välineenä. Sitten korostuu lapsen kokemukset kehostaan ja ympäröivistä esineistä. Mielikuvitusmaailmassaan lapsi oppii ratkomaan ongelmia ulkoisten merkkien tai operaatioiden kautta. Lopulta ajattelu muuttuu sisäiseksi tapahtumaksi, jolloin asiat hallitaan ilman ulkoista apua ja muisti toimii hyvänä apuna. Lapsen oppiessa puhumaan hänen konkreettisiin kokemuksiin, tuntemuksiin ja mielikuviin pohjautuva ajattelu vähitellen muuttuu. Selkeä, jäsentynyt kasvuympäristö auttaa lapsen kielen ajattelun kehittymistä eriytyneemmäksi, sosiaalisemmaksi ja realistisemmaksi. Kehityksen myötä kielestä tulee mielikuvituksen rinnalle ajattelun väline.
Induktiivinen päättely Formaali logiikka sellaisena kuin sitä yleensä opetetaan on deduktiivista. Jotkut filosofit ovat esittäneet kehittäneensä induktiivisen logiikan järjestelmän, mutta on kiistanalaista, ovatko tällaiset induktiivisen logiikan formaaliset järjestelmät mahdollisia. Päinvastoin kuin deduktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä, induktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä ei ole samaa varmuutta kuin alkuperäisillä premisseillä.
Koaksiaalikaapeli Yleinen termi siirtojohdon ominaisimpedanssia "Z" määriteltäessä on
missä "R" on siirtojohdon resistanssi, formula_2 on impedanssin induktiivinen osa, "G" on siirtojohdon konduktanssi, ja formula_3 on impedanssin kapasitiivinen osa.
Normaaleilla siirtojohdoilla resistiiviset ja konduktiiviset ominaisuudet ovat huomattavasti pienemmät kuin induktiiviset ja kapasitiiviset ominaisuudet, jolloin yhtälö voidaan esittää muodossa
Intuitio Ihmislajilla on kaksi erilaista tiedon käsittelyjärjestelmää, intuitiivinen ja analyyttinen. Näiden ajattelun muotojen voidaan nähdä vastaavan ikiaikaista jakoa vaistoon ja järkeen. Intuitio on sanaton, ei-looginen ja tiedostamaton tapa ajatella. Analyyttinen ajattelu puolestaan on loogista ja tietoista ja siihen liittyy usein ajattelun kielellistäminen. Arkiajattelumme (arkitieto) on pääosin intuitiivista, ja tieteellinen ajattelu enimmäkseen analyyttista. Intuitio on kuitenkin merkityksellinen tekijä molemmissa ajattelun muodoissa.
Uskonnonvapaus Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat.
Ajatuksenvapaus Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat.
Mahtavuus Äärettömillä joukoilla induktiivinen luetteloiminen ei aina onnistu. Tällöin yritetään löytää funktio eli kuvaus joukosta toiseen ja sille mahdollinen käänteiskuvaus. Kuvausten olemassaolosta ja laadusta päätellään joukkojen keskinäinen mahtavuus. Mahdolliset vaihtoehdot ovat:
Viimeinen väite saadaan kahdesta edellisesta tuloksesta Cantorin–Schröderin–Bersteinin lauseen avulla.
Antenni Taajuus, jolla antenni on vireessä ja jolla sen toiminta on tehokkainta. Resonanssitaajuudella impedanssi on kokonaan resistiivistä. Muutettaessa taajuutta resonanssitaajuudelta ylöspäin induktiivinen reaktanssi kasvaa ja vastaavasti taajuuden laskeminen lisää kapasitiivista reaktanssia. Reaktanssi aiheuttaa virran ja jännitteen välille vaihe-eron, jolloin antenniin on syötettävä suurempi jännite saman tehon saavuttamiseksi.
Bysanttilainen filosofia Bysanttilainen ajattelu kehittyi itsenäisesti riippumatta latinankielisen lännen ajattelusta. Bysanttilaisen kulttuurin ja ajattelun kaksi pääpiirrettä olivat hellenistinen rationalismi ja kristillinen perinne. Bysanttilaista filosofiaa luonnehtii tiivis yhteys kristilliseen todellisuuskäsitykseen ja teologiaan, mutta se sai paljon vaikutteita ja ajatuksia antiikin kreikankielisistä filosofisista teksteistä, erityisesti Platonilta, Aristoteleelta ja uusplatonisteilta. Rajan vetäminen bysanttilaisen filosofian ja antiikin filosofian välillä, samoin kuin bysanttilaisen filosofian ja teologian välillä, ei olekaan suoraviivaista. Toisaalta bysanttilaisesta filosofiasta on mahdollista erottaa myös antiikin ajattelun edelleenkehittelyä irrallaan kristillisestä ajattelusta. Bysanttilaisen ajattelun perinne on säilynyt itäisen kristikunnan luostareissa ja yleisesti ortodoksisen maailman teologiassa.
Uskonnottomuus Länsimaista uskonnotonta ajattelua tunnetaan muinaisesta Intiasta ja antiikista alkaen. Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat ja sitä ovat edustaneet yleensä ateistit
Ajattelun välineet ja maailmat Ajattelun välineet ja maailmat: Kirjoituksia Jaakko Hintikan filosofiasta on filosofi Jaakko Hintikan ajattelulle omistettu kirjoituskokoelma. Teos on tarkoitettu suomenkieliselle lukijalle johdatukseksi runsaasti englanniksi julkaisseen Hintikan ajatteluun. Teos julkaistiin Hintikan täyttäessä 80 vuotta 12. tammikuuta 2009.
Induktiivinen päättely Ensimmäisessä premississä viitattu otos olisi jotain sellaista kuin ”3/5”, ”kaikilla”, ”joillakin” tms. Tilastollisissa syllogismeissa voi esiintyä kaksi dicto simpliciter -virhepäätelmää: virheellinen poikkeuksen kielto "(a dicto simpliciter ad dictum secundum quid)" ja virheellinen yleistys "(a dicto secundum quid ad dictum simpliciter)".
Father Divine Father Divinen ajattelu muistutti monessa suhteessa "uutta ajattelua" ("New Thought"). Sen mukaan ihmisen tuli ajatella positiivisti itsestään ja muista. Positiivinen ajattelu poisti vaikeuksia elämästä ja auttoi ihmistä parantamaan asemiaan myös yhteiskunnallisesti. Sitä vastoin negatiivinen ajattelu johti ihmisen entistä suurempaan epätoivoon ja myös yhteiskunnallisesti kurjuuteen ja köyhyyteen.
Kansainvälinen rauhanlähetysliike Father Divinen ajattelu muistutti monessa suhteessa "uutta ajattelua" ("New Thought"). Sen mukaan ihmisen tuli ajatella positiivisti itsestään ja muista. Positiivinen ajattelu poisti vaikeuksia elämästä ja auttoi ihmistä parantamaan asemiaan myös yhteiskunnallisesti. Sitä vastoin negatiivinen ajattelu johti ihmisen entistä suurempaan epätoivoon ja myös yhteiskunnallisesti kurjuuteen ja köyhyyteen.
Induktiivinen päättely Esimerkki kuvaa induktion luonnetta: induktiossa edetään yksittäisistä havainnoista yleiseen johtopäätökseen. Johtopäätös ei kuitenkaan ole varma. Jos emme pysty järjestelmällisesti osoittamaan, ettei muun värisiä korppeja ole tai voi olla olemassa (voitaisiin esimerkiksi tutkia linnun geeniperimää ja selvittää, olisiko geenien mahdollista tuottaa linnulle jokin toinen väri), väittämä (johtopäätös) saattaa olla epätosi.
Kimmo Pietiläinen Pietiläisen mukaan tiedekirjallisuus edustaa länsimaisen ajattelun suurimpia saavutuksia. Tästä huolimatta Pietiläisen mukaan ”kaikki valtion kirjallisuuden tukitoimet on suunnattu niin, että ne estävät uudenlaisen ajattelun syntymisen ja omaehtoisen ajattelun kehittymisen”. Pietiläisen mielestä suuret kustantajat eivät hoida sivistystehtäväänsä. Ne keskittyvät hänen mielestään tuottamaan vähällä vaivalla kaavamaista tuotantoa sen sijaan että seuraisivat ulkomaista keskustelua ja kehittäisivät suomalaista ajattelua.
Ideaoppi Aristoteles hyökkäsi myös Platonin mieleenpalauttamista koskevaa ajatusta vastaan. Platonin mukaan partikulaareilla ei ollut todellista olemassaoloa. Aristoteles katsoi, että siitä millä ei ole olemassaoloa ei voida tietää mitään. Hänen mukaansa todistukset perustuvat tietoon universaaleista, ja huomauttaa, että jos emme tiedä mitä universaalit ovat, meillä ei ole tietoa siitä, mitä yritämme tutkia tai todistaa, emmekä voi tehdä sitä. Universaaleista saadaan tietoa jopa yhden partikulaarin kautta; induktiivinen päättely riippuu tästä.
Sähkömagneettinen yhteensopivuus Yhteisimpedanssisia häiriöitä syntyy, kun kytketään useita piirejä samaan maadoitusjohtimeen. Maadoitusjohtimessa on aina mukana impedanssia, jonka takia siinä kulkeva virta aiheuttaa jännitehäviöitä, jotka esiintyvät häiriöinä muissa samaan maahan kytketyissä piireissä. Mitä korkeampitaajuuksinen häiriö on kyseessä, sitä enemmän aiheuttaa maajohtimen induktiivinen reaktanssi häviöitä johtimeen. Korkeilla taajuuksilla ja jännitepiikkien aikana tämä maadoitusjohtimen reaktanssi on merkittävämpi kuin sen resistanssi.
Induktiivinen päättely Induktiota kuvataan usein myös tulevan päättelemiseksi menneestä, mutta laajemmassa merkityksessä se tarkoittaa havaitsemattomissa olevia asioita koskevien johtopäätösten muodostamista sen perusteella mitä on havaittu. Tällöin voidaan edetä ajallisesti esimerkiksi menneestä nykyisyyteen, kuten arkeologiassa, tai avaruudellisesti esimerkiksi havaittavissa olevasta avaruudesta koko kaikkeuteen, kuten fysikaalisessa kosmologiassa, tai paikallisista taloustilanteista valtakunnanlaajuiseen talouspolitiikkaan, kuten taloustieteessä.
Induktiivinen päättely Nykyfilosofia on lähestynyt induktiota hyvin eri tavalla. Sen sijaan että induktio nähtäisiin sen valitsemisena, mitä ennusteita tulevaa koskien tulisi tehdä, induktio voidaan nähdä sen valitsemisena, mitä käsitteitä havaintoihin sovelletaan tai miten havaintoaineisto esitetään. Nelson Goodman esitti ”uuden induktion ongelman”, Goodmanin paradoksin. Hän kehitti ominaisuuden ”"grue"” (”vihryt”), johon induktio tulevaisuutta koskevana ennusteena ei toimi.
Formaali ajattelu Suomessa formaalin ajattelun tutkimusta ovat tehneet Hautamäki (1984) ja Seppälä (2013) (vrt. Kallio, 2011). Näissä tutkimuksissa on todettu, että formaali ajattelu ei ole Suomessa kaikilla esiintyvä kehitysvaihe nuorilla eikä edes korkeakouluopiskelijoilla. Korkeimmillaan noin 2/3 korkeakouluopiskelijoista hallitsee tämän ajattelumuodon (Seppälä, 2013). Tulokset vahvistavat kansainvälisiä havaintoja siitä, että Piaget oli ylioptimistinen siinä, että hän oletti formaalin ajattelun olen universaali kaikkien nuorten ja aikuisten hallitsema taito.
Iranilainen filosofia Transsendentti teosofia on islamilaisen filosofian koulukunta, jonka perusti Mulla Sadra 1600-luvulla. Hänen filosofiansa ja ontologiansa on nähty yhtä keskeisenä islamilaiselle ajattelulle kuin Martin Heideggerin ajattelu länsimaiselle filosofialle 1900-luvulla. Mulla Sadra kehitti uuden lähestymistavan todellisuuden luonteen tarkasteluun, ja hänen ajattelunsa on nähty siirtymänä essentialismista eksistentialismiin islamilaisessa filosofiassa, useita satoja vuosia ennen kuin sama tapahtui länsimaisessa ajattelussa.
Barlaam Calabrialainen Filosofiassaan Barlaam puolusti Aristotelesta niitä vastaan, jotka syyttivät tämän ajattelua joko sisäisistä ristiriitaisuuksista tai ristiriitaisuuksista suhteessa Platonin ajatteluun. Toisaalta Barlaam vaikuttaa soveltaneen myös uusplatonilaista ajattelua.
Arkesilaos Arkesilaos käytti sokraattista opetusmetodia, eikä jättänyt jälkeensä teoksia. Hänen ajattelunsa täytyy selvittää muiden kirjoittamien teosten pohjalta. Niiden mukaan hänen ajattelussaan esiintyi skeptistä ajattelua ja vaikutteita tunnetuilta skeptikoilta, kuten Pyrrhonilta. Häntä voidaankin pitää akatemialaisena skeptikkona. Skeptinen ajattelu oli esiintynyt piilevänä myös Platonin myöhäisemmissä teoksissa. Niissä oli usein esitetty ristiriitaisia väittämiä, ja sokraattisen metodin käyttäminen oli usein johtanut vain loogisiin ristiriitoihin ja umpikujiin.
Computing machinery and intelligence Tässä artikkelissaan Turing kysyy, onko koneella ajattelukyky. Koska koneen ja ajattelun käsitteet eivät ole erityisen yksiselitteisiä, Turing pyrkii täsmentämään, millaisista koneista on kysymys ja millä ehdoin voitaisiin sanoa koneen ajattelevan. Analogiset koneet sivuuttaen Turing tarkastelee vain digitaalisia koneita ajattelun kannalta. Kun kuitenkin inhimillinen ajattelu on analogista, on kysyttävä, miten ylipäätänsä olisi mahdollista verrata toisiinsa (ihmisten) analogista ajattelua ja (koneiden) digitaalista "ajattelua". Niinpä Turing omaksuu kannan, jonka mukaan ajattelua on arvioitava sen tuloksista ja vaikutuksista käsin ja jätettävä mahdollisten psykologisten mekanismien tutkiminen sikseen. Tästä metodologisesta lähtökohdasta Turing kehittää matkimispelin ("imitation game", s. 433-434), jolla hän pyrki vastaamaan kysymykseen, onko mahdollista rakentaa sellainen tietokone, joka kykenisi antamaan sille tehtyihin kysymyksiin sellaiset vastaukset, ettei kysyjä niiden perusteella voisi erottaa, onko vastaajana kone vai ihminen. Tämä matkimispeli tunnetaan nykyään Turingin testinä.
Leikki Leikin kehitysvaiheet seuraavat ajattelun kehitysvaiheita. Leikki on egosentristä ja kehittymätöntä ajattelua. Piaget määrittelee leikin puhtaaksi assimilaatioksi: yksilö sulauttaa kokemuksensa todellisuudesta ja olemassa olevan ajattelunsa tuttuun objektiin tai tilanteeseen.
Vapaa-ajattelijain liitto Sääntöjensä mukaan liittoVapaa-ajattelulla on tarkoitettu uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen. Vapaa-ajattelu on yleensä viitannut nimenomaan ateismiin.
Averroës Teoksessaan "Fasl al-Maqāl" ("Kiistaton tutkielma") Averroës painotti analyyttisen ajattelun merkitystä esiehtona Koraanin tulkitsemiselle. Tämä oli ristiriidassa oikeaoppisen islamilaisen ajattelun kanssa, jossa painopiste oli analyyttisen ajattelun sijasta Koraanin ulkopuolisten lähteiden laajassa tuntemisessa.
Historiallinen ajattelu, edistys ja yhteiskunta Miksi ja minkälaista historiaa? – Suomalaisen viinapään historia – Feodalismista – 1700-luvun historiallinen ajattelu: Feodalismista edistykseen. – Saksalaisesta valtiokeskeisestä historiallisesta ajattelusta. – Modernista ajankäsityksestä ja historianfilosofisista synteeseistä. – Objektiivisuudesta ja relativismista – Edistyksen ongelmasta.
Jerry Fodor Fodor katsoi mm., että mielen tilat, kuten uskomukset ja halut, ovat yksilöiden ja mielessä olevien representaatioiden välisiä suhteita. Hän katsoi, että nämä representaatiot voidaan selittää oikein vain mielessä olevan ajattelun kielen termeillä. Tämä ajattelun kieli on olemassa oleva asia, joka on kodifioitu aivoihin, eikä pelkästään hyödyllinen työkalu ilmiöiden selittämiseksi. Fodor kannatti eräänlaista funktionalismia katsoen, että ajattelu ja muut mielen prosessit koostuvat ensisijaisesti laskennasta, joka operoi tämän ajattelun kielen muodostavien representaatioiden syntaksilla.
Elektrofiilinen aromaattinen substituutio Elektronegatiiviset elektroneja puoleensa vetävät ryhmät inaktivoivat aromaattisia yhdisteitä. jolloin elektrofiilinen aromaattinen susbtituutio hidastuu. Inaktivoiminen voi perustua joko induktiiviseen efektiin esimerkiksi trifluorimetaani- ja ammonium-ryhmät tai konjugaatioon kuten nitro-, syano-, karbonyyli-, karboksyyli- ja sulfonihapporyhmien tapauksessa. Konjugaatio inaktivoi aromaattisia yhdisteitä voimakkaammin kuin induktiivinen efekti. Inaktivoivat substituentit ohjaavat elektrofiilin meta-asemaan substituenttiin nähden.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammuteilla oli hyvin pitkät syöksyhampaat, jotka olivat käyrempiä kuin nykynorsujen syöksyhampaat. Suurin tunnettu mammutin syöksyhammas on 4,9 metriä, joka kuului kolumbianmammutille, lajin muiden syöksyhampaiden pituuden vaihdellessa 3,5 metristä 4,121 metriin. Kolumbianmammutin syöksyhampaat eivät olleet tavallisesti paljoa suurempia kuin villamammutin, jonka syöksyhampaat ylsivät noin 4,2 pituisiksi. Naaraiden syöksyhampaat olivat paljon pienempiä ja ohuempia. Syöksyhampaat olivat yleensä epäsymmetrisiä ja niissä oli huomattavaa vaihtelua; jotkin syöksyhampaat kaartuivat alaspäin sen sijaan, että olisivat kaartuneet itsestä poispäin, tai olivat katkeamisen takia lyhyempiä. Kolumbianmammutin syöksyhampaat olivat yleensä vähemmän käyristyneitä kuin villamammutin
Kolumbianmammutti Varhaisimmillaan todisteet osoittavat mammuttien metsästyksen Amerikan mantereella ulottuvan 18 000–20 000 vuoden päähän. Clovis-kulttuuria edustavat paleointiaanit, jotka ilmaantuivat noin 7 000 vuotta myöhemmin, ovat saattaneet olla ensimmäisiä ihmisiä, jotka metsästivät mammutteja suurin määrin. Näiden ihmisten ajatellaan metsästäneen kolumbianmammutteja Clovis-kärjillä varustetuilla keihäillä, joita heitettiin tai joilla lyötiin.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutti ("Mammuthus columbi") on sukupuuttoon kuollut mammuttilaji. Se eli Pohjois-Amerikassa noin 9 000–100 000 vuotta sitten. Kolumbianmammutti kehittyi aromammutista, joka saapui Aasiasta Pohjois-Amerikkaan noin 1,5 miljoonaa vuotta sitten. Aasiannorsua pidetään kolumbianmammutin lähimpänä elävänä sukulaisena. Kolumbianmammutit olivat viimeisiä amerikkalaisen megafaunan edustajia.
Kolumbianmammutti Ihmiset saapuivat Amerikan mantereelle Beringinsalmen kautta, ja todisteet osoittavat ihmisten olleen tekemisissä kolumbianmammuttien kanssa. Kolumbianmammutista tehtyjä työkaluja on löydetty useista Pohjois-Amerikassa sijaitsevita paikoista. Meksikon Tocuilan alueella 13 000 vuotta sitten kolumbianmammutin luita hankittiin kivityökalujen tekoon.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutti oli yksi suurimpia mammuttilajeja yltäen hartioiden kohdalta neljään metriin ja painoltaan 10 tonniin. Sillä oli pitkät, käyrät syöksyhampaat ja neljä poskihammasta, jotka vaihtuivat kuusi kertaa eläinyksilön elämän aikana. Se käytti todennäköisimmin syöksyhampaitaan ja kärsäänsä nykynorsujen tavoin eli kappaleiden siirtelyyn ja käsittelyyn, taistelemiseen ja ravinnon hankkimiseen. Luita, karvaa, lantaa ja mahansisältöä on löydetty, mutta yhtään säilynyttä kolumbianmammutin raatoa ei tunneta. Kolumbianmammutit viihtyivät aukeilla alueilla, kuten metsäaroilla, ja käyttivät ravinnokseen sara- ja heinäkasveja ja muita kasveja. Kolumbianmammutti ei elänyt Kanadan arktisilla alueilla, joita asuttivat sen sijaan villamammutit
Kolumbianmammutti Koska yhtään kolumbianmammutin pehmytkudosta ei ole löydetty, sen ulkonäöstä tiedetään paljon vähemmän kuin villamammutin. Kolumbianmammutin häntä oli pituudeltaan nykynorsun ja villamammutin hännän väliltä. Kolumbianmammutti eli lämpimämmässä elinympäristössä kuin villamammutti ja siltä puuttui todennäköisesti monia adaptaatioita, joita villamamutilla oli. Karvoja, joiden ajatellaan olevan kolumbianmammutista peräisin, on löydetty Utahista Bechanin luolasta, josta on löydetty myös mammutin lantaa. Jotkin näistä karvoista ovat karheita ja identtisiä villamammuteille tiedetyksi kuuluvien karvojen kanssa; koska tämä paikka on kuitenkin niin kaukana etelässä, on epätodennäköistä, että ne ovat villamammutin karvaa. Turkin levittäytyneisyyttä ja tiheyttä elävässä eläimessä ei tunneta mutta se oli todennäköisesti harvempaa verrattuna villamammutin turkkiin lämpimämmän elinympäristön takia.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutti kasvoi säkäkorkeudeltaan 4-metriseksi ja ylsi painoon 8–10 tonnia. Se oli jokseenkin samankokoinen kuin varhaisemmat mammuttilajit "M.meridionalis" ja "M. trogontherii" ja kookkaampi kuin villamammutti ja nykyinen afrikannorsu. Urokset olivat yleensä ottaen kookkaampia ja vankempia. Muiden mammuttien tapaan kolumbianmammutilla oli pyörä päälaki ja alasviettävä selkä, jossa oli yksi korkea kyttyrä hartioiden kohdalla. Tämä muoto johtui selkänikamien okahaarakkeiden pituuden lyhenemisestä takaosaa kohti. Nuorilla kolumbianmammuteilla taas oli kupera selkä kuten aasiannorsulla.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutin mahansisältölöydöt ovat harvinaista, koska kolumbianmammutin raatoja ei yhtään ole löydetty, mutta kasvinosia löydettiin "Huntingtonin mammutin" lantion ja kylkiluiden välistä kaivausten yhteydessä Utahissa. Mikroskooppitutkimukset osoittivat näiden pureskeltujen jäänteiden sisältävän sarakasveja, pihtojen oksia ja neulasia, heinäkasveja, tammea ja vaahteraa. Suuri määrä mammutin lantaa on löydetty Utahista kahdesta luolasta. Bechanin luolan ("bechan" on navajon kieltä ja tarkoittaa "isoja jätöksiä") kuivat olosuhteet ja tasainen lämpötila ovat pitäneet säilyneenä 16 000–13 500 vuotta vanhan norsueläimen lannan, joka on hyvin todennäköisesti kolumbianmammutista peräisin.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutti jakoi elinympäristönsä muiden nyt jo sukupuuttoon kuolleiden pleistoseenin nisäkkäiden (kuten Glyptodonin, Smilodonin, maalaiskiaisten, Camelopsin ja mastodonttien), hevosten ja biisonien kanssa. Se ei elänyt arktisessa Kanadassa, jota asuttivat villamammutit. Villa- ja kolumbianmammutin fossiileja on löydetty samasta paikasta joiltakin Pohjois Amerikan alueilta, joissa niiden elinalueet osuivat yhteen, mukaan lukien Hot Spings Sitesta. Ei tiedetä, olivatko kummatkin lajit sympatrisia ja elivätkö ne siellä samanaikaisesti vai saapuivatko villamammutit eteläisille alueille kun kolumbianmammuttipopulaatiot olivat poissa. Kolumbianmammutit olivat olemassa samaan aikaan muiden sukupuuttoon kuolleiden Stegomastodon mirificus ja Cuvieronius tropicus-norsueläinten kanssa paikoissa, jotka sijaitsivat Teksasissa ja New Mexicossa varhaisella Irvingtonin kaudella
Mammutit Kooltaan mammutit olivat keskimäärin nykyisten norsujen kokoisia eli 2,75–3,4-metrisiä, mutta suurin laji, aromammutti ("Mammuthus trogontherii"), kasvoi säkäkorkeudeltaan 4,3-metriseksi. Kalifornian kääpiomammutit sen sijaan olivat 1,2–1,8-metrisiä. Villamammutin syöksyhampaat olivat 2,4–2,7 metriä pitkät, mutta pituusennätyksenä on 4,2 metriä. Kolumbianmammutin syöksyhampaat olivat samaa luokkaa villamammutin kanssa, ja suurimmat löydetyt norsueläinten syöksyhampaat kuuluivat Teksasista löydetylle kolumbianmammutille. Mammuttien syöksyhampaat erosivat nykynorsujen syöksyhampaista kaarevuudellaan ja käyryydellään. Yleisestä käsityksestä poiketen on hyvin epätodennäköistä, että mammutit olisivat käyttäneet syöksyhampaitaan lumen luomiseen kasvillisuuden päältä, sillä mammutit eivät suurimmaksi osaksi eläneet lumialueilla.
Kolumbianmammutti Nykynorsujen kärsän tapaan kolumbianmammutin kärsä oli herkkä ja lihaksikas monia käyttötarkoituksia omaava raajankaltainen elin. Sen avulla eläin siirteli ja käsitteli kappaleita, ja sitä käytettiin sosiaaliseen kanssakäymiseen. Vaikka terveet aikuiset mammutit pystyivätkin puolustautumaan syöksyhampaidensa, kärsänsä ja kokonsa avulla pedoilta, nuoremmat yksilöt ja huonokuntoisemmat aikuiset mammutit olivat alttiina joutua saaliiksi laumassa saalistaville eläimille, kuten susille ja kissapedoille. Homotherium –suvun kissapetojen yhteentuomia nuorien kolumbianmammuttien luita on löydetty Teksasista Friesenhahnin luolasta. Syöksyhampaita on voitu käyttää lajin sisäisessä kamppailussa reviireistä ja parittelukumppaneista sekä naaraiden houkuttelemiseen ja kilpailijoiden uhkailemiseen. Kaksi kolumbianmammuttia, jotka kuolivat Nebraskassa syöksyhampaistaan toinen toisiinsa kiinnijääneinä, antavat taistelukäyttäytymisestä todisteita.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutti kehittyi aromammutista, joka saapui Aasiasta Pohjois-Amerikkaan noin 1,5 miljoonaa vuotta sitten.
Kolumbianmammutti Kolumbianmammutin eliniän ajatellaan olleen noin 80 vuotta. Nisäkkäiden elinikä on yhteydessä kokoon; kolumbianmammutit ovat suurempia kuin nykyään elävät elefantit, joiden elinikä on noin 60 vuotta. Mammutin ikä voidaan karkeasti päätellä laskemalla sen syöksyhampaiden kasvurenkaat poikkileikatusta syöksyhampaasta. Renkaiden laskemista ei voi kuitenkaan soveltaa mammutin varhaisten vuosien kohdalla; kasvu ensimmäisinä vuosina näkyy syöksyhampaiden kärjissä, jotka yleensä kuluvat pois.
Kolumbianmammutti Yhteen paikkaan kasaantuneita nykynorsujen jäänteitä on kutsuttu ”norsujen hautausmaaksi”, koska näiden virheellisesti ajateltiin olevan paikkoja, jonne vanhat norsut menivät kuolemaan. Samanlaisia kolumbianmammuttien luiden kasautumisia on havaittu; näiden ajatellaan olevan tulosta kolumbianmammuttien kuolemisesta jokien läheisyydessä tai joissa vuosituhansien ajan ja siitä, että vesi on kuljettanut luut samaan paikkaan (kuten esimerkiksi Aucilla-joki Floridassa) tai siitä, että eläimet ovat kuolleet jäätyään jumiin mutaan. Joidenkin luukasaumien ajatellaan olevan jäänteitä samaan aikaan kuolleista laumoista, mahdollisesti tulvan seurauksena.
Mammutit Villamammutti ja kolumbianmammutti hävisivät suurin piirtein samoihin aikoihin myöhäispleistosaanikauden joukkotuhossa. Niiden katoaminen alkoi etelästä, ja pisimpään ne sinnittelivät aivan pohjoisessa. Etelä-Euroopasta ja Kiinasta mammutit katosivat viimeistään 20 000 vuotta sitten. Muualta Euroopasta ja suurimmasta osasta Siperiaa ne katosivat noin 12 000 vuotta sitten, joskin muutama mantereen eristetty populaatio säilyi vähän pidempään. Siperian pohjoisrannikolla kuten Taimyrin niemimaalla mammutteja eli vielä 10 000 vuotta sitten. Pohjois-Amerikasta villamammutit katosivat ilmeisesti 11 000 vuotta sitten ja kolumbianmammutit 10 600 vuotta sitten. Viimeiset mammutit, jotka olivat kääpiömuotoja villamammutista, elivät Wrangelinsaarella sieltä löytyneiden jäänteiden perusteella 7 000–3 700 vuotta sitten
Kolumbianmammutti Coloradon laakion kalliomaalaukset kuvaavat joko kolumbianmammutteja tai mastodontteja. Floridan Vero Beachista löytyneeseen 13 000 vuotta vanhaan luunpalaseen, joka on varhaisin esimerkki taiteesta Amerikassa, on kaiverrettu joko mammutti tai mastodontti. Utahin San Juan -joen 11 000–13 000 vuotta vanhojen kalliomaalausten ajatellaan sisältävän piirroksen kahdesta kolumbianmammutista; mammuttien kupolimaiset päät erottavat ne mastodonteista. Piirroksissa näkyy myös kärsillä kaksi "sormea". Kyseinen piirre on tuttu eurooppalaisista mammutteja kuvaavista piirroksista. Syöksyhampaat ovat lyhyitä, mikä voi merkitä sitä, että niiden on tarkoitus kuvata naaraita.