mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
HD 189733 Ab Ominaisuuksiltaan HD 189733Ab kuuluu kuumien jupiterien ryhmään ja sen kiertoaika emotähtensä ympäri on vain 2,2 vuorokautta. Planeetta kulkee keskustähden kiekon editse ja aiheuttaa tällöin tähden valossa noin 3% himmenemisen. HD 189733 sijaitsee noin 63 valovuoden päässä, mikä tekee siitä erään lähimmistä planeettakunnista. Koska planeetan läpimitan suhde keskustähden läpimittaan on suuri ja planeettaa ympäröi laaja vetypitoinen ilmakehä, se on poikkeuksellisen helppo havaintokohde, ja planeetan olosuhteista onkin saatu varsin runsaasti tietoa.
Isoterminen ilmakehä Isoterminen ilmakehä on fysikaalinen malli gravitaatiokentässä olevalle ilmakehälle, jossa vallitsee kauttaaltaan sama lämpötila. Malli olettaa, että ilmakehän luo pelkästään yksi ideaalikaasu.
Isotermistä ilmakehää voidaan tarkastella tilastollismekaanisesti. Tilavuuselementin paino (kts. kuva) on tasapainossa paine-eron korkeuden d"h" yli kanssa. Elementin alapuoli on paineessa "p" ja yläpuoli paineessa "p" + d"p". Newtonin ensimmäisestä laista saamme voimille:
Africanus Horton Kraatteri Merkuriuksella on nimetty Hortonin mukaan.
Merkuriuksen tutkimus Saavuttuaan Merkuriuksen läheisyyteen Mariner 10 suoritti yhteensä 3 ohilentoa, jotka tapahtuivat 29. maaliskuuta 1974, 21. syyskuuta 1974 ja 16. maaliskuuta 1975. Lähimmillään planeettaa se oli viimeisellä ohilennollaan, vain 327 kilometrin etäisyydellä. Luotain paljasti planeetasta paljon uutta tietoa: se kuvasi planeetan kraatterisen pinnan ensimmäistä kertaa, mittasi heikon magneettikentän, harvan pääasiassa heliumista koostuvan kaasukehän sekä huomasi planeetan lämpötilan suuret vaihtelut. Luotaimen onnistunut tehtävä päättyi 24. maaliskuuta 1975, kun sen korkeuden säätelyyn käytetty kaasu loppui, ja yhteys siihen katkaistiin.
Gunnar Nordström Ennen Einsteinin oman painovoimateorian kenttäyhtälöiden valmistumista keskusteltiin kilpailevien painovoiman teorioiden kokeellisesta varmentamisesta. Saksalainen tutkija Max Behacker ehti tehdä Nordströmin painovoimateorian mukaiset planeettojen ratalaskelmat vuonna 1913. Merkuriuksen perihelikiertymä jäi teoriassa liian pieneksi, ja kiertymä oli myös väärään suuntaan. Perihelikiertymä ei kuitenkaan tuon ajan fyysikoiden silmissä ollut yhtä merkittävä asia kuin se on nykyään. Vaikka teoria ei selitäkään oikein Merkuriuksen perihelikiertymää, siinä valon punasiirtymä menee oikein. Merkittävin ero Nordströmin ja Einsteinin teorioiden välillä on se, ettei Nordströmin teoria ennusta valon kaareutumista painovoimakentän kaareutumisen vaikutuksesta.
Impakti Maan ilmakehään osuu jatkuvasti erikokoisia kappaleita, joista jo muutaman millimetrin kokoiset pölyhiukkaset pystyvät aiheuttamaan tähdenlentoja, meteoreja. Myös melko suuret, noin 10 metrin kokoiset kappaleet, jollaisia osuu Maahan noin kerran vuodessa, saattavat tuhoutua ilmakehässä. Varsinkin koostumukseltaan huokoiset, melko suuretkin kappaleet, hajoavat räjähdyksen omaisesti ilmakehässä. Hajoaminen johtuu ilmanvastuksen aiheuttamasta kitkakuumenemisesta, kappaleen syöksyessä hyvin suurella nopeudella Maan ilmakehään.
Radiohiiliajoitus Ilmakehässä olevan radiohiilen suhteellinen osuus vaihtelee. Radioaktiivista hiiltä ei synny ilmakehässä vakiovauhdilla, koska kosmisen neutronisäteilyn määrä vaihtelee. Ydinkokeet lisäsivät varsinkin 1950-luvulla ja 1960-luvulla radiohiilen määrää. Tämä vaikeuttaa vain ydinkokeiden jälkeen syntyneiden näytteiden ajoitusta, mutta virhettä on käytetty luomaan huonoa mainetta kaikille radiohiiliajoituksille.
Toisaalta fossiilisten polttoaineiden käyttö on vähentänyt radiohiilen suhteellista osuutta ilmakehässä olevasta hiilestä. Niiden käytöstähän ilmakehään tulee lisää hiilidioksidia, mutta näiden aineiden suuren iän vuoksi niissä oleva radiohiili on käytännöllisesti katsoen hajonnut loppuun eikä sen määrä ilmakehässä sen vuoksi lisäänny vastaavassa suhteessa. Nämä muuttavat myös C isotoopin määrää, joten epävarmuuden suuruutta voidaan arvioida.
Ilmakehä Kasvihuoneilmiöllä tarkoitetaan sitä, kun osa maanpinnasta ylös heijastuvasta lämpösäteilystä jää lämmittämään ilmakehää ja maanpintaa. Maan lämpösäteily on pitkäaaltoista, minkä vuoksi ilmakehä absorboi sitä tehokkaasti ja säteilee osan takaisin alas. Kasvihuoneilmiön seurauksena maapallon lämpötila on 33 astetta korkeampi kuin ilman sitä. Kasvihuoneilmiöön vaikuttavia kaasuja kutsutaan kasvihuonekaasuiksi. Maan ilmakehän tärkeimpiä kasvihuonekaasuja ovat vesihöyry, hiilidioksidi, otsoni, metaani ja typpioksiduuli eli ilokaasu. Ihmisen toiminta on lisännyt monen kasvihuonekaasun määrää ilmakehässä.
Tulivuori Tärkeimmät Maan pintalämpötilaa viilentävät tulivuoren purkaustuotteet ovat tulivuoren tuhkapöly ja rikkidioksidi, josta syntyy rikkihappoa. Sitä muodostuu ilmakehässä siten, että rikkidioksidi reagoi ilmakehässä olevien pienten vesipisaroiden kanssa. Syntyvät hyvin pienet rikkihappopisarat pysyvät ilmakehässä pitkään, kun ilmavirtaukset kannattelevat niitä samoin kuin pilvien pieniä vesipisaroita. Tulivuorenpurkauksen synnyttämän pölyn vaikutusta ilmastoon mitataan indeksillä, joka lyhennetään VEI. Toisaalta tulivuoret vapauttavat ilmakehään hiilidioksidia ja muita kasvihuonekaasuja ja voivat joskus lämmittää ilmastoa.
Ilmakehä, sää ja ilmasto Ilmakehä, sää ja ilmasto on tietokirja, jonka ovat kirjoittaneet Hannu Karttunen, Jarmo Koistinen, Elena Saltikoff ja Olli Manner. Teoksen on julkaissut Ursa vuonna 2008. Se on laajennettu ja korjattu laitos teoksesta "Ilmakehä ja sää".
Merkurius Merkuriuksesta on laadittu jo 1800-luvulla karttoja, mutta nämä ovat epätarkkoja.
Ilmaston lämpeneminen Yksi korostetuimmista palautekytkennöistä liittyy veden höyrystymiseen. Ilmakehään vapautettu hiilidioksidi aiheuttaa ilmakehän ja maanpinnan lämpenemistä, mistä seuraa, että ilmakehään vapautuu lisää vettä. Koska vesihöyry itsessään toimii kasvihuonekaasuna, tästä seuraa edelleen lisää lämpenemistä ja vesihöyryn vapautumista ilmakehään. Näin jatkuu, kunnes ilmasto saavuttaa uuden dynaamisen tasapainon, jossa kasvihuoneilmiö on kohonneen vesihöyrypitoisuuden vaikutuksen johdosta paljon voimakkaampi kuin mitä kohonneesta hiilidioksidipitoisuudesta yksin seuraisi.
Tämä vaikutus on peruutettavissa ainoastaan hitaasti johtuen hiilidioksidin pitkästä eliniästä ilmakehässä.
Rikki Rikkiä sitoutuu merenpohjan sedimentteihin ja muuhun kiviainekseen. Esimerkiksi sulfidimineraalit, kuten rikkikiisu, sisältävät rikkiä. Rikkiä vapautuu kiviaineksesta tulivuoren purkauksissa ilmakehään, sekä merenalaisten purkausten ja rapautumisen myötä vesiin. Eliöt käyttävät rikkiä erilaisiin fysiologisiin tarpeisiinsa ja synnyttävät uusia rikkiyhdisteitä. Esimerkiksi eräät bakteerit käyttävät rikkiä hapettimena mädätyksessä, jolloin syntyy mädänneen kananmunan hajuiseksi miellettyä rikkivetyä. Myös ihmisen toimet, kuten öljynjalostus, synnyttävät rikkivetyä. Rikkivety on kaasu, joka päätyy ilmakehään. Yleisin ilmakehän rikkiyhdiste on kuitenkin dimetyylisulfidi, joka on suurelta osin merten planktonin tuottamaa. Ilmakehässä esiintyy myös yleisenä luonnollisena rikkiyhdisteenä karbonyylisulfidi (COS). Myös fossiilisten polttoaineiden käyttö vapauttaa rikkiyhdisteitä ilmakehään, etenkin rikkidioksidia. Rikkidioksidipäästöt jarruttavat merkittävästi ilmaston lämpenemistä, sillä rikkidioksidi muuntuu yläilmakehässä auringonvaloa heijastaviksi rikkihappohiukkasiksi.
Ilmakehästä rikki palaa takaisin maahan ja vesiin, ja koska esimerkiksi rikkidioksidi reagoi sadeveden kanssa muodostaen happoja, rikin runsas esiintyminen ilmakehässä aiheuttaa maa- ja vesiluonnolle haitallista happamoitumista.
Ilmaston takaisinkytkentä Ilmakehään sitoutuu enemmän vesihöyryä lämpimässä kuin viileässä ilmassa. Koska vesihöyry on kasvihuonekaasu ennen tiivistymistään pilviksi, vesihöyryn määrän kasvu ilmakehässä nostaa lämpötilaa, joka puolestaan lisää vesihöyryn haihtumista ilmakehään, joka puolestaan nostaa ilmakehän lämpötilaa.
Alimillimetrisäteily Aaltoalueelle ei ole käyttöä ilmakehässä muun muassa sen suuren ilmakehästä johtuvan lisävaimennuksen takia. Taajuusalueita, joilla on suuri vaimennus ilmakehässä, käytetään kuitenkin satelliittien välisiin yhteyksiin. Etuna on silloin siis se, että kyseisten satelliittien kuuntelu ja paikantaminen ei juuri ole mahdollista maan pinnalta.
Lumipallomaa Maa säilyi pitkään kuumana kasvihuoneena, ja pitkän aikaa syntyi karbonaattikiviä, kun ilmakehän hiilidioksidin hiili sitoutui maan kuoreen. Rautapitoisia kiviä syntyy vain hapettomassa, runsaasti hiilidioksidia sisältävässä ilmakehässä. Karbonaattikivet jäätikön rakentamien tilliittien päällä kertovat hiilidioksidipitoisesta ilmakehästä: hiilihappoa muodostuu ilmakehässä, kun hiilidioksidi reagoi veden kanssa ja valuu alas. Kun hiilihappo reagoi kivien kanssa, syntyy karbonaattikiviä. Karbonaattikivet kertovat suurista hiilidioksidimääristä, joita tarvitaan jääkauden päättämiseen. Hiilidioksidia kertyy ilmakehään, kun tulivuoret purkautuvat jään läpi ja kasvit eivät yhteytä.
Ilmaston lämpenemisen vaikutukset Yksi korostetuimmista palautekytkennöistä liittyy veden höyrystymiseen. Ilmakehään vapautettu hiilidioksidi aiheuttaa ilmakehän ja maanpinnan lämpenemistä, mistä seuraa, että ilmakehään haihtuu lisää vettä höyryksi..Koska vesihöyry itsessään toimii kasvihuonekaasuna, tästä seuraa edelleen lisää lämpenemistä ja vesihöyryn vapautumista ilmakehään. Näin jatkuu, kunnes ilmasto saavuttaa uuden dynaamisen tasapainon, jossa kasvihuoneilmiö on kohonneen vesihöyrypitoisuuden vaikutuksen johdosta paljon voimakkaampi kuin mitä kohonneesta hiilidioksidipitoisuudesta yksin seuraisi.
Tämä vaikutus on peruutettavissa ainoastaan hitaasti johtuen hiilidioksidin pitkästä eliniästä ilmakehässä.
Ilmakehä Ilmakehä on Maata ympäröivä, yhden määritelmän mukaan sadan kilometrin paksuinen kaasukehä, joka koostuu ilmasta. Ilmakehän yleisimmät kaasut ovat typpi ja happi, mutta myös esimerkiksi ilmakehän hiilidioksidilla on suuri merkitys maapallolle ja sen kasveille. Ilmakehässä on lisäksi vaihteleva määrä vesihöyryä ja erilaisia hiukkasia.
Meteoriitti Hiilikondriitit ovat tummia, hiilipitoisia meteoriitteja, joita on luultavasti suurin osa ilmakehään saapuvista meteoriiteista. Niiden tiheys on 2,2 g/cm eli ne ovat normaalia kiveä hieman kevyempiä. Hiilikondriitit tuhoutuvat herkemmin ilmakehässä kuin kovemmat rautameteoriitit. Suuret hiilikondriitit räjähtävät ilmakehässä valtavalla voimalla.
Kortrijk Kaupungin läheisyydessä on Merkuriukselle omistettu ikivanha kellotorni, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Merkuriuksen asuttaminen Toisten arvioiden mukaan Merkurius voisi olla myös rauta- ja magnesiumsilikaattien lähde.
Ilmakehä Ilmakehä on jatkuvassa kiertoliikkeessä, jossa tuulet siirtävät lämpöenergiaa ja kosteutta paikasta toiseen ja tasaavat maapallon lämpötilaeroja. Ilmakehässä esiintyy tuulten, pilvien ja sateiden lisäksi monenlaisia sähköisiä ja optisia ilmiöitä kuten revontulia, haloilmiöitä ja sateenkaaria. Ilmakehän pahimpia saasteita ovat alailmakehän otsoni sekä pienhiukkaset.
Metaani Metaanin pitoisuus ilmakehässä on yli kaksinkertaistunut esiteollisen ajan jälkeen. Metaanin elinikä ilmakehässä on vain noin kymmenen vuotta, mutta sen ilmakehää lämmittävä vaikutus on 25 kertaa suurempi kuin hiilidioksidilla. Metaanilla on myös otsonia heikentävä vaikutus, joka on kuitenkin paljon pienempi kuin klooria ja bromia sisältävillä kaasuilla.
Merkuriuksen liikepalatsi Merkuriuksen liikepalatsi tai Böckermannin talo on Helsingissä Pohjoisesplanadi 33:ssa sijaitseva kuusikerroksinen liike- ja toimistotalo. Talon rakennuttivat vuosina 1888–1890 kauppias A. F. Böckermann ja rakennusmestari H. W. Nordberg ja talon suunnitteli arkkitehti Selim A. Lindqvist apunaan arkkitehti Elia Heikel. Talo myytiin heti sen valmistuttua vastaperustetulle Mercurius-yhtiölle. Talon kahdesta alimmasta kerroksesta puuttuivat kantavat seinät ja niiden tilalla olivat suuret ikkunapinnat ja punaisesta Hangon graniitista tehdyt kantavat pylväät. Kolmatta kerrosta kiersi takorautainen parveke joka myöhemmin poistettiin. Talon piharakennuksessa oli neljä huoneistoa jotka toimivat aluksi verstaina ja myöhemmin myymälöinä.
Tulipallo Tulipallon aiheuttava meteoroidi saattaa tuhoutua ilmakehässä, räjähtää alempana ilmakehässä sirpaleiksi bolidina tai päästä kokonaisena ilmakehän läpi. Kyllin loivassa kulmassa ilmakehään sukeltaessaan se voi kimmota ilmakehän tiheistä kerroksista takaisin avaruuteen. Todellinen suurtulipallo liittyy suureen kappaleeseen, joka aiheuttaa valtavan räjähdyskraatterin. Tällöin ei yleensä enää puhuta tulipallosta, vaan asteroidin tai komeetan osumasta maapalloon. Mitä tulipallolle lennon aikana käy, riippuu sen aiheuttavan kappaleen tulokulmasta, koosta ja tiheydestä ja kiinteydestä. Ylivoimaisesti suurin osa tuhoutuu kokonaan ilmakehässä ja tämä viittaa siihen, että niiden aiheuttajat ovat yleensä harvaa ainetta.
Messenger (luotain) Luotain putosi Merkuriuksen pinnalle polttoaineen loputtua 30. huhtikuuta 2015.
Taklimakan Alueella on usein hiekkamyrskyjä, hiekkamyrskypäiviä (jossain päin aavikkoa hiekkamyrsky) on kolmannes vuoden päivistä. Uiguurin kielellä "Takla Makan" tarkoittaa 'voit päästä sinne mutta et koskaan pääse pois'. Aavikkoa onkin kutsuttu myös nimellä "Kuolemanmeri". Etenkin aiemmin aavikolle kuoli runsaasti väkeä. Hiekkamyrskyjä esiintyy etenkin keväisin ja kesäisin ja myrskyn seurauksena hiekka voi kohota noin 10 kilometrin korkeuteen, joskus selvästi korkeammallekin ja kulkeutua ilmakehässä maapallon ympäri. Ilmassa kulkeutuva hienojakoinen aavikkohiekka voi kaukanakin heikentää ilmanlaatua tai huonontaa esimerkiksi tieliikenteen näkyvyyttä.
Charles Piazzi Smyth Vuosina 1871–1872 Smyth tutki revontulien ja eläinratavalon spektrejä. Hän suositteli myös sadejuovien käyttöä sään ennustamiseen. Yhdessä Alexander Stewart Herschelin kanssa hän löysi hiilimonoksidin lähettämien säteiden välisen harmonisen suhteen. Smyth osoitti myös, että osa havaituista Auringon spektrin viivoista onkin peräisin Maan ilmakehästä. Vuosina 1877–1878 hän konstruoi Lissabonissa kaaviokuvan Auringon spektristä, ja tästä työstään hän sai Makdougall Brisbanen palkinnon vuonna 1880. Smyth jatkoi spektroskooppisia havaintojaan vielä Madeiralla vuonna 1880 ja Winchesterissä vuonna 1884.
Ilmakehä Noin 4,5 miljardia vuotta sitten maapallon alkuilmakehä koostui lähinnä vesihöyrystä, hiilidioksidista, vedystä ja typestä. Happea ei vielä tällöin ollut lainkaan. Hapen määrä ilmakehässä alkoi lisääntyä vasta, kun noin 3,5 miljardia vuotta sitten ensimmäiset happea tuottavat bakteerit syntyivät. Niillä oli kyky pilkkoa vettä vedyksi ja hapeksi, eivätkä ne vielä tarvinneet happea omiin elintoimintoihinsa, joten happea alkoi vapautua. Pikkuhiljaa hapen määrä ilmakehässä kasvoi ja vapaan vedyn määrä väheni. Kehitys oli hidasta: vielä noin kaksi miljardia vuotta sitten ilmakehän happipitoisuus oli vain noin sadasosa nykyisestä ja 700 miljoonaa vuottakin sitten vain kymmenesosa. Hapen lisääntyminen aloitti myös otsonikerroksen syntymisprosessin. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä oli vielä kambrikaudella 15-kertainen nykyiseen verrattuna. Nykyisen happipitoisuutensa ilmakehä saavutti noin 360 miljoonaa vuotta sitten, ja samalla hiilidioksidipitoisuus oli laskenut lähelle nykytasoa.
Ilmakehä (täsmennyssivu) Ilmakehä voi tarkoittaa seuraavia:
Ilmakehä Koska ilmakehää on hyvin vaikeaa tutkia maasta käsin, ilmakehää tutkitaan erilaisten luotaimien ja Maata kiertävien satelliittien avulla. Ilmakehätutkimukseen kuuluu oleellisesti kansallinen ja kansainvälinen yhteistyö. Suuria ilmakehätutkimuslaitoksia ovat esimerkiksi Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Yhdysvaltojen avaruusjärjestö NASA. Suomessa ilmakehätutkimusta tekee muun muassa Ilmatieteen laitos.
Purppura (heraldiikka) Purppuraa tinktuuria on aiemmin lähinnä runollisessa mielessä kutsuttu Merkuriuksen ja ametistin väriksi.
Luettelo Suomen avaruustoiminnasta BepiColombo on ESA:n ja JAXA:n yhteinen 20. lokakuuta 2018 alkanut avaruuslento Merkuriukseen. Siihen piti tulla myös Venäjän avaruusjärjestön toteuttamat Merkurius-pinta-asemat, mutta ne karsiutuivat 2000-luvun alussa ESAn kustannusten pienentämiseksi. Missio koostuu japanilaisesta Merkuriuksen magnetosfääriä mittaavasta MMO-luotaimesta (Mercury Magnetospheric Orbiter) ja ESAn Merkuriusta kartoittavasta MPO-luotaimesta (Mercury Planetary Orbiter). ESAn toteutettavana oli myös MPO-luotaimen ja MPO-luotaimen ja MMO-luotaimen yhteisen kuljetusaluksen suunnittelu ja rakentaminen, joiden kustannukset nousivat kesään 2009 mennessä 450 miljoonasta eurosta yli 650 miljoonaan euroon. Mission laukaisu lykkääntyi vuosilla. . Mission kustannus ESAlle on yli 970 miljoonaa euroa.
Elohopea Alkemistit alkoivat käyttää termiä tiettävästi 600-luvulta lähtien. Elävään hopeaan viittaava vaihtoehto pohjautuu Mercuriukseen yhdistettyihin ominaisuuksiin kuten nopeus ja liikkuvuus, joiden katsotaan liittyvän elohopean nestemäiseen olomuotoon. Toista etymologiaa taas tuetaan sillä, että elohopea oli alkemistien mukaan prima materia eli metalli, josta muut metallit ovat muodostuneet. Muuntelemalla elohopean ja rikin määriä uskottiin voitavan tuottaa puhtaampia metalleja, kuten kaikkein puhtaimpana pidettyä kultaa. Alkemisteilla oli tapana yhdistää tiettyjä metalleja tunnettuihin taivaankappaleisiin, esimerkiksi kulta vastasi Aurinkoa. Elohopean perustavanlaatuisuuteen uskoen se haluttiin yhdistää lähimpänä Aurinkoa kiertävään planeettaan eli Merkuriukseen. Alkemistit omaksuivat elohopealle saman merkin kuin Merkuriuksellekin.
Isoterminen ilmakehä Tämä malli toimii erittäin hyvin maan ilmakehälle.
Esus Anne Ross yhdisti Esuksen (1967: 31) Cuchulainniin sekä (1967: 352-3) Marsiin ja Merkuriukseen.
Maan säteilytasapaino Maa lämmittää ilmakehää alhaalta päin, koska ilmakehä lämpiää suoraan sen läpi kulkevan auringonsäteilyn vaikutuksesta erittäin vähän. Näin napaseudulla Aurinko voi paistaa kirkkaasti, mutta lumen pinnassa on -60 °C. Monesti Auringon maanpintaa lämmittävä vaikutus luo ilmakehään epävakaisuutta. Muun muassa suuri vesihöyrypitoisuus lisää ilmakehän lämpiävyyttä.
Normaali-ilmakehä Yksi normaali-ilmakehä on 760 torria eli elohopeamillimetriä.
Chandra Häntä kuvataan nuorena ja kauniina ja pitäen nuijaa ja lootusta käsissään. Hindulaisessa mytologiassa, Chandra on Budhan (Merkuriuksen) isä.
Perihelikiertymä Merkuriuksen radan perihelin kiertymä on ollut vaikeimmin selitettäviä ilmiöitä tähtitieteessä, ja sen selittämiseen on kaatunut moni uusi teoria.
Urho Karhumäki Urho Karhumäki asui vaimoineen Helsingissä Ruusulankadulla samassa talossa kuin Tahko Pihkala. Karhumäki kuoli sydänkohtaukseen kotinsa eteisen lattialle palattuaan Nummelasta. Urho, Elin ja heidän kaksi poikaansa perheineen on haudattu pienelle yksityiselle hautausmaalle Vihdin Tervalammen kylään Sahapellon tilan maalle.
Lauri Pihkala Vaimon kuoleman 1978 jälkeen Pihkalan elämänhalu ja terveys heikkenivät, ja hän kuoli 93-vuotiaana 20. toukokuuta 1981. Pihkala on haudattu Tampereelle Aitolahden hautausmaalle.
Lauri Pihkala Pihkalasta on julkaistu useita julkisia muotokuvia ja muistomerkkejä. Hänestä julkaistiin postimerkki 1988. Veistoksia on Helsingissä, Vierumäellä Suomen urheiluopiston edustalla ja Pihkalan kotikunnassa Pihtiputaalla. Pihkalan nimeä kantavat Tahko Pihkala -seura, Tahkontie Helsingissä sekä Tahkon aukio ja Pihkala-koulutuskeskus Vierumäellä. Pesäpallossa Pihkalan mukaan on nimetty Hyvinkään pesäpalloilun erikoisseura Hyvinkään Tahko ja sen kotikenttä Pihkala.
Rurik Pihkala Hänen veljiään olivat Tampereen piispa Jaakko Gummerus, urheilumies Tahko Pihkala ja Vientirauhan johtaja Martti Pihkala. Rurik Pihkalan veljenpoika oli maataloustieteilijä K. U. Pihkala, joka toimi maatalouspolitiikan professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1948−1970.
Martti Pihkala Martti Pihkala kuuluu pappis- ja sivistyssukuna tunnettuun Gummerus-sukuun. Hänen vanhempansa olivat valtiopäiväedustajana toiminut Pihtiputaan rovasti Aleksander Gummerus ja Alma Maria Nordlund. Martti Pihkalan veljiä olivat Tampereen piispa Jaakko Gummerus sekä professorit Lauri ”Tahko” Pihkala ja Rurik Pihkala. Pihkalan poika oli maatalouspolitiikan professori K. U. Pihkala. Hän on myös piispa Juha Pihkalan isoisä.
Lauri Pihkala Gummerus sai ylioppilaslakkinsa vuonna 1905. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa yhden lukuvuoden ajan, kunnes keskeytti opintonsa. Sen jälkeen hän suomensi muutaman veljensä kanssa sukunimensä Pihkalaksi. Lempinimensä Tahko hän kertoi saaneensa ensimmäisenä opiskeluvuotenaan. Hän oli tullut ylioppilasvoimistelijoiden harjoituksiin, missä Kustaa Levälahti katsoi häntä sitomassa kengännauhojaan uimahousuihin pukeutuneena ja tokaisi, ”Mikäs tahko tuo on?”
Lauri Pihkala Lauri ”Tahko” Pihkala (vuoteen 1906 Gummerus, ) oli suomalainen yleisurheilija ja monipuolinen urheiluvaikuttaja. Pihkalan vaikutus suomalaisessa urheiluelämässä on näkynyt olympiaurheilusta kansanliikuntaan ja liikuntakasvatukseen, ja erityisen merkittävä vaikutus hänellä oli murtomaahiihtoon. Pihkala perusti muun muassa Suomen Ladun ja Suomen urheiluopiston, ja hän kehitti Suomen kansallispelin pesäpallon. Urheilijana Pihkala edusti Suomea vuosien 1908 ja 1912 olympiakisojen yleisurheilussa.
Martti Pihkala Keskikoulun suoritettuaan Pihkala valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista 1903. Hän toimi tämän jälkeen opettajana Jyväskylän kuuromykkäin koulussa vuosina 1904–1920. Pihkala oli mukana jääkärivärväyksessä ja vuonna 1917 hän yhdessä veljensä Lauri ”Tahko” Pihkalan kiersi Keski-Suomea ja Etelä-Pohjanmaata propagoimassa suojeluskuntien perustamisen puolesta.
Hyvinkään Tahko Hyvinkään Tahko on pesäpallon erikoisseura, ja miesten joukkue pelaa Superpesistä. Naisten joukkue luopui paikastaan Ykköspesiksessä kauden 2010 jälkeen. Joukkue kuitenkin nousi takaisin ykköspesikseen vuonna 2015. Tahkon kotikenttänä toimii Pihkalan pesäpallostadion.
Suomen urheiluopisto Suomen urheiluopisto Vierumäki perustettiin silloiseen Heinolan maalaiskuntaan vuonna 1927 Lauri ”Tahko” Pihkalan aloitteesta. Idean urheiluopistosta Pihkala oli esittänyt jo 1909.
Hyvinkään Tahko Hyvinkään Tahko pelaa kotiottelunsa Pihkalassa. Sen yleisöennätys syntyi 1992 ensimmäisessä SM-finaalissa Sotkamoa vastaan, jolloin ottelua oli katsomassa 7640 katsojaa.
Hämeenlinnan vankileiri Leirillä kuolleita punaisia on haudattu Ahveniston hautausmaan lähistöllä sijaitseviin kahteen joukkohautaan. Toiselle haudalle on myös pystytetty muistomerkki. Vuonna 1962 paljastetussa muistomerkissä on kuvattuna "vihan pilvi, josta iskee koston salama" sekä uudelleen nousevaa työväenliikettä kuvaava männyntaimi. Joukkohaudat siunasi Tampereen hiippakunnan piispa Juha Pihkala vuonna 2006.
Hyvinkään Tahko Hyvinkään Tahko on vuonna 1915 perustettu hyvinkääläinen urheiluseura. Seura on ottanut nimensä pesäpallon kehittäjän, professori Lauri "Tahko" Pihkalan mukaan. Tahko on menestynyt vuosien saatossa monissa eri urheilulajeissa, kuten yleisurheilussa, hiihdossa, mäkihypyssä ja suunnistuksessa. 1980-luvusta lähtien menestyksestä ovat vastanneet koripallo ja pesäpallo. Seura on voittanut miesten pesäpallon suomenmestaruuden neljä kertaa vuosina 1979–1981, sekä 2007. Naisten mestaruuden Tahko on voittanut kaksi kertaa vuosina 1979 ja 1983.
Pihkalan pesäpallostadion Pihkalan pesäpallostadion (Pihkala) on Hyvinkäällä sijaitseva pesäpallokenttä. Se on miesten superpesiksessä pelaavan Hyvinkään Tahkon kotikenttä. Pihkalan pesäpallostadion oli muutaman kauden ajan Sisu-Stadion sponsorisopimuksen johdosta. Pihkalan yleisöennätys syntyi syyskuussa 1992 ensimmäisessä loppuottelussa Sotkamon Jymyä vastaan, jolloin ottelua oli katsomassa 7640 katsojaa.. Pihkalan pesäpallostadionia remontoitiin loppusyksyn ja alkutalven aikana 2012-2013. Pihkalaan rakennettiin uusi päärakennus, jossa ovat muun muassa VIP-tilat sekä selostamo. Myös katsomoita uudistettiin. Itä–Länsi-ottelu on järjestetty stadionilla vuosina 2015, 2013, 2004, 1997, 1981 (miehet), 1975 (naiset), 1974 (naiset), 1973 (miehet), 1969 (naiset) sekä 1965 (naiset). Näistä vuoden 1975 ottelu oli Etelä–Pohjoinen-ottelu.
Paavo Rintala Rintala avioitui Lauri Pihkalan tyttären Railin kanssa 1955. He saivat neljä tytärtä. Vuonna 1960 he muuttivat asumaan Kirkkonummelle. Vuonna 1965 Rintalat rakensivat Kirkkonummen Abramsbyhyn omakotitalon, joka sai nimen Päiväaho. Varsinaista asuinrakennusta täydensi kaksi vuotta myöhemmin käyttöön otettu tuparakennus, jossa Paavo Rintala ja hänen pianonsoitonopettajavaimonsa työskentelivät. Päiväahossa kirjailija asui kuolinvuoteensa 1999 saakka. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Pesäpallo Lauri ”Tahko” Pihkala innostui jo kouluaikanaan kuningaspallosta ja alkoi vuonna 1914 kehittää siitä urheilullisesti haastavampaa ja tarkemmin säädeltyä. Hän oli jo tutustunut Yhdysvalloissa baseballiin ja kuullut yhdysvaltalaisilta Tukholman olympialaisissa, että heidän menestyksensä perustui baseballin pelaamiseen. Pihkalan tavoitteena olikin kehittää nuorten urheiluvalmennukseen peli, joka olisi leikinomainen.
Luettelo tunnetuista Kalevankankaan hautausmaalle haudatuista henkilöistä Luettelo tunnetuista Kalevankankaan hautausmaalle haudatuista henkilöistä käsittää tunnettuja Tampereen Kalevankankaan hautausmaalle haudattuja henkilöitä. Hautausmaa on Tampereen evankelisluterilaisten seurakuntien hallinnassa.
Luettelo tunnetuista Hietaniemen hautausmaalle haudatuista henkilöistä Luettelo tunnetuista Hietaniemen hautausmaalle haudatuista henkilöistä käsittää tunnettuja Helsingin Hietaniemen hautausmaan eri osiin haudattuja henkilöitä. Hautausmaa on Helsingin seurakuntayhtymän hallinnassa.
Vierumäki-yhtiöt Yhtiöiden historia alkaa vuodesta 1927, jolloin perustettiin Suomen urheiluopisto. Opiston perustamisessa aloitteentekijänä oli Tahko Pihkala.
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1981 Pesäpallon SM-sarja 1981. Hyvinkään Tahko otti kolmannen peräkkäisen Suomen mestaruutensa. Suomen Cupin finaalissa Vimpelin Veto voitti vieraissa Halsuan Toivon 10-4. Uuden mielenkiintoisen lisän suomalainen pallonlyönti sai, kun Baseballin SM-sarja käynnistyi 1981.
Pesäpallon "Isä" Lauri Tahko Pihkala kuoli 20. toukokuuta 1981.
Lahden taistelu Lahden suojeluskuntapiiri perustettiin Lahdessa 21.–22. heinäkuuta 1917 vierailleen Tahko Pihkalan aloitteesta. Pihkala puhui asiasta Hollolan Urheilijoiden johdon kanssa, ja perustetun Lahden suojeluskuntapiirin rajat myötäilivät paikallisen urheilupiirin rajoja. Suojeluskuntapiirillä oli ennen sotaa jäseniä arviolta yli 900, joista noin 650 liittyi sodan alkaessa suojeluskuntien armeijaan. Suojeluskunnalla oli työväenkaartin tapaan puute aseista, joita suojeluskuntalaiset pyrkivät hankkimaan Venäjältä ja Saksasta.
Suomen Latu Suomen Ladun perustava kokous pidettiin Helsingissä, Vanhalla Ylioppilastalolla 28.1.1938. Syntysanat lausui professori Lauri Pihkala. Järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Toivo Aro ja varapuheenjohtajana Lauri ”Tahko” Pihkala. Tahkon ehdotuksesta uusi järjestö sai nimekseen Suomen Latu, jossa Latu tarkoittaa hiihdon edistämisen lisäksi uusien urien aukomista kansanurheilulle – ilman kilpailua. 
Vasta perustettu järjestö aloitti hiihtokurssit ja latujen viitoittamisen. Hiihdon edistämiseksi kunnissa, kouluissa ja työpaikoilla tehtiin myös laajamittainen toimintasuunnitelma. Sotavuosista huolimatta toiminta laajeni: 1940-luvun lopulla Suomen Ladun ohjelmaan kuului monia muitakin kunto- ja virkistysliikunnan muotoja, kuten retkeily, vaellukset, uinti ja lentopallo. 
1950-luvun toimintamuotoja olivat latu- ja polkuretket, jotka vetivät kansalaisia sadoin tuhansin liikkumaan luonnossa. Lajeja on tullut jatkuvasti lisää. Suomen Latu -järjestön mukaan se on yksi sauvakävelyn kehittäjäorganisaatioista.
Toni Piispanen Hänen saavuttamiaan tunnustuksia ovat Tahko Pihkala -seuran Vuoden Rehti Urheilija (2012), Suomen Urheilugaalan Periksi ei anneta Uuno -palkinto (2013) ja Vuoden helsinkiläisurheilija (2013).
Urheilumuseon kirjasto Kirjakokoelmia kartutetaan ostoilla, lahjoituksilla ja vapaakappaleilla. Merkittäviä lahjoituksia kirjaston kokoelmiin ovat tehneet muiden muassa Lauri "Tahko" Pihkala, Pirjo Häggman, Urho Kekkonen sekä Helge Nygrén.
Highgaten hautausmaa Hautausmaalle on haudattu useita tunnettuja henkilöitä, kuuluisin heistä lienee Karl Marx. Myös runoilija Christina Rossetti, näyttelijä Ralph Richardson ja kirjailija Douglas Adams on haudattu Highgaten hautausmaalle.
Luettelo televisiosarjan Vampyyripäiväkirjat tapahtumapaikoista Elenan ja Jeremyn vanhemmat ovat haudattu "Mystic Fallsin hautausmaalle". Myös Elenan ja Stefanin ensikohtaaminen sai paikkansa kyseisellä hautausmaalla. Yhdessä kohtaa hautausmaata sijaitsee "Fell's Church"-kirkko sekä hauta. Stefan kertoi Elenalle, että hautausmaan vanhemmassa osassa sijaitsee Salvatorejen hautakammio, jonne myös veljesten isä on haudattu. Hautausmaa rakennettiin vuonna 1792.
Yrjö Kivimies Kivimies suomensi 1920-luvulta alkaen muun muassa Rudyard Kiplingin, Mark Twainin, Edgar Allan Poen, Edgar Wallacen ja Honoré de Balzacin teoksia. Vuonna 1926 hän matkusti Tahko Pihkalan kanssa Yhdysvaltoihin, jossa he muun muassa ajoivat ostamallan Nash-merkkisellä autolla 4 500 mailin matkan Chicagosta Iowa Cityyn ja sieltä Fort Benningin ja Augustan kautta New Yorkiin. Matkakokemuksista Kivimies kirjoitti suositun kirjan "”Tahkon” mukana jenkkien maassa" vuonna 1928.
Lahden suojeluskunta Lahden suojeluskunta oli Lahden kaupunkiin muodostunut suojeluskunta. Se alkoi muodostua "Lahden suojelukaarti" -nimisenä piirin urheilumestaruuskilpailujen jälkeen urheilukonsulentti Tahko Pihkalan kolmekymmenjäseniselle yleisölle pitämän isänmaallisen puheen jälkeen 20. heinäkuuta 1917.
Jäälin hautausmaa Hautausmaiden sijoittaminen kirkonkylien ulkopuolelle yleistyi samaan aikaan, kun Kiimingin seurakunta alkoi suunnitella uutta hautausmaata. Kirkonkokous valitsi vuonna 1889 uuden hautausmaan paikaksi Honkimaan metsäsaran, mutta nykyinen hautausmaan paikka valittiin kuitenkin, kun talollinen Pekka Putkonen tarjosi edullisesti kahden tynnyrinalan palstaa Jäälin Tolpankankaalta. Kauppa toteutui toukokuussa 1890, hautausmaan alue raivattiin ja hautausmaan vihki kirkkoherran apulainen F. F. Alcenius 1. marraskuuta 1890. Ensimmäinen Jäälin hautausmaahan haudattu vainaja on 14. joulukuuta 1890 haudattu jahtivoudin tytär Augusta Tuohino.
Jyväskylän Kiri Kiri syntyi pesäpallohulluun kaupunkiin, jossa koko laji keksittiin. Maailman ensimmäinen pesäpallo-ottelu pelattiin Tahko Pihkalan johdolla Jyväskylän Lyseon pihalla. Kiriläisen pesäpallon historia ulottuukin aina pitkäpallon ja kuningaspallon kautta Hippoksen pesäpallopyhäkön aikoihin .
Trafalgarin hautausmaa Hautausmaa oli siunattu käyttöön jo 1798, seitsemän suotta ennen sille nimen antanutta taistelua. Alkujaan hautausmaan nimi oli Southport Ditch Cemetery. Se käsitettiin toisinaan kaupunginmuurin toisella puolella sijainneen vanhan St. Jagon hautausmaan laajennukseksi. Hautausmaata käytettiin hautauksiin vuosina 1798-1814. Vain kaksi sinne haudatuista on Trafalgarin taistelun uhreja. Useimmat taistelussa kuolleet siunattiin mereen. Sen sijaan hautausmaahan haudatuista vainajista monet ovat vuosien 1804 tai 1813-1814 keltakuume-epidemian uhreja.
Prästö Prästön kuudesta hautausmaasta vanhin on 1810-luvulla perustettu vanha ortodoksinen hautausmaa, joka oli käytössä vuoteen 1846 saakka. Tämän jälkeen viereen avattiin uusi hautausmaa, johon tuli kolme eri osaa luterilaisia, ortodokseja ja katolisia varten. Hautausmaan luterilainen osa on edelleen käytössä. Saaren länsiosaan rakennettiin omat hautausmaat myös juutalaisille ja muslimeille. Juutalaisella hautausmaalla on näkyvissä kuusi hautakiveä, mutta muslimien hautausmaalla niitä ei ole yhtään, eikä sille haudatuista henkilöistä ole myöskään jäljellä minkäänlaisia kirjallisia dokumentteja. Tiedetään kuitenkin, että venäläisten sotilaiden lisäksi paikalle on haudattu Krimin sodassa vangeiksi jääneitä turkkilaisia.
Hietaniemen hautausmaa Hietaniemen sankarihauta-alueelle on haudattu 3164 helsinkiläistä sankarivainajaa, joista 644 on kaatunut talvisodassa, 2414 jatkosodassa ja 101 Lapin sodassa. Alueelle on haudattu myös 121 saksalaista sodassa kaatunutta. Lisäksi muun hautausmaan perhe- ja sukuhautoihin haudattu on yhteensä 279 helsinkiläistä sankarivainajaa. Nuorin alueelle haudattu sankarivainaja on Sallassa 15.6.1943 vapaaehtoisena työvelvollisena kaatunut 13-vuotias normaalilyseolainen Lauri Martti Hämäläinen.
Ristikankaan hautausmaa Ristikankaan hautausmaa on Kemin Ristikankaalla sijaitseva yksityinen Vapaa-ajattelijoiden ylläpitämä hautausmaa. Hautausmaa sijaitsee Perta-aapantien varressa noin neljän kilometrin päässä kaupungin keskustasta Ristikankaan kaupunginosassa. 
Hautausmaa otettiin käyttöön 1941 ja ensimmäinen haudattu vainaja oli sotilas, jonka haudan paikka ei ole tiedossa. Vuonna 1942 tapahtui seuraava hautaus, kun Eva Järnfors (1903-1941) saatettiin haudan lepoon. Myös Kemin veritorstaina elokuussa 1949 kuolleet Anni Kontiokangas ja Felix Pietilä on haudattu alueelle.
Siioninvuori Vuorella on myös holokaustin uhrien muistoksi rakennettu museo "Martef HaShoa" (). Lisäksi siellä on sekä katolinen että protestanttinen hautausmaa. Katoliselle hautausmaalle on haudattu muun muassa "hurskaaksi pakanaksi" tunnustettu, 1200 juutalaista holokaustista pelastanut Oskar Schindler. Protes­tantti­selle hautausmaalle haudatuista henkilöistä tunnetuimpia on arkkitehti Conrad Schick.
Salamapallo Salamapallo on rugbya muistuttava joukkuepeli, jossa kaksi joukkuetta pyrkii kuljettamaan rugbypallon muotoisen pallon vastustajan kenttapäädyssä sijaitsevalle maaliruudukolle (keskiruutu ja kaksi maaliruutua) ja painamaan sen siellä maahan tai lattiaan. Lajin kehittivät 1960-luvulla suomalainen Lauri "Tahko" Pihkala ja skotlantilainen James Hogg.
Rekola Helsingin maalaiskunta perusti vuonna 1929 lähinnä tuberkuloosin vastustamiseksi kaksi uutta kiertävän sairaanhoitajan virkaa, joista toisen kouluhoitaja- ja terveyssisarpiiriin kuului myös Rekola. Vuonna 1930 Rekolassa oli 690 asukasta. Samoihin aikoihin valmistui Martti ja Lauri ”Tahko” Pihkalan omistamille maille rakennettu urheilukenttä. Koska valtio alkoi antaa avustusta paikallisten yhdistysten urheilutoiminnalle, kannatti hankkia Rekolan kentän suojelijaksi joku järjestö. Martti Pihkala lahjoittikin urheilukentän Kenraali Mannerheimin Lastensuojeluliiton paikallisosastolle, joka oli perustettu Rekolaan vuonna 1933. Paikallisosasto sekä järjesti lastenjuhlia, myyjäisiä ja terveydenhoitoaiheisia esitelmätilaisuuksia että harrasti lasten ja nuorten urheilukasvatusta.
Wolvercote Cemetery Tavallisesta poiketen hautausmaa on jaettu eri uskontojen edustajille tarkoitettuihin osiin, muun muassa juutalaisille ja muslimeille. Hautausmaalle on haudattu monia venäläisiä, puolalaisia ja muita itäeurooppalaisia, jotka eivät ole kuuluneet Oxfordin seurakuntiin. Hautausmaan todennäköisesti kuuluisin hauta kuuluu kirjailija J. R. R. Tolkienille ja hänen vaimolleen Edithille, jotka on haudattu katolisten alueelle.
Pihtiputaan Tuisku Pihtiputaan Tuisku on pihtiputaalainen urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1915. Lauri "Tahko" Pihkala vaíkutti seuran taustalla tuomalla kehittämänsä pesäpallon lajivalikoimaan heti perustamisen aikoihin, vaikkei itse synytymäkuntansa seuraa edustanutkaan. Nykyisin seuran lajivalikoiman muodostavat hiihto, yleisurheilu, jalkapallo sekä kuntourheilu.
Suomen Islam-seurakunta Seurakunnalla on hautausmaat Helsingissä Hietaniemen hautausmaalla ja Turun hautausmaalla kristillisten hautausmaiden yhteydessä. Ennen Karjalan menetystä myös Viipurissa oli islamilainen hautausmaa. Islamilaisten hautausmaiden ulkopuolella sijaitsee lisäksi kristillisille hautausmaille haudattujen muslimien aidattuja hautoja.
Maaottelumarssi 1941 Marssin nimekkäitä suorittajia olivat muun muassa Tahko Pihkala, Tauno Palo, A. I. Virtanen ja Paavo Nurmi. Myös presidentti Risto Ryti marssi tummassa puvussaan. Dallapé-orkesteri marssi viihdesäveliä soittaen. Naisia marssijoista oli yli puolet, ja Inarin kunnassa marssi peräti 65 prosenttia asukkaista.
Novodevitšin hautausmaa Novodevitšin hautausmaa () on Moskovan tunnetuin hautausmaa. Sitä ei pidä sekoittaa Pietarissa sijaitsevaan samannimiseen hautausmaahan. Hautausmaa perustettiin vuonna 1898 Novodevitšin nunnaluostarin viereen. Hautausmaalle on haudattu 27 000 ihmistä, joiden joukossa on lukuisia kuuluisuuksia.
Hämeenkyrön vanha hautausmaa Vanha hautausmaa on hautausmaa Hämeenkyrön Pappilassa. Se perustettiin 1870-luvulla. Vanhalle hautausmaalle on haudattu muun muassa Frans Emil Sillanpää.
Gunnesburyn hautausmaa Hautausmaan eteläinen osa on varattu katolisten hautausmaaksi, ja sinne on haudattu erityisesti puolalaisia. Hautausmaan roomalaiskatolinen kappeli tuhoutui pommituksissa toisessa maailmansodassa.
Helsingin hautausmaat Koska Helsingissä ei ole roomalaiskatolista hautausmaata, roomalaiskatolisen hiippakunnan jäseniä on haudattu sekä luterilaiselle että ortodoksiselle hautausmaalle.
Tunnustukseton hauta-alue Näin ollen hautausmaan ylläpitäjää velvoittavat tässä tehtävässä perustuslaissa säädetyt yksilön oikeudet sekä hallinnon yleiset oikeusturvaperiaatteet. Täyttäessään velvoitetta tarjota hautasija tunnustuksettomalta hauta-alueelta hautausmaan ylläpitäjän on otettava huomioon esimerkiksi perustuslain 6 §:ssä säädetty yhdenvertaisuusperiaate. Tunnukseton hauta-alue on järjestettävä siten, että sinne haudatut tulevat kohdelluiksi yhdenvertaisesti seurakunnan muulle hautausmaalle haudattujen kanssa.
Juutalainen hautausmaa Juutalainen hautausmaa on hautausmaa, jonne on haudattu vain juutalaisia uskontoon liittyvien seremonioiden mukaisesti.
Harald Roos Roosilla oli kytkentöjä sodan jälkeen perustettuun salaiseen saksalaismieliseen vastarintaliikkeeseen. Vuonna 1948 Roos ja professori Lauri ”Tahko” Pihkala matkustivat Norjaan tiedustelemaan tukea aseelliselle vastarintatoiminnalle siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto miehittää Suomen. He olivat yhteydessä Norjan maavoimien komentajaan kenraali Olaf Helsetiin ja Yhdysvaltojen Oslon-sotilasasiamieheen, mutta kumpikaan ei luvannut tukea suomalaisille.
Dorotheenstadtin hautausmaa Dorotheenstadtin hautausmaa on Berliinin keskustassa sijaitseva pieni hautausmaa, jonne on haudattu monia Saksan historian merkkihenkilöitä. Hautausmaa on Mitten kaupunginosassa lähellä Friedrichstrassen pohjoispäätä. Hautausmaan pinta-ala on 17 000 neliömetriä.
Westwood Village Memorial Park Westwood Village Memorial Park on pienehkö yleinen hautausmaa. Siellä on monen viihdemaailman suuren tähden viimeinen leposija, mutta sinne on haudattu paljon tavallisiakin ihmisiä. Vaikka hautausmaa on yli sata vuotta vanha, sinne oli haudattu vain tavallisia ihmisiä aina vuoteen 1962 saakka. Marilyn Monroe kuoli vuonna 1962 ja hän oli ensimmäinen suuren luokan tähti, joka haudattiin Westwoodiin. Monroen entinen aviomies Joe DiMaggio vastasi Monroen hautajaisjärjestelyistä; hän valitsi hautausmaan, koska Monroen äidin ystävä Grace Goddard (o.s. McKee, 1895–1953) ja Goddardin täti Ana Lower (1880–1948) oli haudattu sinne. Molemmat naiset olivat olleet Marilynin huoltajia tämän ollessa lapsi. Sittemmin hautausmaalle on haudattu myös useita muita suuria tähtiä, kuten Natalie Wood, Dorothy Stratten, Jack Lemmon,Louis Jourdan, Walter Matthau, Billy Wilder, Carroll O'Connor, Don Knotts, Armand Hammer, Burt Lancaster, Dean Martin, Carl Wilson, Peggy Lee, James Coburn, Sammy Cahn ja Buddy Rich. Roy Orbison ja Frank Zappa on myös haudattu sinne, mutta heidän hautojaan ei ole merkitty. Myös Playboy-lehden perustaja Hugh Hefner haudataan sinne.
Oulun hautausmaa Oulun seurakuntien muodostamalla seurakuntayhtymällä on lisäksi neljä muuta hautausmaata, Oulujoen hautausmaa ja Ylikiimingissä sijaitsevat Ylikiimingin kirkkotarhat I ja II, Kiviharjun hautausmaa ja Ylivuoton hautausmaa. Vainajia on lisäksi haudattu Oulun tuomiokirkon kirkkotarhaan.
Holy Crossin hautausmaa (Culver City) Holy Cross avattiin vuonna 1939 ja se käsittää 200 eekkerin (81 hehtaaria) alueen. Holy Cross on tullut myös tunnetuksi kuuluisista haudatuistaan. Useimmat kuuluisuudet on haudattu "The Grotto" -nimiselle alueelle, joka sijaitsee hautausmaan lounaisosassa.
Pesäpallo Pesäpallo on Lauri ”Tahko” Pihkalan kehittämä kahden joukkueen välinen mailapeli. Pelin tarkoituksena on lyödä juoksuja omilla sisävuoroilla ja estää ulkovuoroilla vastustajaa lyömästä juoksuja. Sisäpelaajat lyövät palloa vuorollaan, ja ulkopelaajat ovat ryhmittäytyneet kentälle. Yksi ulkopelaaja toimii syöttäjänä eli lukkarina. Lyöjä saa juoksun, kun hän on kiertänyt kaikki kolme pesää ja palannut kotipesään.
Axel Engelbrekt Norrman Lapsena Norrman seurasi isänsä, Gottfrid Norrmanin, työtä Loimaan apteekissa ja tuli siihen lopputulokseen, että lääkkeet eivät ole oikea tie terveeseen elämään. Hän uskoi urheilun voimaan, opiskeli innokkaasti Tahko Pihkalan, tanskalaisen J. P. Müllerin sekä yhdysvaltalaisen Bernarr MacFaddenin oppeja ja kehitti oman ”kotivoimistelujärjestelmänsä”, joka terveellisen ruoan ohella oli hänen nuorekkuutensa ja terveytensä salaisuus.
Hilpeä hautausmaa Hilpeä hautausmaa on hautausmaa Săpânţan kylässä, Maramureșin piirikunnassa, Romaniassa. Hautausmaa on kuuluisa värikkäistä hautakivistään, joihin on kirjailtu haudatun henkilön elämästä runollisella ja usein humoristisella tyylillä. Hilpeästä hautausmaasta on tullut museo ja on yksi alueen vierailluimmista nähtävyyksistä.
Rantakylä (Liminka) Rantakylässä on Limingan nykyinen hautausmaa (Rantakylän hautausmaa), joka on perustettu 1900-luvun alussa. Vanha hautausmaa sijaitsee Limingan kirkon vieressä. Hautausmaan yhteydessä on myös kappeli, joka on rakennettu vuonna 1961. Taidemaalari Vilho Lampi on haudattu uudelle hautausmaalle.
Muonion seurakunta Muoniolaisia on haudattu lisäksi Kihlangin ja Kätkäsuvannon hautausmaille, sekä Akamellan hautausmaalle ennen kirkkotarhan hautausmaata. Akamellan hautausmaa sijaitsee Ruotsin puolella Muonion kirkonkylältä noin kuusi kilometriä pohjoiseen Muonionjoen jokitörmällä.
Vaasan vanha hautausmaa Vaasan vanha hautausmaa on vuonna 1864 perustettu hautausmaa Vaasassa. Vanhaa hautausmaata on kutsuttu myös Almanniemeksi (Almaudd) ensimmäisen sinne haudatun vainajan mukaan. Sen on suunnitellut kaupungininsinööri A.F. Berger.
Hietaniemen hautausmaa "Suomen Kaartin hautausmaa" eli alkuperäiseltä nimeltään Suomen sotaväen hautausmaa perustettiin 1833 ortodoksisen hautausmaan länsipuolelle Suomen kolmannen tarkka-ampujapataljoonan eli Suomen Kaartin ja ensimmäisen suomalaisen meriekipaasin sotilaita varten. Vuonna 1851 tehdyn laajennuksen jälkeen hautausmaan pinta-ala on ollut 8800 neliömetriä. Suomen Kaartilla oli oma seurakunta, joka lakkautettiin vuoden 1914 alusta. Hautausmaa siirrettiin tuolloin senaatin päätöksellä Helsingin evankelis-luterilaisen seurakunnan hallintaan. Nykyään Suomen Kaartin hautausmaa lasketaan kuuluvaksi Hietaniemen hautausmaahan. Alueelle on myöhemmin haudattu kaartin seurakunnan jäsenten jälkeläisiä ja myös Suomen valkoiseen kaartiin kuuluneilla ja heidän omaisillaan on oikeus hautoihin siellä. Hautausmaalla sijaitsee vuonna 1938 paljastettu Vanhan Suomen kaartin muistomerkki sekä Jääkärikivi eli 1979 paljastettu jääkäriliikkeen muistokivi. Viimeksi mainitun ympärillä on yhteishauta, johon on haudattu Saksassa Jääkäripataljoona 27:ssä koulutuksen saaneita jääkäreitä, mukaan luettuna viimeinen Saksan-jääkäri, kenraali Väinö Valve vuonna 1995.
Radanrakentajien hautausmaa (Lahti) Radanrakentajien hautausmaa on Lahdessa Järvenpään kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa, jolle on haudattu menehtyneitä Riihimäki-Pietari-junanradan rakentajia. Hautausmaa sijaitsee Lahti-Nastola maantien eli seututien 312 varrella Valtatie 12 risteyksen lähellä. Hautausmaalle on viitoitus seututieltä.
Saksalaisten sotilaiden hautausmaa Saksalaisten sotilaiden hautausmaa ("Deutscher Soldatenfriedhof") on Helsingin seurakuntayhtymän Honkanummen hautausmaan yhteydessä Vantaalla oleva hautausmaa, johon on haudattu pääasiassa toisen maailmansodan aikana Suomen alueella kuolleita saksalaisia sotilaita.
Lapinlahti (Helsinki) Suurimman osan Lapinlahden alueesta muodostavat alueella sijaitsevat hautausmaat sekä Lapinlahden sairaalan tontti. Alueen pohjoisosassa sijaitsee vuonna 1829 käyttöön otettu Hietaniemen hautausmaa, jonne monet kansakunnan merkkihenkilöt on haudattu. Sen eteläpuolella ovat Ortodoksinen hautausmaa, Helsingin islamilainen hautausmaa, Suomen Kaartin hautausmaa ja Helsingin juutalainen hautausmaa.
Nottbeck-suvun hautausmaa Nottbeck-suvun hautausmaa on Tampereella Lielahden kaupunginosassa sijaitseva yksityinen hautausmaa jonne on haudattu Finlaysonin puuvillatehtaan ja Lielahden kartanon omistaneen von Nottbeck-suvun jäseniä. Hautausmaan pinta-ala on 0,14 hehtaaria.
Cimetière du Montparnasse Cimetière du Montparnasse eli Montparnassen hautausmaa on kuuluisa hautausmaa Pariisin neljännessätoista kaupunginosassa (arrondissement). Noin 19 hehtaariin laajuinen hautausmaa avattiin 25. heinäkuuta 1824. Hautausmaalle on haudattu yli 300 000 ihmistä.
Ahvenkosken taistelut Seitsemän Ahvenkosken taistelussa kaatunutta saksalaista on haudattu Ahvenkosken hautausmaalle, jossa on myös muistomerkki. Lisäksi hautausmaalla on punaisten joukkohauta ja vuonna 1946 pystytetty muistomerkki. Punaiset oli alun perin haudattu saksalaisten haudan paikalle, mutta sodan päättymisen jälkeen valkoiset kaivoivat vainajat ylös ja hautasivat ne sivummalle nykyiseen paikkaan.
Gunnesburyn hautausmaa Gunnesburyn hautausmaalle on haudattu muun muassa seuraavat henkilöt:
Oulujoen hautausmaa Oulujoen hautausmaalle on haudattu muun muassa seuraavat henkilöt:
Haaralan hautausmaa Samuli Paulaharjun mukaan hautausmaa on saanut nimensä paikalle ensimmäisenä haudatun "Haaralan ukon" mukaan. Hautausmaa otettiin käyttöön vuonna 1809. Sitä on laajennettu 1860, 1887 ja 1989.
Malmin hautausmaa Hautausmaalla on Robert Stigellin suunnittelema muistomerkki paikassa, johon Eugen Schauman oli väliaikaisesti haudattuna 20.6.1904–4.5.1906, kunnes hänet saatiin haudata sukuhautaan Porvoon Näsinmäen hautausmaalle.
Toivo Elo Elo oli Kalevan-ottelussa 1911 kolmas 100 metrillä ajalla 12,3 ja vuonna 1910 400 metrillä toinen ajalla 53,0 Tahko Pihkalan voittaessa. Vauhdittomien hyppyjen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 1911 pituushypyssä tuloksella 287 cm ja kolmiloikassa tuloksella 906 cm (silloinen Suomen ennätys) sekä pronssia vuonna 1909 korkeushypyssä tuloksella 134 cm.
Pitkäpallo Lauri "Tahko" Pihkala kehitti pitkäpallon muuttamalla kuningaspallon sääntöjä vuonna 1915 ja uudestaan vuonna 1917. Hän kehitti lajia ottamalla vaikutteita ruotsalaisesta långbollista ja amerikkalaisesta baseballista, ja hän kutsui peliä pitkäpalloksi, jotta se eroaisi entisestä lajista. Pitkäpalloa pelattiin 1915–1921, ja ensimmäiset valtakunnalliset kisat järjestettin 1919. Pitkäpallokentän muutokset 1920 ja 1921 johtivat uuden lajin, pesäpallon syntyyn.
Harjavallan hautausmaa Harjavallan hautausmaalle on haudattu muun muassa kirjailija Emil Nervander.
Kellonummen hautausmaa Hautausmaalla on arkkitehtien Timo ja Tuomo Suomalaisen suunnittelemat siunauskappeli sekä huoltorakennus. Hautausmaan siunauskappeli on rakennettu alueella sijainneen kaatopaikan päälle Haudat ovat luonnontilaisen mäntymetsikön keskellä. Kellonummen hautausmaalle on haudattu muun muassa Gösta Sundqvist ja Antti Hyry.
Muonion seurakunta Muonion tultua vuonna 1812 omaksi kirkkoherrakunnaksi perustettiin Muonion vanha hautausmaa, joka on kirkon lähellä. Hautausmaahan on haudattu viimeinen vainaja vuonna 1896, jonka jälkeen Reuhalan hautausmaa otettiin käyttöön. Niin sanottu kirkkotarhan hautausmaa otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1983 Reuhalan hautausmaan käytyä ahtaaksi.
Lepolan hautausmaa (Viipuri) Lepolaan on haudattu muun muassa Suomen kenraalikuvernöörinä toiminut Alexander Amatus Thesleff, jonka hautamuistomerkki kunnostettiin kesällä 2012 Borodinon taistelun 200-vuotisjuhlan kunniaksi. Hautausmaalla sijaitsee myös toisen maailmansodan aikana Viipurissa ja kaupungin ympäristössä kaatuneiden neuvostosotilaiden muistomerkki. Siihen on kaiverrettu noin 2 000 joukkohautaan haudatun sotilaan nimet.
Käppärän hautausmaa 1970- ja 1980-luvuilla laajennetun hautausmaan nykyinen koko on noin 18 hehtaaria ja siellä on 27 000 hautapaikkaa. Kaikkiaan Käppärän hautausmaalle on haudattu noin 76 000 vainajaa.