mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Lurin kieli Luri on iranilainen kieli, jota puhutaan Iranin lounaisosassa. Sen murteet muodostavat murrejatkumon pohjois-etelä-suunnassa. Luri on jaettavissa kolmeksi erilliseksi kieleksi, jonka puhujat ymmärtävät jonkin verran toisiaan ja jonkin verran myös läheisimpiä sukukieliä kuten persiaa, lakia ja kumzaria. Pohjoisessa puhuttua lurin muotoa kutsutaan pohjoisluriksi, etelässä puhuttua eteläluriksi ja niiden väliin sijoittuvia murteita bakhtiariksi.
Lorangin kieli Lorang on malaijilais-polynesialainen kieli, jota puhutaan Arusaarilla itä-Indonesiassa. Puhujia oli vuonna 2011 vain 220, mutta Ethnologuen mukaan kielen käyttö on voimakasta. Lorangin kielessä on yhtäläisyyksiä samoilla saarilla puhuttuihin koban ja dobelin kieliin. Lorangin puhujat osaavat myös paikallisia kieliä tai dobelia.
Hausan kieli Hausa on Afrikan toiseksi puhutuin kieli, jolla on 25 109 000 äidinkielistä puhujaa. Lisäksi sitä puhuu toisena kielenään noin 15 miljoonaa ihmistä. Suurin osa äidinkielisistä puhujista asuu Nigeriassa, jonka väestöstä noin 29 % eli noin 40 miljoonaa ihmistä on hausoja, sekä Nigerissä, jonka väestöstä 56 % eli 6 miljoonaa ihmistä on hausoja. Lisäksi hausaa käytetään lingua francana useissa Länsi-Afrikan maissa erityisesti muslimien keskuudessa, nimeltä mainiten Kamerunissa, Beninissä, Togossa ja Ghanassa. Suuri osa kielen puhujista kuuluu hausojen etniseen ryhmään, mutta monet äidinkielisetkin hausan puhujat edustavat muita kansoja. Hausa on Afrikan puhutuin kieli, joka ei ole minkään maan virallinen kieli.
Kuin kieli Kuin kieli on Intiassa Odishan osavaltion Ganjamin ja Phulbanin piirikunnissa puhuttu dravidakieli. Sillä on noin 650 000 puhujaa.
Silla Silla (hangul: 신라, hanja: 新羅) oli yksi Korean kolmesta valtakunnasta. Korealaisessa perinteessä Silla perustettiin vuonna 57 eaa, mutta todennäköisempi perustaminen on ajoitettu nykytutkimuksessa 300-luvulle jaa. Sillanalueella puhutusta kielestä on käytetty nimitystä sillan kieli ja se muodosti nykyisen korean kielen esimuodon ja se poikkesi muista aikanaan Korean niemimaalla puhutuista esimerkiksi japanille sukua olleista kielistä. Silla laajeni kilpailijoidensa Baekjen ja Goguryeon alueille 600-luvulla kiinalaisen Tang-dynastian liittolaisena. Gogureyon kukistuttua vuonna 668 suurta osaa Korean niemimaasta hallinneesta Sillasta on puhuttu yhdistyneenä Sillana.
D’oïl-kielet D’oïl-kielet () on yleisnimitys romaanisten kielten Pohjois-Ranskassa keskiajalla puhutuille murteille. D’oïl-kieliä vastaava murreryhmä on Etelä-Ranskassa puhutut d’oc-kielet. Näiden murreryhmien maantieteellinen raja alkoi kehittyä jo myöhäisantiikin aikana ja kulkee Loirejoen keski-ja alajuoksulla sisältäen Lyonin ja Genèven kaupungit. D’oïl-kielten pohjalta muodostui muinaisranskan kieli, ja sitten – Pariisin murteen pohjalta – nykyranskan kieli.
Lusitanian kieli Lusitania oli Lusitaniassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. Kaikki säilyneet lusitaniankieliset kirjoitukset on kirjoitettu latinalaisilla aakkosilla.
Naikrin kieli Naikrin kieli on Intian Andhra Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa puhuttu dravidakieli. Sillä on noin 1 500 puhujaa.
Pengon kieli Pengon kieli on Intiassa Orissan osavaltion Navrangpurin piirikunnassa puhuttu dravidakieli. Sillä on 1 300 puhujaa.
Palaijin kieli Palaijin kieli on muinaiseen heettiläisvaltakuntaan kuuluneessa Palan maakunnassa puhuttu indoeurooppalaisten kielten heettiläiseen ryhmään kuuluva kuollut kieli. Se tunnetaan heettien pääkaupungin Hattušan arkistoista löydettyjen nuolenpääkirjoitusten perusteella.
Katšin Katšin on tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhutaan Myanmarissa Kachinin osavaltiossa ja Kiinassa Yunnanin provinssissa. Sen läheisimmät sukulaiskielet ovat Myanmarissa puhuttu taman ja Intiassa puhuttu singpho.
Wu-kiina Wu-kiina on Kiinan toiseksi puhutuin kieli mandariinikiinan jälkeen. Se on eräs kiinalaisista kielistä, jotka käyttävät samaa kiinalaista kirjoitusta, mutta eivät ole puhuttuna keskenään ymmärrettäviä.
Äynun kieli Äynu eli ainu (äynuksi ئهﻳنوُ, "’äynu"; lausutaan ) on Xinjiangissa Kiinassa puhuttu turkkilainen kieli, joka on läheistä sukua uiguurille. Sitä puhui vuonna 2000 äidinkielenään ihmistä. Äynussa käytetään paljon persialaista sanastoa – jopa siinä määrin, että jotkut kielitieteilijät luokittelevat sen turkkilaisten kielten sijasta iranilaiseksi kieleksi.
Menden kieli Mende on Sierra Leonen etelä- ja keskiosassa puhuttu mandelainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään 1,5 miljoonaa ihmistä. Mende kuuluu mandelaisten kielten lounaishaaraan ja sen läheisin sukukieli on loko. Sierra Leonen lisäksi menden puhujia asuu myös Liberiassa ja Guineassa. Liberiassa menden puhujamäärä oli vuonna 1991.
Kpellen kieli Kpelle on Liberiassa ja Guinean eteläosassa asuvan kpelle-kansan puhuma mandelainen kieli. Kieli voidaan jakaa liberian- ja guinean-kpelleen, jotka eroavat toisistaan niin paljon, että niille käytetään erillisiä opetusmateriaaleja. Myös Guinean kaakkoiskulmassa puhuttu konon kieli voidaan lukea kpelleen kuuluvaksi.
Länsifriisi Länsifriisin kieli eli friisi ("Frysk") on kieli, jota puhutaan Friisinmaassa Pohjois-Alankomaissa. Se on kolmesta friisin kielestä puhutuin.
Kiinan kieli Kiinan yleiskieli on Pohjois-Kiinassa puhuttu mandariinikiina (普通话, pǔtōnghuà eli "yleiskieli"). Se on valtion virastojen kieli ja oppilaitosten opetuskieli. Niinpä käytännöllisesti katsoen kaikki kouluja käyneet kiinalaiset osaavat sitä ainakin vieraana kielenä. Mandariinikiina on Kiinan kielistä ylivoimaisesti puhutuin, mutta myös useilla muilla kiinalaisilla kielillä kuten kantoninkiinalla, gan-kiinalla, wu-kiinalla ja hakka-kiinalla on kymmeniä miljoonia puhujia.
Nepalin historia Nepalin eteläpuolella sijainneen Delhin sulttaanikunnan kukistumisen jälkeen mogulivaltakunta alkoi hallita Intiaa 1500-luvulta lähtien. Mogulit eivät koskaan hallinneet Nepalia, mutta heidän valtakuntansa vaikutti epäsuorasti Nepalin elämään. Mogulivallan laajetessa monet pohjoisintialaiset ruhtinaat löysivät turvapaikan pohjoisilta kukkuloilta. Monet pienet ruhtinaskunnat läntisessä Nepalissa olivat moguleita paenneiden sotureiden perustamia, heidän mukanaan levisi khasin kieli ja kulttuuri. Heidän mukanaan tuli myös mogulien sotilasteknologia, mukaan lukien tuliaseet ja tykit, sekä hallintotavat jotka perustuivat myönnettyihin maanhallintaoikeuksiin vastineeksi sotilaspalveluksesta. Mogulivallan vaikutus näkyy myös persian kielisen terminologian käytössä hallinnollisissa toimissa.
Naaba Naaba on Nepalissa puhuttava tiibetiläis-burmalainen kieli. Vuonna 1985 sitä puhui äidinkielenään noin viisisataa henkilöä. Puhujat ovat pääasiassa buddhalaisia. Useimmat puhujat ovat kaksikielisiä lhomin kanssa.
Bengkulu Provinssin asukkaista noin 60% kuuluu Rejang-kansaan. Jaavalaisia on noin 22% ja Serawaita 17%. Provinssin puhutuin kieli on Rejangin kieli.
Naikin kieli Naikin kieli on Intiassa Madhya Pradeshin osavaltion Chandan piirikunnassa puhuttu dravidakieli. Sillä lienee noin 54 000 puhujaa.
Galatian kieli Galatian kieli oli Galatiassa Anatoliassa puhuttu ja nykyisin hävinnyt kelttiläinen kieli. Kielen toivat alueelle sinne noin vuoden 260 eaa. paikkeilla muuttaneet kelttiläiset galatialaiset. Kieli tunnetaan vain muutamista säilyneistä sanoista, ja sitä puhuttiin joidenkin vanhempien lähteiden mukaan 500-luvulle jaa. saakka.
Goaria Goaria on Pakistanin Sindhin provinssissa puhuttu indoarjalainen kieli. Sen läheisiä sukukieliä ovat marwari ja radžastani. Goariaa puhui vuonna 2000 äidinkielenään ihmistä.
Gurgula Gurgula on Pakistanin Sindhin provinssissa puhuttu indoarjalainen kieli. Se on läheistä sukua gheran kielelle. Gurgulaa puhui vuonna 2000 äidinkielenään ihmistä.
Kinaray-a Kinaray-a on Filippiineillä Panayn ja Mindanaon saarilla puhuttu keskifilippiiniläinen kieli. Sitä puhui SIL Internationalin mukaan äidinkielenään ihmistä vuonna 1994.
Manipurin kieli Manipuri (manipuriksi মেইতেই লোন্ "meitei lon") on koillis-Intiassa Manipurin osavaltiossa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Kielellä on vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 1,5 miljoonaa puhujaa ja sitä puhutaan Manipurin lisäksi Assamin, Länsi-Bengalin, Nagalandin, Tripuran, ja Uttar Pradeshin osavaltioissa sekä Bangladeshissa. Kielestä käytetään kansainvälisesti myös nimiä ”meitei” ja ”meithei”. Manipurista tehtiin Manipurin osavaltion virallinen kieli vuonna 1992 Intian perustuslain 71. lisäyksessä.
Baltin kieli Balti eli baltistani on Pakistanin pohjoisosassa Baltistanissa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin 290 000 ihmistä.
Ollarin kieli Ollarin kieli on Intiassa Orissan, Andhra Pradeshin ja Madhya Pradeshin osavaltioiden rajalla puhuttu dravidakieli. Sillä on 9 000 puhujaa.
Mandan kieli Mandan kieli on Intiassa Orissan osavaltion Navrangapurin piirikunnassa Thuamul Rampurin lähellä puhuttu dravidakieli. Sillä on 1 500 puhujaa.
Latgallia Vanhin Latgalliassa puhuttu kieli on latgallin kieli, jonka puhujia kutsutaan latgalleiksi. Latgalli on ainoa Baltian kieli, jossa on säilynyt vokaalisointu. Neuvostoaikana kirjallisuuden julkaiseminen latgalliksi kiellettiin. Kielen elvyttäminen on ollut käynnissä suurimittaisena hankkeena vuodesta 2004 alkaen.
Tohmajärvi (järvi) Tohmajärvellä tehtiin järvenlasku ensimmäiseksi Kannusjärvellä vuonna 1759, jonka tulos maanviljelyn kannalta oli pettymys. Siitä huolimatta Tohmajärven järvenlaskua olettiin suunnitella. Kruununvoudin Walleniuksen aloitteesta, joka jätettiin harkittavaksi vuonna 1773, toteutettiin ensimmäinen järvenlasku. Siihen osallistuivat Jouhkolan, Akkalan, Littilän, Ertolan ja Kemien kylien maatalot. Siinä perattiin Tohmajoen Myllykoski ja siinä toiminut mylly siirrettiin pois. Näiden seurauksena järven vedenpinta laski metrillä ja järven pinta-ala pieneni kolmanneksella. Vesijättömaata otettiin viljelyyn satoja hehtaareja ja lisää tuli ympäröivien soiden kuivatuksesta. Viimeinen järvenlasku toteutettiin 1960-luvulla, kun Tohmajoen kallioista kynnystä louhittiin matalammaksi. Laskenut vesi paljasti Kirkkoniemen ja Rantakylän hiekkarannat. Nykyään suurin osa vesijätöstä on luhtaa, joka kasvaa saraa ja ruokoa.
Simpelejärvi Ensimmäinen järvenlasku tehtiin 1700-luvulla. Eräät talonpojat suorittivat sen omin päin ilman mitään lupia. Tästä on maininnat sekä uudessa että vanhassa Parikkalan historiassa. Siikalanti-kirjassaan Viljo Heinonen määrittää tämän järvenlaskun ajankohdaksi vuoden 1774 ja pinnan alenemaksi noin metrin verran.
Kokonjärvi (Urjala) Kokonjärveä vaivasivat keväisin tulvat, jotka kastelivat harvoja peltomaita järven ympäriltä. Kokonjärven vedenpinnan laskua ehdotti alkujaan Oskari Heikkilä kuuluttamalla järvenlaskusta ensimmäisen kerran Urjalan kirkossa 3.1.1891. Asia saatiin vireille 18.10. 1894, kun Berndt Lille kutsui järvenlaskun osakkaat koolle osuusjakoa varten. Kokous käynnisti silloin hankkeen ja järvi mitattiin ja "vaaittiin" tarpeellisen tiedon hankkimiseksi. Järvi aiottiin laske perkaamalla Ikaalan Myllykoski ja työn arvoksi laskettiin noin 30 000 hopeamarkkaa. Kun huomoitiin vielä alajuoksun mahdollinen tulviminen ja sen ehkäisynä tehtävät Välkkilänjoen ja Haarajoen perkaukset, kohosi työn hinta 56 000 hopeamarkkaan. Toimenpiteet laskisivat järvenpintaa metrillä, jolloin alavan maan järvenrantaa paljastuisi 516 hehtaaria ja 16 hehtaaria jäisi vesijättömaaksi. Järvenlaskun hyödyn saivat 28 maatilaa, joille järvenpohjaa jaettiin erisuuruisia alueita.
Susikaslammi Susikaslammen järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Pehkijärven jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.
Pehkijärvi Pehkijärven järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Susikaslammin jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.
Talpianjärvi Talpianjärven järvenlaskun alkamisesta tiedetään vain se, että vuonna 1868 siitä tehtiin sopimus. Järvenlaskun vaiheista ei tiedetään vain vähän. Vuoden 1884 Senaatin kartaston mukaan Kalliojärvi ehdittiin laskea aikaisemmin, sillä kartassa järveen on merkitty heinänkasvua. Samassa kartassa sekä Pyhäjärven että Kalliojärven vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla. Talpianjärvi ja siitä laskeva Nuoresjoki vaikuttavat koskemattomilta.
Lamminpäänlammi (Tammela) Pehkijärven järvenlaskun historia tunnetaan heikosti. Sopimushetkeä tai itse laskun tapahtumavuosia ei tiedetä. Ensimmäisen järvenlaskun paljastamat maatumat jaettiin vuonna 1836 pidetyssä katselmuksessa, joka sisälsi myös järvien väliin paljastuneen kannaksen. Koska jako toimitettiin samaan aikaan Susikaslammin jaon kanssa, on mahdollista, että molemmat järvenlaskut suoritettiin samanaikaisesti.
Ojajärvi (Hämeenlinna, eteläinen) Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty vesialtaana, joka sisälsi sekä eteläisen että pohjoisen järvialtaan. Rannassa sijaitsi Aholan torppa, mutta järven rannoille ei ollut merkitty peltomaata taikka niittyjä. Ne raivattiin mahdollisesti vasta ensimmäisen järvenlaskun yhteydessä myöhemmin. Kartassa näkyy kuusi saarta, jotka ovat nykyään maatuneet kiinni rantoihin, mutta joita kutsutaan edelleen saariksi. Vuoden 1956 peruskartassa järvi on piirretty suurempana kuin mitä se on nykyään. Seuraavassa vuonna 1961 julkaistussa kartassa rantoja seuraavat rajat saattavat olla ensimmäisen järvenlaskun vesijättömaiden rajoja. Vuoden 1976 kartassa on tapahtunut toinen järvenlasku, jonka vaikutus järvelle on yhtä dramaattinen kuin ensimmäinen.
Tyvijärvi (Pori) Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivassa oli pitempiä lahtia verrattuna nykyiseen rantaviivaan. Talollinen Kaarlo Valli Kullaalta haki vuonna 1911 lupaa järvenlaskuun ja sai sen vuonna 1925. Toinen tieto Tyvijärvestä on, että vuonna 1815 jätettiin hakemus kolmen järven järvenlaskusta. Järvet olivat Kotojärvi, Tyvijärvi ja Ylinen Lahnajärvi. Työnjaosta ja osuuksien jakamisista tehtiin sopimus vuonna 1850, jolloin ainakin Ylinen Lahnajärvi oli jo kuivatettu.
Takajärvi (Kokemäki) Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Takojärvi". Kartan mukaan järvi oli nykyistä suurempi ja muodoltaan pitkänomainen, kun se nykyään on pyöreämpi. Takajärvestä ei silloin laskenut ojaa, jollainen sillä on nykyään. Vuonna 1869 tehtiin tutkimus järven laskemiseksi. Talollinen Karl Kustaa Oittisen käytti tutkimuksen tietoja tehdessään vuonna 1871 anomusta järvenlaskun suorittamiseksi. Totetutetun järvenlaskun tarkoituksena oli hankkia lisää heinäniittyjä karjan rehuksi, kuten siihen aikaan oli tavallista.
Omenojärvi Järvi on kuroutunut merestä pronssikauden ja rautakauden aikana, jolloin merenpinta oli 16–18 metriä mpy. Maanviljelyyn raivattiin soita järven ympäriltä ja 1900-luvun alussa kaavailtiin järven kuivattamista. Ensimmäinen suunnitelma järvenlaskusta tehtiin Turun maanviljelysinsinööripiirissa vuonna 1929. Sen toimeenpanossa vedenpinta laski 56 senttimetriä. Työ toteutettiin valtion varoin vuosina 1937–1940. Järven rantaluhtia on ennen- ja jälkeen järvenlaskun laidunnettu ja niitetty, ja järven järvikortetta on kerätty karjalle. Nykyään luhtia laidunnetaan pienialaisesti.
Poosjärvi (järvi Porissa) Järvelle on 1800-luvulla toimitettu järvenlasku. Hakemuksen siitä on viranomaisille toimittanut järvenlaskuyhtiön puolesta Johan C. Kihlholm vuonna 1845. Siitä saatiin myönteinen päätös vuonna 1849, mutta ennen sitä oli salaneuvos A. Mellin hakemut lupaa päästä järvenlaskuyhtiöön mukaan vuonna 1851. Tähän tulikin päätös vuonna 1852. Samana vuonna jätti järvellä käynnyt tarkastaja C.A. Bäckström oman näkemyksensä viraston arvioitavaksi ja tämän jälkeen on järvenlaskua alettu toteuttamaan. Järvenlaskut etenivät yleensä verkkaisesti. Ensin sovittiin osuudet, joilla sekä hyödyt että kulut jaettiin. Merkittävä asema sopimisessa oli kunkin osakkaan työmäärällä, sillä työt tehtiin usein itse. Kun laskuoja oli perattu ja vedenpinta laskenut, alettiin paljastuneelle maalle kaivamaan kuivatusojia, jotta maa kuivuisi ja maat saataisiin ensin niityiksi ja myöhemmin viljelymaaksi. Tähän kului usein vuosikymmeniä. Poosjärven tapauksessa järven vesijättömaat ovat toimineet niittyinä, joista korjattiin talteen heinää. Vuonna 1892 on järvenlaskun lopputuloksesta todennäköisesti kerrottu jälkitarkastuksessa havaitut toteutumat ja vesijättömaiden jaosta laskelmat ja piirrokset. Raportin jättäminen oli annettu torpparin Henrik Mäkelän tehtäväksi. Yllättäin myös A. Ahlström on jättänyt järvenlaskuun liittyvän hakemuksen vielä vuonna 1897. Sen kohtalosta ei ole toistaiseksi dokumenttia. Järven tulvaherkkyyden vuoksi vesijättömaat ovat nykyään kosteikkona eikä vesijättömaita ole otettu viljelyyn.
Marjajärvi (Sastamala) Jo 1800-luvulla oli ollut halua kuivattaa Marjajärvi ja ensimmäinen tieto järvenlaskusta on vuosilta 1822−1828. Sen tuloksista ei ole tietoa. Uutta lupaa järvenlaskuun haettiin taas vuonna 1843 ja kolmannen kerran vuonna 1853, kun Kuorsumaanjärveä haluttiin laskea. Järvestä tuli varmaan hyvin matala, koska Kauvatsanjoen väliaikainen uittoyhdistys oli saanut luvan järjestellä vedenvirtausta. Järven pohjoisrantoja kiertämään oli kaivettu noin 3 km pitkä kaivanto, jota pitkin tukit kuljetettiin Kiikoisjärveen. Kaivanto auttoi myös veden pinnan sännöstelyssä, jolla vähennettiin tulvahaittoja.
Malijärvi Etelässä sijainneen Pitkäjärven järvenlaskulle haettiin lupa vuonna 1807 ja se toteutettiin vuonna 1816. Kivijärven ja Malijärven hanke toteutettiin samaan aikaan, mutta ennen vuotta 1819. Järvien toinen järvenlasku oli osa riitaisaa hanketta. Vuonna 1838 päättivät eräät Kivijärven kyläläiset, joka kuului tuolloin Hinnerjokeen, laskea uuden kerran Kivijärven, Malijärven ja Pitkäjärven vedenpintaa yhteistoimin Laitilan Suontaustan ja Leinmäen kyläläisten kanssa. Muodostettiin järvenlaskuyhtiö, jonka puitteissa räjäytettiin kalliota rikki 120 kyynärän matkalta. Järvien vesi ei kuitenkaan laskenut toivotulla tavalla.
Iso Särkijärvi (Ikaalinen) Vuonna 1876 haki tilanomistaja Konrad Örling ja yhdessä hankkeen muiden kumppanien kanssa lupaa laskea "Isosärkijärvi". Päätös kuivatuksesta saatiin seuraavana vuonna 1877 ja järvenlaskua tehtiin vuodesta 1881 alkaen 15 osakkaan voimin.
Kivijärvi (järvi Laitilassa) Viereisen Pitkäjärven järvenlaskulle haettiin lupa vuonna 1807 ja se toteutettiin vuonna 1816. Kivijärven ja Malijärven hanke toteutettiin mahdollisesti samaan aikaan, mutta kuitenkin ennen vuotta 1819. Järvien toinen järvenlasku oli osa riitaisaa hanketta. Vuonna 1838 päättivät eräät Kivijärven kyläläiset, silloin kylä kuului tuolloin Hinnerjokeen, laskea uuden kerran Kivijärven, Malijärven ja Pitkäjärven vedenpintaa yhteistoimin Laitilan Suontaustan ja Leinmäen kyläläisten kanssa. Muodostettiin järvenlaskuyhtiö, jonka puitteissa räjäytettiin kalliota rikki 120 kyynärän matkalta. Järvien vesi ei kuitenkaan laskenut toivotulla tavalla.
Pitkäjärvi (Laitila) Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu "Kakojärvi", mikä lienee virhe. Alueella on toinen järvi, jonka nimi on Kakojärvi. Kartassa on kuvattu tilanne ennen järvenlaskua tai tilanne ensimmäisen järvenlaskun jäljiltä. Järvi ulottui etelässä nykyisen Pitkäojan mutkaan saakka ja pohjoisessa lähes kylätielle asti. Se perusteella entisen järven pituudeksi voidaan antaa noin 2,2 kilometriä. Leveyttä on vaikea arvioida Kalmbergin kartasta.
Simpelejärvi Kolmas järvenlaskun toteutui, kun Kivijärvenkoskea perattiin vuosina 1830-1833 laskujoen virtaaman lisäämiseksi, Laskuun saatiin lupa 14. marraskuuta 1827 Koskenperkausjohtokunnalta, ja noin 11 500 päivätyötä vaatineen urakan tekivät talonpojat. Suurimpia hyötyjä laskusta oli, että järven kolmeen salmikapeikkoon saatiin sillat ja lauttaveneistä voitiin luopua. Järven lasku tehtiin kesien 1831, 1832 ja 1833 aikana. Juvankoskea alennettiin puolellatoista metrillä ja Kivijärvenkoskeen louhittiin 214 metrin matkalle kymmenen metriä leveä ja neljä metriä syvä uoma. Järven pinta laski 2,4 m, uusia maa-alueita paljastui rannoilta 3 100 hehtaaria. Myönteinen yllätys tästä isosta järvenlaskusta oli se, kun järven pohjalta saatiin suuret määrät kipeästi kaivattua polttopuuta.
Kuninkaantie Kun Helsinki perustettiin, rakennettiin Kuninkaantieltä kaksi kaupunkiin johtanutta haaratietä. Tällöin Bembölen ja Hakkilan välinen osuus vanhaa Kuninkaantietä jäi kaupungin ohittavaksi sivutieksi. Kaksi kertaa tämä tieosuus yritettiin sulkeakin yleiseltä liikenteeltä, siinä kuitenkaan täysin onnistumatta. Ensimmäisen kerran näin tehtiin Helsingin porvarien toivomuksesta 1680-luvulla, koska he katsoivat kauppansa kärsivän, jos maitse matkustavat kiertävät kaupungin. Toisen kerran näin tehtiin Kustaa III:n aikana vuonna 1772. Kummallakin kerralla tie kuitenkin määrättiin edelleen kunnossapidettäväksi, sillä sotilaat käyttivät sitä edelleen.
Malijärvi Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu "Mallijärvi". Kartassa on kuvattu tilanne ennen järvenlaskua tai tilanne ensimmäisen järvenlaskun jäljiltä. Järvi oli tuolloin noin 2,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä oli pitkä selkä, joka alkoi nykyiseltä Isoperältä ja jatkui lähes Kivijärven laskuojalle saakka. Järven keskivaiheilta työntyi kaakkoon yli 700 metriä pitkä suora lahti, jota kutsutaan nykyään Vähäperäksi. Järvi vaikutti tuolloin olevan asumaton.
Valkojärvi Järvenlaskun valmistelut veivät aikaa, sillä lupia pyydettiin vielä untamolaisen talollisen Johan Heinikkalan nimissä vuosina 1892 ja 1896. Ensimmäisen kerran Valkojärveä kuivatettiin kuusi vuotta vuodesta 1899 eteenpäin. Itse Valkojärvi ei kuitenkaan tuon johdosta kuivunut, vaan muuttui matalaksi altaaksi, jossa kasvoi järviruokoa ja jossa ei voinut liikkua veneellä eikä jalan. Kokonaan tulokseton kuivaus ei kuitenkaan ollut, sillä entiset järven vetiset rantaniityt oli nyt mahdollista ottaa pelloksi. Näitä asioita käsiteltiin hakemuksissa, joita lähettivät valtioneuvos Björn Aminoff ja tilanomistaja Kalle Lukkala muiden puolesta vuosina 1906 ja 1907. Kyseessä olivat "Valkeanmeren" vesijättömaan jakaminen ja niittyjen tulvansuojelu.
Koppelo (Valtimo) Kylältä on löytynyt kivukaudelta oleva muinaislöytö. Koppelojärvelle ilmaantui ensimmäinen talo 1620-luvulla, joka lienee ollut Juusola. Vuonna 1937 kylän toinen talo rakennettiin nykyisen keskuksen tienoolle Palmikkijoen suuhun. Koppelojärven kylän nimi mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran 1639. Koppelojärvellä on asunut paljon varsinkin Lipposia. Enimmillään asukkaita on ollut viitisensataa. Kylällä toimi silloin myös kauppa, työväentalo ja koulu. Koppelon koulu on lakkautettu 1970-luvulla. Ennen on Koppelojärvi laskenut kaakkoon Haapajärven Mustalahteen, mutta järvenlaskun jälkeen vedet laskevat Koppelojokea pitkin itään Matkusjokeen.
Leivonmäki Leivonmäen suurimman järven Rutajärven pintaa on laskettu kahdesti, ensin vuosina 1850–1853 ja toisen kerran vuosina 1890–1894, yhteensä noin 3,5 metriä. Järvenlaskujen myötä rannoilta saatiin jonkin verran uutta viljelysmaata.
Teuronjoki (Tammela) Joen kulkuun on menneisyydessä puututtu selvästi. Ennen Kuuslammia Pihonjoki on aivan suora ja Kuuslammin jälkeenkin on merkkejä uoman oikasemisesta. Eräs syy joen perkauksiin ovat järvenlaskut, joita Teuronjoen valuma-alueella tehty. Rautijärveä laskettiin 1800-luvulla ja se tehtiin perkaamalla sekä Pihonjokea että Teuronjoen yläjuoksua. Myös alajuoksua on oikaistu.
Kotojärvi (Sastamala) Tyrvääläisen rovastin Antero Vareliuksen vuoden 1853 pitäjänkertomuksessa Tyrväästä sisälsi kartan, jossa Kotojärven nimi oli kirjoitettu "Rutasjärvi". Vuonna 1815 jätettiin hakemus kolmen järven järvenlaskusta. Järvet olivat Kotojärvi, Tyvijärvi ja Ylinen Lahnajärvi. Työnjaosta ja osuuksien jakamisista tehtiin sopimus vuonna 1850, jolloin ainakin Ylinen Lahnajärvi oli jo kuivatettu.
Koja-yhtiöt Kojassa päätettiin keskittyä pääosin ilmanvaihdon tuotteiden valmistukseen. Vuonna 1951 ensimmäiset omat ilmastointikoneet valmistettiin Kojan tehtaalla. Vuonna 1952 Kojan liikevaihto nousi ensimmäisen kerran yli 25 miljoonan markan.
Etelänlepakko Etelänlepakkoa esiintyy eteläisessä ja keskisessä Euroopassa mutta myös vähän esimerkiksi Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa sekä Liettuassa ja Latviassa. Ruotsin ensimmäinen havainto tehtiin vuonna 1982 Skoonessa. Suomessa laji tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 2008 Hangossa ja toisen kerran vuonna 2012 Paraisilla.
Keen Eddie Keen Eddie on yhdysvaltalainen poliisisarja, jonka esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2003. Sarjaa tehtiin kaikkiaan 13 jaksoa.
Kaikista kaikkein Tunnetuin kappale albumilta on ”Uneton yö”, josta tehtiin myös musiikkivideo. Video esitettiin ensimmäisen kerran Kummeli-ohjelmassa.
H2O (televisiosarja) Sarjaa tehtiin kolme tuotantokautta ja 78 jaksoa. Suomessa jaksot esitettiin ensimmäisen kerran Yleisradion "Summerissa" kesällä 2007, 2008 ja 2010. Vuonna 2013 tehtiin sarjan tarinaan pohjautuva spin-off-sarja "Mako Mermaids". Vuonna 2015 sarjasta tehtiin lapsille suunnattu animaatioversio "H2O – Merenneitojen seikkailut". Näitä sarjoja on esitetty Suomessa Netflixissä ja "Mako Mermaids" -sarjaa myös Ylen Summerissa kesällä 2016.
NHL Ensimmäisen suuren laajennuksen lisäksi NHL:ssa tehtiin 1920-luvulla paljon pienempiä muutoksia. Kenttäpelaajien määrä laski kuudesta viiteen ja NHL:n arvokkaimmalle pelaajalle annettava Hart Memorial Trophy jaettiin ensimmäisen kerran Frank Nighborille.
Loimijoen valuma-alueen lasketut järvet Myllyjoki laskee Kuivajärveen sen pohjoispäähän. Myllyjoen valuma-alueella on muutama laskettu järvi. Lähelle Myllyjoen suistoa yhtyy siihen lännestä Alhonoja, joka on Mustialanlammin laskuoja. Mustialanlammi on laskettu ennen vuotta 1838, jolloin järvenlaskun vesijättömaat jaettiin osakkaiden kesken. Järveä on laskettu vielä tämänkin jälkeen. Myllyjoen keskusjärvi Pehkijärvi on myös ollut järvenlaskun kohteena. Vuonna 1836 suoritettiin järvenlaskussa syntyneiden maatumien jako yhdessä ylempänä olleen ja samaan aikaan lasketun Susikaslammin kanssa. Järvenlaskun tarkkaa ajankohtaa ei tunneta, mutta sen jäljiltä Susikaslammi muuttui luhtamaiseksi kosteikoksi.
Hyvästi, Dolores Haze Albumin tekoa esiteltiin Yle Teeman "Näin se tehtiin" -sarjan jaksossa, joka esitettiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 2011.
Kauttuan kylä Isojakoa täydennettiin vuonna 1909, jolloin sovittiin kuuden tilan uudelleenjaosta. Jakohetkellä neljä tiloista kuului Kauttuan tehtaiden omistukseen, mutta Luistari ja Heikkilä olivat omina maatiloinaan. Samassa jakokirjassa muistettiin myös mainita vuoden 1852 Pyhäjärven järvenlaskussa syntyneiden vesijättömaiden jakovuodet 1881–1883. Jaon päätteeksi Luistarin talo määrättiin sirrettäväksi nykyiseen paikkaan paperitehtaiden laskuun.
Kansalaisaloite Kansalaisaloitteella (Volksbegehren) on Itävallassa pitkät perinteet. Se sisällytettiin ensimmäisen kerran perustuslakiin vuonna 1920. Ensimmäiset parlamenttikäsittelyyn edenneet aloitteet tehtiin kuitenkin vasta 1960-luvulla. Menettelyn tarkempi sääntely perustuu nykyisin erilliseen kansalaisaloitetta koskevaan lakiin vuodelta 1973.
Maailman ihanimmat Kokoelman ainoa uusi kappale ”Irrallaan” tehtiin jo edelliselle "Valvojat"-albumille, mutta se julkaistiin ensimmäisen kerran vasta kokoelman julkaisun yhteydessä.
Dumbo Elokuva dubattiin suomeksi ensimmäisen kerran vuonna 1997 videojulkaisua varten. Suomenkielisen version käänsi ja ohjasi Pekka Lehtosaari. Dubbaus tehtiin Tuotantotalo Wernellä.
Järvenlasku Suomessa järvenlaskut olivat melko yleisiä 1700-luvulta 1900-luvun puoliväliin. Laskuja perusteltiin halulla saada lisää viljelysmaata varsinkin heinän viljelyyn. Joskus lasku kuitenkin tuotti myös pettymyksen, sillä järven alta saattoi paljastua myös viljelyyn kelvotonta maata. Joskus taas laskettiin koko järvi pois. Toisinaan järvenlaskut myös riistäytyivät hallinnasta tai vastaavasti saattoivat jäädä lopputuloksiltaan puolinaisiksi.
Survivalism Survivalism on ensimmäinen single Nine Inch Nailsin Year Zero -albumilta. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo.
14. helmikuuta kuultiin ensimmäisen kerran osa Survivalismin kertosäkeestä, kun yhtyeen fanit soittivat kiertue T-paidoista löytyneeseen puhelinnumeroon. Osa kiertuepäivämääristä oli painettu paitaan väärällä värillä, ja näistä numeroista muodostui puhelinnumero.
13. maaliskuuta single julkaistiin iTunesissa ja CD sekä vinyylilevy 2. huhtikuuta.
Survivalism soitettiin ensimmäisen kerran livenä Barcelonassa, Espanjassa 19. helmikuuta. Kappaletta on käytetty myös CSI:n jaksossa.
Japanin Grand Prix 2009 Heikki Kovalainen pyörähti aika-ajoissa kahdesti, kummallakin kerralla Degner-mutkassa. Ensimmäisellä kerralla ensimmäisessä osiossa hän pyörähti puolitoista kierrosta ja jäi osin hiekalle, mutta pystyi heti jatkamaan. Päätösosiossa Kovalainen ajautui ulos kovemmin, kun auto lähti pomppimaan kanttikiven yli ajettaessa. Kovalainen ei loukkaantunut, mutta auton poistaminen rata-alueelta aiheutti kolmannen punaisen lipun. Hänen autoonsa vaihdettiin aika-ajon jälkeen vaihdelaatikko, mistä seurasi viiden lähtöruudun rangaistus. Sama vaihto tehtiin myös Vitantonio Liuzzille.
Vanajaveden–Pyhäjärven alueen lasketut järvet Laajanojan valuma-alueella on muutama järvenlasku. Ylinenjärvi oli 1850-luvun jälkeen järvenlaskun kohteen ja uudelleen 1960-luvulla, jolloin siitä kuroutui erilleen Ylinenlammi. Hien näistä länteen sijaitsee itäinen Heinijärvi ja läntinen Heinijärvi. Ne olivat aiemmin samaa järveä, joka laskettiin 1800-luvulla. Heinijärven yläjuoksulla on ollut Porrasjärvi, joka on saattanut olla myös järvenlaskun kohteena. Siitä olisi syntynyt kaksi tai kolme järviallasta: Porrasjärvi, Pieni Porrasjärvi ja Juottojärvi.
Jalkapallon historia 1910-luvun huomattavin sääntömuutos tehtiin 1913: vapaapotkussa vastapelaajan oli siirryttävä vähintään 9,2 metrin (10 jaardin) päähän pallosta. Käyttöön tulivat myös keskiviiva sekä rangaistusalue. Etelä-Amerikan mestaruusturnaus Copa América järjestettiin ensimmäisen kerran 1916. Ensimmäisen mestaruuden vei Uruguay.
Saari (kunta) Saaren maatalouskunta oli Salpausselkien välimaastoa ja sitä luonnehtivat harjut, mäet ja järvet. Kunnan luoteiskulma ulottui Toiselle Salpausselälle, mutta Ensimmäinen Salpausselkä kulkee Saaren kohdalla Venäjän puolella 7–8 kilometrin päässä valtakunnanrajasta. Viljelysmaata hankittiin kunnan alueella jo 1800-luvulta alkaen järvenlaskulla. Työ vaati paljon kaivutyötä, joka tehtiin pääosin käsin – tästä muistona kunnan vaakunassa esiintyi kolmen hopeisen apilanlehden alla hopeinen puulapio.
NHL NHL:n yli 90-vuotisen historian aikana on ollut kolme työsulkua. Ensimmäisen kerran työsulku oli kaudella 1994–1995, jolloin pelattiin typistetty runkosarja. Työehtosopimus tehtiin kymmeneksi vuodeksi eteenpäin.
Summerland Summerland oli yhdysvaltalainen draamasarja, jota tehtiin vuosina 2004–2005. Suomessa sarjaa on esittänyt SubTV. SubTV esitti jaksoja ensimmäisen kerran kesällä 2006 ja esitti uusintoja kesällä 2007.
Pitkäjärvi (Laitila) Järvien toinen järvenlasku oli osa riitaisaa hanketta. Vuonna 1838 päättivät eräät Kivijärven kyläläiset, joka kuului tuolloin Hinnerjokeen, laskea uuden kerran Kivijärven, Malijärven ja Pitkäjärven vedenpintaa ja nyt yhteistoimin Laitilan Suontaustan ja Leinmäen kyläläisten kanssa. Muodostettiin järvenlaskuyhtiö, jonka puitteissa räjäytettiin kalliota rikki 120 kyynärän matkalta. Järvien vesi ei kuitenkaan laskenut toivotulla tavalla.
Köminjärvi Kun järven rantoja on otettu viljelyyn, on loivarantaisen ja tulvaherkän järven rantoja haluttu muuttaa laitumiksi ja niityiksi. Lupaa järvenlaskun toteuttamiseksi olivat hakeneet talolliset Heikki Rantakömi, Juha Isokömi, Herman Wähäkömi ja Abraham Lehtomäki. Kuvernööri myönsi luvan järvenlaskulle 29.3.1888. Kun järvenlasku oli toteutettu, huomattiin sen vaikeutuvan tukinuittoa. Tukinuiton helpottamiseksi saatiin muutama vuosi myöhemmin valtio mukaan perkaamaan jokiuomia ja järveä. Esimerkiksi järven lasku-uoma Kirkkokanava levennettiin ja suoristettiin tässä yhteydessä.
Lutanjärvi (Eurajoki) Toinen tieto järvenlaskusta on neljän järven yhteishanke vuodelta 1891. Silloin teetettiin katselmus Vahajärven, Rohtoisjärven, Luttanjärven ja Lammijärven järvenlaskusta.
The Wonder Begins Kappaleelle "Irony" tehtiin musiikkivideo singlen promootioihin. Wonder Girls esiintyi ensimmäisen kerran yleisölle kappaleella "Irony" MBC:n Music Core-ohjelmassa 10. helmikuuta 2007.
Häät Suomessa noin 50 prosenttia vihkimisistä on maistraatin suorittamia. Ensimmäisen kerran yli puolet vihkimisistä tehtiin maistraateissa vuonna 2014. 
Uusimmissa maistraateissa on juhlavia vihkihuoneita. Siviilivihkimisen toimittaa laamanni, käräjätuomari tai henkikirjoittaja.
Iltaset Iltaset-lehti oli rohkea ja pioneerihenkinen julkaisu. Ensimmäisen kerran Suomessa julkaistiin lehteä, josta tehtiin eri painokset Etelä-Suomea ja Pohjois-Suomea varten kahdella eri paikkakunnalla, Helsingissä ja Oulussa.
Viharikos Vuonna 2014 tehtiin Suomessa ensimmäisen kerran murha, jonka syynä oli rasistinen viha. Siinä etniseen vähemmistöön kuuluva 16-vuotias poika puukotti kantaväestöön kuuluvaa 60-vuotiasta miestä kaulaan.
Kauklaistenjärvi Ensimmäinen järvenlasku on varmaan tehty 1800-luvulla, mutta siitä ei ole muuta tietoa kuin, että se koski myös viereistä Kirvelänjärveä. Mikäli Yli-Kierin järvi tarkoittaa Kauklaistenjärveä, on sille tehty järvenlasku ennen vuotta 1796. Sitä on sittemmin jatkettu vuonna 1920, kun talollinen Karl Hunsala ja hänen kumppaninsa hakivat lupaa suorittaa järvellä järvenlasku. Lupa siihen saatiin vuonna 1921. Kun vertaa järven nykyistä rantaviivaa vuoden 1856 Kalmbergin kartaston rantaviivaan, huomaa avosoiden ja rantaniittyjen seuraavan järven entisiä rantoja.
Järvenlasku Järvenlasku tarkoittaa ihmisen aikaansaamaa järven pinnankorkeuden laskua. Se voidaan suorittaa joko perkaamalla järven laskujokea tai tekemällä järvelle uusi lasku-uoma kaivamalla.
Kuvakirja Mickwitz kertoi Jasonin tarinan ensimmäisen kerran animaatioelokuvina. Jasonin kesä valittiin vuonna 1975 Hollywoodin televisiofestivaaleilla parhaaksi animaatioelokuvaksi. Palkinto herätti myös kirjakustantamoiden mielenkiinnon ja Jasonista tehtiin myös kirjasarja.
Fievel Yhteisnimitys elokuville on "An American Tail".Televisiosarjan nimi on "Fievel's American Tails". Sitä tehtiin 13 jaksoa, jotka esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran MTV3-kanavalla vuosina 1995–1996, ja uusintana 2000-luvulla.
Forssan rautatieasema Rakennusta laajennettiin ensimmäisen kerran jo muutaman vuoden kuluttua sen valmistumisesta. Rakennukseen tehtiin myös huomattavia muutos- ja uusimiskorjauksia vuonna 1933, jolloin rakennuksen pohjapinta-ala kasvoi 264 neliömetriin.
Rosemary Sinclair Kun Perdita joutui sairaalaan ja hänelle tehtiin kiireellinen operaatio jossa hänellä poistettiin kohtu, Rosemary osoitti ensimmäisen kerran, että hänessä saattaa asua lämmin ihminen. Mutta, hän sanoi Graysonille, ettei Perdyn ja hänen liitto kestäisi ilman lapsia.
Niemisjärvi (järvi Hankasalmella) Järvellä on suoritettu järvenlasku. Ensimmäiset valmistelut sen suorittamiseksi alkoivat vuonna 1930, kun hankkeen edusmiehet hakivat 30.4.1932 muiden osakkaiden puolesta sekä Niemisjärvelle että Pieni-Kaihlaselle laskulupaa. Asian asiakirjoja ei ole ollut käytettävissä, mutta ELY-keskuksen tiedotteen mukaan järvenlasku on toimeenpantu 1930-luvulla. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostus-toiminnon mukaan järvien ranta olisi aikaisemmin sijainnut ylempänä. Kartalla näkyy selvästi rantavallit esimerkiksi ylimmän järvenosan etelärannalla Ilostenniemellä, Haapaniemellä ja niiden välissä Hiekkalahdella. Erityisen voimakas muutos tapahtui nykyisen Pukkilan- eli Ilostensalmessa, joka kapeni 270 metriä leveästä vain 10 metriä leveään salmeen. Laskujokea ja sen alapuolisia vesireittejä on myös muokattu uittojärjestelyissä. Tällaisten väylien kunnostustöitä suoritettiin myös 1930 luvulla, koska Oy Uittojärjestely Ab anoi niiden lopputarkastusta vuonna 1932.
QF 3 naulan Hotchkiss Tykkimallia tilattiin ensimmäisen kerran 1888 ja 1. tammikuuta 1901 mennessä laivasto oli vastaanottanut kaikkiaan 963 tykkiä, joista suuri osa oli valmistettu lisenssillä Obuhovin tehtaalla. Jalustana käytettiin Hotchkissin jalustaa ja olkatukea suuntaamiseen. Tykkiä käytettiin Venäjän–Japanin sodassa 1905, jossa se osoittautui tehottomaksi keisarillisen Japanin laivaston torpedoveneiden torjunnassa. Tykki korvattiin Canetin 75 millimetrin M1891 tykillä, joita valmistettiin myös Obuhovin tehtaalla lisenssillä.
Kemin kauppahalli Kaupungin rahatoimikamari esitti kauppahallin rakentamista ensimmäisen kerran jo vuonna 1896. Tavoitteena oli siivota tori kauppiaiden hieman epämääräisistä myyntikojuista ja toisaalta tuoda kaupungille tuloja hallin kauppapaikkojen vuokrina. Päätös kauppahallin rakentamisesta tehtiin keväällä 1898 ja halli valmistui seuraavan vuoden keväällä. Ensimmäiset kauppapaikkojen haltijat valittiin 30. toukokuuta järjestetyssä huutokaupassa.
Meteor (satelliitti) Ensimmäisen sukupolven Meteor-satelliitteja laukaistiin radalleen 32 kpl. Satelliitissa oli mukana näkyvän valon aallonpituudella toimiva TV-kamera ja infrapunakamera, jotka kuvasivat 1000 km:n levyisen alueen kerrallaan. Kuvien erottelukyky oli parhaimmillaan muutamien kilometrien luokkaa. TV-kameraa käytettiin päivisin ja yöllä kuvaukset tehtiin infrapunakameralla. Satelliitissa on lisäksi maanpinnan lämpötilaa mittaava laite, joka kykeni havaitsemaan kerrallaan 2500 km:n levyisen alueen.
Tiger Woods Woods on kärsinyt urallaan useista loukkaantumisista, joiden vuoksi hän on joutunut pitämään pitkiä pelitaukoja. Hänen vasen polvensa operoitiin ensimmäisen kerran 1994 ja toisen kerran 2002. Vuonna 2008 polveen tehtiin tähystysleikkaus ja samana vuonna uusi polvileikkaus. Vuoden 2010 aikana Woods kärsi niskakivuista ja akillesvaivoista. Woods meni vuonna 2014 selkäleikkaukseen hermopinteen vuoksi ja oli sen jälkeen kilpailutauolla. Vuoteen 2018 mennessä hänelle on tehty neljä selkäleikkausta.
Piikkis Piikkis on suomalainen sketsisarja. Sarjaa tehtiin ensimmäisen kerran vuonna 1964 Yle TV1-kanavalle. Ohjelman ohjasi Ere Kokkonen. Sarjassa näytteli suomalaisen televisioviihteen alkuaikojen kehityksessä mukana olleen VEK-ryhmän jäsen Matti Kuusla.
Armi elää! Elokuva kuvattiin 1. – 24. heinäkuuta 2014. Kuvauksia tehtiin muun muassa Kaapelitehtaalla. Ensimmäisen kerran elokuva esitettiin Göteborgin elokuvajuhlilla 31. tammikuuta 2015. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 20. maaliskuuta 2015.
Sarkkilanjärvi (Ikaalinen) Kyrösjärven vedenpintaa on laskettu 1800-luvulla muutaman metrin ja koska nykyään järvien vedenkorkeuksien ero on neljä metriä. Myös Sarkkilanjärveä on saatettu laskea hieman. Vuonna 1886 on jätetty järvenlaskusta hakemus. Järvenlaskun vaiheista ei kuitenkaan ole tietoa.
Peräjärvi (Parkano) Vuonna 1959 painetussa peruskartassa oli Peräjärvi suuremman kokoinen kuin se on nykyään. Sillä oli tuolloin myös kaksi saarta, joista eteläisempi on maatunut kiinni rantaan suoritetun järvenlaskun yhteydessä. Järvenlaskun vaikutukset voidaan havaita seuraavassa peruskartassa vuodelta 1984.
Sheikh Hasina Sotilasvallan päätyttyä ensimmäiset vapaat vaalit pidettiin 1991, ja niissä voitti Ziaurin lesken Khaleda Zian johtama Kansallispuolue (BNP). Sheikh Hasina nousi pääministeriksi ensimmäisen kerran vuoden 1996 vaalien jälkeen pienpuolueiden tuella. Hänen ensimmäisellä kaudellaan tehtiin sopimus Intian kanssa Farakkan padon veden jaosta sekä rauhansopimus maan kaakkoisosan heimokapinallisten kanssa. Hänen kautensa viimeisenä vuonna Bangladeshista tuli Transparency Internationalin mukaan maailman korruptoitunein valtio, tosin maa on aina ollut viiden huonoimmin sijoittuneen joukossa.
Karttaperhonen Suomessa karttaperhonen tavattiin ensimmäisen kerran Lauritsalassa 30.5.1973. 15-vuotias lepidopterologi Jouko E. Hokka havannoi täten ensimmäisen A. Levana-yksilön Suomen nykyisten rajojen alueella. Ruotsissa ensimmäinen A. Levana-havainto tehtiin Skånessa 1983. Suomen toinen havainto tehtiin myös 1983. Laji pysyi kaakkoisena erikoisuutena vuoteen 1999, jolloin eteläisessä Suomessa koettiin suuri karttaperhosten vaellus. Vaelluksen seurauksena laji jäi laajalle alueelle vakinaiseksi asukiksi, ja 2000-luvun aikana levinneisyysalue on laajentunut hyvin nopeasti pohjoista kohti. Nykyisin lajia on tavattu Lapissa saakka. Itä-Suomessa karttaperhonen on kuitenkin selvästi yleisempi ja levinnyt pohjoisemmaksi.
Kyläjärvi (Eurajoki) Järvenlaskun eri vaiheista ei ole tarkkaa tietoa, mutta ensimmäinen asiakirja siihen liittyy vuonna 1811 tehtyyn päätökseen vesijättömaan jakamisesta. Asiaa on puitu myös vuosina 1838 ja 1854. Eräs tieto varmistaa kuitenkin, että järvi olisi laskettu ennen 1841. Kahden samannimisen järven kuivattaminen voi johtaa edellä virheellisiin päätelmiin aikataulun toteutumisesta. Varsinainen järvenlaskun tehokkain vaihe lienee ollut 1840-luvun jälkeen . Koska järvenlaskun jälkeiset kuivatusmenetelmät eivät olleet yhtä tehokkaita kuin nykyään, saattoi järviallas vaatia kuivuakseen useita vuosikymmeniä ja se vaati silloinkin paljon jälkityötä. Siksi ei ole hämmästyttävää, että asia otettiin taas esille vuonna 1928.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1969 Ateenan EM-kilpailuissa tehtiin ensimmäisen kerran doping-testejä, tosin testattavina aineina olivat ainoastaan piristeet. Testeissä jäi kiinni yksi urheilija; alankomaalainen kymmenottelija Edward de Noorlander jäi kiinni amfetamiinista ja tuli hylätyksi.
Nu, pogodi! Sarjan päähenkilöt ovat "Susi" (äänenä Anatoli Papanov) ja "Jänis" (äänenä Klara Rumjanova). Sarjan ensimmäinen jakso lähetettiin ensimmäisen kerran 1. tammikuuta 1969. Vuosina 1969–1986 sitä tuotettiin 16 jakson verran. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tehtiin vuonna 1993 kaksi lisäjaksoa uuden tekijäryhmän voimin. Uusia jaksoja ei pidetty kovinkaan laadukkaina, ja sarjan suosio laski merkittävästi. Nykyään se on kuitenkin saanut takaisin kulttimaineensa ja sitä uusitaan Venäjän televisiossa säännöllisesti. Vuonna 2005 tehtiin vielä kaksi lisäjaksoa.
Dr. Oetker Dr. Oetker -yrityksen perusti apteekkari August Oetker Saksan Bielefeldissä vuonna 1891 keksimänsä leivinjauheen valmistamiseksi ja markkinoimiseksi. Yrityksen ja tuotteen tunnetuksi tekemiseksi hän alkoi julkaista omia reseptilehtisiä ja sanomalehtimainoksia ja alkoi painaa reseptejä myös tuotepakkauksiin. Yrityksen piirissä keksittiin seuraavaksi muita leivonnassa ja ruoanlaitossa tarvittavia jauhetuotteita, kuten vaniljasokeri ja erilaisia vanukasjauheita. 1900-luvun alussa yritys avasi ensimmäisen tehtaansa, jota laajennettiin moneen kertaan. Vähitellen tehtaita alettiin perustaa muihinkin Euroopan maihin.
Kyläjärvi (suo Porissa) Vuoden 1688 Magnus Bergmanin kartassa Kyläsaaren kylän talot oli piirretty järven rannalla olevan harjanteen päällä rannan suuntaisena rivinä. Siinä kartassa kylän pellot sijaitsivat talojen toisella puolella ja niityt järven rannoilla. Kyläjärven kuivaamisesta tehtiin anomus 1800-luvun alussa. Hankkeen etenemisestä ei tiedetä mitään, mutta järvenlasku on tehty jossakin vaiheessa 1800-lukua, koska vuonna 1904 suuri osa entistä järveä on piirretty niityksi. Vuoden 1904 kartassa niityn keskellä oli jäljellä enää pieni lampi.
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen) Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Sen laskujoki laski Lairon pohjoispäähän lähelle nykyistä laskupaikkaa. Ootanjoen ja järven välinen kannas oli raivattu niityksi, samoin olivat monet itärannat. Muuten järvi oli asumaton. Järvessä tehtiin 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin metrillä . Vuoden 1961 peruskartassa olivat järven rannat merkitty kosteikoiksi. Rannoilta oli lohottu pieniä tontteja, joissa oli seuraavassa vuoden 1979 kartassa joitakin mökkejä. Vuoden 1989 kartassa erottuu mökkirantoihin tehdyt avoveden ruoppaukset.
Myllyjoki (Tammela) Myllyjoen valuma-alueella on laskettu tai kuivatettu muutama järvi. Vuonna 1836 jaettiin aiemmin laskettujen Pehkijärven ja Susikaslammin vesijättömaita. Järvenlaskun tarkempaa historiaa ei tunneta. Pehkijärven vedenkorkeutta on muutettu myöhemminkin. Myös Teuronjoen valuma-alueen puolella on suoritettu järvenlaskuja.
Alppiruusulude Laji on alun perin Amerikan mantereelta. Se on levinnyt Englantiin, jossa se kuvattiin tieteelle uutena lajina 1972. Manner-Eurooppaan se on levinnyt vasta 2000-luvulla. Alppiruusulude tavattiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2008. Vuonna 2017 lajista tehtiin useita havaintoja pääkaupunkiseudulla.
Länsimuuri Juutalaiset ja arabit kiistelivät muurista ensimmäisen kerran 1920-luvun alussa, kun muslimiviranomaiset suorittivat vähäisiä kunnostustöitä muurin ylimmissä kivikerroksissa. Juutalaiset myönsivät, että työt olivat tuiki tarpeellisia, mutta he vetosivat britteihin, jotta ne tehtäisiin vastikään perustetun muinaismuistojen viraston valvonnassa, koska muuri oli muinaisjäännös.
Bobo (piirroshahmo) Bobo esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa vuonna 1964 "Jogi-karhu seikkailee". Vuosien mittaan Jogi-karhusta tehtiin lukuisia animaatiosarjoja ja elokuvia, joissa Bobo on päähahmon ohella mukana. Jogi-karhusta tuotettiin ensimmäinen näytelmäelokuva vuonna 2010 Jogi-karhu.
Varesjärvi Järvessä on toteutettu pieni järvenlasku vuonna 1946, jolloin vedenpinta aleni keskimäärin 89 senttimetriä. Pajastunutta vesijättömaata ei olla liitetty entisten rantojen tontteihin, mutta järvenlaskun jälkeen on monet vapaa-ajan asunnot rakennettu lähemmäksi nykyrantaa. Järvenlaskun jäljeen vedenpinta on alkanut taas nousta, koska Jokilahti on alkanut kasvaa umpeen. Luusuaan on rakennettu luvaton pato vuonna 1971, mutta se purettiin vesioikeuden päätöksellä. Järven vedenpinnannostolle on kuitenkin ollut selvästi halukkuutta. Järven tilasta huolestuneet ovat perustaneet järven hoitoa edistämään yhdistyksen Varesjärven hoito ry . Se on hakenut 1990-luvun lopulla lupaa nostaa vedenpintaa korkeammalle, joka on myönnetty vuonna 2009. Sen mukaan vedenkorkeus nousisi keskimäärin viisi senttimetriä.
Järvenlasku Ensimmäinen tunnettu hallinnasta riistäytynyt järvenlasku sattui Ristijärvellä Kainuussa vuonna 1761, jolloin Hiisijärven pinta laski 14 metriä. Pohjois-Karjalassa sijaitsevan Höytiäisen järvenlasku taas riistäytyi vuonna 1859 käsistä, vedenpinta laski lähes 10 metriä ja Höytiäisen kanavasta muodostui leveä uoma. Samoin kävi Suvannon järven laskussa Karjalankannaksella vuonna 1818, kun Vuokseen laskeneesta Suvannosta kaivettiin laskuoja Laatokkaan ja järven pinta laski 7 metriä, sen laskusuunta vaihtui pysyvästi Laatokkaan ja lasku-uomaksi muodostui Taipaleenjoki.. Kangasalla Pirkanmaalla taas Längelmäveden pinta laski noin kaksi metriä vuonna 1830 Kaivannon kanavan puhjettua.
Kuningas Kristofferin maanlaki Kuningas Kristofferin maanlaki laadittiin alkujaan ruotsin kielellä. Suomeksi sen käänsi ensimmäisenä 1540-luvulla Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana toiminut Herra Martti samoihin aikoihin, kun suomen kielen käyttö kirjakielenä muutoinkin sai alkunsa. Suomennoksesta tehtiin tuolloin vain muutamia käsin kirjoitettuja kopioita, ja se painettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1905 E. N. Setälän ja M. Nyholmin toimittamana.
Karjaa Karjaa mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä vuonna 1326, ja se oli keskiajan alussa Länsi-Uudenmaan keskusalue. Karjaan keskeisyydestä kertoo se, että sieltä käsin tehtiin koko maakunnan piispantarkastukset ja siellä asui myös Uudenmaan veronkantaja. Myöhemmin hallintokeskus muutti Karjaalta Raaseporin linnaan.
Lattarikkaseppä Lattarikkaseppä, vanhemmalta nimeltään lattavalekauniainen, ("Aulonothroscus laticollis") on Euroopassa harvinainen kovakuoriainen. Lattarikkaseppä havaittiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1865 ja seuraava havainto tehtiin Linnansaaren kansallispuistossa vuonna 2007. Vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa lattarikkaseppä on luokiteltu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi (CR).
Hashima (saari) Ensimmäiset louhintakokeilut Hashimalla tehtiin vuonna 1887, jolloin saarelle muutti ihmisiä ensimmäisen kerran. Mitsubishi osti saaren kolme vuotta myöhemmin ja aloitti projektin, jonka tarkoituksena oli louhia hiiltä merenpohjasta. Kaivoksesta sivutuotteena saatua jätemaata käytettiin saaren pinta-alan kasvattamiseen rakennuksia varten. Työntekijöiden asunnoiksi rakennettiin Japanin ensimmäiset suuret betonirakennukset. Suojaksi merenkäyntiä vastaan valmistuivat vuonna 1907 korkeat muurit, jotka saivat saaren näyttämään taistelulaivalta. Tästä Hashima sai lempinimen "Gunkanjima" ("taistelulaivasaari").