mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Anabaptismi Kronikoitsija kirjoittaa, että Appenzellin osavaltiossa muutamassa kuukaudessa tuhansia ihmisiä oli liittynyt anabaptisteihin. 
Näiltä seuduilta monet muuttivat Määriin, jolloin syntyi kastajaliikkeen itäinen haara. Katolisten joukkojen uhatessa kaupunkia yhdenmukaisen kristillisyyden vaatimus vain kasvoi. Siksi luotiin tiukka kirkkojärjestys. Vuonna 1530 Zürichin raati sääti lain, jonka mukaan kansalaisten oli pakko käydä kirkossa. Zwingli kaatui taistelussa katolisia hyökkääjiä vastaan vuonna 1531. Hänen seuraajansa Heinrich Bullinger jatkoi vainoa.
Pfaffenhofen an der Ilm Varhaisin maininta Pfaffenhofen an der Ilmista on vuodelta 1140. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1438. Vuonna 1632 kaupunkiin iski rutto, 1 800 asukkaasta jäi henkiin vain 700. Itävallan perimyssodan aikana 15. huhtikuuta 1745 kaupungin läheisyydessä käytiin ankara taistelu ("Schlacht bei Pfaffenhofen") Ranskan ja Itävallan joukkojen välillä. Taisteluihin osallistui noin 12 200 henkilöä, joista kaatui, haavoittui tai merkittiin kadonneeksi noin 3200. Kaupungin kehitys sai merkittävän sysäyksen rautatiestä 1860-luvulla. Asukasluku kasvoi neljään tuhanteen 1900-luvun alkuun mennessä. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki on saanut muuttajia Münchenistä, entisen DDR:n alueelta sekä Pohjois-Saksasta. Väkiluku ylitti 20 000 vuonna 1992.
Johannes VIII Palaiologos Vuonna 1422 osmanien sulttaani Murad II piiritti Konstantinopolia, mutta ei onnistunut valtaamaan kaupunkia. Bysantti menetti kuitenkin Thessalonikin. Yrittäessään hankkia apua osmaneja vastaan Johannes vieraili Venetsiassa ja Unkarissa sekä Ferrarassa ja yritti saada aikaan kirkkojen yhdistymisen (ks. suuri skisma). Kirkot yhdistettiinkin virallisesti Firenzen kirkolliskokouksessa vuonna 1439, johon Johannes osallistui mukanaan 700 hengen seurue. Lopulta suunnitelma kuitenkin kaatui idän kirkon vastustukseen.
Johan Galle Johan (Juhana) Claesson Galle myös: Johan Galle i Finland (1614–1676) oli suomalainen sotilas, kaatuessaan kenraaliluutnantti. Hän osallistui Uuden­maan ja Hämeen läänin ratsu­väki­rykmentin everstinä Kaarle X Kustaan sotiin. Hän kaatui Lundin taistelussa, jossa kaatui myös hänen poikansa Claes Galle. Hänen toinen poikansa Johan Galle kaatui Pultavassa. Galle oli viimeisiä kuuluisia suomalaisia hakkapeliittoja.
Oulun Reserviupseerikerho Suomen sodat vuosina 1939–1945 vaativat Oulun Reserviupseerikerholta raskaat uhrit. Kerhon jäsenistä kaatui 56 reserviupseeria, heistä 7 kaatui talvisodan aikana ja jatkosodan aikana kaatui 49 reserviupseeria. Korkeimman sotilaallisen tunnustuksen saavutti kaksi Oulun Reserviupseerikerho ry:n jäsentä. Kerhon jäsenistä Mannerheim-ristin ritariksi nimettiin luutnantti Paavo Koli ja vänrikki Arvo Mörö.
William Wallace Huolimatta englantilaismiehityksestä Wallace onnistui värväämään puolelleen väkeä, etupäässä aatelittomia ja pientalollisia. Hänen joukkonsa kohtasi 11. syyskuuta 1297 Surreyn jaarlin Warennen huomattavasti suuremman armeijan Stirlingin linnan edustalla. Englannin joukkojen tarkoituksena oli valloittaa Stirling 10 000 miehen armeijan voimin, joista 3 000 oli ritareita. Kaupunkia puolusti Wallacen johtamat alle 2 000 skotlantilaista. Joukot kohtasivat Forthjoen sillalla, ja syntyi Stirling Bridgen taistelu. Wallace voitti sen ja lähes 5 000 englantilaista kaatui.
Kuhmoisten taistelu Kuhmoisten taistelun aikana kaatui yhteensä 23 valkoista sekä ainakin 50 punaista, joita suuri osa teloitettiin. Valkoisten virallisen taisteluraportin mukaan punaisia kaatui 170 ja haavoittuneita oli 70, mutta tiedot ovat epävarmoja. J. O. Hannulan vuonna 1933 julkaistun "Suomen vapaussodan historian" mukaan taistelussa kaatui 100 punaista. Kuhmoisten seurakunnan luettelon mukaan punaisia haudattiin 112, mutta kaikki eivät ilmeisesti ole kyseisen päivän uhreja.
Ahti Heino Sotamies, konepistoolimies Heino sai Mannerheim-ristin ritarin arvon 19. lokakuuta 1941. Jatkosodassa hän palveli jalkaväkirykmentti 5:n toisen pataljoonan viidennessä komppaniassa. Hänet ylennettiin korpraaliksi 10. tammikuuta 1942. Heino kaatui 14. tammikuuta 1942 Krivillä. Heino oli nuorin ritari, joka kaatui. Hän kaatui 20-vuotiaana. Hän oli myös ensimmäinen kaatunut ritari, jonka kuolema pystyttiin varmasti todistamaan.
Hydaspesjoen taistelu Joen ylittäneistä makedonialaisista kaatui 80 jalkaväen ja 20 ratsuväen miestä. Muista makedonialaisten joukoista kaatui 720 jalkaväestä ja 280 ratsuväestä. Intialaisten tappiot olivat Arrianoksen mukaan 20 000 jalkaväestä ja 3 000 ratsuväestä, minkä lisäksi kaksi Poroksen poikaa kaatui taistelussa, samoin eräs Spitakes, joka oli alueen maaherra. Surmansa saivat myös kaikki sotanorsujen komentajat ja kaikki Poroksen kenraalit. Kaikki sotanorsut, jotka eivät kuolleet, joutuivat makedonialaisten haltuun. Diodoroksen mukaan intialaisten tappiot olivat 12 000 kaatunutta ja 9 000 vankia ja makedonialaiset ottivat kiinni 85 sotanorsua. Arrianoksen mukaan kaikki sotanorsut joko kaatuivat tai otettiin kiinni. Metzin epitomin mukaan intialaisia kaatui 12 000 ja Aleksanteri menetti 900 miestä jalkaväestä ja 300 ratsuväestä.
Stirling Bridgen taistelu Vuonna 1296 Skotlannin kuningas Aleksanteri III kuoli lapsettomana. Englantilaisjoukon johtaja kreivi John de Warenne oli saanut kuninkaaltaan Edvard I:ltä tehtäväkseen skottien kukistamisen. Hän hyökkäsi 10 000 miehen armeijan voimin Stirlingin kaupunkiin johtavalle, Forthjoen yli kulkevalle sillalle. Sitä puolusti huonosti koulutettu, enintään parituhantinen skotlantilaisjoukko, jota johti sissipäällikkö William Wallace. Englannin armeijaan kuului myös hyvin varusteltu 3 000 ritarin ratsuosasto. Englannin ylivoimasta huolimatta taistelu päättyi Skotlannin torjuntavoittoon ja lähes 5 000 englantilaista kaatui.
Pydnan taistelu Sota julistettiin keväällä 171 eaa. Ensimmäisinä viikkoina roomalaiset onnistuivat saamaan lukuisia pieniä voittoja makedonialaisista, mutta Perseus voitti myöhemmin samana vuonna roomalaisen konsuli Publius Licinius Crassuksen johtaman roomalaisarmeijan Kallinikoksen taistelussa Larissan lähettyvillä. 250 roomalaista kaatui ja 6 000 jäi vangeiksi. Crassus ja hänen seuraajansa eivät osoittaneet kovinkaan suurta kyvykkyyttä taistelussa, ja heidän joukkojensa liikkeet olivat huonosti koordinoituja. Samana vuonna taistelun jälkeen preettori Lucretius Galluksen ja myöhemmin L. Hortensiuksen joukot ryöstivät useita makedonialaismielisiä kaupunkeja, mikä lietsoi vihaa kreikkalaisissa.
Kesäsota Osa virolaisista liittyi Saksan armeijaan. Yhteensä kesäsodassa taisteli Saksan alaisuudessa toimineissa virolaisyksiköissä yli 4 000 virolaista vapaaehtoista, joista kaatui 107, lisäksi Omakaitsessa kaatui 498.
Ahvenkosken taistelut Saksalaisten ainoat tappiot Ahvenkoskella tulivat 22.–23. huhtikuuta, jolloin tehdyssä hyökkäyksessä kaatui 13 sotilasta. Punaisia kaatui Suomen sotasurmat -tietokannan mukaan ainakin 14.
Yhdysvaltain sisällissota Pohjoisvaltioiden joukoissa oli kaikkiaan ollut sodan kuluessa 2–3 miljoonaa sotilasta, joista yli 350 000 kaatui. Etelävaltioiden joukoissa arvioidaan olleen noin 750 000 sotilasta, joista kaatui yli 250 000.
Issoksen taistelu Plutarkhoksen mukaan taistelussa kaatui yli 120 000 persialaista. Arrianoksen mukaan taistelussa kuolivat Arsames, Rheomithres ja Atizyes, jotka olivat johtaneet ratsuväkeä Granikoksen taistelussa. Taistelussa kaatui myös Egyptin satraappi Sauakes. Arrianos kertoo myös, että taistelussa kaatui 100 000 persialaista sotilasta, joista 10 000 oli ratsuväkeä. Diodoroksen mukaan kaatuneita oli 100 000 jalkaväkisotilasta ja 10 000 ratsuväkeä. Arrianos siteeraa Ptolemaiosta, jonka mukaan ruumiita oli niin paljon, että makedonialaiset pystyivät ylittämään rotkon täyttämällä sen kuolleilla. Justinuksen mukaan persialaiset menettivät 61 000 jalkaväkisotilasta ja 10 000 ratsumiestä. Vangiksi jäi 40 000 sotilasta.
Sormuksen sota Viisikymmentä merirosvojen laivaa saapui Harlondin satamaan. Gondorin sotilaat soittivat hälytyskelloja ja käskivät joukkoja vetäytymään kaupunkiin, mutta laivasta saapuikin Aragorn, Legolas, Gimli, Elladan, Elrohir, pohjoisen samoojat ja suuri joukko Gondorin miehiä Lebenninin, Lamedonin ja etelän maakunnista. Mordorin armeijat hämmästyivät ja pakenivat. Imrahilin johdolla Dol Amrothin ritarit ajoivat peikot ja itäläiset pois. Örkit ja "haradrim" joutuivat Gondorin ja Rohanin joukkojen väliin ja suurin osa Mordorin armeijan sotureista kaatui. Ainoastaan muutama sata pääsivät pakenemaan Osgiliathin kautta Mordoriin tai Haradiin. Gondor ja Rohan voittivat taistelun.
Charles Ponzi Ponzi muutti vuonna 1907 Montrealiin Kanadaan. Hänestä tuli kassa-apulainen juuri avattuun pankkiin nimeltä "Banco Zarossi", jonka oli perustanut Luigi "Louis" Zarossi palvellakseen kaupunkiin tulvivaa italialaisten maahanmuuttajien joukkoa. Zarossi maksoi kuuden prosentin korkoa, mikä oli tuplasti muiden pankkien yleisen korkotason, ja hänen pankkinsa kasvoi nopeasti tämän tuloksena. Ponzi sai selville, että pankki oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa kannattamattomien kiinteistölainojen vuoksi. Zarossi ei rahoittanut korkomaksujaan sijoituksista saamillaan voitoilla vaan uusien asiakkaiden tallettamista varoista. Pankki kaatui lopulta, ja Zarossi pakeni Meksikoon mukanaan suuri osa pankin varoja.
Turun kuntaliitokset Suomen esikaupunkikunnat alkoivat ratkoa ongelmaansa yhdessä vuonna 1918. Ne olivat tulleet siihen lopputulokseen, että kuntia vaivaaviin ongelmiin yhä varteenotettavampi ratkaisu oli alueliitokset. Valtakunnallisessa maalaiskuntien kokouksessa esitettiinkin hallitukselle esikaupunkialueiden yhdistämistä kaupunkeihin. Pian tämän jälkeen Kaarina esitti valtioneuvostolle valtion omistuksessa olleen Vähäheikkilän alueen sekä yksityisessä omistuksessa olleiden esikaupunkialueiden liittämisestä Turkuun. Esitykset tehtiin erikseen, sillä tuohon aikaan vallinneen käsityksen mukaan yksityisen omistamaa maata ei voitu liittää kaupunkiin ilman maanomistajan lupaa. Kumpikaan esityksistä ei johtanut lopputulokseen. Vähäheikkilän alueen liittäminen Turkuun kaatui siihen, että alueliitos olisi vaikuttanut myös seurakunnan alueisiin ja siten papiston etuuksiin, eikä aluemuutos siksi ollut mahdollista ilman kirkon hyväksyntää. Hyväksyntää kaarinalaiset eivät saaneet, koska osapuolet eivät päässeet sopuun oikeasta korvauksen määrästä. Muiden alueiden liittäminen tyssäsi siihen, että päätösten haluttiin odottavan uuden kuntalain valmistumista, joka astui voimaan vuonna 1925. Saman kohtalon koki Maarian kunnan esitys Raunistulan liittämisestä Turkuun.
Manse United Ennen kuin yhtäkään virallista Salibandy-ottelua oli pelattukaan, ManU kävi voittamassa keväällä 1986 Tukholmassa Ruotsissa Students Mass Sport Games-tapahtuman sählysarjan. Matkalla loppuotteluun kaatui Helsingin kauppakorkeakoulun opiskelijoista koostunut Tyrvään Närhet, joka oli voittanut keväällä 1985 kauppakorkeakoulun sählymestaruuden. Välierissä kaatui ruotsalainen BBC, joka kaatui "jännittävien loppuvaiheiden jälkeen 2-1". Loppuottelussa ManU löi 3-0 Hämeenlinnan OKL:n joukkueen Ruunien Ruunat (RuRu). Tukholman turnauksen mieleen painuvin urheilullinen hetki oli Eero Mattilan puolesta kentästä RuRun alimman miehen ylitse laukoma kaaripallo pieneen sählymaaliin.
Höytiäinen 20. elokuuta 2004 pyyhkäisi trombimyrsky Polvijärveltä Höytiäisen yli Kontiolahdelle. Tuhoalueen laajuus oli noin 500 hehtaaria, ja puuta kaatui 50 000–100 000 kuutiometriä. Jouhtenisen saaren luonnonsuojelualueella metsää kaatui runsaasti. Alue on jätetty myrskyn jälkeiseen tilaan.
Sempachin taistelu Moni kaatui talonpoikain nuijien ja miekkojen iskuista, moni tukehtui ahdingossa oman panssarinsa painosta, moni vaipui väsymyksestä maahan. Kun Itävallan lippu kaatui, riensi herttua Leopold taistelijain tungokseen itse korjaamaan sitä; mutta raskaissa aseissaan hitaasti tunkeutuessaan eteenpäin hän ahdingossa kompastui. "Minä olen Itävallan herttua!" huusi hän tarinan mukaan, kun jo voittajien tapparat kohosivat iskemään häntä; mutta eräs Schwüzin asujan antoi hänelle siitä huolimatta kuoliniskun. Elossa vielä olevat ritarit alkoivat huudella hevosiansa. Mutta turha vaiva, sillä palvelijat olivat niillä paenneet taistelukentältä, kun näkivät tappion tulevan. Siispä ei ollut muuta neuvoa kuin taistella loppuun asti; siten kaatui satoja ritareita, suurimmaksi osaksi aatelisia, sekä tuhansittain jalkaväkeä.
Hydaspesjoen taistelu Aleksanterin kuuluisa hevonen Bukefalos kuoli pian taistelun jälkeen. Plutarkhos kertoo, että hevonen ei kuollut eikä edes haavoittunut taistelussa vaan se kuoli vanhuuteen. Arrianoksen mukaan kerrottiin toisenkinlaista tarinaa: Kun Aleksanteri oli ylittänyt joen, käytiin kiivas taistelu, jossa Poroksen poika haavoitti Aleksanteria ja Bukefalosta, ennen kuin kaatui itse. Ptolemaioksen versiossa tapahtumista tätä taistelua ei mainita. Häntä pidetään luotettavampana, koska hän oli Aleksanterin henkivartija ja luultavasti itse paikalla. Arrianos, joka käytti Ptolemaiosta lähteenään, kertoo ettei Bukefalos koskaan haavoittunut vaan kuoli lämpöön ja vanhuuteen. Erään toisen tarinan mukaan Bukefalos kaatui myöhemmin taistelussa Porosta vastaan. Justinuksen versiossa Poros ja Aleksanteri kävivät kaksintaistelun, jossa Bukefalos haavoittui ja Aleksanteri putosi maahan ja pelastui vain henkivartijoidensa nopean toiminnan ansiosta. Curtiuksen mukaan Aleksanteri ajoi takaa pakenevaa Porosta, mutta Bukefalos haavoittui vakavasti ja kaatui maahan. Gellius taas kertoo haavoittuneen Bukefaloksen kantaneen Aleksanterin turvaan taistelusta, ennen kuin se kaatui kuolleena maahan. Kaikki tarinat Bukefaloksen kuolemasta taistelussa saamiinsa haavoihin ovat lähtöisin Kleitarkhoksen Aleksanterin elämäkerrasta.
Salamis (Kypros) 500-luvulle eaa. tultaessa Salamis oli noussut koko Kyproksen tärkeimmäksi kaupungiksi. Tuolloin Salamiin kuningas Euelthon (n. 560–525 eaa.) vaati koko saarta valtansa alle. Kaupunki löi omaa rahaa hänen valtakaudeltaan lähtien ensimmäisenä Kyproksen kaupungeista. Joonian kapinan vuosina 499–498 eaa. aikaan Salamiin kuninkaana toimi Euelthonin pojanpoika Gorgos. Hän ei halunnut liittyä kapinaan Persiaa vastaan, mutta hänen nuorempi veljensä Onesilos kaappasi vallan ja sai vapautettua suuren osan saaresta persialaisvallasta. Onesilos kuitenkin kaatui seuranneessa taistelussa Salamiin läheisellä tasangolla, ja persialaiset saivat koko saaren takaisin valtansa alle.
Haliartos Korintin sotaa edeltäneessä Boiotian sodassa vuonna 395 eaa. kaupungin lähellä käytiin Haliartoksen taistelu, jossa boiotialaiset löivät Lysandroksen johtaman Spartan armeijan. Lysandros kaatui taistelun aikana Hoplites-joella. Kolmannessa makedonialaissodassa Haliartos oli Makedonian puolella Roomaa vastaan. Roomalaiset ryöstivät ja tuhosivat kaupungin preetori Gaius Lucretiuksen johdolla vuonna 171 eaa., ja myivät sen asukasta orjiksi. Tämän jälkeen Haliartoksen maat annettiin ateenalaisille. Ateenalaiset lähettivät seudulle siirtokuntalaisia, mutta kaupunkia ei enää rakennettu uudelleen; ainakaan sitä ei ollut olemassa enää Strabonin aikana. Toisaalta paikalla on merkkejä jonkinlaisesta asutuksesta ja linnoitteista roomalaisella ja mahdollisesti vielä bysanttilaisella kaudella.
Jyväskylän maalaiskunta Laukaan pitäjästä erotettu Jyväskylän kaupunki perustettiin Jyväsjärven rannalle vuonna 1837. Pian asukkaat alkoivat kaivata myös kirkollista itsenäisyyttä, ja 1850-luvulla syntyikin myös Jyväskylän oma seurakunta. Seuraavan vuosikymmenen kunnallislainmuutokset johtivat ehdotukseen erottaa Laukaasta uusi kunta, joka perustettaisiin kaupungin ympärille. Ensi kerran asia otettiin esille vuonna 1865 ja uudelleen alkuvuodesta 1867, mutta se kaatui molemmilla kerroilla johtuen perustettavan kunnan suuresta köyhyydestä. Kuitenkin joulukuussa 1867 lääninhallitus määräsi, että uusi kunta oli tarpeen, ja niinpä vuonna 1868 Jyväskylän maalaiskunta perustettiin. Kaupunkiseurakunta ja Jyväskylän maaseurakunta erotettiin toisistaan vasta 1880.
Kroatian historia Kroatia julistautui itsenäiseksi 25. kesäkuuta 1991, jolloin myös serbien asuttama Krajinan serbitasavalta julistautui itsenäiseksi. Sitä seurasi nopeasti aseellisia yhteenottoja serbialueilla. Se tapahtui samaan aikaan kuin Jugoslavian kansanarmeijan vetäytyi hätäisesti Sloveniasta. Armeija kääntyi vastustamaan Kroatian itsenäistymistä ja tukemaan puolisotilaallisia serbijoukkoja. Kun Kroatia oli sulkenut kaikki liittovaltion instituutiot, Jugoslavian asevoimat saartoivat Adrianmeren rannikon ja käynnistävät Vukovarin piirityksen. Noin neljäsosa Kroatiasta oli jäänyt kesän 1991 aikana Jugoslavian armeijan ja puolisotilaallisten joukkojen hallintaan. Liittovaltion armeija ja montenegrolaiset sotilaat hyökkäsivät Dubrovnikiin vuoden 1991 lopulla. Vukovarin kaupunki kaatui pian tämän jälkeen yhdessä sodan verisimmissä tapahtumissa.
Simo Simon kuntaa oltiin liittämässä suureen koko Kemi-Tornion seutukuntaa koskevaan viiden kunnan liitokseen, mutta hanke kaatui. Tämän jälkeen Simo, Kemi ja Keminmaa neuvottelivat liitoksesta. Keminmaan vastustuksen vuoksi hanke kaatui, jonka jälkeen Simo ja Kemi neuvottelivat liitoksesta, minkä Simo torjui.
Locmariaquerin menhir Menhir on luultavasti pystytetty välillä 4500–2000 eaa. On väitetty, että menhir kaatui ja särkyi maanjäristyksessä vuonna 1722. Toisen väittämän mukaan menhir kaatui ja hajosi salaman iskusta. Kolmas teoria esittää, että menhir olisi kaadettu ja hajotettu jo megaliittiaikana ja että sen palasia olisi aiottu käyttää muihin megaliittirakennelmiin.
Yorktownin piiritys Yorktownin piiritys päätti Amerikan vallankumouksen ja oli sodan viimeinen merkittävä taistelu. Piirityksen aikana 156 brittiarmeijan sotilasta kaatui, 326 haavoittui ja yli 7 000 jäi vangiksi7 157. Amerikkalaisista kaatui 23 ja haavoittui 65. Ranskalaisten vastaavat määrät olivat 52 kaatunutta ja 134 haavoittunutta.
Manchester Unitedin kausi 2007–2008 Kahdeksan ottelun voittoputki katkesi vieraskentällä Arsenali vastaan, kun William Gallas tasoitti yliajalla ja peli päättyi 2-2. Seuraavassa ottelussa kaatui Blackburn kahdella Ronaldon maalilla, mutta voittoa seurasi kauden toinen tappio Boltonille. Bolton-ottelun jälkeen United kuitenkin ryhdistäytyi ja otti viisi voittoa putkeen. Fulham kaatui 2-0 Ronaldon tehdessä taas ottelun molemmat osumat. Liigajumboksi jämähtänyt Derby kaatui selvästi 4-1 Ryan Giggsin tehdessä liigauransa 100. maalin. Seuraavaksi oli vuorossa vierasottelu Liverpoolia vastaan. Carlos Tévez teki United-uransa ensimmäisen vierasmaalin ja näin joukkue poistui voittajana Anfieldilta. Ennen joulua kaatui Everton 2-1 ja heti joulun jälkeen Sunderland vieraissa 4-0. Everton-peli ratkesi vasta viimeisillä minuuteilla Ronaldon upottaessa rankkarin ja samalla ottelun toisen maalinsa. Sunderland-peli oli Unitedin kannalta helpompi: tauolla vierailijat johtivat jo 3-0. Vuoden viimeisessä pelissä West Ham kuitenkin yllätti sarjajohtajat ja voitti kotikentällään ManU:n 2-1.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1929 Kilpailu käytiin Kouvolassa 3.2.1929. Osanottajia oli kaikkiaan 27, joista 15 kykeni pysymään molemmat hypyt pystyssä. Erkki Järvinen hyppäsi ensimmäisellä kieroksella pisimmälle 29,5 metriin, mutta kaatui toisen hyppynsä. Yrjö Kivivirta hyppäsi ensimmäisellä 28,5 metriä, mutta kaatui myös toisen.
William Ewart Gladstone Vuonna 1866 John Russellin hallitus (joka oli seurannut Palmerstonia tämän kuoltua 1865) esitti parlamentille ehdotuksen uudeksi äänioikeuslaiksi. Hankkeen takana oli pääasiassa Gladstone, ja siinä ehdotettiin äänioikeuteen vaadittavien taloudellisten ehtojen alentamista ja näin 400 000 uuden keski- ja työväenluokkaisen äänestäjän syntyä. Ehdotusta vastustivat sekä toryt että radikaalit liberaalit, jotka pitivät sitä riittämättömänä, ja hallitus kaatui. Lordi Derby nousi jälleen tory-hallituksen ministeriksi ja Disraeli valtiovarainministeriksi. Derby ja Disraeli esittivät vuonna 1867 oman, vielä pidemmälle menevän äänioikeusuudistuksensa: tämä merkitsi 1,5 miljoonan uuden äänioikeutetun lisäystä Englannin yhteiskunnassa. Uusi vaalilaki antoi äänioikeuden kaupunkien työläisille, jotka omistivat asunnon tai olivat päävuokralaisia, ja osalle maaseudun asukkaista.
Suomen sisällissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla Raahessa oli noin 230 venäläisen sotilaan varuskunta, jonka edustajat kävivät 30. tammikuuta tuloksettomiksi jääneitä neuvotteluja valkoisten kanssa. Illalla venäläiset kokoontuivat Raahen työväentalolle, jonne saapui myös 70 punakaartilaista. Suojeluskuntalaiset hyökkäsivät kaupunkiin 1. helmikuuta, jolloin punakaarti oli jo hajaantunut, eivätkä venäläisetkaan tehneet vastarintaa. Seuraavana päivänä alkaneesta Oulun taistelusta sen sijaan tuli koko sodan siihenastisista yhteenotoista verisin. Se vaati kaikkiaan 33 valkoisen, 26 punaisen ja kahdeksan siviilin hengen, mutta taistelusta suurimmaksi osaksi sivussa pysytelleitä venäläisiä kaatui vain yksi. Yhteenotto olisi mahdollisesti vältetty kokonaan, mikäli osapuolet olisivat pysyneet ennen taistelua sovitussa neuvotteluratkaisussa.
Septimius Severus Helmikuuhun mennessä vuonna 194 Egypti oli jo joutunut Severuksen valtaan. Issoksen taistelussa Severuksen armeija, jota johtivat hänen sotapäällikkönsä Valerianus ja Anullinus, kukisti Nigerin johtaman armeijan. Dio Cassiuksen mukaan taistelussa kaatui 20 000 Nigerin kannattajaa. Pian tämän jälkeen Severuksen joukot valtasivat Antiokian, jonka jälkeen Niger pakeni Eufratia kohti. Hänet saatiin kuitenkin kiinni ja teloitettiin. Severus määräsi Nigerin irti leikatun pään lähetettäväksi seipään nokassa Byzantioniin, jonka asukkaat eivät senkään jälkeen halunneet antautua Severukselle. Kaupunki antautui vasta seuraavana vuonna – Cassius Dion mukaan kaupungin piiritys kesti kolme vuotta – ja rangaistukseksi Severus määräsi kaupungin muurit purettaviksi.
Minas Tirith Minas Tirithin perusti kuningas Elendilin nuorempi poika Anárion vuonna 3320 Toista Aikaa. Kaupunki tunnettiin silloin nimellä Minas Anor. Anárion kaatui Barad-dûrin piirityksessä vuonna 3440 ja hänen isoveljensä Isildur istutti Valkoisen puun muistoksi veljestään vuonna 2 Kolmatta Aikaa. Vuonna 420 kuningas Ostoher jälleenrakensi kaupungin, ja siitä lähtien kuninkaat usein hallitsivat valtakuntaansa kesäisin Minas Anorista käsin. Gondorin alkuperäinen pääkaupunki Osgiliath muuttui aikanaan sisällissotien ja kulkutautien vuoksi rappeutuneeksi ja alikansoitetuksi, joten kuningas Tarondor siirsi pääkaupungin Osgiliathista Minas Anoriin. Kuningas Calimethar rakensi Valkoisen Tornin Anor-kiven sijoituspaikaksi vuonna 1900.
Kyyros nuorempi Ktesias antaa taistelun huipennuksesta erilaisen kuvan. Kreikkalainen Ktesias oli Artakserkseen hovilääkäri ja Ksenofonin tavoin silminnäkijä. Artagereen kuolemaan jälkeen Kyyros ja Artakserkses ratsastivat toisiaan vastaan. Ariaeus, joka oli Kyyroksen etupuolella, hyökkäsi kuningasta vastaan ensimmäisenä, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen Artakserkses heitti keihäänsä Kyyrosta päin, mutta osui erääseen Kyyroksen sotilaaseen. Kyyroksen keihäs osui Artakserkseeseen ja haavoitti tätä rintaan. Artakserkses kaatui hevosensa selästä ja hänet kannettiin läheiselle kukkulalle, jossa Ktesias sitoi hänen haavansa. Sekasorron keskellä persialaiset huusivat Kyyroksen kuninkaaksi, mutta hänen tiaransa tipahti maahan ja eräs nuori persialainen, joka ei tunnistanut häntä, haavoitti häntä silmään. Kyyros kaatui maahan. Eräs sotilas yritti iskeä häntä aseellaan. Kyyros kaatui ja löi päänsä kiveen, joka tappoi hänet.
Keravan taistelu Keravan taistelu kesti pari tuntia, jonka jälkeen valkoiset keskeyttivät hyökkäyksen ja perääntyivät. Valkoisilta kaatui viisi miestä, haavoittui yhdeksän ja joutui vangiksi neljä, jotka punaiset tappoivat. Punaisia kaatui omien ilmoitustensa mukaan kuusi ja haavoittui viisi. Vihreän pataljoonan päällikkö Väinö Petrelius haavoittui lievästi oikeaan reiteensä.
Béla Barényi Perheen tilanteessa tapahtui käänne ensimmäisen maailmansodan aikana. Jenő Barényi kaatui rintamalla vuonna 1917, ja seuraavana vuonna Kellerien omistama suuryritys kaatui. Tämän seurauksena perhe luisui köyhyyteen. Heidän kotikaupunkinsa Pozsony, jonka uudeksi nimeksi tuli Bratislava, jäi Tšekkoslovakian puolelle, ja perheestä tuli uuden maan kansalaisia.
Suomen sisällissota Lapissa Valkoisten puolella kaatui sisällissodan aikana yhteensä 102 lappilaista, joista noin puolet Pohjois-Suomen taisteluissa. Vajaat 1 000 valkoista lähti Lapin sotatoimien tauottua taistelemaan Etelä-Suomen rintamille. Suojeluskuntalaisten lisäksi mukana oli myös kutsuntojen kautta tulleita asevelvollisia. Heistä noin 50 kaatui Satakunnan ja Hämeen rintamilla.
Issoksen taistelu Makedonialaisia Diodoroksen mukaan kaatui 300 jalkaväestä ja 150 ratsuväestä. Junianus Justinus kertoo taistelussa kaatuneen jalkaväkeä 130 henkeä ja ratsuväkeä 150. Arrianoksen kertoman mukaan Aleksanteri Suuren henkivartija Ptolemaios Seleukoksen poika kaatui taistelussa ja makedonialaisia kuolleita oli yhteensä 120.
Curtiuksen mukaan makedonialaisten tappiot olivat 150 kuollutta ja 4 500 haavoittunutta.
Suomen Punaisen Kaartin pohjoisin rintama Lauri Starkin johtama 250 tai 400 miehinen valkoisten osasto hyökkäsi punaisten vahvuudeltaan tuntematonta asemia kohden. Valkoisia kaatui taistelussa 32 ja haavoittui 22. Punaisia kaatui kaksi tai neljä. Taistelun jälkeen Willamo pettyneenä vaati, että näistä joukoista olisi arvalla valittava joka kymmenes pelkuruudesta ammuttavaksi.
Suomen jalkapallon historia MM-karsintojen avauksessa kesällä 1984 Pohjois-Irlanti kaatui 1–0. Lokakuussa Englanti oli parempi kotikentällään numeroin 5–0. Seuraavassa karsintapelissä Turkki, silloin kääpiösarjaa, kaatui vieraissa 2–1, mutta pari viikkoa myöhemmin Pohjois-Irlanti voitti Suomen 2–1. Suomen osalta lohkon suurin yllätys koettiin keväällä, kun Englanti jäi 1–1 tasapeliin. Pari viikkoa myöhemmin myös Romanian kanssa pelattiin kotona tasan 1–1. Vieraissa Romania vei 2–0-voiton, mutta Turkki kaatui viimeisessä pelissä kotona 1–0. Suomi sai karsinnasta kahdeksan pistettä, mikä oli sen ennätys. Lohkosta menivät kisoihin Englanti ja Suomelle hävinnyt Pohjois-Irlanti, ja Suomenkin kisapaikka oli ainakin näennäisesti haarukassa.
Baker Street (kappale) Gerry Rafferty kuoli 4. tammikuuta 2011. Samassa kuussa ”Baker Street” nousi uudelleen listalle ainakin Britanniassa, Alankomaissa ja Sveitsissä. Myös Saksassa kappale saavutti tuolloin sijoituksen.
Paul Desmond Dave Brubeckin kvartetin hajottua vuonna 1967 Desmond piti lyhyen tauon. Myöhemmällä urallaan hän soitti yhdessä muun muassa Gerry Mulliganin, Jim Hallin, Chet Bakerin ja Ed Bickertin kanssa. Desmond kuoli keuhkosyöpään vuonna 1977.
Gerry &amp; The Pacemakers "You'll Never Walk Alone" -kappaleen yhtye löysi vanhasta 1940-luvun Carousel-nimisestä musikaalista. Se on nykyisin tunnettu Liverpool FC -jalkapallojoukkueen tunnuslauluna.
Rumpali Freddie Marsden kuoli 66 vuoden ikäisenä 9. joulukuuta 2006.
Carole King King meni naimisiin Gerry Goffinin kanssa 1960 tultuaan raskaaksi 17-vuotiaana. Avioliitto kärsi 1960-luvun aikana Goffinin uskottomuudesta, ja pari erosi 1968. King oli naimisissa muusikko Charles Larkeyn kanssa 1970−1976 ja sen jälkeen Rick Eversin kanssa vuodesta 1977 vuoteen 1978, jolloin Evers kuoli huumeisiin. Kingin neljäs aviomies oli Rick Sorenson, josta hän on myös eronnut. Kingillä on kaksi tytärtä Goffinin kanssa sekä tytär ja poika Larkeyn kanssa.
Shame (vuoden 2011 elokuva) Shame on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut brittiläinen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut englantilainen taiteilija ja ohjaaja Steve McQueen. Pääosia näyttelevät Michael Fassbender ja Carey Mulligan.
Verner Virtanen Valmistuttuaan meijerikoulun isännöitsijä-kurssilta Verner Virtasesta tuli vuonna 1911 isännöitsijä Juvan Meijeriin. Lounais-Suomen Sähkö Oy:n padottua Paimionjoen piti meijeri rakentaa ylemmäksi Hämeen Härkätien varteen. Meijeri rakennettiin uuteen paikkaan ja Juvan Meijeri sai hyvityksenä sähkön 50 vuodeksi. Samalla meijerin koneisto uusittiin ja Juvan Meijeristä tuli maakunnan ensimmäinen sähköistetty meijeri. Verner Virtanen innosti myös maanviljelijöitä karjanjalostuksessa, karjan riittävästä ruokinnasta sekä maidon laadun kehittämisestä.
Huittisten meijeri Heinäkuun 1917 maatalouslakon aikana Huittisten Osuusmeijerillä sattui välikohtaus, jossa lakkoilevat maataloustyöntekijät ottivat yhteen meijerille linnoittautuneiden maataloustuottajien muodostaman vartiokaartin kanssa. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen väkivaltainen poliittinen yhteenotto yli kymmeneen vuoteen, ja sitä on pidetty myös vuoden 1918 sisällissotaan johtaneiden tapahtumien lähtölaukauksena.
Meijeri Meijeri on maitoa käsittelevä ja jalostava tuotantolaitos. Eri meijerit ovat yleensä erikoistuneet eri tuotteisiin, esimerkiksi juustomeijereissä valmistetaan juustoja. Suomessa meijereitä on muun muassa Valiolla ja Arlalla.
Arla (Suomi) Arlalla ovat Suomessa Kiteen meijeri, Ranuan meijeri ja Söderkullan meijeri. Lisäksi sen yhteistyömeijereitä ovat Hämeenlinnan Osuusmeijeri, Laaksojen Maitokunta, Ruhan Meijeri, Porlammin Osuusmeijeri, Limingan Osuusmeijeri, Paavolan Osuusmeijeri ja Kaustisen Osuusmeijeri.
Luettelo Suomen entisistä meijereistä Luettelo Suomen entisistä meijereistä
Karjanhoitokoulut Suomessa Suomen ensimmäinen yhdistetty meijeri- ja karjanhoitokoulu perustettiin Liperiin vuonna 1869. Se toimi Simananniemen kartanossa maanviljelyskoulun ohessa vuoteen 1910 saakka, jolloin kaikki opetus loppui kartanon maiden tultua valtaosin myydyiksi.
Huittisten meijeri Huittisten meijeri on Huittisten kaupungin keskustaajamassa Lauttakylässä sijaitseva kulttuurihistoriallisesti arvokas vanha meijerikiinteistö. Vuonna 1922 valmistuneessa rakennuksessa toimi meijeri aina vuoteen 1988 saakka, jonka jälkeen paikalla on ollut muun muassa erilaista yritys- ja kulttuuritoimintaa. Punkalaitumenjoen rannalla sijaitseva meijeri liittyy maisemallisesti läheiseen Kivirannan kartanoon ja sen rakennuksiin. Huittisten meijeriä pidetään Nummen ja Isonkyrön osuusmeijerien ohella yhtenä Suomen merkittävimmistä vanhoista meijerirakennuksista.
Verner Virtanen Voinvienti-osuusliike Valion Turun konttori aloitti juuston valmistuksen vuonna 1931 Paattisten meijerissä ja vuonna 1934 Turun meijerissä. Lajikkeeksi valittiin Edamjuusto, jota oli Suomessa valmistettu jo 1920 –luvun lopulta useassa eri meijerissä. Suurimman menestyksen eli Aurajuuston lisäksi meijerissä valmistettiin Turunmaa-, emmentaljuusto- ja Gouda juustoja.
Leipäjuusto Aikaisemmin leipäjuustoa valmistettiin paikallisissa ja alueellisissa meijereissä. Meijerikoon kasvettua leipäjuuston teollista valmistamista ei Suomessa enää jatkettu suuremmissa meijereissä, vaan se jäi lähinnä pienten yksityisten meijereiden ja juustoloiden varaan, jotka hankkivat maitonsa sopimusmaitotiloilta.
Luettelo Suomen juustoloista Suomen juustolat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä, joiden yhteydessä valmistetaan juustoja. Aikaisemmin juustolat toimivat meijereiden yhteydessä, mutta kun maidonjalostus on siirtynyt aikaisempaa suurempiin yksiköihin, paikalliset ja alueelliset meijerit ovat vähentyneet. Erikoisjuustojen valmistus on Suomessa jäänyt pääasiassa pienille yrityksille.
Meijeri Juuston valmistus alkoi Suomen meijereissä pääasiassa sveitsiläisopein 1860-luvulta lähtien. Juustoakin vietiin Venäjälle.
Meijerikoulu Meijerikoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka koulutti voinvalmistajia meijereihin. Voista tuli 1800-luvun loppupuolella Suomelle hyvin menestyvä vientituote, joka perinteisesti valmistettiin maatiloilla vaihtelevissa oloissa. Laadun varmistamiseksi ja parantamiseksi Suomeen alettiin perustaa meijereitä tuottamaan voita suurempina erinä valvotuissa prosesseissa.
Meijeri Suomen ensimmäisen meijerin perusti 1857 Kurkijoelle maatalouden kehittäjänä tunnettu myöhempi senaattori J. U. S. Gripenberg.
Porlammin Osuusmeijeri Meijeritoiminnan Porlammilla aloitti sveitsiläinen Gotfrid Gerner Porlammin kartanon meijerissä, joka perustettiin 1881, ja joka jatkoi toimintaansa 1946 saakka, jolloin se yhdistyi Porlammin Osuusmeijeriin. Porlammin ensimmäinen yhtiömeijeri perustettiin 1894, ja sen jälkeen Tyyskänmäen meijeri sekä kolmas yhtiömeijeri nykyisen Porlammin Osuusmeijerin paikalle.
Huittisten meijeri Huittisten ensimmäinen meijeri rakennettiin Kivirannan kartanon maille vuonna 1876. Nykyisellä paikalla Punkalaitumenjoen ylittävän Särkimyssillan kupeessa toiminta alkoi maaliskuussa 1900, jolloin edellisen vuoden puolella valmistunut ajanmukainen meijerirakennus otettiin käyttöön. Osuusmeijerin perustaja oli Huittisten Maamiesseuran edeltäjä Huittisten Isäntäyhdistys.
Joroisten vaakuna Joroisten kunnanvaakuna on saanut aiheensa Joroisten historiasta. Vaakunan häränpää viittaa kunnan asemaan 1800–luvulla maatalouden kehittämisessä. Joroisissa toimi meijeri- ja karjanhoitokoulu ja Itä-Suomen ensimmäinen karjanjalostusyhdistys. Kuulat muistuttavat pitäjän muinaisesta sijainnista rajan lähistöllä ja siellä käydyistä taisteluista.
Juustola Juustola on tuotantolaitos, joka valmistaa teollisesti juustoa. Suomessa juustolat toimivat aikaisemmin tavallisesti paikallisten ja alueellisten meijereiden yhteydessä, mutta meijerikoon kasvettua ei juustolan pitäminen osoittautunut kannattavaksi monillekaan meijereille.
Verner Virtanen Koko suomen sisällissodan ajan Salon Seudun Osuusmeijeri pystyi toimimaan. Pahimman puutteen aikana kesällä 1917 keskeytettiin voin ja juuston valmistus mutta kulutusmaitoa myytiin Turkuun ja Helsinkiin. Meijeriin rakennettin lisätilaa vuonna 1924. Tällöin Salon seudun Osuusmeijeri oli jo noussut Varsinais-Suomen suurimmaksi meijeriksi.
Halkivaha Halkivahassa toimii Suomen pienin meijeri, Halkivahan Meijeri Oy, joka on Arla Oy:n tytäryhtiö (Lopetti toimintansa 2015). Halkivahassa on myös SEO-huoltoasema. Halkivahassa toiminut K-extra-myymälä lopetetti toimintansa 31. toukokuuta 2008.
Arla (Suomi) Vuonna 1961 valmistui Ingmanin ensimmäinen meijeri Sipooseen.
Meijeri Karjanhoidon kehittyminen lypsykarjavaltaiseksi edellytti maidon käsittelyn modernisointia. Maidosta valmistettiin myytäväksi lähinnä voita, mutta vanhat menetelmät olivat sekä hankalia että tuottivat huonosti säilyvää voita. Ratkaisuksi tuli meijerit, joita syntyi ensimmäisten joukossa Tanskaan. Sieltä saapuneet ammattimiehet toivat osaamisensa Suomeen.
Kajaanin meijeri Kajaanin meijeri oli Kainuun Osuusmeijeriin (KOM) kuulunut meijeri Kajaanissa. Meijeri oli osuusmeijerin päämeijeri 60-luvulle saakka.
Otto Walter Ehrström Walter Ehrström osallistui aktiivisesti kansainväliseen toimintaan. Hänellä oli merkittävät ansiot siinä, että UNICEF lahjoitti 1950-luvulla huomattavan määrän meijerikoneita Suomen valtiolle, joka sitten myi ne edelleen meijereille. Valuuttapulan takia meijerit eivät sodan jälkeen päässeet uusimaan vanhoja kuluneita koneitaan.
Kajaanin meijeri Kajaanin meijeri toimi vuosina 1908-1981 Kauppakadun, Asemakadun ja Niskantien rajaamalla tontilla. Tontilla sijaitsi vuonna 1940 valmistunut suuri valkoinen meijerirakennus, 1953 valmistunut toimistorakennus joka on edelleen pystyssä Asemakadun varressa, sekä vanhat vuosisadan alussa valmistuneet meijerirakennukset Kauppakadun varressa. Kauppakadun ja asemakadun risteyksessä sijaitsi jäätelöbaari Meijerin Baari, joka oli valmistunut vuonna 1950. Uudempi meijeri ja Meijerin baari purettiin nykyisten kerrostalojen tieltä 1980-1990-lukujen vaihteessa. Vanhemmat meijerirakennukset oli purettu jo aiemmin 1970-luvulla, kun meijeriä uusittiin. Meijerin tiloissa toimi viimeisinä vuosina Osto-ja myyntiliike R. Pekkarinen.
Myrskylä Myrskylässä on ollut 1900-luvun alussa kuusi meijeriä: Grevnäsin osuusmeijeri (Kreivilässä), Hallilan meijeri, Myrskylän kartanon meijeri, Nybron meijeri, Koukjärven meijeri ja Labbomin meijeri (Jaakkolassa). Myöhemmin Myrskylän kirkonkylässä toimi myös E-liikkeen meijeri. Sen tiloissa toimii kalasavustamo Safu. Myrskylän Savustamo tuottaa kalajalosteita myös vientiin ja sillä on tehtaanmyymälä. Apetit Pakaste Oy:n hallussa savustamo suljettiin, mutta se avattiin 2015 uudelleen, kun Ahvenkosken Savu Oy osti tilat. Nykyään Ahvenkosken Savu ei toimi enää lainkaan Ahvenkoskella, vaan kaikki senkin toimina on keskitetty aikeisempaa laajempiin tiloihin Myrskylään. Myrskylän savustamolla on jatkuvasti auki oleva tehtaanmyymälä tuotantotilojen yhteydessä samassa rakennuksessa.
Illo Illon ensimmäinen kauppa perustettiin vuonna 1881. Samana vuonna kylään tuli kiertokoulu. Seuraavalla vuosikymmenellä maaseutu alkoi teollistua ja kylään saatiin kuivurit ja meijeri. Kylä kasvoi vuosisadan vaihteessa vauhdilla ja Illoon rakennettiin muun muassa kansakoulu, rukoushuone, osuusmeijeri, pankki, postikonttori ja puhelinkeskus. Kylä kärsi tuhoja Suomen sisällissodassa kun punaiset vetäytyivät seudun halki. Sähköt vedettiin Illoon vuonna 1927.
Sotkamo Sotkamossa on toiminut kaksi meijeriä. Sotkamon vanha meijeri lopetti toimintansa 1980-luvun alussa, mutta jo 1960-luvulta sen toiminta oli hyvin pienimuotoista, sillä Kainuun osuusmeijerin Sotkamon meijeri aloitti toimintansa tuolloin. Sotkamon meijeri oli Kainuun Osuusmeijerin päämeijeri. Kainuun Osuusmeijeri myytiin Valiolle 2001, ja meijerin toimintaa alettiin karsia. Lopullisesti meijerin toiminta lakkautettiin vuonna 2003. Toiminimi jäi kuitenkin Kainuusta tulevan maidon käyttöön vuoteen 2009 asti, jolloin toiminta Kainuun osuusmeijerin nimellä päättyi. Vuodesta 2010 lähtien Kainuusta tuleva maito kuuluu osuuskunta ItäMaitoon.
Mouhijärven Osuusmeijeri Mouhijärven Osuusmeijeri (MOM) oli suomalainen meijeri. Meijeri perustettiin 1906 ja se haettiin konkurssiin kesällä 1999. Meijerin kaatoivat kiristynyt kilpailu, vähän aiemmin ollut listerialöytö seurannaisvaikutuksineen ja ison kauppaketjuasiakkaan menettäminen. Yksi tekijä oli myös lähes kolmenkymmenen maidontuottajan irtaantuminen meijeristä. Viime vaiheessa yhtiön toimitusjohtaja oli Juha Järvinen ja hallituksen puheenjohtaja Tenho Juvonen. Työntekijöitä yrityksessä oli 30, millä se oli Mouhijärven suurin työllistäjä. Vuodessa meijeri keräsi maitoa vajaat 20 miljoonaa litraa. Erityisesti yritys tunnettiin voistaan, jonka pakkauksessa oli isolla kirjaimet MOM. Lisäksi meijeri tuotti ainakin maitoa ja mehua. Konkurssin jälkeen suurin osa MOM:lle maitoa tuottaneista maidontuottajista siirtyi Hämeenlinnan Osuusmeijerin piiriin. Jonkin aikaa vanhan meijerin tiloissa toimi liha-alan yritys Lihamesta. Nykyisin paikalla on pubi.
Liperi (kunta) Osuusmeijeri on ollut Liperissä merkittävä ja suuri yksikkö ja työnantaja. Suhdanteet eivät enää suosi Liperin Osuusmeijerin kokoisia laitoksia. Vuonna 2010 meijerin tuotanto ajettiin alas ja maidon käsittely päättyi. Meijeri oli tunenttu pallojuustostaan, jossa oli punainen vahakuori juuston suojana. Juusto poistui Valion valikoimista. Meijerin koneet ja laitteentmyytiin ulkomaille, myymälä jäi muutamaksi vuodeksi meijerin kiinteistöön. Meijerin kiinteistöt jäivät tyhjinlleen. Entisessä juustolassa toimii sänkytehdas. Lämpökeskus on VAPOn.
Artjärven historia Ensimmäiset meijerit olivat kartanomejereitä, joita oli sekä Kinttulassa että Ratulassa. Riihimäen Pietarin rata oli hyvä markkinointikeino. Kartanoissa oli sveitsiläisiä juustomestareita, joita Artjärvellä oli Liechtit. Töyrylän meijeriä piti Eetu Laine ja hänen mentyään konkurssiin sitä piti Kalle Vuorenalho ja vielä hänen poikansa Veikko Vuorenalho, jolla oli meijeri myös Pukkilassa. Tämä meijeri loppui vasta Tuottajain maidon tultua perustetuksi.
Kiinan maitojauheskandaali Viranomaiset tutkivat 109 meijeriä. Melamiinia löytyi 22 meijerin tuotteista. Kiinassa on yli 1 600 maidontuottajaa. Tuotteita veti pois myynnistä myös maan suurin meijeri Mengniu ja Pekingin olympialaisia sponsoroinut Sisä-Mongolian Yili. Tuotteita oli viety myös Aasiaan ja Afrikkaan. Havaitut kolme kuolemantapausta liittyvät Sanlu-meijeriin Hebeissä, josta uusiseelantilainen Fonterra omistaa osan. Arla Foods tekee yhteistyötä suurimman meijerin Mengniun kanssa ja joutui keskeyttämään tuotantonsa skandaalin takia. Arlan Kiinassa valmistamat tuotteet myydään Kiinassa.
Meijerikoulu Harjoittelujaksolla opastettiin nais- ja miespuolisia henkilöitä meijeritalouteen kuuluviin töihin maataloushallituksen tarkoitukseen hyväksymissä meijereissä. Meijeriharjoittelu kesti vähintään kaksi vuotta, joista ensimmäinen vuosi oli koeaikaa.
Lukas Meijer Meijer vietti lapsuutensa Ulricehamnissa. Hän valmistui Tingsholmin lukiosta ja meni opiskelemaan Uppsalan yliopistooon. Hän pelasi nuorena jääkiekkoa. Hänen veljensä Sebastian Meijer on ammattilaisjääkiekkoilija.
Särkisalmi Mäntylahden eli Särkisalmen Osuuskassa perustettiin 12. kesäkuuta 1908, sen ensimmäinen kassanhoitaja oli Heikki Sinkkonen. Särkisalmen Sahayhtiön kaksiraaminen saha oli perustettu jo vuotta aiemmin eli 1907. Vuonna 1908 26. tammikuuta oli perustettu myös Särkisalmen nuorisoseura, joka avasi kirjaston 1909, julkaisi seuralehteä ”Särkisalmen Sanomat” ja sai oman talon 1912 eli samana vuonna kuin Särkisalmen Osuusmeijeri perustettiin. Nuorisoseuran toimintaan kuuluivat myös oma torvisoittokunta, lukurengas ja iltamat. Parikkalan maamiesseurasta taas jakaantui 1919 muun muassa Mäntylahti-Särkisalmen seura. Osuusmeijerin kukoistuskausi alkoi Savo-Karjalan maitokunta –osuuskunnan perustamisesta 1957, huippumodernin meijerin vihkiäisiä kunnioittivat läsnäolollaan presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen 2. elokuuta 1961, seuraavana vuonna meijerissä työskenteli 61 henkilöä. Meijeri tuli tunnetuksi muun muassa juustoistaan, joiden valmistus kuitenkin päättyi Särkisalmella 1996. Jo 1970 itsenäinen osuuskunta oli sulautunut Savonlinnan Osuuskunta Tuotteeseen.
Kaitsor Alun perin Vöyrin alueella sekä lähiseudulla oli paljon pieniä meijereitä, kunnes meijerit päättivät yhdistyä ja Kaitsoriin perustettiin yhteisjuustola. Kaitsorin alueella sijaitsee ainakin kaksi entistä ja yksi (edellä mainittu) meijeri.
Verner Virtanen Vuosisadan alussa maidon myymisen meijereille hoiti lähialueen maidonmyyntiosuuskunnat, joista joillakin oli omat maitomyymälänsä Turussa. Meijereihin tuli maitoa kuitenkin epäsäännöllisesti ja tavallisesti myöhään päivällä. Voinvienti-osuusliike Valion Turun toinen ja suurempi meijeri oli perustettu jo 1924.
Korholan kartano Kartanon meijeri tuotti voita vientiin, vuonna 1890 muun muassa Tanskaan ja Englantiin. 1890 meijeriin hankittiin sitä varten separaattori, ja voin valmistukseen ostettiin maitoa ja kermaa tilan ulkopuolelta. Muutaman vuoden meijerissä toimineesta meijerikoulusta valmistui neljä meijerikköä vuodessa.
Kaitsor Kylä sijaitsee Vöyrin keskuksesta Rökiöstä n. 14 km pohjoiseen. Kaitsor on pääasiassa maaseutua ja saa pääasiallisen toimeentulonsa maataloudesta. Kylässä sijaitsee myös pienteollisuutta sekä nykyään Valion omistama meijeri. Meijerissä valmistetaan pääasiassa vientiin perusjuustoja kuten goudaa sekä lappia. Meijerin toisessa yksikössä valmistetaan tuorejuustoja, joista kuuluisin juusto on mustapippuri-juusto Musta Pekka (jota tuotti ennen "Enigheten/Milka,"
joka kärsi myöhemmin listeriajupakasta). Yksikkö on ainoa Valion meijereistä, jolla on oma vedenpuhdistamo. Kaitsorin juustolan toiminta loppuu huhtikuuhun 2015 mennessä.
Tattaranjoki Veden laatuun on vaikuttanut myös teollisuus. Joen varrella on ollut ainakin kaksi nahkatehdasta sekä meijeri, jotka ovat aikoinaan laskeneet jätevetensä jokeen. Suomisen kuitukangastehdas on myös laskenut jätevesiään Tattaranjokeen, mutta tehtaalle on rakennettu ensimmäinen vedenpuhdistamo jo 1940-luvulla.
Cow Belles Elokuva kertoo pääosin kahdesta tytöstä, Taylor ja Courtney Callumista. Tyttöjen isä Reed Callum omistaa hyvin menestyneen meijerin nimeltä Callum Dairy. Tytöt ovat tottuneet shoppailuun ja muuhun rahan käyttöön. Eräänä päivänä heidän isänsä Reed päättää, että tyttöjen pitäisi mennä töihin perheen meijerille jotta heidän holtiton rahankäyttönsä ja muu riehuminen vähenisi. Tytöt joutuvat suostumaan tarjoukseen ja heistä tulee meijerin työntekijöitä. Isän lähdettyä matkalle meijerin budjetti on laskee runsaasti, minkä syytä ei saada heti selville. Courtney ja hänen ystävänsä järjestävät tanssiaisia ja Courtneylta vaaditaan tanssiaisten budjettiin 20 000 - 30 000 dollaria, mutta tilanne muuttuu: Taylor joutuu nostamaan Courtneyn tanssiaisrahat meijerin työntekijöiden palkkoihin ja jopa myymään oman autonsa. Loppujen lopuksi Courtney kuitenkin saa unelmien tanssiaisensa ja kaikki kääntyy parhain päin.
Huittisten meijeri Nykyinen Hankkijan suunnitteleman mallin mukaisesti rakennettu meijerikiinteistö valmistui vuonna 1922. Se oli niin moderni, että meijeri pääsi jopa Vihtori Ylisen maalaamaan Valistuksen opetustauluun maitoteollisuuden esimerkkinä. Varsinaiset tuotantotilat sijaitsivat kaksikerroksisen rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa ja toisessa oli toimisto- sekä asuinhuoneistoja. Rakennuksessa oli myös laajat kellari- ja ullakkotilat. Tuotantolaitoksen lisäksi alueella on myös 1900-luvun alkuvuosilta peräisin oleva puinen asuinrakennus. 
Meijerin oma myymälä sijaitsi nykyisen kaupunginkirjaston kohdalla maantien toisella puolella. Meijerin toiminta päättyi lopulta vuonna 1988, minkä jälkeen kiinteistö siirtyi Huittisten kaupungin omistukseen.
Lapinjärvi 1870-luvulla keksitty separaattori avasi tien meijeriteollisuudelle myös Lapinjärvellä: vuonna 1891 perustettiin Lapinjärven ensimmäinen osuusmeijeri Norrby mejerin. Tämän jälkeen Lapinjärvellä aloitti toimintansa myös seitsemän muuta meijeriä, joista vain Porlammin Osuusmeijeri on toiminnassa nykyäänkin.
Huittisten meijeri Vuonna 2010 käynnistyi Tekesin osittain rahoittama projekti, jonka myötä meijerirakennukselle syntyi korjaussuunnitelma. Lisäksi sen viereen kaavoitettiin asuinalue. Aikaisemmin rakennuksesta on suunniteltu muun muassa monitoimitaloa, jonne saneerattaisiin tilaa kulttuuri- ja yritystoiminnalle. Huittisten meijeristä kertova teos "Ehheetä maitoo. Muisteluksia Huittisten meijeristä" julkaistiin vuonna 2013.
Karjanhoitokoulut Suomessa Hovilan kartanoon Sysmään perustettiin meijeri- ja karjanhoitokoulu 1878. Vuonna 1913 se siirtyi Nuoramoisten eli Nordenlundin kartanoon.
Karjanhoitokoulut Suomessa Vuonna 1896 Vuojoen kartanoon Eurajoelle perustettiin meijeri- ja karjanhoitokoulu, jonka toiminta kuitenkin loppui kartanon myyntiin 1927.
Meijerin hyppyrimäet Meijerin hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihypyn suorituspaikka Kuusamossa.
Huopanankoski Huopanankoskella oli kaksi meijeriä ja saha. Molemmat meijerit tekivät konkurssin vuonna 1919.
Kiteen Meijerinranta Vuosisadan alkupuolella Meijerin toiminta kasvoi ja se oli kannattavaa. Johto oli alusta lähtien osaavaa ja ammattitaitoista, ja koneet olivat nykyaikaisia. Meijeri antoi työtä useille kiteeläisille nuorille, ja työpaikkoja oli monenlaisia. Energiaa tuottamaan ostettiin oma höyrykone. Toiminnan laajentuessa energiantarve kasvoi, ja 1940-luvun alkupuolella Meijerille rakennettiin uusi konehuone, jonne hankittiin aikaisempaa paljon tehokkaampi höyrykone.
Karjanhoitokoulut Suomessa Otavan maanviljelyskoulun ja karjanhoitokoulun perustamispäivänä pidetään toukokuun 19. päivää 1859, jolloin koulun ohjesääntö vahvistettiin. Maanviljelyskoulu ja naisille suunnattu karjanhoitokoulu aloittivat toimintansa Liukkolan sotilasvirkatalossa 1850-luvun lopulla. Välillä karjanhoitokoulu oli suljettuna kunnollisen navetan ja meijerin puutteessa, mutta uuden navetan 1865 ja uuden meijerin 1875 myötä naisten koulutus aloitettiin jälleen 1896. 1900-luvun alussa Otavassa alkoi lisäksi kaksivuotinen karjanhoitokoulu lähinnä miehille. Etelä-Savon ammattiopiston käytössä viimeksi olleen Otavan koulutilan toiminta loppui 2014 ja tila laitettiin myyntiin.
Koskue Vuonna 1889 Jalasjärvelle perustettiin kolme yhtiömeijeriä. Yksi niistä oli Koskuen meijeri. Runsaat kymmenen vuotta toimittuaan Koskuen meijeri myytiin Osuusmeijeri Murtajan kuorima-asemaksi. Kokonaan uusi meijerirakennus valmistui Koskuelle vuonna 1923. Samana vuonna Osuusmeijeri Murtaja hajosi ja Koskuen Osuusmeijeri perustettiin. Osuusmeijeri lopetti toimintansa vuonna 1974. Koskuella toimi 1890-luvulla myös pienikokoinen Juvosen meijeri.
Kreivilä Kreivilässä on ollut kaksi meijeriä: Grevnäs mejeri, "Kreivilän meijeri", ja Grevnäs-Mickelspiltom Andelsmejeri, "Kreivilän-Mickelspiltomin Osuusmeijeri".
Mourits Rasmussen Kokeilut roquefort-tyyppisen kotimaisen sinihomejuuston aikaansaamiseksi alkoivat Valion vuokraamassa pienessä Liedon meijerissä vuonna 1934 Mourits Rasmussenin johdolla; työnimenä oli Lactafort. Haaste oli melkoinen – kun alkuperäinen roquefort tehdään lampaanmaidosta ja kypsytetään aromin antavissa kalkkikiviluolissa, Suomessa oli tyydyttävä lehmänmaitoon ja tavallisiin juustolan kellareihin. Kunnolliseen tulokseen päästiinkin vasta muutaman vuoden kuluttua Turussa. Kun uusi meijerirakennus Läntisen Pitkänkadun ja Ratapihankadun väliselle tontille valmistui, sinne sijoitettiin ajanmukainen Aura-juustola kellareineen. Siellä valmistus pääsi täyteen vauhtiin vuonna 1938. Aura-homejuustosta tuli nopeasti Valion Turun meijerin kuuluisin juusto.