mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Chamaecyparis hodginsii "Chamaecyparis hodginsii" kasvaa luonnonvaraisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristoissa 300 metrin korkeudelta aina 2 300 metriin. Lajia esiintyy laajalti Kiinassa Chongqingin, Fujianin, Guangdongin, Guangxin, Guizhoun, Hunanin, Jiangxin, Sichuanin, Yunnanin ja Zhejiangin maakunnissa sekä Vietnamissa ja Laosin pohjoisosissa.
Chamaecyparis hodginsii "Chamaecyparis hodginsii" on sypressikasvien heimon (Cupressoideae) alaheimoon Cupressoideae kuuluva havupuulaji. Se luokiteltiin yleisesti suvun "Fokienia" ainoaksi lajiksi nimellä "Fokienia hodginsii" 1910-luvulta 2000-luvulle asti. 2000-luvulla suoritetut molekyylibiologiset genetiikan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että valesypressien suvun ("Chamaecyparis") lajit lawsoninsypressi ("Chamaecyparis lawsoniana") ja japaninsypressi ("Chamaecyparis obtusa") ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypressilajeille. Siten valesypressien suku on kladistisena ryhmänä parafyleettinen ilman tätä lajia. Modernissa luokittelussa kaikkien taksonomisten ryhmien tulisi kuitenkin olla monofyleettisia eli sisältää kaikki yhteisen kantamuodon jälkeläiset, joten luokitusta on ehdotettu korjattavaksi siirtämällä laji valesypressien sukuun. Puulaji kuvattiinkin valesypressinä nimellä "Chamaecyparis hodginsii" vuonna 2007.
Chamaecyparis hodginsii Chamaecyparis hodginsii eli Fokienia hodginsii on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Lajin edustajat ovat itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsien ainavihantia puita. Puu on perinteisesti luokiteltu omaan yksilajiseen sukuunsa "Fokienia". Useiden 2000-luvulla ja 2010-luvulla tehtyjen geneettisten tutkimusten perusteella kuitenkin valesypressien sukuun ("Chamaecyparis") kuuluvat lawsoninsypressi ja japaninsypressi ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypresseille, mikä puoltaa vahvasti lajin luokittelua valesypresseihin. Puulaji kuvattiin vuonna 2007 valesypressien suvun lajina nimellä "Chamaecyparis hodginsii".
Chamaecyparis hodginsii "Chamaecyparis hodginsii" on keskisuuri ainavihanta puu. Se tulee tavallisesti noin 30 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin metrin paksuiseksi. Puun runko on yleensä suora ja alaosastaan oksaton. Rungon purppuranruskea tai ruskean harmahtava kuori on aluksi melko sileää, mutta tulee myöhemmin hilseileväksi ja lopulta vanhemmiten epäsäännöllisen uurteiseksi. Tiheä latvus on aluksi muodoltaan kartiomainen, mutta vanhemmilla puilla pyöristynyt. Oksat voivat olla vaakasuuntaisesti siirottavia tai alaspäin kaartuvia. Sivuttaiset versot haarautuvat tasossa muodostaen litteitä oksanhaaroja, jotka ovat nuorilla puilla muodoltaan sulkamaisia, mutta vanhemmilla puilla usein lyhyempiä ja epäsäännöllisempiä. Uloimmat sivuttaiset versot ovat rangaltaan litteitä.
Chamaecyparis hodginsii Laji kasvaa tyypillisesti happamilla ja hyvin vettä läpäisevillä hiekkapitoisilla mailla. Lajin luontaisten elinalueiden keskimääräinen vuosittainen sadanta on vähintään 1 200 millimetriä.
Chamaecyparis hodginsii "Chamaecyparis hodginsii" kestää huonosti varjostusta erityisesti nuorena. Se lisääntyy luonnossa parhaiten metsien reunoilla, veden äärellä ja metsätuhojen aiheuttamilla aukeilla. Vanhemmat ja korkeammat puut menestyvät tiheänkin metsän keskellä ja lajin tiedetään voivan elää ainakin noin 1 500 vuotta vanhaksi.
Valesypressit Valesypressit ovat tyypillisesti sopeutuneet kosteisiin metsiin. Lawsoninsypressi kasvaa Pohjois-Amerikan länsirannikon lauhkean vyöhykkeen havupuuvaltaisissa metsissä. Japaninsypressi ja hernesypressi kasvavat vuoristoisissa sekametsissä, usein veden äärellä. Pallosypressi kasvaa tyypillisesti metsäisillä soilla. "Chamaecyparis hodginsii" kasvaa lehtipuuvaltaisissa subtrooppisissa vuoristometsissä. Pallosypressi sietää seisovaa vettä, kun taas monet valesypressit tarvitsevat hyvin vettä läpäisevän maaperän.
Valesypressit Valesypressit ovat havupuita, jotka kuuluvat sypressikasvien heimon alaheimoon Cupressoideae. Geneettisten tutkimusten perusteella valesypressit eivät ole erityisen läheistä sukua yhdellekään alaheimon muista suvuista, vaan muodostavat kauan sitten muista eriytyneen basaalisen sisarryhmän kaikki muut alaheimon suvut sisältävälle ryhmälle. Toisinaan valesypressilaji "Chamaecyparis hodginsii" luokitellaan erilliseen yksilajiseen sukuunsa "Fokienia" nimellä "Fokienia hodginsii", jolloin Valesypressit ja suku "Fokienia" olisivat toistensa lähimmät sukulaisryhmät. Valesypressien suvun tyyppilaji on pallosypressi ("Chamaecyparis thyoides").
Chamaecyparis hodginsii Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan "Chamacyparis hodginsiin" vaarantuneeksi lajiksi. Lajin levinneisyysalue on suhteellisen laaja, mutta erittäin pirstoutunut. Hakkuut ja elinympäristön tuhoutuminen jatkuvat yhä, vaikka laji on suojeltu lailla Kiinassa ja Vietnamissa.
Valesypressit Monet valesypresseistä ovat nykyisin uhanalaisia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt formosansypressin erittäin uhanalaiseksi sekä lajit "Chamaecyparis taiwanensis" ja "Chamaecyparis hodginsii" vaarantuneiksi. Lisäksi myös silmälläpidettäviksi lajeiksi määriteltyjen lawsoninsypressin ja japaninsypressin luonnonkannat ovat huomattavasti kärsineet nykyaikaisen metsäteollisuuden myötä.
Chamaecyparis hodginsii Puun tieteellinen lajinimi "hodginsii" viittaa kapteeniin nimeltä A. E. N. Hodgins, joka keräsi lajista ensimmäiset näytteet tieteelle vuonna 1908. Lajista kuvatun suvun tieteellinen nimi "Fokienia" viittaa Kiinan Fujianin maakuntaan. Puun luontaisella esiintymisalueella siitä käytetään kiinankielistä nimeä 福建柏 ("fú jiàn bǎi", suom. "Fujianin sypressi") ja vietnaminkielistä nimeä "pơ mu".
Valesypressit Valesypressien luontainen levinneisyys on hajanainen. Niitä esiintyy Aasiassa itärannikolla sekä Pohjois-Amerikassa itä- ja länsirannikolla. Valesypressit ovat tyypillisesti vuoristoalueiden puita. Aasiassa sekä Japanin että Taiwanin vuoristoissa esiintyy kahtaa eri lajia. "Chamaecyparis hodginsii" kasvaa luontaisena laajalla alueella eteläisen Kiinan, Vietnamin ja Laosin vuoristoissa. Pohjois-Amerikassa lawsoninsypressiä esiintyy suppealla alueella Yhdysvaltain länsirannikolla Kalifornian ja Oregonin vuoristoissa ja pallosypressiä hajanaisesti alavilla rannikkoalueilla Yhdysvaltain itärannikolla ja Meksikonlahden rannikolla pohjoisesta New Hampshiresta lounaaseen Louisianaan.
Hernesypressi Hernesypressi ("Chamaecyparis pisifera") on ainavihanta puu valesypressien suvussa. Se voi kasvaa jopa 50 metriä korkeaksi. Koristekasveiksi on jalostettu kääpiömuotoja. Laji on saanut suomenkielisen nimensä herneitä muistuttavista kävyistään.
Chamaecyparis hodginsii Siemenet ovat munanmuotoisia ja neljästä viiteen millimetriä pitkiä. Siemenellä on kaksi keskenään hyvin erikokoista lenninsiipeä. Suurempi siipi on keskimäärin kuusi millimetriä pitkä ja viisi millimetriä leveä, kun taas pienempi siipi on vain noin 1,5 millimetriä pitkä.
Chamaecyparis hodginsii Puun tasasyistä ja lahonkestävää tumman punertavaa puuainesta arvostetaan suuresti. Sitä on käytetty lajin kotiseudulla runsaasti puurakentamisessa, sisustuksessa ja huonekalujen valmistuksessa. Lajia kasvatetaan lähinnä Kiinassa nykyisin myös koristepuuna erityisesti puistoissa ja hautausmailla, mutta talousmetsien istutukseen se soveltuu huonosti hitaan kasvunopeutensa vuoksi. Pitkäikäistä puulajia on käytetty myös ilmastohistorian tutkimuksessa vuosirengasajoituksen avulla.
Taiwaninkeihäskuusi Taiwaninkeihäskuusi voi kasvaa sekametsissä tai muodostaa pieniä yksilajisia metsiköitä. Se kasvaa usein yhdessä formosansypressin ("Chamaecyparis formosensis") ja japaninsypressin muunnoksen "Chamaecyparis obtusa" var. "formosana" kanssa. Muita metsille tyypillisiä puita ovat useat mäntylajit ("Pinus") ja douglaskuusiin kuuluva "Pseudotsuga wilsoniana" eli "Pseudotsuga sinensis" var. "wilsoniana".
Chamaecyparis hodginsii Yksikotinen puu tuottaa erillisiä hede- ja emikukintoja. Kukinnot kehittyvät versojen kärkiin. Hedekukinto eli hedekäpy muodostuu yleisimmin 10–12 hedelehdestä, jotka ovat asettuneet rangan ympärille ristikkäin vastakkaisesti viiteen tai kuuteen pariin. Kunkin hedelehden abaksiaalisella eli alapinnalla on kolme siitepölyä tuottavaa pölylokeroa. Hedekäpy on pölytysvaiheessa 4–5 millimetriä pitkä ja 1,5–2 millimetriä leveä.
Taiwanin maantiede Taiwanin keski- ja itäosia hallitsevat korkeat vuoret. Keskivuoristo (Taiwan Shan) muodostuu merenalaisen vuorijonon huipuista, joista korkein huippu on Yu Shan (3 997 metriä). Osittain saaren suurten korkeuserojen vuoksi Taiwanilla on monia erityyppisiä elinympäristöjä. Saaren länsiosissa on laaja tasanko, jossa viljellään riisiä. Puunhakkuun kannattamattomuuden vuoksi Taiwanin sisämaassa on runsaasti ainavihantia metsiä, jotka kasvavat jopa kolmen kilometrin korkeudessa. Alarinteillä kasvaa subtrooppista ainavihantaa metsää. Näiden metsien yleisiä puulajeja ovat "Castanopsis hystrix", "Cryptocarya chinensis" ja kamferipuu ("Cinnamomum camphora"). Ylärinteillä kasvaa havupuuvaltaisia metsiä, joiden lajistoon kuuluu mäntyjä ("Pinus"), kuusia ("Picea"), hemlokkeja ("Tsuga"), pihtoja ("Abies") ja valesypressejä ("Chamaecyparis").
Chamaecyparis hodginsii Emikukinto eli käpy koostuu 10–16 kilpimäisestä käpysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan ristikkäin vastakkaisesti viidestä kahdeksaan pariin. Muodoltaan lähes pallomainen käpy on kypsänä 15–25 millimetriä pitkä ja 12–22 millimetriä leveä. Toisena vuotenaan kypsyvät kävyt varisevat pian käpysuomujen avauduttua. Kukin yksittäinen käpysuomu itsessään muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Käpysuomu on muodoltaan kiilatyvisen kilpimäinen ja lavaltaan litteä. Sen keskellä on pieni peitinsuomun kärjen muodostama piikki. Yksi käpy tuottaa tavallisesti 20–30 siementä.
Taiwania cryptomerioides "Taiwania cryptomerioides" kasvaa lauhkeissa sademetsissä latvuskerroksen yläpuolelle kohoavana ylispuuna. Se muodostaa usein metsikköjä suojaisiin laaksoihin. Taiwanilla lauhkeat sademetsät ovat tyypillisesti havumetsiä, joiden valtapuulajeja ovat formosansypressi ("Chamaecyparis formosensis") ja japaninsypressin muunnos "Chamaecyparis obtusa" var. "formosana". Metsissä esiintyy myös taiwaninkeihäskuusta ("Cunninghamia lanceolata var. konishii"), tuoksusetrejä ("Calocedrus"), kuusia ("Picea"), douglaskuusia ("Pseudotsuga") ja hemlokkeja ("Tsuga") sekä joitakin lehtipuita, kuten tammia ("Quercus") ja suvun "Castanopsis" lajeja.
Chamaecyparis hodginsii Lehdet ovat enimmäkseen suomumaisia ja kannaltaan johteisia. Lehtiasento on ristikkäin vastakkainen. Litteiden versojen suomumaiset lehdet ovat vahvasti kaksimuotoisia; litteän versorangan leveiden pintojen litteät keskilehdet ovat rangan kapeiden reunojen kourumaisia laitalehtiä pienempiä. Uloimmissa versoissa kapean vastapuikeat keskilehdet ovat 2–7 millimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä, kun taas puikeat laitalehdet ovat 4–10 millimetriä pitkiä ja 1,5–2 millimetriä leveitä, mutta vanhempien oksanhaarojen lehdet voivat olla selvästi suurempia. Ilmaraot muodostavat vaaleita juovia lehtien alapinnoille. Keskilehdissä on kaksi vaaleaa ilmarakojuovaa keskisuonen ympärillä, laitalehdissä yksi juova.
Jack Hodgins Angela ja Hodgins menevät ensimmäisille treffeilleen (toisen tuotantokauden jakso "The Girl with the Curl") puistoon keinumaan. Jaksossa "Aliens in a Spaceship" Hodgins myönsi Brennanille olevansa rakastunut Angelaan. Hodgins kosi Angelaa kahdesti, mutta vaikka Angela myöntääkin rakastavansa häntä, Angela ei suiostu kumpaankaan koska hänestä se ei "tunnu" oikealta. Hodgins yllättää Angelan "Be My Love"-kosinnalla ja väittää rakastavansa heidän suhdettaan juuri sellaisena kuin se on. Angela on haltioissaan ja pyytää Hodginsia menemään hänen kanssaan naimisiin välittömästi. Hodgins suostuu, mutta parin häät jäävät lyhyiksi kun paljastuu, että Angela on teknillisesti mennyt naimisiin Fidžillä.
Zack Addy Zackin paras ystävä on Tri Jack Hodgins. Vaikka aluksi selviääkin, että Zack ja Hodgins ovat kämppiksiä myöhemmin paljastetaan, että Zack vuokraa Hodginsin autotallin yläpuolella olevaa asuntoa. Zack tulee töihim Hodginsin kyydissä sillä hän ei aja autoa eikä polkupyörää.
Sypressit Nimeä sypressi käytetään myös eräistä tähän sukuun kuulumattomista, mutta samaan heimoon kuuluvista kasveista. Sellaisia ovat valesypressit, joihin kuuluu muun muassa hernesypressi ("Chamaecyparis pisifera"), suosypressit ("Taxodium"), deltasypressit ("Glyptostrobus"), sädesypressit ("Callitris"), patagoniansypressi ("Fitzroya cupressoides"), ristisypressi ("Pilgerodendron uviferum"), atlassypressi ("Tetraclinis articulata").
Jack Hodgins Kuudennella tuotantokaudella Angela synnyttää hänen ja Hodginssin esikoisen Michael Vincent Stacato Hodgins.
Kalifornianmansikkapuu Kalifornianmansikkapuu kasvaa usein metsissä suurempien puiden muodostaman latvuskerroksen alla. Yleisiä valtapuulajeja näissä metsissä ovat douglaskuusi ("Pseudotsuga menziesii"), lännenhemlokki ("Tsuga heterophylla"), lawsoninsypressi ("Chamaecyparis lawsoniana"), punapuu ("Sequoia sempervirens") ja keltamänty ("Pinus ponderosa"). Kalifornianmansikkapuu viihtyy paremmin varjossa tai puolivarjossa kuin auringossa nuorena, mutta vanhemmiten tarvitsee enemmän valoa.
Jack Hodgins Angelan isän tullessa kaupunkiin neljännen tuotantokauden jaksossa "The Science in the Physicist", Hodgins herää keskeltä aavikkoa side vasemmassa olkapäässään. Poistettuaan sen paljastuu tatuointi Angelan kasvoista ja teksti "Angie Forever". Katsojien annetaan uskoa, että Angelan isä teki tämän koska Hodgins satutti hänen tytärtään. Myöhemmin, jaksossa "The Cinderella in the Cardboard" paljastetaan, että Hodgins on kirjautunut nettideittisivustolle nimeltä 'Hate or Date'.
Valesypressit Valesypressit ovat yksikotisia ainavihantia puita. Ne ovat tavallisesti haarautumattoman yksirunkoisia, ja useat suvun lajit voivat kasvaa hyvinkin suuriksi puiksi, mutta jotkin lajit voivat toisinaan jäädä myös pensasmaisiksi. Suurimmat suvun edustajat ovat enimmillään noin 70 metrin korkeuteen kasvavia lawsoninsypressejä ("Chamaecyparis lawsoniana") ja rungon ympärysmitaltaan jopa lähes kuuden metrin paksuisiksi kasvavia formosansypressejä ("Chamaecyparis formosensis"). Useat koristekasveiksi jalostetut lajikkeet ovat pensasmaisia kääpiömuotoja. Solakat oksat muodostavat tyypillisesti kartiomaisen latvuksen, joka saattaa vanhemmiten pyöristyä. Oksat ovat tavallisesti siirottavia tai riippuvia, mutta jalostetuilla muodoilla ne voivat olla myös pystyjä. Pienet oksanhaarat ovat useimmiten litteitä tai poikkileikkaukseltaan heikosti särmäisen vinoneliömäisiä, mutta pallosypressillä voivat olla myös liereitä. Sivuttaiset litteät versot haarautuvat tasossa muodostaen viuhkamaisen litteitä oksia. Versorangat ovat yleensä limittäisten suomulehtien peittämiä. Rungon kuori on tavallisesti väritykseltään punaruskeaa ja voi olla rakenteeltaan säikeistä, uurteista tai suomumaisina tai pitkittäisinä liuskoina hilseilevää.
Luettelo Bonesin henkilöistä Tri Jack hodgins on hyönteistutkija, mutta on ekspertti myös itiöissä ja mineraaleissa. Hodginsin harrastuksena ovat kuitenkin salaliittoteoriat. Hän on yksi ryhmän normaaleimmista ihmisistä ja auttaakin Zackia olemaan normaalisti sosiaalinen. Hodginsin perhe on erittäin rikas, ja hän toivookin, että hänen nykyinen työarvonsa pysyisikin salassa perheeltä, kuten myös hänen omaisuutensa työyhteisöltä. Hän on naimisissa Angelan kanssa, ja heillä on Michael-niminen poika. Yhdennentoista tuotantokauden jaksossa "The Doom in the Boom" Hodgins halvaantuu räjähdyksen jälkiseurauksena.
Angela Montenegro Jack Hodgins pyysi Angelaa kerran treffeille, mutta Angela ei suostunut koska pelkäsi asioiden menevän "likaisiksi", joka vaikuttaisi heidän suhteeseensa työkavereina. Myöhemmin kun Hodgins löydettiin elävältä haudattuna, he suutelivat ja jakson lopussa he lähtivät samaa matkaa kotiin. Angela ja Hodgins alkoivat seurustella uudelleen ja toisella kaudella Angela kosi Hodginsia kieltäydyttyään tämän kahdesta ensimmäisestä. Parin hääsuunnittelunsa jäävät kuitenkin lyhyiksi toisen tuotantokauden finaalissa, kun paljastuu että Angela on naimisissa Grayson Barasa nimisen miehen kanssa.
Valesypressit Valesypressit ("Chamaecyparis") on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuusuku. Sukuun kuuluu määrittelystä riippuen viidestä seitsemään lajia, joista kaksi kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa ja loput kolmesta viiteen Itä-Aasiassa. Suvun edustajat ovat pienehköjä tai keskisuuria ainavihantia puita. Valesypressit muistuttavat ulkoisesti sypressejä ("Cupressus"), mutta toisin kuin useimmilla sypresseillä, valesypressien oksanhaarat ovat litteitä ja enintään hyvin niukasti särmäisiä, sekä kävyt ovat pienempiä.
Jack Hodgins 11. kaudella Hodgins halvaantu.
Jack Hodgins Viidennellä tuotantokaudella Hodgins ja Angela menivät naimisiin.
Jack Hodgins Seitsemännellä tuotantokaudella Hodgins menettää rahansa hakkeri Pelantille.
Jack Hodgins Kolmannella tuotantokaudella Hodgins ja Angela palkkaavat yksityisetsivän nimeltä Amber Kippler paikantamaan Angelan miehen sijainnin. Etsivä löytää Angela miehen, Grayson Barasan, joka asuu No Name Keyssa, Floridassa. Hodgins ja Angela pyytävät Amberia pakottamaan Graysonin allekirjoittamaan avioeropaperit. Grayson kuitenkin kieltäytyy väittäen olevansa vieläkin rakastunut Angelaan ja on jopa rakentanut talon parille.
Sugi Sugi viihtyy syvissä, ravinteikkaissa ja hyvin vettä läpäisevissä maannoksissa. Laji sietää hyvin hapanta maaperää ja jonkin verran emäksistä maata, mutta sairastuu herkästi kloroosiin kasvaessaan ohuessa maaperässä kalkkipitoisella maalla. Sen luontaisella elinalueella sataa 1 500–2 500 millimetriä vuodessa ja vuoden keskilämpötila on 10–18 °C Sugi harvoin muodostaa lajipuhtaita metsiä luonnossa ja sen kanssa samoissa metsissä kasvaa usein muitakin havupuita, kuten momipihtaa ("Abies firma") ja japaninsypressiä ("Chamaecyparis obtusa").
Seeley Booth "Tihrut" aloittavat pian tapansa puuttua Boothin yksityiselämään, tai ainakin he osoittavat kiinnostuksensa sitä kohtaan. Angela kysyi kysymyksia Tessasta ja jopa neuvoi heitä matkustamaan saarelle. Kun Booth seurusteli Camillen kanssa, Angela ja Hodgins saivat sen pian selville laboratoriossa kuulemiensa asioiden perusteella. Eniten tihruja kuitenkin kiinnostaa Boothin ja Brennanin suhde; he kaikki vihjailevat siitä ja Angela kysyy heiltä aina kysymyksiä. Camillesta itsestäänkin tulee kiinnostunut ja hänkin aloittaa kyselyn. Kun Hodgins kosi Angelaa Boothista tuli Hodginsin neuvonantaja.
Jack Hodgins Neljännellä kaudella Grayson Barasa (Sean Blakemore) allekirjoittamaan avioeropaperit. Angela ja Hodgins kuitenkin eroavat, koska he huomasivat Graysonin vierailun aikana etteivät luota kunnolla toisiinsa.
Bones (1. tuotantokausi) Jakson aikana Hodgins ja Zack yrittävät kiinnittää pakettien toimittaja tytön huomion (K.D. Aubert), joka paljastuu myöhemmin biseksuaaliksi ja valitsee Hodginsin ja Zackin sijaan Angelan.
Zack Addy Toisen tuotantokauden lopussa Zack saa presidentiltä pyynnön lähteä Irakiin. Hänen velvollisuuksiaan siellä ei paljasteta ja hän kertookin asiasta vain Hodginsille ja Boothille. Zack näyttää haluavan lähteä, mutta puhuttuaan Boothin kanssa sodan todellisuudesta hän ei vaikuta enää yhtä varmalta. Hodginsin pyytäessä Zackia bestmanikseen mennessään Angelan kanssa naimisiin Zack ei suostu siltä varalta että lähteekin Irakiin ja kuolee, koskei halua Hodginsin muistojen omasta hääpäivästään olevan surun sävyttämiä. Kolmannen kauden ensimmäisessä jaksossa paljastetaan, että Zack on juuri palannut kolmekuukautiselta palvelukseltaan Irakista.
Jack Hodgins Tri Jack Stanley Hodgins on fiktiivinen hahmo yhdysvaltalaisesta televisiosarjasta "Bones", jossa hahmoa esittää T. J. Thyne. Jack esitellään sarjassa pääasiassa hyönteistutkijana, mutta hän on myös mineraalitutkija ja oikeuskemisti. Jackin harrastuksia ovat muun muassa salaliittoteoriat. Hän osaa arvioida uhrin kuolinajan ihmis- tai eläinjäänteisiin kehittyneiden toukkien perusteella.
Hodgins on yksi työryhmänsä sarkastisimmista jäsenistä. Hän ei näytä pitävän Tri Goodmanin työtavoista (Jeffersonian instituutin johtaja), mutta tulee paljon paremmin toimeen Camille Saroyanin, oikeustieteen osaston johtajan kanssa. Jack osaa olla "hauska mies", jonka avulla hän teki Boothiin (David Boreanaz) vaikutuksen jaksossa "The Woman in the Garden". Jack on laboratoriossa työskentelevistä kaikkein normaalein ja hän auttaakin Addya sosiaalisoimaan.
Bones (1. tuotantokausi) Angelan työskennellessä Charlien kaappaajan kuvan suurentamisen kanssa, hän saa selville Hodginsin olevan erittäin varakas; hänen perheensä johtaa organisaatiota joka on Jeffersonian toiseksi suurin lahjoittaja. Hodgins anelee Boothia ja Angelaa pitämään perhetaustansa salaisuutena. Hän selittää ettei halua tulla juhlatilaisuuteen johon tiimi on kutsuttu, koska sinne on tulossa hänen perheensä rikkaita ystäviä.
Bones (1. tuotantokausi) Tauti ei kuitenkaan ollut Pagetin tauti eikä lupus kuten Brennan epäili vaan kipsin, Zackin ja tri Jack Hodginsin löytämän ympäristösaasteen aiheuttama. He päättelevät, että kipsiä käytettiin luultavasti pommin eristeenä. Brennanin löydettyä mikroskooppisen pieniä halkeamia Hamidin kallon trabekkeliluusta, Hodgins sai selville niiden johtuneen dioksiinille altistumisesta.
Bones (1. tuotantokausi) Cleon kallossa olleiden jälkien perusteella Hodgins päättelee, että Cleoa lyötiin moukarilla sementtilattiaa tai piimaata vasten. Uhrin sormenpäille tehdyn laajan vahingon ja piilotuspaikan perusteella tiimi päättelee murhaajan panostaneen suuresti uhrin piilottamiseen. Hodgins paljastaa myös, että Cleo sai lääkitystä masennukseen, Brennanin tajutessa pienten luukappaleiden olevan sikiön korvaluut, joka viittaa siihen että Cleo Eller oli raskaana.
Temperance Brennan Toisen kauden viimeisessä jaksossa Brennan suostuu Angelan kaasoksi. Zackin kieltäytyessä Hodginsin bestmanin paikasta, Booth valitaan tehtävään. Jakso päättyy Brennanin ja Boothin seisoessa papin edessä Hodginsin ja Angelan karatessa menemättä naimisiin. Kolmannella kaudella Angela ajattelee tämän aiheuttaneen raon Brennanin ja Boothin ystävyyteen symbolismin takia (mies ja nainen alttarilla); Brennan kuitenkin vaikuttaa alakuloisemmalta kun Booth ei kieltänyt Zackia lähtemästä Irakiin.
Lawsoninsypressi Lawsoninsypressi ("Chamaecyparis lawsoniana") on valesypressien sukuun kuuluva alkuperältään pohjoisamerikkalainen havupuu. Nykyisin se on hyvin yleinen koristekasvi Euroopassa.
Bones (2. tuotantokausi) Vesijohto rikkoutuu keskellä hautausmaata, jonka vuoksi arkut nousevat maan pinnalle. Brennan kutsutaan tunnistamaan jäänteet, jotta ne voitaisiin uudelleen haudata. Tutkiessaan jäänteitä Brennan saa selville, että osa jäänteistä on ollut haudattuna vain viisi päivää, vaikka hänelle kerrottiin ettei hautausmaalle olla haudattu ketään 50 vuoteen. Samaan aikaan Booth päättää tuoda Brennanin terapiaan, jotta he voivat selvittää suhdettaan. Asiat Hodginsin ja Angelan välillä muuttuvat kiihkeiksi Hodginsin tehdessä rohkean teon.
Itämainen filosofia Jainalaisuus on hindulaisuuden pohjalta syntynyt kaiken elävän kunnioittamista korostava intialainen uskonto. Jainalaisuus on ei-teistinen uskonto, jonka mukaan ei ole olemassa mitään korkeampaa voimaa, jonka puoleen ihmiset voisivat kääntyä. Jainalaisuus perustuu suurelta osin Mahaviran (599-527 eaa.) opetuksiin.
Jainalaisuus Jainalaisuus on perustaltaan ateistinen, mutta siihen on kuitenkin hindulaisuuden vaikutuksesta syntynyt jumalisto. Jainalaiset jumalat voidaan jakaa neljään ryhmään ja useaan alaryhmään. Vedalaisesta jumalmaailmasta peräisin olevia Indra-jumalia on 64, ja lisäksi on useita pikkujumalia. Heitä ei kuitenkaan palvota kuten tirthankara-hahmoja, eikä jainalaistemppeleissä ole jumalkuvia.
Jainalaisuus Jainalaisuus on kaiken elävän kunnioittamista korostava intialainen uskonto. Jainalaisuus on dharmalainen uskonto, jonka mukaan ei ole olemassa mitään korkeampaa voimaa, jonka puoleen ihmiset voisivat kääntyä. Se on pienimpiä maailmanuskonnoista, ja sen kannattajia on muutama miljoona, joista suurin osa asuu Intiassa.
Jainalaisuus Jainalaisuus perustuu suurelta osin Mahaviran (599–527 eaa.) opetuksiin. Jainalaiset kuitenkin uskovat, että ennen Mahaviraa on ollut 23 suurta opettajaa eli "tirthankaraa", ja siis Mahavira oli 24. tirthankara.
Jainalaisuus Jainalaisen munkin elämä on äärimmäisen kurinalaista. Luostarilupauksessaan hän luopuu tappamisesta, varastamisesta, valehtelemisesta, seksuaalisesta kanssakäymisestä ja omistamisesta. Jainalaisuus tuntee neljätoista askelta karmasta vapautumiseen. Näihin kuuluu muun muassa tietoisuus oikeasta käyttäytymisestä.
Jainalaisuus Jainalaisuuden juuret ovat Pohjois-Intiassa harjoitetussa askeettisessa filosofiassa, joka silloisessa muodossaan sulautui yleisintialaiseen uskonnollisuuteen. Tämä uskonto oli animistinen, elämännäkemykseltään pessimistinen, ja siinä uskottiin sielunvaellukseen. Jainalaisuus muotoutui varsinaiseksi opiksi 500-luvulla eaa. Jainalaisuuden perustajana pidetään Biharista kotoisin olevaa prinssi Vardhamanaa, joka tunnetaan nimellä Mahavira, 'suuri sankari'. Hän vastusti aikansa yhteiskunnallisia vääryyksiä, joita ajan hindulaisessa yhteiskunnassa ei voinut korjata. Jainalaisuuden alkuvuotena pidetään Mahaviran kuolinvuotta 527 tai 526 eaa.
Jainalaisuus Ennen Mahaviraa kerrotaan olleen 23 pyhää miestä eli "tirthankaraa", joiden opetuksille jainalaisuus perustuu. Heistä vanhimman uskotaan eläneen 8,4 miljoonaa vuotta sitten. Tirthankarat ovat jainalaisuudessa eräänlaisia pyhimyksiä, ja heidät kuvataan temppeleissä istumassa alastomana jooga-asennossa, "paryankasanassa". Joskus he ovat seisoma-asennossa. Eri tirthankarat erottaa toisistaan pieni symboli. Heillä on ympärillään palvelijoita ("yaksha") ja palvelijattaria ("yakshi"), palvonnan kohteita, joita alkoi tulla jainalaisuuteen viimeistään muutama sata vuotta sen perustamisen jälkeen. Samoja hahmoja esiintyy myös hindulaisuudessa ja buddhalaisuudessa.
Itämainen kulttuuri Buddhalaisuus, hindulaisuus, jainalaisuus ja sikhiläisyys ovat vaikuttaneet tämän alueen kulttuureihin.
Jainalaisuus Jainalaiset uskovat ahimsaan (väkivallattomuus), askeesiin, karmaan, samsaraan (jälleensyntyminen) ja jivaan (sielu).
Intialainen filosofia Kolme keskeisintä elämäntietä Intialaisessa filosofiassa: 
1) Tieto (jainalaisuus, buddhalaisuus, advaita vedanta)
2) Teko (Mimamsa)
3) Jumalalle omistautuminen ja rakkaus sitä kohtaan (muut Vedantakoulukunnat)
Luettelo uskonnoista valtioittain Ryhmään "Muut uskonnot" kuuluvat mm, "Bahai-usko, Jainalaisuus, Šintolaisuus, Sikhiläisyys, Taolaisuus, Tenrikyō, Wicca, Zarathustralaisuus, Cao Đài, I-Kuan Tao, Mandealaisuus, Rastafari, Rātana, Scientologia ja Jesidismi".
Jainalaisuus Jainalaisuuteen kuuluu viisi hyvettä eli "viisi suurta lupausta", joita etenkin munkkien ja nunnien tulee noudattaa:Maallikot voivat antaa viiden suuren lupauksen sijaan lievemmät "viisi pientä lupausta" ja niiden lisäksi muitakin lupauksia, joita on yleensä seitsemän.
Jainalaisuus Jainalaisen tulee pysyttäytyä tietyissä rajoissa ja tietyillä alueilla. Hänen täytyy välttää viittätoista ei-toivottua ammattia, ja hän ei saa laittaa ruokaa tai syödä yöllä. Askeettisuutta kuten paastoa sekä lahjojen antamista arvostetaan. Munkit ja nunnat vaeltelevat ja elävät almuilla.
Jainalaisuus Luostarilaitoksessa on kaksi suuntausta: "shvetambara" ('valkopukuiset') ja "digambara" ('taivaan vaatettamat'). Näillä lahkoilla on yhteinen oppi, mutta ne eroavat joiltain yksityiskohdiltaan. Korkeimmat digambaramunkit vaeltavat kokonaan alastomina, mutta shvetambarat pukeutuvat aina valkoisiin vaatteisiin. Digambarat eivät myöskään usko naisten mahdollisuuteen pelastua.
Jainalaisuus Jainalaiset ovat kasvissyöjiä, mutta myös juurekset ovat kiellettyjä, koska niitä esiin kaivettaessa voivat madot ja muut mullassa elävät eliöt vahingoittua. Elämää kunnioittaakseen jainalaiset askeesimunkit saattavat pitää kasvojensa edessä suojaa välttyäkseen nielemästä pieneliöitä. Jotkut lakaisevat tietä edessään, jotteivät tappaisi muurahaisia ja muita eläimiä.
Jainalaisuus Jaina-sana tulee käsitteestä "jina", 'hengellinen voittaja'. Tämän nimen kannattajat antoivat Mahaviralle, jainalaisuuden opin muodostajalle. Mahavira sai luultavasti vaikutteita "ahimsasta", väkivallattomuuden opista, jota 23. tirthankara, opettaja Parshvanatha saarnasi kaksisataa vuotta ennen Mahaviraa. Myös Mahaviran vanhemmat olivat Parshvanathan seuraajia.
Āstika ja nāstika Astika (, "āstika", ”ortodoksinen” eli ”oikeaoppinen”) ja nastika (, "nāstika", ”heterodoksinen”) viittaavat hindulaisessa filosofiassa koulukuntien ja filosofien luokitteluun sen mukaan, hyväksyvätkö ne Veda-kirjojen auktoriteetin korkeimpana ilmoituksena vai eivät. Tämän määritelmän mukaisesti Nyaya, Vaisheshika, Samkhya, Jooga, Purva Mimamsa ja Vedanta ovat "astika"-koulukuntia, kun taas Cārvāka, jainalaisuus ja buddhalaisuus ovat "nastika"-koulukuntia.
Jainalaisuus Jainalainen aikakäsitys on syklinen, kuten Intiassa yleensäkin. Kausia on 12, ja ne vaihtelevat rikkaudesta ja yltäkylläisyydestä köyhyyteen ja kurjuuteen. Kolmas kausi on hyvinvoinnin ja surun aikaa, ja silloin syntyy hengellinen voittaja "jina". Tirthankara-hahmot elivät neljännellä kaudella. Nyt on meneillään viides kausi, joka alkoi 75 vuotta ja 8,5 kuukautta Mahaviran kuoleman jälkeen.
Intian historia Arjalaisten uskonnossa uhrattiin jumalille, joita oli useita. Arjalaiset eivät rakentaneet uskonnollisia temppeleitä. Vähitellen heidän uskontonsa muuttui ja Rigvedassa mainittujen jumalien rinnalle tuli uusia hindulaisuuden jumalia. Hindulaisuus kehittyi vähitellen veda-kauden aikana, ja sen jumalat nousivat tärkeämmiksi kuin veda-uskonnon jumalat. Arjalaisten kauden lopulla syntyivät myös buddhalaisuus ja jainalaisuus.
Ruokatabu Monet uskonnot, kuten islam, buddhalaisuus, hindulaisuus, jainalaisuus, sikhismi, rastafari ja bahai-usko kieltävät alkoholin nauttimisen. Alkoholinkäytön kieltävät myös jotkin kristityt suuntaukset kuten baptismi, metodismi ja Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko kieltää lisäksi ”kuumat juomat”, joilla tarkoitetaan kahvia ja teetä.
Jainalaisuus Jainalaisten maailmankaikkeudessa on kolme tasoa, "lokaa", jotka yhdessä muodostavat "trilokan". Seitsemässä helvetissä asuu olentoja, jotka joutuvat kärsimään aikaisemmista teoistaan. Keskimmäinen maailma "Madhyaloka" on ihmisen maailma. Ylimpänä ovat taivaat, joista kaikkein ylin on päivänvarjon muotoinen maailma, jossa asuvat vapautuneet sielut, "siddhat". Kaikissa kolmessa maailmassa on jumaluuksia, ja helvetin ja taivaiden jumalat käyvät joskus keskimaailmassa.
Veda-kausi Pohjois-Intiassa Gangesin tasangolla alkoi vuoden 500 eaa. tienoilla uusi kaupungistumisaalto. Hallinnollisesti kaupungit jakautuivat "janapada"-nimellä kutsuttuihin kuningaskuntiin ja heimo-oligarkioihin. Kaupungit kehittyivät entisestään, eikä perinteinen Veda-uskonto enää tyydyttänyt kaikkia. Buddhalaisuus ja jainalaisuus alkoivatkin saada runsaasti kannattajia erityisesti kauppiaiden ja käsityöläisten piiristä.
Ikuinen paluu Ikuinen paluu on monissa uskonnoissa ja todellisuuskäsityksissä esiintyvä käsite. Sen mukaan aika on syklinen eli samat tapahtumat toistuvat uudelleen ja uudelleen maailmankaikkeudessa, ja mahdollisesti ovat toistuneet myös menneisyydessä. Tunnetuimmin ajatus ikuisesta paluusta esiintyy intialaisten uskontojen (hindulaisuus, buddhalaisuus ja jainalaisuus) jälleensyntymis- ja sielunvaellusopissa ("samsara"), antiikin ajan stoalaisilla filosofeilla ("ekpyrosis") sekä saksalaisfilosofi Friedrich Nietzschen teoksissa.
Mahavira Mahaviran (540 eaa – 468 eaa?) opetuksiin perustuu intialainen uskonto jainalaisuus.
Mahavira oli todennäköisesti Siddhartha Gautaman vanhempi aikalainen, joka asui Ganga-virran alajuoksulla, tämänhetkisen Biharin alueella. Mahaviran kerrotaan saavuttaneen täydellisen valaistumisen ja tulleen siten jainaksi ("se joka selviytyy"). Mahavira kuoli Pavassa Biharissa täydellisen ravinnosta pidättäytymisen seurauksena. Jainalaiset itse eivät pidä Mahaviraa kuitenkaan uskontonsa perustajana, vaan 24. trithankarana eli "suurena opettajana".
Hoysala Hoysalan valtakausi oli tärkeää aikaa kuvataiteiden, arkkitehtuurin ja uskonnon kehittymiselle Etelä-Intiassa. Nykyisin Hoysalat muistetaan ennen kaikkea temppeliarkkitehtuuristaan. Yksi tunnetuimmista on Somnathpurin temppeli, joka on rakennettu vuonna 1260. Temppeleitä on säilynyt yli sata. Hallitsevat uskonnot olivat jainalaisuus ja vaishnavismi eli vishnulaisuus, eräs hindulaisuuden pääsuuntauksista. Kuningas Vishnuvardhana rakennutti useita temppeleitä osoittaakseen taloudellista ja sotilaallista riippumattomuuttaan. Kaiken kaikkiaan Hoysalan valtiaat rakennuttivat noin 1500 temppeliä. Kannadaa ja sanskriittia käytettiin molempia kirjallisuuden kielinä.
Jainalaisuus Jainalaistemppeleissä mietiskellään ja vietetään aikaa hiljaisuudessa. Temppeleissä maallikot käyvät myös laskemassa tirthankara-patsaiden eteen uhrilahjoja kuten kukkia. Jokainen temppeli on pyhitetty yhdelle tirthankaralle, joskin niitä voi samassa temppelissä olla muitakin. Päähahmo voi joskus olla joku muukin arvostettu hahmo kuin tirthankara. Jainalaistemppelit muistuttavat hindutemppeleitä. Ne on samalla tavoin jaettu osastoihin, ja tärkein kulttikuva on kauimmaisessa tilassa, kaikkeinpyhimmässä. Jainalaistemppelit ovat ulkoa usein vaatimattomia mutta sisältä hyvin koristeellisia. Temppeleihin päästetään sisälle myös muiden uskontojen harjoittajia.
Jainalaisuus Jainalaiset eivät usko kenenkään voivan saavuttaa vapautusta tässä turmeltuneessa ajassa. Jainalaiset pyrkivät puhdistamaan sielun, mikä tapahtuu vasta kun sielu on ikuisessa ruumiista vapautumisen tilassa. Tätä puhdistusta hidastuttaa henkilön teoista kertyvä aineellinen karma, jota tarttuu sieluun monen jälleensyntymän aikana estäen sielun täydellisen itseoivalluksen ja vapautumisen. Jainalaiset pyrkivät karistamaan heihin jo kertyneen karman ja samalla torjumaan uuden karman. Karmasta päästään eroon "nirjara"-menetelmällä. Siihen kuuluu paasto, rajoitettu ruokavalio, mieltymysten hallinta, vetäytyminen, ruumiin nöyryyttäminen, syntien sovitus, vaatimattomuus, palvelu, opiskelu, mietiskely ja minän hylkääminen. Jainalaiset eivät tavoittele välitöntä valaistumista, vaan harjoittamalla kurinalaista ja ansiokasta väkivallattomuutta he tavoittelevat uudelleensyntymistä, joka vie heidät lähemmäs valaistumista.
Chanakya Yhdysvaltalaisen historioitsija Thomas Trautmannin mukaan seuraavat asiat ovat yleisiä erityyppisille Chānakyaan liitetyille legendoille:Chānakya saavutti kypsän iän ja kuoli vuoden 283 eaa. paikkeilla. Chānakyan polttohautasi hänen opetuslapsensa Radhagupta, joka seurasi Rakshasa Katyayania Maurya-valtakunnan pääministerinä ja josta oli suuri hyöty nostettaessa Ashokaa valtaistuimelle. Tuohon aikaan yhteiskunnassa oli kolme ei-traditionaalista uskonsuuntausta: jainalaisuus, buddhalaisuus ja ajivaka. Viimeksi mainittua harjoittanut Chanakya sai aikaan nandojen ja heidän ministeriklikkinsä luhistumisen. Myöhemmin Chandragupta Maurya valitsi jainalaisuuden ja luopui sen vuoksi kruunusta, joka siirrettiin hänen ajivakalaiselle pojalleen Bindusaralle. Ajivikilaisuudesta tuli valtakunnan virallinen uskonto neljäksitoista vuodeksi Kalinga-sodasta (261 eaa.) alkaen. Uskonto sulautui sittemmin perinteiseen hindulaisuuteen. Jäljelle on jäänyt toisilleen vastakkaisten buddhalaisten ja jainalaisten legendojen sekasotku.
Syntynyt terve tyttö Syntynyt terve tyttö on Ilmari Unhon ohjaama suomalainen elokuva, joka valmistui 1943. Elokuva perustuu Valentinin näytelmään "Syntynyt terve tyttö" (1941).
Eri Klas Vuosina 1966–1968 Eri Klas oli naimisissa oopperalaulaja ja näyttelijä Nieves Lepan kanssa. Avioliitosta on tytär Diana Klas (syntynyt 1967), josta tuli näyttelijä. Eri Klas oli 20 vuotta naimisissa näyttelijä ja tanssija Ülle Ullan (syntynyt 1934) kanssa. Eri Klas oli vuodesta 1992 naimisissa pianisti ja liikkeenharjoittaja Ariel Klasin kanssa, jolla on edellisestä avioliitosta tyttäret Angelika Klas-Fagerlund (syntynyt 1974) ja Marion Melnik (syntynyt 1982). Molemmat ovat suomalaisia oopperalaulajia.
Matthew McConaughey McConaughey on seurustellut muun muassa Penélope Cruzin kanssa. Nykyään McConaughey on naimisissa brasilialaissyntyisen mallin Camila Alvesin kanssa. Heillä on kolme yhteistä lasta: heinäkuussa 2008 syntynyt poika, tammikuussa 2010 syntynyt tytär ja 2012 syntynyt poika.
Paul Stanley Paul Stanley meni 19. marraskuuta 2005 naimisiin pitkäaikaisen naisystävänsä Erin Suttonin kanssa. Heillä on kolme yhteistä lasta: syyskuussa 2006 syntynyt poika, 28. tammikuuta 2009 syntynyt tytär ja 9. elokuuta 2011 syntynyt toinen tytär.
Lorenz Backman Backman on naimisissa juontaja, näyttelijä Niina Backmanin (o.s. Herala) kanssa. Pariskunnalla on kaksi yhteistä lasta, huhtikuussa 2008 syntynyt tytär sekä kesäkuussa 2010 syntynyt poika. Perheeseen kuuluu myös vuonna 2004 syntynyt tytär Niinan edellisestä liitosta Wallu Valpion kanssa.
Tähti on syntynyt Tähti on syntynyt voi olla:
Syntynyt 4. heinäkuuta "Syntynyt 4. heinäkuuta" perustuu Vietnam-veteraani Ron Kovicin kirjoittamaan samannimiseen kirjaan. Kirja kertoo Kovicin omasta elämästä eli elokuva perustuu tositapahtumiin. Kovic on syntynyt 4. heinäkuuta, Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä. Kovic tekee elokuvassa myös cameo-esiintymisen.
Syntymäpäiväongelma Valitaan yksi henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa vuoden 365 päivästä (ei rajoittavia ehtoja). Valitaan toinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi sinä päivänä, jona ensimmäinen henkilö oli syntynyt, eli jonakin vuoden 364 päivästä. Valitaan kolmas henkilö, joka voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi niinä, joina 1. ja 2. henkilö ovat syntyneet, eli jonakin muuna vuoden 363 päivästä. Valitaan samoin neljäs, viides ja niin edelleen aina 23. henkilöön asti. Tuloperiaatteen mukaan päivämäärät voi valita
eri tavalla. Kaikkia mahdollisia tapoja on formula_2 kappaletta. Koska
on väite osoitettu.
Pernilla Wahlgren Vuonna 1985 Wahlgren tapasi Emilio Ingrosson, jonka kanssa hän oli naimisissa 1993 - 2002. Heillä on kolme lasta: Oliver (syntynyt 30. joulukuuta 1989), Bianca (syntynyt 30. joulukuuta 1994) ja Benjamin (syntynyt 14. syyskuuta 1997). Wahlgrenilla on myös Joachim Lennholmin kanssa poika Theo."Artikkeli on käännetty ruotsinkielisen Wikipedian artikkelin "Pernilla Wahlgren" pohjalta."
Urpo Rauhala Hänen vanhempansa ovat Alli Rauhala (syntynyt Muolaassa) ja Matti Rauhala (syntynyt Viipurissa).
Vihtori Storck Vihtori Storckin perinneyhdistys pitää yllä perinneateljeeta Kinnulassa. Storckin ensimmäinen puoliso oli Kinnulassa syntynyt Hilda Sofia (o.s. Hänninen, s. 1906 – k. 1967) ja toinen puoliso Rovaniemellä syntynyt Aune Amanda (o.s. Jäntti, s. 1930 – k. 2011 Kinnula). Storckilla on yksi lapsi, vuonna 1929 syntynyt tytär ensimmäisestä avioliitosta.
Luonnollisesti syntynyt mies Luonnollisesti syntynyt mies on rap-artisti Pietarin debyyttialbumi vuodelta 2002.
Esko Kairesalo Kairesalo asuu vaimonsa kanssa Lahdessa. Heillä on vuonna 1984 syntynyt poika ja 1986 syntynyt tytär.
Michael S. Brown Brownilla ja hänen vaimollaan Alicella on kaksi tytärtä: Elizabeth (syntynyt 1973) ja Sara (syntynyt 1977).
Manuela Bosco Boscolla on huhtikuussa 2014 syntynyt tytär ja alkuvuonna 2016 syntynyt poika näyttelijä Kasimir Baltzarin kanssa.
Vapaana syntynyt Vapaana syntynyt on suomalaisen Raivopäät-yhtyeen CD-EP, ja kaikkiaan kuudes julkaisu. Se julkaistiin vuonna 1997.
Tähti on syntynyt (vuoden 1954 elokuva) Vuonna 1979 "Tähti on syntynyt" pääsi mukaan suomalaiskriitikoiden kokoamalle sadan tärkeimmän elokuvan listalle.
Tomáš Kopecký Kopecký on naimisissa Marian kanssa ja parilla on kaksi lasta; Jakub (syntynyt helmikuussa 2004) ja Tobias (syntynyt helmikuussa 2009).
Armie Hammer Hammer avioitui televisiopersoona Elizabeth Chambersin kanssa 22. toukokuuta 2010. Heillä on vuonna 2014 syntynyt tytär ja 2017 syntynyt poika.
Benny Andersson Bennyllä on vuonna 1963 syntynyt poika Peter sekä 1965 syntynyt tytär nimeltä Helene senaikaisen tyttöystävänsä Christina Grönvallin kanssa.
Roger Tory Peterson Petersonin vanhemmat olivat Charles Peterson, joka oli syntynyt Ruotsissa, ja Henrietta Badar, joka oli syntynyt Saksassa. Hänen puolisonsa oli Barbara Coulter Peterson.
Larry Mullen Jr. Mullen tapasi pitkäaikaisen elämänkumppaninsa Ann Achesonin opiskellessaan ensimmäistä vuottaan Mount Temple Comprehensive Schoolissa, ja hänellä on Achesonin kanssa kolme lasta: poika Aaron Elvis (syntynyt 4. lokakuuta 1995), tytär Ava (syntynyt 23. joulukuuta 1998) ja poika Ezra (syntynyt helmikuussa 2001). Mullen on tavanomaisesti pitänyt perhe-elämänsä yksityisenä, ja hän on puhunut haastatteluissa yksityiselämäänsä liittyvistä asioista vain harvoin. Hän on irlantilaisen näyttelijä Conor Mullenin serkku.
Lanttu Lanttu ("Brassica napus" tai "Brassica napus" ssp. "rapifera"), josta käytetään myös nimiä räätikkä ja räätikäs, on juures. Se on Euroopassa nuorempi tulokas kuin nauris, mutta on silti arvioitu, että se olisi ollut yksi kolmesta pääjuureksesta, joita roomalaiset käyttivät. Täysin varmoja voidaan olla vasta 1500-luvun kasvikirjojen kuvista, että ne esittävät lanttua. Lanttu on syntynyt kaalin ja nauriin risteytymästä, mutta ei olla varmoja, onko siitä suoraan syntynyt lantun esiaste, josta on lantun lisäksi kehittynyt rapsi, vai onko ensin syntynyt rapsin esiaste.
Valtteri Tynkkynen Tynkkynen on ollut vuodesta 2010 avoliitossa Maria Lundin kanssa. Pariskunnalla on kaksi lasta. Vuonna 2011 syntynyt poika ja 2015 syntynyt tyttö.
Erik Edman Edman avioitui joulukuussa 2006 Hanna Kjellsonin kanssa. Pariskunnalla on syyskuussa 2005 syntynyt poika Elias sekä toukokuussa 2008 syntynyt tytär Nora.
Jouluyö, juhlayö Jouluyö, juhlayö!
Paimenil yksin työ.
Enkel taivaasta ilmoitti heill':
Suuri koittanut riemu on teill'!
Kristus syntynyt on,
Kristus syntynyt on!!
Jill Hennessy Hennessy on naimisissa ravintoloitsija Paolo Mastropietron kanssa. Heillä on kaksi lasta, 23. syyskuuta 2003 syntynyt Marco sekä 21. marraskuuta 2007 syntynyt Gianni.
Ang Lee Ang Leen vaimo on Jane Lin, jonka kanssa hän on ollut naimisissa vuodesta 1983 lähtien. Heillä on kaksi poikaa, 1984 syntynyt Haan ja 1990 syntynyt Mason.
Heikki Järnefelt Järnefeltin vanhemmat olivat 1600-luvulla aateloidun Järnefelt-suvun Suomen kulttuurielämässä näkyvästi vaikuttaneeseen haaraan kuuluunut taidemaalari Eero Järnefelt ja näyttelijä Saimi Swan. Hänen opiskelutovereihinsa kuului tuleva kirjailija F. E. Sillanpää, jonka kanssa Järnefelt opiskeli biologiaa Helsingin yliopistossa ja joka tuli tätä kautta osaksi Järnfeltien kotona Tuusulassa kokoontunutta seurapiiriä. Heikki Järnefelt lapsena on ikuistettu Eero Järnefeltin maalaukseen "Taiteilijan poika" (1897).
Eero Järnefelt (diplomaatti) Eero Järnefeltin vanhemmat olivat kirjailija Arvid Järnefelt ja Emilia Fredrika Parviainen. Hän pääsi yksityisesti ylioppilaaksi 1905 Helsingin reaalilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1909 Helsingin yliopistosta. Järnefelt oli Helsingin Sanomien toimittajana 1914–1920, minkä jälkeen hän siirtyi ulkoasiainministeriön palvelukseen.
Eero Järnefelt Erik (Eero) Nikolai Järnefelt (8. marraskuuta 1863 Viipuri – 15. marraskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja professori (1912). Järnefeltin tunnetuimpia töitä ovat maalaukset Kolin maisemista ja muotokuvat aikansa merkkihenkilöistä.
Suviranta (Järvenpää) Suviranta on taiteilija Eero Järnefeltin talo Järvenpäässä, Tuusulanjärven rannassa. Talo on rakennettu vuonna 1901. Järnefelt asui perheineen talossa vuoteen 1917, jonka jälkeen he muuttivat Helsinkiin. Myös F. E. Sillanpää on oleillut talossa. Eero Järnefeltin tytär Laura Järnefelt muutti taloon vuonna 1933, ja asui talossa kuolemaansa, vuoteen 1985 saakka.
Eero Järnefelt (diplomaatti) Eero Järnefelt (3. toukokuuta 1888 Pietari – 28. tammikuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan filosofian kandidaatti.
Arvid Järnefelt Järnefeltin isä oli kenraaliluutnanti, maaherra Alexander Järnefelt ja äiti baltiansaksalaiseen Clodt von Jürgensburgin aatelissukuun kuulunut vapaaherratar Elisabeth Järnefelt. Hänen sisaruksiaan olivat Jean Sibeliuksen puoliso Aino Sibelius, taidemaalari Eero Järnefelt ja säveltäjä Armas Järnefelt.
Eero Järnefelt Raahen kirkon alttaritaulu "Heräävä toivo" vuodelta 1926. "Helsingin Johanneksen kirkon alttaritaulu", 1932 oli Eero Järnefeltin viimeiseksi jäänyt suuri työ.
Aurora Järnefelt Aurora Järnefelt oli Suomen kulttuurielämässä näkyvästi vaikuttaneiden sisarusten Eero, Arvid, Armas ja Aino Järnefeltin (myöh. Sibelius) isänäiti. Hän oli pojanpoikansa Arvid Järnefeltin vanhemmistaan Alexander ja Elisabeth Järnefeltistä kirjoittamassa "Vanhempieni romaanissa" toisen päähenkilön eli Alexander Järnefeltin äiti.
Eero Järnefelt Järnefelt toimi Helsingin yliopiston piirustussalin opettajana 1902–1928. Hän sai professorin arvonimen 1912 ja oli myös Suomen Taideakatemian jäsen ja puheenjohtaja. Eero Järnefelt oli vastaanottavainen 1800-luvun naturalistisille virtauksille. Hänen tuotantonsa oli korkeatasoista ja hän oli työssään kunnianhimoinen. Hänen sukutaustansa, joka yhdisti suomenkieliset kulttuuripyrinnöt ja pietarilaisen aristokratian taidepiirit, oli omiaan luomaan paatoksellisia ja runollisia teoksia.
Arvid Järnefelt Pietarin kaupunkiin nykyään kuuluvassa Pulkkalan kylässä syntynyt Järnefelt kirjoitti vuonna 1885 ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Alkeisopistosta ja suoritti vuonna 1890 molempain oikeuksien kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hän kuului yliopiston Savo-karjalaiseen osakuntaan ja oli innokkaasti mukana suomenmielisten ylioppilaiden toiminnassa. Järnefelt lauloi veljensä Eeron tavoin Ylioppilaskunnan Laulajissa. Vuonna 1889 Järnefelt perusti ystäviensä Eero Erkon ja Juhani Ahon kanssa nuorsuomalaista aatetta kannattaneen Päivälehden, joka on nykyisen Helsingin Sanomien edeltäjä.
Elisabeth Järnefelt Elisabeth Järnefeltin vanhemmat olivat vapaaherra, kenraalimajuri Konstantin Clodt ja Catharina Vigné. Hänet vihittiin Pietarissa 22. joulukuuta 1857 kenraali Alexander Järnefeltin kanssa, joka toimi myöhemmin kuvernöörinä ja senaattorina. Heidän lapsiaan olivat kriitikko Kasper Järnefelt (1859–1941), kirjailija Arvid Järnefelt (1861–1932), kuvataiteilija Eero Järnefelt (1863–1937), Ellida Järnefelt (1865–1885), Ellen Järnefelt (1867–1901), säveltäjä Armas Järnefelt (1869–1958), Aino Sibelius o.s. Järnefelt (1871–1969), Hilja Järnefelt (1873–1879) ja Sigrid Järnefelt (1875–1876).
Kasper Järnefelt Järnefeltin isä oli kenraali ja maaherra Alexander Järnefelt ja äiti vapaaherratar Elisabeth Järnefelt omaa sukuaan Clodt von Jürgensburg. Hänen sisaruksiaan olivat taidemaalari Eero Järnefelt, säveltäjä Armas Järnefelt, varatuomari Arvid Järnefelt sekä Aino Sibelius. Kasper Järnefeltin puoliso vuodesta 1889 vuoteen 1905 oli Emma Järnefelt omaa sukuaan Ahonen (1866–1905). Heillä oli kolme lasta: Aino (1890–1963), Ivar (Keto) (1891–1952) ja Yrjö (1896–1946). Pojat eivät seuranneet isänsä jalanjälkiä; Ivarista tuli viilari ja Yrjöstä sähköteknikko ja kauppamatkustaja.
Järvenpää Vuosisadan vaihteessa, vuonna 1901, valmistui Aholan lähettyville järven rantaan Eero Järnefeltin Suviranta taiteilijan työtiloiksi ja perheen asunnoksi. Eero Järnefeltin jälkeen Suviranta toimi taiteilijakotina hänen tyttärellään Lauralla ja tämän perheellä. Suviranta on edelleen suvun omistuksessa yksityiskotina.
Saimi Järnefelt Saimi Järnefelt oli yksi maisteri Carl Gustaf Swanin ja Emilia Malinin yhdeksästä tyttärestä. Hän oli näyttelijänä Suomalaisessa teatterissa ja meni sitten naimisiin taidemaalari Eero Järnefeltin kanssa.
Eero Järnefelt Järnefelt on haudattu Helsingin Hietaniemeen: U28-5-13.
Eero Järnefelt Järnefelt kävi muun sukunsa tavoin Minna Canthin salongissa Kuopiossa.
Järnefeltien koulu Elisabeth Järnefelt oli syntyään pietarilais-balttilaista Clodt von Jürgensburgin kulttuurisukua, joka kuului venäläisen älymystön vapaamieliseen osaan. Siirryttyään Suomeen Järnefelt alkoi koota lähipiiriinsä nuorta suomenkielistä kirjallisuusväkeä lähinnä omien poikiensa ystävistä. Piiriin kuuluneita kirjailijoita on pidetty suomalaisen realismin uranuurtajina. Järnefeltien kouluun lukeutuivat Elisabet Järnefeltin pojat Arvid, Armas ja Eero Järnefelt, Juhani Aho ja hänen veljensä Kalle ja Pekka sekä Heikki Kauppinen eli Kauppis-Heikki ja jossain määrin myös Minna Canth. Järnefeltien asuessa Helsingissä piiri kokoontui lauantaisin. Kun perhe muutti Kuopioon, Järnefeltien koulu kokoontui Minna Canthin kotona Kanttilassa.