mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kivisalmen linja-autoturma Linja-auton matkustajien lukumäärästä ei ollut varmuutta. Kun vielä osa pelastuneista lähti onnettomuuspaikalta märissä vaatteissaan heti koteihinsa, viranomaiset olivat pitkään epätietoisia uhrien ja pelastuneiden lukumäärästä. Liikkuvan poliisin miehet ehtivät paikalle 8 tunnissa. Illalla kello kymmenen aikoihin saatiin linja-auto vedettyä tienraivausauton vintturilla pintaan, jolloin autosta löytyi vielä neljä vainajaa. Seuraavana päivänä salmea naarattiin ja vedettiin kolmasti 20 veneen voimin nuottaa. Hukkuneita ei löytynyt, vain tukkeja, köysiä, sinkkivaijereita, oksia ja vähäinen määrä kaloja. Illalla saapui kolme sukeltajaa Turun laivastoasemalta tutkimaan salmen pohjaa.
Etninen profilointi d. Poliisin eettinen vala: Poliiseilla on Suomessa oma eettinen valansa, jonka vannovat kaikki perustutkinnon 1.10.2000 jälkeen suorittaneet poliisit, jotka tämän jälkeen toimivat poliisin virassa. Valaan on sisällytetty ammattikunnan tärkeimmät arvot ja toimintatavat, joita poliisin odotetaan Suomessa noudattavan. Valan tarkoituksena on parantaa poliisien tietoisuutta niin ammattietiikan, arvojen kuin toimintatapojen suhteen. Vala menee seuraavalla tavalla: “Lupaan parhaan kykyni ja taitoni mukaan käyttäytyä aina ja kaikissa tilanteissa poliisin arvolle sopivalla tavalla. Kunnioitan jokaisen ihmisarvoa ja oikeuksia. Käytän poliisin valtuuksiani lainsäätäjän tarkoittamalla tavalla. Noudatan esimiesteni käskyjä ja olen valmis kohtaamaan poliisin ammattiin liittyvät vaarat. Toimin avoimesti ja sovinnollisuutta edistäen. Käyttäydyn rehdisti, auttavaisesti ja ammatillista yhteishenkeä vahvistaen. Olen oikeudenmukainen ja toimin koko työyhteisön parhaaksi. Tällä tavalla tahdon poliisina palvella.”
Arthur Leigh Allen Zodiacin tekemien murhien lukumäärää ei tiedetä varmuudella. Ne suoritettiin suhteellisen pienellä alueella, pääosin 1960-luvun kahtena viimeisenä vuotena. Zodiac jatkoi esiintymistään mediassa vuosien ajan ja pilkkasi sekä poliisia että lehdistöä lähettämissään kirjeissä. Viestit sisälsivät myös vaikeasti tulkittavia salakirjoituksia ja pommiuhkauksia.
Norjan iskut 2011 Aluksi poliisi ilmoitti, että ampujia oli yksi, mutta muutti kantaansa, sillä silminnäkijöiden havaintojen perusteella miehiä saattoi olla kaksikin. Yksi syy tähän oli, että havaintojen perusteella laukauksia oli tullut kahdelta eri suunnalta. VG-lehden mukaan useat silminnäkijät ovat kertoneet toisesta henkilöstä, joka ei ollut pukeutunut poliisiunivormuun. Myös uhrien korkea lukumäärä voisi viitata kahteen ampujaan. Poliisi kuitenkin toppuutteli VG:n uutisointia yleisradioyhtiö NRK:lle sanoen: "Tämä vain levittää pelkoa, mitä emme toivoisi. Tutkimme kaikki mahdollisuudet, mutta mitään konkreettista näyttöä ei ole. Emme etsi ketään erityistä", sanoi komisario Einar Aas Oslon poliisista. Ampuja kertoi poliisille tehneensä iskut yksin.
Etninen profilointi Suomessa Egharevba (2004) on tutkinut Turussa afrikkalaisten maahanmuuttajien ja poliisin välistä yhteyttä. Tutkimuksesta selvisi, että 60 % Turun seudun afrikkalaisista maahanmuuttajista olivat kokeneet ”rodullista vääristymää” (racial bias) poliisin toiminnassa heitä kohtaan. Tämä tarkoitti aiheettomia pysäytyksiä ja ennakkoluuloisia asenteita. Tutkijan mukaan afrikkalaiset maahanmuuttajat ovat Suomessa syrjitty ja marginalisoitu vähemmistö. Vähemmistöryhmän keskuudessa havaittiin yleistä tyytymättömyyttä ja epäluottamusta poliisia kohtaan. Pitkänen ja Kouki (2002) haastattelivat poliiseja Suomessa ja tutkimuksessaan he havaitsivat 55 % uskovan maahanmuuttajien tekevän enemmän rikoksia ja 53 % uskovan maahanmuuttajien hyväksikäyttävän Suomen hyvinvointijärjestelmää. Tällä hetkellä Suomessa vallitsee siis molemminpuolinen epäily ja epäluottamus – sekä etnisen vähemmistön että poliisin. Afrikkalaisten maahanmuuttajien lisäksi Suomessa tutkittu erityisesti romaneja kontrollin kohteena. Mäkinen (2007) kuvasi Pro Gradu –tutkielmassaan, kuinka kauppakeskuksissa romaneihin kohdistui herkemmin kontrollia ja heitä tarkkailtiin enemmän. Grönfors (1981;1979) havaitsi poliisin olevan suvaitsematon romaneja kohtaan ja kohdistavan heihin poikkeuksellisen paljon valvontaa.
Smash ASEM Mielenosoituksen oli mainostettu alkavan kello 17.45, jolloin Kiasman eteen oli kerääntynyt runsaasti asiasta jollakin tavalla kiinnostuneita. Varsinaisen mielenosoituksen lisäksi yleisön kiinnostusta lisäsi poliisien suuri lukumäärä sekä hiphop-artistit Asa ja Julma-Henri, joiden oli mainostettu esiintyvän tapahtuman yhteydessä. Poliisi käännytti kuitenkin äänentoistolaitteita sisältäneen auton pois sen pyrkiessä paikalle ennen klo 17.30.Kustaa Hulkko: Helsingin henki (Suomen Kuvalehti 37/2006) Myös paikalla olleiden henkilötietoja tarkastettiin jo ennen tapahtuman suunniteltua alkua. Poliisi yritti myös etsiä jonkinlaisia johtajia, joiden kanssa se olisi halunnut sopia esimerkiksi paikalle asetettavista järjestyksenvalvojista.
Smash ASEM Perjantai-iltapäivään 22. syyskuuta 2006 mennessä eduskunnan oikeusasiamiehelle toimitettiin 53 kantelua poliisin toiminnasta Smash Asem -mielenosoituksessa. Kanteluiden määrä voi olla lajissaan Suomen ennätys. Poliisien toiminnan tutkintaa vaikeutti se, että epäiltyjen poliisien tunnistaminen oli vaikeaa, koska paikalla oli poliiseja ympäri Suomea eikä mellakka-varusteissa ollut yksilöiviä tunnusmerkkejä.
Suomen poliisi Vuonna 2012 Suomessa oli 7 800 poliisia. Väkilukuun suhteutettuna yhtä poliisia kohden asukkaita oli 681. Vuonna 2007 Suomen poliiseista oli 88,3 % oli miehiä ja 11,7 % naisia. Vuonna 2013 miehiä oli 85 % ja naisia 15 %. Koko poliisihallinnon henkilöstöstä miehiä oli 71 % ja naisia 29 %.
Suomen vaalipiirit Ahvenanmaan vaalipiiristä valitaan yksi kansanedustaja. Valittavien lukumäärä on kokonaislukuosa vaalipiirien asukkaiden lukumäärästä jaettuna koko maan asukasluvulla ja kerrottuna luvulla 199. Tuolla laskutoimituksella jakamatta jäävät kansanedustajapaikat jaetaan desimaaliosan suuruuden mukaisessa järjestyksessä niin, että kansanedustajien kokonaismääräksi tulee 200. Lukumäärä vahvistetaan asetuksella.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Poliisin rekistereistä säädetään laissa poliisin henkilörekistereistähenkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa (761/2003) ja asetuksessa poliisin henkilörekistereistä (1116/1995)
Suomen poliisit Suomen poliisit on Sleepy Sleepersin albumi.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Suomen poliisilla on useita tietojärjestelmiä.
Poliisiautot Suomessa Poliisiautot ovat Suomessa valkosinisiä autoja. Autoihin on vuodesta 2016 lisätty keltaisia heijastepintoja. Nykyisin poliisilla on Suomessa käytettävissään noin 1 500 virka-autoa. Autot ovat poliisin käytössä keskimäärin 7 vuotta, ennen kuin ne myydään huutokaupoissa. Suomalaiset poliisiautot varustetaan poliisin käyttöön sopiviksi Profile Vehicles Oy:ssä Iisalmessa.
Gibraltarin kuninkaallinen poliisi Gibraltarin poliisi on vanhin poliisivoima Kansainyhteisössä itse Britannian ulkopuolella, Metropolitan Police Lontoossa perustettiin vain yhdeksän kuukautta aiemmin. Gibraltarin poliisi luotiin vuonna 1830, kun järjestyksen ylläpito ja Gibraltar ylipäätään siirrettiin asevoimien vastuulta siviilihallinnolle. Poliisi aloitti toimintansa 25. heinäkuuta. Poliisivoimien ensimmäinen päällikkö oli Henry Morgan. 1800-luvun aikana poliisivoimat sai pikku hiljaa enemmän tehtäviä armeijalta ja poliisien lukumäärä kasvoi. Rajan avaaminen vuonna 1985 toi alueelle runsaasti lisää kävijöitä ja sitä myöten lisää haasteita poliisille. Lisänimen kuninkaallinen Gibraltarin poliisi sai 12. kesäkuuta 1992. Vuonna 2006 perustettiin "Gibraltar Police Authority" vastaamaan poliisin toiminnan tehokkuudesta. Gibraltarin kuninkaallinen poliisi on ottanut ajoittain yhteen Espanjan kanssa. Esimerkiksi vuoden 2012 tammikuussa poliisi pysäytti Gibraltarin aluevesillä espanjalaisen kalastusaluksen, mutta ei noussut alukselle koska sitä suojasi Espanjan Guardia Civilin alukset. Samankaltainen tapaus oli sattunut myös aiemmin samassa kuussa.
Lyijyvuodet Seuraava askel oli taistelun siirtäminen kaupunkien kaduille ja toreille, mistä väistämättä seurasi kahakointia poliisin kanssa. Italiassa tuohon aikaan jokaisen vasemmistojärjestön mielenosoituskulkueen ensimmäiset rivit muodostuivat "järjestysmiehistä" ("servizio d'ordine"), jotka tunnistettiin helposti siitä, että heidän mielenosoitusvarustukseensa kuuluivat isokokoiset vääntötyökalut. Näiden työkalujen käyttötapa tässä yhteydessä selvitettiin tarvittaessa nopeasti ja tuntuvasti kulkueita mahdollisesti häiritseville "fasisteille". Aseiden kantaminen mielenosoituksissa oli rangaistava teko, mutta työkaluja kieltävää lakipykälää ei ollut. Näiden järjestysmiesten väkivallan käyttö aiheutti usein sairaalamatkoja ja joskus jopa kuolemantapauksia. Myös poliisien väkivallankäyttö oli tunnetusti usein liioiteltua, ja mielenosoittajia kohti ammuttiin ajoittain kovilla panoksilla, erityisesti maan eteläosassa. Näin kävi esimerkiksi Battipagliassa, missä poliisi 9. huhtikuuta 1969 avasi tulen paikallisen tupakkatehtaan sulkemista vastaan mieltään osoittavia työläisiä kohti, jolloin kaksi sai surmansa. Yhteiskunnalliset erimielisyydet näkyivät ja kuuluivat päivä päivältä selvemmin, kun lähestyttiin syksyä 1969, joka Italian historiassa on saanut nimen "Kuuma syksy" ("Autunno caldo"). Itse asiassa se alkoi jo 3. heinäkuuta mielenosoittajien ja poliisin yhteenotolla Torinon Corso Traianolla. Loukkantuneiden mielenosoittajien lukumäärää ei tiedetä. Poliiseja joutui sairaalahoitoon 70, ja pidätetyistä 160 mielenosoittajasta asetettiin 28 syytteeseen mellakoinnista.
Lukukoira Suomen ensimmäiset lukukoirat työskentelivät Kaarinan kaupunginkirjastossa Luetaan koiralle -projektissa vuonna 2011 ja siitä lähtien toiminta on levinnyt useisiin kirjastoihin ympäri Suomea. 55 kirjastoa ilmoitti vuonna 2016, että niillä on ollut lukukoiratoimintaa. Tarkkaa lukumäärää on lähes mahdoton saada selville, sillä toiminta ei ole täysin organisoitua ja lukumäärät vaihtelevat suuresti.
Luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana virkatehtävissä kuolleista poliiseista Tämä on luettelo Suomessa itsenäisyyden aikana (1917–) virkatehtävissä kuolleista poliiseista.
Mario Scelba Sisäministerinä Scelballa oli koko Italian sodanjälkeinen sekasorto selvitettävänään, samalla kun kylmä sota nousi uutena uhkana maalle jossa oli erittäin vahva kommunistinen liike. Uusfasistit, kommunistit ja mafia olivat Scelban pääasialliset ongelmat. Tärkeä ratkaisun avain oli hänen mielestään poliisiorganisaatioiden uudistukset. Poliisien lukumäärä oli Scelban tulessa virkaansa 30 000, hänen lähtiessään sisäministeriöstä kuusi vuotta myöhemmin heitä oli 70 000. Samanaikaisesti 8 000 poliiseina ollutta entistä partisaania oli pantu viralta. Sodanaikaisia aseita alettiin etsiä ja takavarikoida systemaattisesti. Maan hallitusta sen eri osissa edustavat, poliittisesti valitut prefektit, jotka olivat sisäministeriön alaisia, pyrittiin korvaamaan pätevillä virkamiehillä. Säädettiin laki (ns. "legge Scelba") joka kielsi kaikki yritykset (myös kehoitukset) yrittää herättää henkiin maan lakkautettu fasistipuolue.
Kunnanvaltuusto Suomessa Kunnanvaltuuston vähimmäiskoko riippuu kunnan asukasmäärästä (vaalivuotta edeltävän marraskuun 30. päivän tiedon mukaan). Jollei valtuusto tee päätöstä valtuutettujen lukumäärästä, valtuutettuja valitaan laissa säädetty vähimmäismäärä. Lukumäärä on aina pariton.
Poliisit Poliisit on suomalainen Aito Median tuottama dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään Jim-kanavalla. Ohjelma kuvaa todellista poliisin työtä ja sitä, mitä poliisipartio saa työssään kohdata Suomen suurimmissa kaupungeissa. Sarja toteutetaan yhteistyössä sisäministeriön poliisiosaston kanssa. Sarjan ensiesitys 26. tammikuuta 2009 rikkoi 247 000 katsojallaan Jimin katsojaennätyksen. "Poliisit" on myös Ruudun katsotuimpia ohjelmia. Muita suomalaisia poliisin toimintaan liittyviä televisiosarjoja ovat Subin "Lainvalvojat" ja "112", Foxin "Lapin poliisit", TV5:n "Poliisikokelaat" sekä Yle TV2:n "Poliisi-TV". Alkukesästä 2013 Jim-kanava alkoi esittää Poliisit-sarjaan perustuvaa sisarsarjaa "Poliisit – kotihälytys", jossa kaikki sarjan kohtaukset ovat dramatisoituja ja näyttelijät esittävät asianosaisia.
Katupartiot Suomessa Suojelupoliisi huolestui katupartioista ja seurasi niitä. Joensuun poliisin mukaan yleinen turvallisuus ja järjestys kuului poliisille ja kaupungin johto tuomitsi katupartioinnin. Monet muutkaan poliisit eivät pitäneet katupartioita tarpeellisina tai toivoneet niitä ja suhtautuivat niihin negatiivisesti. Paikalliset poliisit myös pyrkivät seuraamaan katupartioita. Poliisi piti katupartiotoiminnan laajuutta liioiteltuna.
Virkamerkki Suomessa siviiliasuisten poliisien virkamerkki on liitetty koteloon, jossa on virkamerkin lisäksi poliisin hihamerkkiä muistuttava metallinen tunnuskuva. Tunnuskuvan tarkoituksena on nopeuttaa poliisin tunnistamista ja vähentää sekaannuksia muihin henkilökortteihin.
Kiimaiset poliisit Kiimaiset poliisit on huhti-toukokuussa 1993 Yle TV2:ssa esitetty Jouko Turkan ohjaama televisiosarja. Se koostui viidestä tunnin pituisesta jaksosta. Turkan mukaan "Kiimaiset poliisit" oli ”kotimainen poliisisarja rangaistukseksi Suomen kansalle vierasmaalaisten poliisisarjojen palvonnasta”. Tyyliltään epätavallinen sarja kertoo kolmesta suomalaisesta poliisista.
Konstaapeli Konstaapeli (lyhenn konst.) on poliisimiehistön jäsenestä käytetty nimitys. Konstaapeli työskentelee Suomen poliisin palveluksessa. Suomen poliisissa on käytössä nuoremman konstaapelin, vanhemman konstaapelin ja ylikonstaapelin virat.
Maahanmuuttajat Suomessa Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan Suomessa on noin 20 000 maahanmuuttanutta, jotka etsivät työtä. Poliisiylijohtaja Mikko Paateron mukaan poliiseiksi kaivataan lisää maahanmuuttajia, koska "poliisin on osaltaan torjuttava suvaitsemattomuutta ja syrjäytymistä".
Niskoittelu poliisia vastaan Niskoittelu poliisia vastaan on Suomessa rikos. Rikoslain (RL 16:4) mukaan niskoitteluun poliisia vastaan syyllistyy henkilö, joka jättää noudattamatta poliisin antaman käskyn tai kiellon, kieltäytyy antamasta henkilötietojaan, jättää noudattamatta poliisimiehen merkin tai määräyksen kulkuneuvon pysäyttämiseksi tai siirtämiseksi, laiminlyö avustamisvelvollisuutensa, hälyttää poliisin aiheettomasti tai vaikeuttaa poliisin toimintaa antamalla vääriä tietoja. Teoista tuomitaan sakkoa tai vankeutta enintään kolme kuukautta. Rikoslain kokonaisuudistuksen periaatteiden mukaisesti vankeusuhkaisista rikossäännöksistä säädetään rikoslaissa eikä poliisilaissa, jonka säännösten rikkomisesta on kyse.
Poliisikoira Suomessa poliisikoiranohjaajia on noin 240 ja poliisilla on noin 300 koiraa. Poliisikoirana saksanpaimenkoira ja belgianpaimenkoira malinois ovat yleisimmät Suomessa käytetyt koirarodut. Muita Suomessa käytettyjä rotuja ovat muun muassa rottweiler, labradorinnoutaja, sileäkarvainen noutaja,englanninspringerspanieli sekä bordercollie. Näitä rotuja on käytetty varsinkin poliisin erikoiskoiratehtäviin.
FN Browning M1900 M1900 kuului Suomen poliisin virka-aseistukseen 1990-luvulle asti. Suuressa osassa poliisin käyttämistä pistooleista alkuperäiset lehmänsarvesta tehdyt kahvalevyt on vaihdettu poliisin vaakunalla varustettuihin muovisiin kahvalevyihin.
Romanien syrjintä Verkkolehti Long Playn vuonna 2017 haastattelemat Suomen romanit kertoivat joutuneensa poliisin pysäyttämiksi niin usein, että se oli heille arkista. Heidän mukaansa pysäytysten syy on usein heidän etninen taustansa. Eräs haastatelluista poliiseista myönsi syrjinnän ja sanoi, että romanin autossa on suuremmalla todennäköisyydellä puutteita katsastuksessa, auton kunnossa ja kuljettajan ajo-oikeudessa. Poliisin mukaan romanien autoissa kaikilta kyydissä olevilta kysytään säännöllisesti henkilötodistuksia etsintäkuulutusten tarkastamiseksi. Hänen kokemuksensa mukaan poliisit keskittyvät liikenteessä erityisesti romaneihin. Suomen ulkomaalaislain mukaan etninen profilointi on laitonta ja myös Poliisihallituksen ohje kieltää sen. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan tiedot ovat huolestuttavia ja poliisi selvittää väitteet rikoksista.
Suomen poliisin tietojärjestelmät TAIMI Haltik  Poliisin työaikajärjestelmä/Suunnittelu- ja talousyksikkö/PO
Ahvenanmaan poliisilaitos Ahvenanmaan poliisilaitos ei ole Suomen poliisin paikallispoliisilaitos, eikä se siten kuulu sisäministeriön alaisuuteen. Suomen poliisin valtakunnalliset yksiköt Keskusrikospoliisi ja Suojelupoliisi toimivat kuitenkin Ahvenanmaalla, Ahvenanmaan valtionviraston yhteydessä. Keskusrikospoliisilla on toimipiste Ahvenanmaalla.
Suomen poliisi Kun poliisia epäillään rikoksesta on kiistanalaisempaa onko poliisilla itsekriminointisuoja kuten muillakin rikoksesta epäillyillä. Poliisilla on virkaan liittyviä eettisiä velvoitteita, jotka eivät poistu edes silloin, kun poliisi on vaarassa joutua virkasyytteeseen. Itsekriminointisuoja koskeekin vain rikosoikeudellista vastuuta, ei muita velvoitteita. Jos poliisilla on todellinen virkasyytteen vaara, hän voi vaieta rikosprosessissa itselleen epäedullisista seikoista kuten muutkin rikoksesta syytetyt.
Poliisipäällikkö Poliisipäällikkö on Suomen poliisin päällystönvirka, jonka tehtävänä on paikallispoliisilaitoksen johtaminen. Poliisipäälliköstä lähin alempi virka on apulaispoliisipäällikkö. Ylempiä virkoja on Poliisin valtakunnallisessa ja lääninjohdossa. Helsingin poliisilaitoksen erityisaseman vuoksi on sen poliisipäällikkö, poliisikomentaja, poliisin hierarkiassa muun poliisilaitoksen päällikköä korkeammalla.
Suomen poliisin tietojärjestelmät POKE  Poliisin kenttäjärjestelmä/Valvonnan ja hälytyksen vastuualue/PO/PY
Suomen poliisi Poliisi () on Suomen sisäasiainministeriön alainen poliisiorganisaatio. Poliisilain 872/2011 mukaan ”poliisin tehtävänä on oikeus- ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä rikosten ennalta estäminen, paljastaminen, selvittäminen ja syyteharkintaan saattaminen”. Suomen perustuslain mukaan poliisin toiminnan (kaiken ”julkisen vallan käytön”) tulee aina perustua lakiin.
Seppo Kolehmainen (poliisi) Kolehmaisen ura poliisina alkoi nuorempana konstaapelina Helsingin poliisilaitoksella vuonna 1982. Muiden kenttätehtävien lisäksi Kolehmainen työskenteli muun muassa moottoripyöräpoliisina ja Karhu-ryhmässä. Hänen ensimmäinen tehtävänsä poliisin ylijohdossa oli poliisin työsuojelupäällikkönä sisäministeriön poliisiosastolla, mihin hän siirtyi vuonna 1997 liikkuvan poliisin Pohjois-Suomen osaston päällikön tehtävästä. Vuosina 2006–2010 Kolehmainen toimi Poliisiammattikorkeakoulun rehtorina.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Yksittäisiä rekistereitä ovat muun muassa seuraavat poliisin käytössä olevat rekisterit:
Pukeutumiskielto Suomessa sotilasunivormun käyttö asepalvelukseen liittymättömänä on ollut rajattu reservin upseereihin, reservin aliupseereihin ja miehistön osalta Mannerheim-ristin ritareihin sekä juhlatilaisuuksiin.. Suomessa on kiellettyä muun kuin poliisin käyttää poliisin virkapukua tai tällaista pukua erehdyttävästi muistuttavaa asua
Helikopteri Vuonna 1960 kopterien määrä nousi viiteen ja vuonna 1967 niitä oli jo yhdeksän. Vuonna 1975 helikoptereita oli Suomessa 21 ja vuonna 1982 32 kappaletta. Vuonna 1988 lukumäärä oli kivunnut 44:ään, vuonna 1989 kaikkiaan 52:een ja vuonna 1993 83:een. 2000-luvun alussa, vuonna 2003, helikoptereita oli rekisterissä 74 kappaletta. Robinson R22 ja Robinson R44 -koulutushelikopterit ovat olleet suuri tekijä helikopterien lukumäärän kasvuun Suomessa 1990-luvulta lähtien.
Komisario Komisario ja rikoskomisario ovat Suomen poliisin päällystövirkoja. Virat ovat poliisin alimpia päällystövirkoja ja hierarkkisesti saman tasoisia.
Suomen poliisi Epäillyistä poliisin rikoksista tutkintapyyntö on tehtävä rikosilmoituksella poliisille, josta se siirretään Valtakunnansyyttäjänvirastoon tai suoraan Valtakunnansyyttäjänvirastolle.
Ahvenanmaan poliisilaitos Ahvenanmaan poliisilaitos (), myös Ahvenanmaan poliisi, on Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alainen poliisiorganisaatio. Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla annettu tasavallan presidentin asetus poliisihallinnosta Ahvenanmaan maakunnassa säätää Ahvenanmaan poliisin tehtäviksi ”ylläpitää yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä suorittaa muut poliisille kuuluvat tehtävät”, jollei niitä ole annettu Suomen poliisin valtakunnallisille yksiköille. Ahvenanmaan poliisin toimintaa säätelevät myös Ahvenanmaan maakuntalait ja maakunta-asetukset.
Poliisilaitokset Suomessa Poliisilaitos on Suomen poliisin hallinnollinen paikallisyksikkö. Suoraan poliisihallituksen alaisuudessa on 11 poliisilaitosta, lisäksi Ahvenanmaalla on oma poliisilaitos, joka on hallinnollisesti Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen. Poliisilaitoksen palveluverkkoon voi kuulua pääpoliisiaseman ohella muita poliisiasemia, poliisin palvelupisteitä ja yhteispalvelupisteitä.
Suomen järvet Suomessa olevien järvien kartoitus on edelleen kesken, koska kaikkia järviä ei ole vielä edes rekisteröity. Ensimmäiset kartoitusyritykset tehtiin varhaisten kartturien tekemien karttojen pohjalta. Kun Suomen peruskartasto alkoi kattaa koko maan, voitiin järvet laskea niistä. Kysymys järvien lukumäärästä Suomessa liittyy voimakkaasti mittakaavaan ja käytettävään resoluutioon. Kunkin järvilaskennan alussa on päätetty, minkä kokoisia järviä lasketaan, jolloin kaikki alarajan alle jääneet pienet järvet tai lammet on jätetty huomiotta. Kun laskettiin vain yli hehtaarin (eli sadan aarin) kokoiset järvet, saatiin tulokseksi 56 000 järveä. Jos mukaan otettiin myös yli viiden aarin järvet, kasvoi lukumäärä jo 187 888 järveen.
Suomen linnusto Talvensa Suomessa viettävistä linnuista runsaimpia olivat vuoden 2004 arvion mukaan (lukumäärä yksilöinä, ei pareina):
Suomen poliisin tietojärjestelmät Ulkomaalaisrekisteri (Uvi/UMA) Haltik  Ulkomaalaisten lupahallinnon järjestelmä, poliisin tietojen osalta/Hallintoyksikkö/PO
Suomen poliisi Poliisilla on oikeus katsoa henkilön tietoja poliisin tietojärjestelmästä, mutta vain jos virkatehtävä sitä edellyttää. Kansalaisella on oikeus selvittää, onko hänen tietojaan katseltu laittomasti. Jokaisella on myös oikeus vaatia, että asiavirheet oikaistaan ja oikeudettomasti tallennetut tiedot poistetaan. Tarkastusoikeuden käyttöä koskevat lomakkeet löytyvät poliisin kotisivuilta.
Suomen poliisi Poliisin valtakunnalliset huoltoyksiköt vastaavat muun muassa kaikkien poliisiautojen varustelusta ja huollosta sekä poliisin laajojen tietojärjestelmien ylläpidosta.
Afganistanin poliisi Poliisin toimintaa ollaan jälleenrakentamassa, ja poliiseja koulutetaan ulkomailla, muun muassa Suomessa on ollut koulutettavia EUPOLin ja Kriisinhallintakeskuksen koulutuksessa.
Diagnoosien yleistyminen Keliakiaa sairastavien lasten lukumäärä on Suomessa kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Yhdysvalloissa keliakiadiagnoosi on kahdella miljoonalla ihmisellä. 2000-luvun alussa käytännössä kenelläkään ei ollut keliakiadiagnoosia. Gastroenterologi Joseph Murrayn Mayo Clinicille tekemän tutkimuksen mukaan parantunut diagnosointi ei ole ainoa syy keliakiadiagnoosien yleistymiseen, vaan sairastavien lukumäärä on kasvanut nelinkertaiseksi 50 vuodessa.
HL Kurun uppoaminen Uppoamattomaksi mainostetun "Kurun" uppoaminen Tampereen edustalla Näsijärvellä 7. syyskuuta 1929 on Suomen pahin sisävesillä tapahtunut vesiliikenneonnettomuus. Onnettomuudessa menehtyneiden lukumääräksi on yleisimmin esitetty 138 henkeä, mutta Kurun kunnan historian kirjoittanut Erkki Laitinen on hukkuneiden ja kadonneiden luetteloiden läpikäynnin jälkeen päätynyt siihen, että uhrien lukumäärä olisi 136.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Hätäkeskustietojärjestelmän Trip-tietokannat  VuotuisetELS-hätäkeskusjärjestelmän tietokannat poliisin tietojen osalta Valvonnan ja hälytystoiminnan vastuualue/PO/PY
Yhdysvaltain rotumellakat Mellakoiden välitön laukaisija on ollut Yhdysvaltain poliisin käyttämä todellinen tai kuviteltu liika väkivalta. Yhdysvaltain poliisi on Suomen poliisia kovakouraisempi ja väkivaltaisempi. Tämä johtuu osin siitä, että Yhdysvalloissa on yleinen, laaja oikeus omistaa aseita. Niinpä poliisi käyttää kovempia otteita. Monesti poliisin väkivaltatilanteista lähtee mustien keskuudessa huhuja liikkeelle.
Suomen poliisi Kesällä 2017 Long Play julkaisi Suomen Poliisin salaisesta Facebook-ryhmästä vuotaneita keskusteluja, joissa poliisit muun muassa haukkuivat avoimesti vähemmistöjä ja etnisiä ryhmiä, naureskelivat turvapaikanhakijan itsemurhayritykselle ja Helsingin Asema-aukion pahoinpitelyn uhrille. Ryhmän rasistiset kirjoitukset eivät kuitenkaan johtaneet rikostutkintaan.
Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista Vuonna 1950 Suomessa toimi yhteensä 18 rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Seurakuntien lukumäärällä mitaten suurimpia olivat metodistikirkko ja Suomen vapaakirkko.
Charlie poliisina Charlie poliisina ("Easy Street", esitetty Suomessa myös nimellä Hiljainen katu) on Charlie Chaplinin ohjaama vuoden 1917 mykkä lyhytelokuva.
Nuorempi konstaapeli Nuorempi konstaapeli on Suomen poliisissa alin poliisivirka. Se on varattu poliisin perustutkintoa vielä suorittamattomille harjoittelijoille. Sitä seuraava ylempi virka on vanhempi konstaapeli.
Liikkuva poliisi Liikkuvan poliisin organisaatiota uudistettiin vuoden 2010 alussa mm. poistamalla erilliset osastot. Etelä-Suomen, Länsi-Suomen, Itä-Suomen ja Pohjois-Suomen osastot korvattiin kolmella maantieteellisesti jaetuilla tulosyksiköllä. Tulosyksiköiden toiminnasta vastasivat tämän jälkeen liikennepoliisitarkastajat. Liikkuvan poliisin päämaja ja johdon esikunta sekä tilannekeskus (Tike) sijaitsivat Helsingin Malmilla, lentoaseman yksikkö Vantaalla Helsinki-Vantaan lentoasemalla ja turvallisuusyksikkö Helsingin Meilahdessa tasavallan presidentin virka-asunnon Mäntyniemen yhteydessä.
TEPO TEPO eli terroripommiryhmä on Suomen poliisin pommiryhmä. Se on osa Helsingin poliisin valmiusyksikköä (Karhu-ryhmä), johon kuuluu johdon ja koulutuksen sekä varsinaisten toimintaryhmien lisäksi tekniikka- ja koiraryhmät sekä tarvittaessa neuvotteluryhmä. Terroripommiryhmän tehtävänä on purkaa pommit ja niitä muistuttavat esineet pommirobottien ja muiden apuvälineiden avulla. Jokaisessa poliisin kihlakunnassa on yleensä ainakin yksi TEPO-koulutuksen saanut konstaapeli.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Laajassa ja perusmuotoisessa turvallisuusselvityksessä Suojelupoliisi tai puolustusvoimat tarkastavat muun muassa kaikki poliisin tietorekisterit. Suppeassa selvityksessä tarkastetaan vain poliisiasian tietojärjestelmä.
Suomen poliisin tietojärjestelmät Hätäkeskustietojärjestelmä  Jokaisessa hätäkeskuksessa oma ELS-tietokanta, rek.pitäjä poliisin tietojen osalta, Helsingissä Päike/Valvonnan ja hälytystoiminnan vastuualue/PO/PY
Suomen poliisin tietojärjestelmät Kyösti, Sakari, ETSI, Rikosrekisteri, Rajsa  Vanki, Konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteri, Liiketoimintakieltorekisteri ja Velkajärjestelyrekisteri/OM -järjestelmäkokonaisuus poliisin kannalta/Rikostorjunta/PO/PY
Alkometri Suomen poliisi sai lahjoituksena 1974 koekäyttöön kaksi Alcometer-merkkistä seulonta-alkometriä. Koska laitteet saavuttivat hyviä tuloksia, niiden määrää lisättiin nopeasti; nykyisin jokaisella liikkuvalla poliisilla ja lähes jokaisella kenttätyössä toimivalla on oma alkometri Suomen poliisissa. Parhaimmiksi ovat osoittautuneet viranomaiskäytössä Alcometer- tai Alco Sensor -merkkiset mittauslaitteet.
Henkilökortti Henkilökortti, joka on Suomen poliisin myöntämä toimii henkilötodistuksena ja matkustusasiakirjana. Nykyisin kaikki poliisin myöntämät henkilökortit ovat sirullisia, lukuun ottamatta alaikäisille ilman huoltajan suostumusta myönnettävää ja väliaikaista korttia. Sirulliset henkilökortit toimivat myös Väestörekisterikeskuksen kansalaisvarmenteena. Varmenne mahdollistaa henkilön luotettavan tunnistamisen sähköisessä asioinnissa. Sirullisen henkilökortin ja sosiaaliturvakortin yhdistyttyä 1. kesäkuuta 2004 oli mahdollista liittää poliisin myöntämään henkilökorttiin myös sairausvakuutustiedot. Vuodesta 2017 sairausvakuutustietojen lisääminen henkilökorttiin ei ole enää mahdollista. Sairausvakuutustietojen liittäminen henkilökorttiin saattoi aiheuttaa muutoksia ulkomailla pidempään oleskeluun: etenkin EU-alueella työskennellessään henkilö ei tällöin yleensä kuulunut Suomen sairausvakuutuksen piiriin. Niinpä Kelalla oli henkilökorttilain mukaan oikeus pyytää poliisia peruuttamaan kortti. Käytännössä poliisi myös peruutti kortin Kelan pyynnöstä. Tilalle saattoi tarvittaessa saada uuden kortin.
Mikkelin panttivankidraama Sittemmin on todettu, että poliisin valmiusryhmä Karhun johtajan syyksi luettu virkavelvollisuuden rikkominen on johtanut siihen, että Suomessa poliisin voimankäytön seurauksena kuolee poikkeuksellisen vähän ihmisiä .
Glock 17 Glock on rajavartijoiden ja vanginvartijoiden virka-aseena Glock 17-, 19- ja 26-malleina. Glock on myös Suomen poliisin virka-ase ennen sen korvaamista Walther P99Q:lla. Suurimmalla osalla Suomen poliiseista Glock on edelleen virka-aseena. Glock on hyvin suosittu myös harrastuskäytössä, etenkin practical- ja SRA-ampujien keskuudessa.
Suomen talous Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkasta (58 % matkojen lukumäärästä). Kevyen liikenteen osuus on 4 % matkasta (30 % lukumäärästä). Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, pois maanteiltä ja lentoliikenteestä. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja ja noin 80 % tuonnista.
Vierumäen taistelu Valkoiset menettivät taistelussa noin 10 kaatunutta ja 40 haavoittunutta, joiden joukossa oli myös jalkaansa osuman saanut kapteeni Tapola. Taistelussa kaatuneiden punaisten lukumäärä ei ole tiedossa, mutta muistitiedon ja arkistolähteiden perusteella Vierumäen joukkohautaan haudattiin noin 200–280 punakaartilaista, joista suurin osa on teloitettuja. Heidän tarkka lukumääränsä tai vainajien henkilöllisyys ei kuitenkaan ole selvillä. Heinolan miehittäneitä valkoisten joukkoja komentanut Georg Londén laski taistelua seuranneena päivänä 208 kaatunutta punaista. Suomen sotasurmat -tietokanta tuntee kuitenkin vain 18 Vierumäellä kaatunutta punaista, mikä johtuu siitä, että suurin osa kaatuneista oli kotoisin muualta Suomesta.
Etälamautin Yhdysvalloissa taser-etälamautinta ei pidetä tuliaseena ja sitä voi laillisesti kantaa ilman lupaa 43 osavaltiossa. Yhdysvalloissa poliisin käyttämät taser-etälamauttimet ovat järeämpiä kuin Suomen poliisin käyttämät.
Räisä Räisä on Suomessa esiintyvä melko harvinainen sukunimi. Räisä-nimisten lukumäärä oli vuonna 2014 yhteensä 126. Lukuun on laskettu kaikki Suomen kansalaiset.
Poliisit (vuoden 1922 elokuva) Poliisit (, esitetty Suomessa myös nimellä "Buster ja poliisiparaati") on vuonna 1922 valmistunut yhdysvaltalainen lyhyt mykkäkomedia, jonka pääosassa on Buster Keaton. Keaton ohjasi ja käsikirjoitti elokuvan yhdessä Edward F. Clinen kanssa. Se on yksi Keatonin tunnetuimmista lyhytelokuvista.
Elokuvassa Keaton esittää rakastettunsa torjumaa varatonta nuorta miestä, joka joutuu epäonnekkaiden sattumien myötä jatkuvasti vaikeuksiin poliisien kanssa. Muuttokuormaa kuljettaessaan hän päätyy suuren poliisiparaatin keskelle ja viskaa erehdyksessä anarkistin talon katolta heittämän pommin kohti poliiseja. Elokuva huipentuu vauhdikkaaseen jaksoon, jossa Keaton pakenee juosten satoja poliiseja käyttäen hyväkseen erilaisia akrobaattitemppuja. Keaton käytti myöhemmin vastaavaa takaa-ajoteemaa muun muassa pitkässä elokuvassaan "Seitsemän mahdollisuutta".
Suomen passi Suomessa passia haetaan poliisilta ja ulkomailla Suomen edustustosta.
No go -alue Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan on mahdollista, että myös Suomeen kehittyy no go -alueita, joille poliisit eivät mene. Riski kasvaa hänen mielestään mikäli poliisin suorituskyky alenee entisestään.
Suomen Poliisijärjestöjen Liitto Jäsenistö työskentelee poliisihallinnossa, oikeusministeriön hallinnonalalla ja Hätäkeskuslaitoksessa ja Suojelupoliisissa. Liittoon kuuluu muun muassa poliiseja, poliisin kansliahenkilökuntaa, oikeuslaitoksen toimistosihteerejä ja hätäkeskuspäivystäjiä. Liitolla on myös opiskelijajäseniä.
Hämeen rintama Tampereen taistelun tappioista on esitety useita eri lukumääriä. Varatuomari Yrjö Raevuori esitti ensimmäiset arviot jo päivää ennen punaisten antautumista Uuteen Suomeen kirjoittamassaan artikkelissa. Hänen laskelmiensa mukaan valkoisia oli kaatunut 596 ja punaisia noin 1 800. Vuonna 1927 hän antoi uudeksi luvuksi valkoisten osalta 709 ja mainitsi, että punaisten lukumääränä alun perin pitämänsä 1 800 on liian suuri. Tällä Raevuori viittasi taistelujen sijasta teloituksissa henkensä menettäneisiin punaisiin. Professori Heikki Ylikangas esittää vuoden 1993 kirjassaan "Tie Tampereelle" punaisten lukumääräksi noin 2 000, joista teloitettuja olisi noin puolet. Tuomiorovasti Voitto Silfverhuth puolestaan kertoo samana vuonna ilmestyneessä kirjassaan "Kalevankangas", että Kalevankankaan hautausmaalla sijaitsevaan joukkohautaan haudattiin yhteensä 2 751 punaista, joista 1 208 olisi kuollut taisteluissa. Suomen sotasurmat-tietokanta tuntee nimeltä 824 Tampereen taistelun aikana kuollutta valkoista, 1 087 punaista sekä 67 tuntematonta tai kumpaankaan osapuoleen kuulumatonta.
Syyteharkinta Suomessa syyttäjinä toimivat kihlakunnansyyttäjät, valtionsyyttäjät ja valtakunnansyyttäjä. Useimmissa maissa syyttäjät myös johtavat esitutkintaa ja tuossa tehtävässään jo harkitsevat onko asiassa edellytyksiä jatkaa tutkintaa. Suomessa esitutkinta on eri viranomaisen, tavallisimmin poliisin tehtävänä. Uusin kehitys on Suomessakin johtanut esitutkintayhteistyöhön, jossa poliisin on jo varhaisessa vaiheessa informoitava syyttäjää tutkittavaksi tulleesta muusta kuin yksinkertaisesta rikoksesta. Syyteharkinta tapahtuu esitutkinnan jälkeen, eli esitutkintaviranomainen saattaa tutkintansa tuloksen syyttäjän arvioitavaksi.
Suurten lukujen laki Vaikka kruunien ja myös klaavojen suhteellinen osuus lähestyy arvoa 1/2, samoin ei ole kruunien ja klaavojen lukumäärän "erotuksen" laita. Päin vastoin, se kasvaa itseisarvoltaan melkein varmasti. Toisin sanoen todennäköisyys sille, että näiden lukumäärien erotus olisi itseisarvoltaan tietyn rajan alapuolella, lähestyy nollaa heitotjen lukumäärän kasvaessa. Melkein varmasti myös tämän erotuksen suhde heittojen lukumäärään lähestyy nollaa. Tämä lukumäärien erotus kasvaa kuitenkin hitaammin kuin kaikkien heittojen lukumäärä.
Poliisimuseo Poliisimuseon perusnäyttely "900 vuotta poliisin historiaa Suomessa" tuo ensimmäistä kertaa yleisön eteen kotimaisen poliisitoiminnan koko tarinan. Näyttely kertoo suomalaisesta poliisista ja sen työtehtävistä keskiajalta nykypäivään asti.
Työpaikkakiusaaminen Työpaikkakiusaaminen etenee harvoin poliisille. Esimerkiksi Etelä-Suomen aluehallintovirastoon otettiin vuonna 2011 yhteyttä yli kolmestasadasta mahdollisesta häirinnästä ja haitallisesta henkisestä kuormituksesta. Virasto vei poliisille vain neljä tapausta.
Apulaispoliisipäällikkö Apulaispoliisipäällikkö on Suomen poliisin päällystönvirka. Apulaispoliisipäälliköstä lähin alempi virka on ylikomisario ja seuraava ylempi virka poliisipäällikkö. Helsingin poliisilaitoksen erityisaseman vuoksi sen apulaispoliisipäällikkö on poliisin hierarkiassa muun poliisilaitoksen apulaispäällikköä korkeammalla.
Suomen poliisi Asiasta on Poliisin sisällä tapahtuvassa hallinnollisessa menettelyssä annettu Poliisihallituksen ohje. Jos joudutaan hallinnollisessa menettelyssä tekemään arviointia siitä, voisiko kyseessä olla poliisin tekemä rikos, on tapaus siirrettävä Valtakunnansyyttäjänvirastoon arvioitavaksi.
Liikenne Suomessa Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkustetuista kilometreistä ja 58 % matkojen lukumäärästä, ja kevyen liikenteen osuus on 4 % matkustetuista kilometreistä ja 30 % matkojen lukumäärästä. Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, ja maantie- ja lentoliikenteen osuus on pienentynyt. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja noin 80 % tuonnista.
Poliisien Palloseura Poliisien palloseura (PPS) on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen pääasiassa lentopallon erikoisseura. Aluksi seura keskittyi poliisien kuntourheiluun, mutta aloitti tavoitteellisen kilpaurheilun 1970-luvulla. Vuonna 1981 PPS nousi lentopallon mestaruusliigaan. Seura pelasi liigassa aina vuonna 1998 tapahtuneeseen edustusjoukkueen konkurssiin saakka. Parhaat saavutukset olivat SM-pronssi vuonna 1996 ja Suomen cupin voitto vuosina 1983 ja 1996.
Valmiusyksikkö Karhu Eri puolilla Suomea on noin 12-15 poliisin vaativien tilanteiden (vati) ryhmää. Ryhmät kuuluvat paikallisen poliisilaitoksen alaisuuteen. Niiden jäsenet työskentelevät tavallisissa poliisin tehtävissä, ja ryhmät kootaan tilanteen vaatiessa.
Suomen hallinto Kuntien lukumäärä on pienentynyt kuntaliitosten myötä varsinkin 2000-luvulla.
Hevosasevelvollisuus Suomessa Tarjolle tuoduista hevosista otettiin ensiksi tarpeellinen määrä sotakelpoisia ratsuhevosiksi soveltuvia hevosia ja sen jälkeen vapaaehtoisesti luovutettaviksi tarjotut ja hyväksytyt vetohevoset. Jotta ottoalueelta luovutettavien hevosten säädetty lukumäärä olisi saavutettu, otettiin muut hevoset sotakelpoisten hevosten kesken toimitettavan arvonnan perusteella. Jos sotakelpoisten ratsuhevosten ja vapaaehtoisesti luovutettaviksi tarjottujen hevosten lukumäärä oli suurempi kuin ottoalueelta luovutettavien hevosten määrä, otettiin hevosista ainoastaan sotatarkoituksiin sopivimmat.
Saksan armeijan kenttärangaistusleirit Suomessa Leireillä surmansa saaneiden tarkkaa lukumäärää ei tiedetä. Noin kolmasosa vangeista, 500–600 miestä sai surmansa sinä puolen vuoden aikana kun leirit olivat Suomen alueella.
Suomen tieverkon historia Suomen tieverkon historian on katsottu alkavan jo esihistoriallisella ajalla käytössä olleista maareiteistä. Liikenteen vilkastuessa teiden lukumäärä kasvoi ja kunto kohentui vuosisatojen kuluessa.
Suomen poliisi Suomessa poliiseja koulutetaan Tampereella Poliisiammattikorkeakoulussa.
Niskoittelu Niskoittelu on Suomessa rikos, jossa henkilö jättää noudattamatta poliisin, rajavartijan, sotilasesimiehen tai tiettyä tehtävää suorittavan sotilaan antaman käskyn tai kiellon. Suomen rikoslaki sisältää useita niskoitteluun liittyviä rikosnimikkeitä: niskoittelu poliisia vastaan, niskoittelu rajavartiomiestä vastaan, (sotilaan) niskoittelu ja (sotilaiden) yhteinen niskoittelu. Aiemmin niskoittelu on ollut rangaistavaa myös oikeudenkäynnissä todistajana. Nykyiseen oikeudenkäymiskaareen sisältyy pakkokeinoja todistajan kieltäytyessä todistamasta.
Heikki Salmela Hesburger on Suomen Asiakastieto Oy:n antamien tietojen mukaan Suomen suurin hampurilaisketju sekä liikevaihdoltaan että toimipaikkojensa lukumäärältä. Nykyään Salmela on keskittynyt jätevesien puhdistamiseen Clewer-yhtiössä, jossa hän toimii hallituksen puheenjohtajana.
Urheilutapahtuman järjestäminen Suomessa Poliisin kanssa asioidaan yleisötapahtuman järjestämis- ja mahdollisissa arpajaislupa-asioissa, mikäli arpoja tuodaan myyntiin vähintään 100 kpl. Lisäksi poliisille tehdään Hyväksyntähakemukset Järjestyksenvalvojista ja Liikenteenohjaajista.
Yleisötilaisuuden järjestäjän on ilmoitettava tilaisuudesta kirjallisesti poliisille vähintään viisi vuorokautta ennen tilaisuuden alkamista. Ilmoitusta ei tarvita, jos tilaisuus ei esim. osanottajien vähäisen määrän vuoksi edellytä toimia järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi tai erityisiä liikennejärjestelyjä. Rajanveto ilmoitusvelvollisten ja vapaiden tilaisuuksien välillä on joskus vaikeaa, joten on syytä hyvissä ajoin olla yhteydessä järjestämispaikan poliisipiiriin.
Yleisötilaisuuden järjestäjän on huolehdittava järjestyksen ja turvallisuuden sekä liikenneturvallisuuden säilymisestä tilaisuudessa. Järjestyksenvalvojien täytyy olla poliisin hyväksymiä, jolloin heillä on voimassa oleva järjestyksenvalvojakortti tai poliisi hyväksyy heidät erikseen yksittäiseen tilaisuuteen järjestyksenvalvojiksi. Erikseen hyväksyttävien järjestyksenvalvojien nimet ja henkilötunnukset tulee ilmoittaa.
Arpajaisista, peleistä ja kilpailuista tulee olla yhteydessä poliisin lupaneuvontaan.
Suomen presidentin valinta 1973 Valitsijamiesvaalit ja presidentinvaali oli alun perin tarkoitus järjestää normaalisti vuonna 1974. Presidentti Urho Kekkonen oli jo 1960-luvulla puhunut, ettei haluaisi enää käydä läpi vaaleja, sillä katsoi ne turhiksi. Edellisissä, vuoden 1968 vaaleissa Kekkosta oli närkästyttänyt erityisesti Veikko Vennamon menestys ja tämän tarmokas, avoimesti Kekkosta ja Keskustapuoluetta vastaan suuntautunut kampanja.
Urho Kekkonen Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin poikkeuksellisesti. Kauden oli aluksi tarkoitus jatkua vain vuoteen 1974. Tammikuussa 1973 säädettiin poikkeuslaki, jolla kautta jatkettiin neljällä vuodella. Se oli Suomessa kolmas kerta, jolloin valtionpäämies valittiin virkaansa ilman vaaleja ja vastaehdokkaita. Aikaisemmin Gustaf Mannerheim valittiin Suomen valtionhoitajaksi joulukuussa 1918, kun haluttiin irtautua saksalaissuuntauksesta, ja presidentiksi elokuussa 1944, kun haluttiin irtautua jatkosodasta ja siteistä Saksaan. Poikkeuslain taustasta on historiantutkimuksessa erilaisia käsityksiä. Martti Häikiön tulkinnan mukaan Kekkonen pakotti ensin Ahti Karjalaisen ehdottamaan jatkoaikaa tammikuussa 1972. Tämän jälkeen hän nimitti helmikuussa Rafael Paasion vähemmistöhallituksen ja vaati poikkeuslakia huhtikuussa, ennen kuin suurimmat puolueet, sosiaalidemokraatit ja keskustapuolue, asettaisivat omat ehdokkaansa kesän puoluekokouksissa. Tästä kärsivät etenkin Ahti Karjalainen, jota oli pidetty Kekkosen manttelinperijänä, ja Johannes Virolainen, joka oli kentällä suosittu ja keskustan puheenjohtaja.
Poikkeuslakia ei ollut helppo viedä läpi, sillä se voitiin säätää vain 5/6:n eduskuntaenemmistöllä. Jotta enemmistö saataisiin lain taakse, sen tueksi luotiin poliittinen paketti, jossa oli kolme osaa: poikkeuslaki, vapaakauppasopimus Euroopan talousyhteisön EEC:n kanssa ja valtion taloudellista säätelyvaltaa lisäävät suojalait, joita vasemmisto kannatti. Paketista huolimatta Kalevi Sorsan hallitus ei saanut tarvittavaa määräenemmistöä kokoon, joten Kekkonen uhkasi joulukuussa, ettei olisikaan käytettävissä presidentiksi. Julkisesti hän väitti syyksi lokakuussa julkisuuteen vuotanutta niin sanottua Zavidovo-muistiota, joka koski hänen ja neuvostojohdon keskusteluja. Poikkeuslaki hyväksyttiin tammikuussa 1973 äänin 170–28 ja Kekkosen toimikautta jatkettiin neljällä vuodella vuoteen 1978.
Urho Kekkonen Kekkosen suvereenin vallankäytön päättymistä on monen mielestä merkinnyt huhtikuu 1981, jolloin pääministeri Mauno Koivisto kieltäytyi eroamasta, vaikka häntä oli Tamminiemestä tähän varsin selväsanaisesti kehotettu. Koivisto rikkoi Kekkosen ajan kaavan huomauttamalla, että perustuslain mukaan Suomessa hallituksen tulee nauttia ensi sijassa eduskunnan eikä presidentin luottamusta. Tapahtuman on katsottu merkinneen myös alkua Kekkosen niin henkisen kuin fyysisenkin kunnon lopulliselle romahtamiselle. Presidentti koki kärsineensä niin vakavan julkisen arvovaltatappion, ettei hän enää toipunut sen aiheuttamasta järkytyksestä. Kuitenkin vielä heinäkuussa 1981 sisäministeri Eino Uusitalo esitti julkisesti toivomuksen, että Urho Kekkonen olisi käytettävissä myös vuonna 1984 päättyvän virkakautensa jälkeen.
Urho Kekkonen Jos Kekkonen olikin sisäpolitiikassa sidottu yhteistyöhön, ulkopolitiikassa hän saattoi toimia suvereenisti. Hän ei toisinaan käyttänyt muita avustajia kuin itse valitsemiaan luottohenkilöitä, jotka tulivat useimmiten ulkoministeriöstä. Kekkonen teki 1960-luvulla ulkopoliittiset aloitteet Pohjolan ydin­aseettomasta vyöhykkeestä, rajarauhasta Norjan kanssa sekä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokouksesta. Tavoitteena oli välttää YYA-sopimuksen soveltaminen niin, että Suomi ja Neuvostoliitto olisivat alkaneet sotilaalliseen yhteistyöhön, ja siten vahvistaa Suomen pyrkimystä puolueettomuuspolitiikkaan. Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen vuonna 1968 puolueettomuus oli entistä hankalampaa. Kekkonen ilmoitti venäläisille 1970, ettei jatka presidenttinä eikä YYA-sopimusta jatketa, ellei Neuvostoliitto jatkossakin suostu tunnustamaan Suomen puolueettomuutta.
Urho Kekkonen Kun Kekkonen oli jäänyt pois presidentin virasta, presidentin virka-asunto Tamminiemi muutettiin hänen palvelukodikseen. Viimeisinä vuosinaan Kekkonen pitäytyi erossa politiikasta eikä ottanut kantaa ajankohtaisiin asioihin. Heikentyneen terveytensä vuoksi hän ei enää voinut ulkoilla ilman avustajia. Saamiinsa kirjeisiin hän ei jaksanut vastata.
Koiviston II hallitus Vielä muutamaa vuotta aiemmin pääministerin asettuminen vastustamaan presidenttiä olisi ollut hänelle poliittinen itsemurha. Oikeusministeriön kansliapäällikön Kai Kortteen mukaan tapaus merkitsi perusteellista muutosta siihen saakka noudatettuun ja valtiosääntöoikeuden oppikirjoissakin esitettyyn käytäntöön, jonka mukaan hallituksella oli oltava sekä eduskunnan että tasavallan presidentin luottamus, ja siten paluuta puhtaan parlamentarismin suuntaan. Urho Kekkonen puolestaan koki kärsineensä niin vakavan julkisen nöyryytyksen, ettei hän enää toipunut sen aiheuttamasta järkytyksestä.
Zavidovo-vuoto Dagens Nyheter julkaisi 31. lokakuuta 1972 toimittaja Tor Högnäsin laajan artikkelin Zavidovon keskusteluista, ja sama artikkeli ilmestyi Norjassa Dagbladetissa ja Suomessa Vasabladetissa. Artikkeliin sisältyi useita sanatarkkoja lainauksia Kekkosen muistiosta. Kun ulkoministeri Ahti Karjalainen teki vuodosta tuoreeltaan selkoa neuvostoliittolaisille diplomaateille, nämä vakuuttivat, ettei vuoto ollut peräisin heidän puoleltaan. Urho Kekkonen katsoi menettäneensä tapauksen vuoksi Neuvostoliiton luottamuksen ja ilmoitti, ettei hän – vastoin aikaisempaa lupaustaan – olisi enää käytettävissä tasavallan presidenttinä virkakautensa päätyttyä maaliskuun alussa 1974. Käytyään Neuvostoliiton 50-vuotisjuhlissa Moskovassa joulun alla ja neuvoteltuaan neuvostojohdon kanssa Kekkonen totesi maiden välisten suhteiden säilyneen kuitenkin ennallaan ja suostui useimpien eduskuntapuolueiden pyyntöön olla käytettävissä presidenttinä myös vuoden 1974 jälkeen.
Urho Kekkonen Virallisesti Kekkonen erosi tasavallan presidentin virasta 27. lokakuuta 1981. Presidentin kansliapäällikkö Juhani Perttunen sai toisella yrittämällä suostuteltua vastahakoisen Kekkosen allekirjoittamaan etukäteen valmistellun eroanomuksen. Oikeusministeriön kansliapäällikkö Kai Korte esitteli Kekkosen eron valtioneuvostolle nojautumalla sekä presidentin omaan ilmoitukseen että hänen henkilökohtaisten lääkäriensä Pentti Halosen ja Erkki Kivalon lausuntoon. Näin vältettiin pohdinta siitä, oliko presidentti eroilmoituksensa antaessaan ollut oikeustoimikelpoinen. Esittelytapahtuma herätti suurta huomiota ja se televisioitiin ympäri Eurooppaa. Kekkonen oli muodollisena valtionpäämiehenä aina siihen asti kunnes hänen seuraajakseen valittu Mauno Koivisto vannoi virkavalan tasavallan presidenttinä 27. tammikuuta 1982
Mauno Koivisto Syyskuussa 1981 kaikki kuitenkin muuttui, kun Kekkonen joutui sairauslomalle. Hallitus, oikeuskansleri ja Kekkosta hoitaneet lääkärit keskustelivat siitä, oliko Kekkonen enää riittävän oikeustoimikelpoinen voidakseen allekirjoittaa oman eroanomuksensa. Kekkonen ilmoitti lokakuussa 1981 eroavansa presidentin tehtävästä terveydellisistä syistä ja pääministeri Koivisto sai hoitaakseen tasavallan presidentin tehtävät, kunnes Kekkosen ero tulisi virallisestikin voimaan uuden presidentin astuessa toimeen.
Urho Kekkonen Kekkonen on Suomen historian pitkäaikaisin presidentti. Hän on ensimmäinen henkilö, joka toimi tasavallan presidenttinä kaksi kokonaista kautta ja ainoa, joka on valittu toimeensa useammaksi kuin kahdeksi kaudeksi, mikä ei perustuslakiin eli entiseen Suomen hallitusmuotoon myöhemmin tehdyn muutoksen ja nykyisen Suomen perustuslain mukaan olisi enää mahdollistakaan. Ennen presidenttiyttään Kekkonen toimi muun muassa juristina, yleisurheilijana, oikeusministerinä, eduskunnan puhemiehenä sekä viiden hallituksen pääministerinä. Presidentin valitsijamiehenä, kansanedustajana ja ministerinä Kekkonen oli valitsemassa Kyösti Kalliota vuonna 1937, Risto Rytiä vuosina 1940 ja 1943, Gustaf Mannerheimia vuonna 1944 sekä J. K. Paasikiveä vuonna 1946.
Urho Kekkonen Urho Kaleva Kekkonen () oli suomalainen poliitikko ja kahdeksas Suomen tasavallan presidentti. Hän oli tasavallan istuva presidentti yhtäjaksoisesti vuodesta 1956 alkuvuoteen 1982, yli 25 vuoden ajan. Viimeinen presidenttikausi jäi kesken sairauden takia.