mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Lievo Kokko-lintuakin kutsutaan lievoksi toisinaan, esimerkiksi, silloin, kun Louhi-noita tekee Kokon lentääkseen meren yli. Lievon eräs nimitys vaakalintu on myös Kokko-linnun nimitys. Sanaan "vaakalintu" liittyvä "vaaka" tulee mahdollisesti sanasta vaa'as, joka tarkoittaa muun muassa kipua, aaltoa ja tulta. Ehkä vaakalintu merkitsee jotakuinkin tulista lintua.
Burjaattikoira Burjaattikoira on kotoisin Etelä-Venäjän Burjatiasta, jossa paikallinen burjaatti-mongolikansa on kasvattanut sitä jo pitkään. Se on erittäin läheistä sukua tiibetinmastiffille, ja polveutunee mitä todennäköisimmin tämän paikallismuunnoksesta. Rotu jalostettiin paimenkoiraksi ja laumanvartijaksi suojelemaan karjaa susilta ja muilta petoeläimiltä. Mongolialainen nimitys "nelisilmä" tulee tan-värisistä merkeistä silmien yläpuolella, koska ne vaikuttavat siltä kuin koiralla olisi neljä silmää. Eräs paikallisnimistä, "bavgar", vastaavasti viittaa karhumaiseen olemukseen. Venäläinen nimitys "volkodav" taas tarkoittaa sudenmetsästäjää, ja se on yleinen nimitys myös monille muille aasialaisille vuoristokoirille - kuten keskiaasiankoiralle ja kaukasiankoiralle.
Umbra Nimitys tulee Italian maakunnasta Umbriasta, mutta vastaavaa savea löytyy muualtakin, esimerkiksi Kyprokselta. Poltettaessa savesta tulee väriltään intensiivisempi ja punertavampi, jolloin värin nimi on poltettu umbra. Umbraa on käytetty väriaineena jo esihistoriallisista ajoista lähtien.
Regoliitti Nimitys regoliitti tulee kreikan sanoista "Rego" (peitto) ja "lith" (kivi).
Teaniini Teaniinia ei tule sekoittaa teiiniin, joka on teen sisältämästä kofeiinista käytetty nimitys.
Troijalainen (tietotekniikka) Nimitys tulee antiikin Kreikan taruissa esiintyvästä Troijan hevosesta.
Käärmekurjet "Seriema"-nimitys tulee tupi-intiaanien kielestä ja viittaa pienikokoiseen nanduun.
Kuolleen miehen kytkin Nimitys "kuolleen miehen kytkin" on käännös englannista ("dead man's switch"). Teknisesti kyseessä on eräs versio erilaisista turvakytkinratkaisuista. Kytkimen dramaattinen nimitys tulee vaaratilanteesta, joka aiheutuu esimerkiksi siitä, että raitiovaunun- tai veturinkuljettaja kuolee kesken ajon. Kuolemista todennäköisempää on kuljettajan nukahtaminen. Suurempien vahinkojen estämiseksi näissä tilanteissa on turvallisempaa, että liikkuva kone pysähtyy.
Netti-Nysse Netti-Nysse oli linja-auton alustalle rakennettu Tampereen kaupunginkirjaston tarjoama tieto- ja viestintäteknologian koulutustila, joka käsitti auditorion ja tietokoneluokan, jossa oli 10 tietokonetta nopein Internet-yhteyksin. Nimitys tulee Internetin lyhyestä nimestä "netti" ja tamperelaisesta tai sellaiseksi väitetystä lausahduksesta "nysse tulee", jonka alkuperäinen merkitys on "nyt se (bussi) tulee". Vanha Netti-Nysse sijaitsee nykyään Mobilian varastossa.
Spitzer (luoti) Nimitys 'spitzer' tulee saksan kielen sanasta "Spitzgeschoss", "teräväkärkinen luoti".
Klipperi Klipperi-nimitys tulee sanasta "klip/clip" joka tarkoittaa 'leikata', siis vettä.
Juovapingviinit Juovapingviinit ("Spheniscus") on pingviinisuku, jonka nimitys tulee suvun lajeille ominaisista juovista höyhenpeitteessä.
Katkat Katka-nimitys tulee uskomuksesta, että jokin vesieliö olisi purrut kalastajien siimoja katki.
Rukouspäivä Rukouspäiviä ei tule sekoittaa rukoussunnuntaihin, joka on viidennen pääsiäisen jälkeisen sunnuntain vanha nimitys.
Akoluutti Nimitys tulee kreikan kielen sanasta ακολουθος (akolouthos), joka tarkoittaa kumppania tai seuraajaa.
Tulessa syntynyt Tulessa syntynyt ("Firestarter") on Stephen Kingin kirjaan "Tulisilmä" perustuva Mark L. Lesterin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1984.
Bridget Jones: Elämä jatkuu ”Lakipäivällisten” jälkeen Mark ja Bridget riitelevät, minkä seurauksena Bridget lähtee kävelemään yksin kotiinsa. Mark menee Bridgetin asunnolle, pyytää anteeksi ja kertoo ensimmäistä kertaa rakastavansa Bridgetiä. Myöhemmin samana iltana Mark kysyy, haluaisiko Bridget lähteä hänen kanssaan laskettelulomalle Sveitsiin. Sveitsin rinteillä Bridget saa kuitenkin selville, että Mark oli saanut vihjeen heidän laskettelukohteestaan Rebeccalta. Loman aikana Bridget luulee tulleensa raskaaksi. Riideltyään Markin kanssa heidän mahdollisten lastensa tulevaisuudesta Bridget huomaa raskaustestin olevan kuitenkin negatiivinen. Palattuaan kotiin Bridget ja Mark lounastavat kummankin vanhempien kanssa. Kun heidän mahdollinen avioliittonsa tulee keskustelun lomassa esille, Bridget loukkaantuu Markin sanoessa, etteivät he ole vielä edes harkinneet naimisiinmenoa.
Rahan historia Suomessa Ruotsin rahajärjestelmän perusta oli laskuyksikkö markka ("mark"), joka jaettiin kahdeksaan äyriin ("öre"). Suurin leimattu raha oli aurto, joka vastasi äyrin kolmasosaa ja 1520-luvulta alkaen puolta äyriä. Sitä ennen ainoat rahat olivat penninki (1/192 markkaa) ja sen puolikas ropo. Kustaa Vaasaa edeltäneeltä ajalta säilyneistä Turun rahoista valtaosa on aurtoja ja aurron puolikkaita; myös joitain penninkejä valmistettiin. Turussa lyödyn kolikon nimi oli suomeksi "kuusinainen", ruotsiksi "fyrk" ja latinaksi "abo". Suomenkielinen nimi tulee sen alkuperäisestä arvosta kuusi penninkiä. Ruotsinkielinen nimi puolestaan tulee sanoista "fyra penningar" eli neljä penninkiä, mihin kolikon arvo myöhemmin laski.
Paperiliitin Nimitys klemmari tulee ruotsin kielen samaa tarkoittavasta sanasta "klämmare" (kirjaimellisesti ’puristin’).
Voluutta Kaarevia voluuttamuotoja käytettiin myös barokkiarkkitehtuurissa. Nimitys tulee latinan sanasta "volutum", 'käärö'.
Ktooninen planeetta Planeettojen nimitys tulee muinaisen kreikan ktoonisista jumalista, joiden alkuperä on maan sisuksissa.
Yhdysvaltain merijalkaväen komentaja Komentajan nimittää presidentti nelivuotiskaudeksi ja senaatin enemmistön tulee hyväksyä nimitys.
Lexie Grey Lexielle tulee riitaa sairaanhoitaja Elin kanssa potilaan hoidosta. Mark lupaa auttaa Lexietä, jos Lexie lähtee hänen kanssaan drinkille. Mark tarjoaa Elille lippuja korisotteluun, jos tämä on mukana juonessa. Eli voittaa riidan ja käy ilmi, että hän oli oikeassa potilaan suhteen. Lexie lähtee drinkille, mutta pyytää ensin Jacksonia hakemaan hänet kesken pois keksityn hätätapauksen nojalla. Baarissa Mark ja Lexie tekevät sovinnon ja Lexie lähettää Jacksonin pois. Lexie ja Mark palaavat yhteen, mutta eroavat pian uudelleen, kun Lexie saa tietää, että Callie on raskaana Markille yhden illan jutun seurauksena.
Tupsuhirvi Tupsuhirvellä on otsassa mustanruskea karvatupsu, joka peittää sen pienet sarvet. Tästä tulee myös lajin englanninkielinen nimi "Tufted deer" ja suomenkielinen nimitys tupsuhirvi. Sen tieteellinen nimi "Elaphodus cephalophus" tulee kreikan kielen sanoista "Elaphos" (hirvi), "odous" (hammas), "Kephale" (pää) ja "lophos" (harja).
Reservaatti Reservaatti on tietynlainen erityistarkoitukseen varattu alue. Nimitys tulee latinan sanasta "reservare", ’panna talteen’.
Konkurssi Konkurssin nimitys tulee latinan sanasta "concursus". Sana viittaa velkojien väliseen kilpailuun maksunsaannista.
Rakkaat sisaret Marketta tapaa kadulla entisen koulutoverinsa, Oiva Ketosen. Oiva kertoo, että Sissi seurustelee Lampelan Olavin kanssa. Klaus tulee hakemaan Markettaa Helsinkiin, mutta tämä ei voi lähteä, koska Sissi ei ole vielä palannut kotiin. Marketta käy hakemassa Sissin Olavin kotoa. Olavin isä tulee kotiin ja tapaa juuri pois lähtevät Mälkösen sisarukset kotinsa ovella. Hän nuhtelee poikansa, joka seurustelee itseään vanhemman naisen kanssa, ja samalla kertoo mielipiteensä poikansa ala-arvoisesta työstä.
Tikkurila (yritys) Tikkurilan tärkein markkina-alue on Venäjä, josta tulee 30 prosenttia yhtiön liikevaihdosta. Seuraavaksi tärkeimpiä markkina-alueita ovat Ruotsi, Suomi ja Puola. Nämä neljä maata tuottavat yli 80 prosenttia konsernin liikevaihdosta.
Kraaseli Paikannimenä
Ulkomailla:
Useissa yhteyksissä nimitys "kraaseli" tulee ruotsin kielen harmaahyljettä tarkoittavasta sanasta "gråsäl".
Zamindari Zamindari on intialainen nimitys aatelille tai suurmaanomistajille. Kantasana tulee persiasta, ja sitä on käytetty laajasti mogulien ja muslimidynastioiden valtakausilla.
Iggaüks Lain vironkielinen nimitys Iggaüks tulee sen ensimmäisistä sanoista, jotka tarkoittavat "kukin teistä" (nykyisen viron oikeinkirjoituksen mukaan "igaüks").
Pussisaukko Paikallisten nimitys pussisaukolle on yapok eli japok, joka tulee ilmeisesti Ranskan Guyanassa sijaitsevasta Oyapok-joesta.
Mark González Mark Dennis González Hoffman (s. 10. heinäkuuta 1984 Durban, Etelä-Afrikka) on chileläinen jalkapalloilija, joka edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa. González on tunnettu nopeudestaan, josta tulee myös hänen lempinimensä "Speedy".
Tinanvalanta Tinanvalannan toinen nimitys molybdomantia tulee kreikan kielen sanoista Μόλυβδος (mólybdos) ’Lyijy’ ja μαντεία (manteia) ’Ennustaminen’.
Suomi-salaliitto Nimitys tulee siitä, että väitteiden mukaan Thaksin ja entiset opiskelijat olisivat suunnitelleet salaliiton Suomessa pidetyssä tapaamisessa vuonna 1999.
Kyklooppimuuri Tyylin nimitys tulee siitä, että aikanaan uskottiin, että vain kykloopeilla oli tarpeeksi voimaa siirtämään suuria lohkareita, joista muurit tehtiin.
El Bogotazo Mellakoiden nimitys tulee Kolumbian pääkaupungista Bogotásta, johon on lisätty iskua, lyöntiä tarkoittava vahvistava pääte "-azo".
Deltasiipi Deltasiipi on jokseenkin kolmion mallinen lentokoneen siiven muoto. Nimitys tulee kreikan kielen delta-kirjaimesta (Δ).
Kilpailupolitiikka Markkinaoikeus on erityistuomioistuin, joka käsittelee markkina- ja kilpailuoikeudellisia asioita ja julkisia hankintoja koskevia asioita. Kilpailurajoitusasia tulee markkinaoikeudessa vireille, kun kirjallinen kilpailuviraston esitys, valitus kilpailuviraston päätöksestä tai kilpailuviraston tai Euroopan yhteisöjen komission hakemus on saapunut markkina-oikeudelle.
Alaviitit Alaviittien toinen nimitys "nusairit" tulee Abu Shu'ayb Muhammad ibn Nusairista (k. 863), joka oli 11. imaamin oppilas ja julistautui myöhemmin 12. imaamiksi eli Mahdiksi (ks. kaksitoistašiialaisuus). Tämä nimitys on tosin harhaanjohtava, koska alaviiteille keskeinen opillinen isä on juuri imaami Ali eikä ibn Nusair. Jo syyskuussa 1920 Ranskan miehityshallinto alkoi virallisesti kutsua tätä väestöryhmää nimellä "Alawi", jota alaviitit suosivat itsekin.
Kirjava (hevosväri) Pohjois-Amerikassa kirjavina pidetyt hevoset on perinteisesti jaettu kuvioiltaan kahteen tyyppiin: "overo" ja "tobiano". Tobianolla tarkoitetaan selkeälinjaista, selän ylittävää kirjavuutta, joka sittemmin on yhdistetty omaan geeniinsä; overo-nimitys kattaa kaikki muut kirjavuustyypit. Overo-nimitys tulee espanjan kielen munaa tarkoittavasta sanasta, ja se viittaa tobianosta poikkeavien kirjavuuskuvioiden kiemuraisiin reunoihin. "Tovero" viittaa kuvioon, jossa on sekä tobiano- että overotyypin piirteitä.
EMERGCON EMERGCON-nimitys tulee englannin kielen sanoista "emergency" eli hätätila ja "condition" eli tila tai kunto, tässä tapauksessa valmius.
Takyoni Nimitys "takyoni" tulee kreikan sanasta "ταχύς" (takhys), ’nopea’, johon on liitetty yleinen alkeishiukkasten nimissä esiintyvä sananloppu "-oni".
Tiolit Merkaptaani-nimitys tulee latinasta: "mercurius captans" eli elohopeaan sitoutuva. Tiolit sitoutuvat voimakkaasti elohopeaan ja muihin raskasmetalleihin.
Retikulosyytti Retikulosyytin nimi tulee sanasta "reticular", joka tarkoittaa verkkomaista. Nimitys johtuu ribosomi-RNA:sta, joka näyttää sopivassa värjäyksessä verkkomaiselta.
Gorgonopsia Gorgonopsia on sukupuuttoon kuollut terapsidien alalahko, jonka edustajat olivat permikaudella eläneitä lihansyöjiä. Nimitys ”Gorgonopsia” tulee kreikkalaisen mytologian gorgoista.
Viritysjärjestelmä Pythagoraan viritys maksimoi puhtaiden kvinttien määrän (terssien kustannuksella). Tässä viritysjärjestelmässä kaikki kvintit viritetään puhtaaksi, ja viimeiseksi jäljelle jäävä kvintti on komman verran kapea. Aloitettaessa a:sta tämä ns. susikvintti (oikeastaan vähennetty seksti) tulee välille gis–es. Nimitys "susikvintti" tulee siitä, että kvintti on niin epävireinen, että sen sanotaan ulvovan.
Australian Kordillieerit Australian Kordillieerit tai Iso Vedenjakajavuoristo () on vuorijono Itä-Australiassa. Yli 3 500 kilometriä pitkä vuorijono alkaa Queenslandin koilliskärjestä ja jatkaa sieltä itärannikkoa pitkin Uuden Etelä-Walesin läpi aina Victorian osavaltion länsiosaan saakka. Vuorijonon leveys vaihtelee noin 160–300 kilometrin välillä, ja sen korkein kohta on 2 228-metrinen Mount Kosciuszko.
Kordillieerien jääkäytävä Laurentiden jääkentän supistuminen avasi Kordillieerien jääkäytävän auki ehkä jo noin 14200 (12000 radiohiilivuotta) vuotta sitten. Se saattoi olla yhä järven peittämä kokonaan tai osittain. Samoihin aikoihin koivumetsät levisivät Alaskassa, kun ilmesto lämpeni miltei nykyiselleen. 
Ensimmäiset merkit jääkäytävän synnystä näkyivät 16500 vuotta sitten jään peräytyessä lämpimänä Lascaux-interstadiaalina. 17000 kalenterivuotta eli 14000 radiohiilivuotta sitten pitkä jäätön kieleke ulottui etelästä kolmennekseen tulevan jääkäytävän alasta.
Kordillieerien jääkäytävä Amerikan mantereelle Kanadan länsiosiin syntynyttä Kordillieerien jääkäytävää kutsutaan monilla eri nimillä, mm. Kanadan jääkäytävä, MacKenzien jääkäytävä, Albertan jääkäytävä. Läntinen Kordillieerien jäätikkö suli huomattavasti nopeammin kuin itäinen Laurentiden jäätikkö joka oli suuri vielä 10000 vuotta sitten.
Laurentian mannerjäätikkö Pohjoisessa Laurentian jääkilpi ei ollut niin laaja kuin voisi kuvitella. Pitkä jäätön kieleke oli pohjoisten Kordillieerien itäpuolella Pohjois-Kanadassa Yukonin ja McKezien territoriossa. Kanadan Luoteisterritorioiden rannalla Bathurstin ja Dalhiousen niemimaat olivat jäättömiä.
Kordillieerit Kordillieerit syntyi mesotsooisen kauden lopulla ja tertiäärikaudella tapahtuneen alpiinisen poimutuksen aikana.
Kordillieerien jääkilpi Kordillieerien jääkilpi oli jääkausiaikoina pohjoisten Kalliovuorten yllä. Viimeksi se kasvoi suureksi Wisconsin-jääkilveksi. Kun jäätikkö oli suurimmillaan, se yhdistyi itäisen Kanadan yllä olleen Laurentiden jääkilven kanssa suureksi jäätiköksi. Tutkijoita kiinnostaa Kordillieerien jäätikön laajuus, koska sen uskotaan jääkauden lopulla Laurentiden jääkilpeä nopeammin supistuessaan avanneen muinaisille intiaaneille tien etelään ensiksi joko Kalliovuorten itäpuolelle tasangoille tai Alaskan kaakkoisrannikolle – Kanadan länsirannikolle. Kun valtavan Laurentiden jääkilven sulaminen vei 11 000 vuotta, Kordillieerien jääkenttä suli 4 000 vuodessa tai lyhyemmässä ajassa. Tämä nopea sulaminen aiheutti monia tulvia, muun muassa Missoula-järven äkillisen tulvimisen yli. Koska jää painoi maankuorta alas, joillakin alueilla merenpinta oli satoja metrejä nykyistä korkeammalla, vaikka vedenpinta oli yleisesti ottaen laskenut koko maailmassa. Vedenpinnan yleisen laskun ja paksun jään aiheuttaman maankuoren painumisen tarkka tietäminen on olennaisen tärkeää, kun halutaan selvittää, saattoivatko intiaanit kulkea Kordillieerien jääkilven vierestä nykyisen Alaskan alueelta Yhdysvaltoihin.
Wisconsin-jääkausi Jäätikön ollessa laajimmillaan Hudsoninlahden yllä ollut jäätikkö ja Kordillieerien jääkilpi yhdistyivät.
Kordillieerien jäätikön ala oli vain noin 200 000 – 300 000 neliökilometriä.
Kun ilmasto oli hieman lauhempi, kahden jäätikön väliin muodostui jäätön alue, jääkäytävä, jonka arvellaan olleen ensimmäisten Amerikan asukkaiden tuloreitti.
Kordillieerien jäätikkö patosi Montanan seuduille Missoulan jääjärven, joka tyhjeni aina 200 vuoden välein. Tässä jääjärvessä oli vettä noin 2 000 km³. Utahissa oli suuri Bonneville-järvi suunnilleen nykyisen Great Salt Laken paikalla. Koillis-Kanadassa sijainneen Laurentidin jääkentän vetäytyminen kesti 11 000 vuotta, mutta läntisen pienemmän Kordillieerien jääkentän vetäytyminen vain alle 4 000 vuotta.
Kaskadit Kaskadit eli Kaskadivuoristo () on toimivien kerrostulivuorten muodostama, yli 1 100 kilometriä pitkä vuorijono Yhdysvaltain länsirannikolla, ulottuen rannikon suuntaisesti Pohjois-Kaliforniasta Oregonin ja Washingtonin osavaltioiden kautta Brittiläiseen Kolumbiaan Kanadassa. Kaskadit ovat osa Pohjois-Amerikan Kordillieerien vuorijonoa.
Kanadan maantiede Kanadan Kordillieerit, jotka ovat osa Amerikan Kordillieereja, ulottuvat Tyyneltämereltä idemmäksi Kalliovuorille. Kordillieerit koostuvat useista samansuuntaisista vuorijonoista, joita erottavat ylätasangot, jokilaaksot ja syvät rotkot. Niiden keskikorkeus on 3 000–4 000 metriä, ja korkein huippu on Yukonissa sijaitseva, Saint Eliasin vuoriin kuuluva Mount Logan, joka kohoaa 5 959 metriin. Mount Logan on samalla Kanadan korkein ja Pohjois-Amerikan toiseksi korkein vuori.
Kordillieerien jääkäytävä Kordillieerien jääkäytävä oli viime jääkauden joillain leudoilla jaksoilla Kalliovuorten länsipuolella ollut jäätön
alue. Sen länsipuolella oli Kordillieerien jääkenttä ja itäpuolella valtava Laurentiden jääkilpi Hudsoninlahden yllä. Viime jääkauden päättyessä noin 14700 vuotta sitten alkaneella lämpimällä Allerödkaudella jääkäytävä avautui 14000 kalenterivuotta sitten, täysin varmasti 12500 kalenterivuotta sitten. Menneinä vuosikummeninä tutkijat ovat ollettaneet paleointiaanien kulkeneen sitä kautta Alaskasta Amerikkaan, mutta varmasti tätä ei kyetä todistamaan.
Kordillieerit Pohjois-Amerikan Kordillieerit ulottuvat Beringinsalmelle asti noin 7 000 kilometrin pituisena. Niihin kuuluu useita peräkkäisiä jonoja, kuten Kalliovuoret, Saint Eliasin vuoret, Rannikkovuoret, Kaskadit, Sierra Nevada sekä Alaskavuoristo, johon Pohjois-Amerikan korkein huippu Mount McKinley (6 194 metriä) kuuluu. Yhdysvaltojen kohdalla rannikkojonojen ja Kalliovuorten väliin jää laajoja altaita, kuten Great Basin ja Coloradon laakio. Tällä kohtaa Pohjois-Amerikan Kordillieerit saavuttaa suurimman leveytensä, noin 1 700 kilometriä.
Casma (joki) Casma () on noin sata kilometriä pitkä joki Ancashin alueella Perussa Limasta pohjoiseen. Sen lähteet tulevat pohjoisilta Kordillieereilta. Se laskee Tyyneen valtamereen Casman kaupungin seudulla. Joen suurimmat sivujoet ovat Rio Sechín etelästä ja Rio Grande pohjoisesta. Casman veden virtaus on voimakkasti riippuvainen sadekausista.
Kordillieerien jääkäytävä Kanadan jääkäytävän on ajateltu sulkeutuneen joskus 30000 vuotta sitten, tai viimeistään 21000 radiohiilivuotta sitten. Eräiden tietojan mukaan jääkäytävä olisi ollut auki juuri ennen jääkauden huippukohtaa vielä 20000 kalenterivuotta sitten, ja laajat alueet lähellä muinaisesta ympäristöstä tehtyjen tutkimusten mukaan. Ihmiset olisivat matkanneet etelään läntistä vuorten juurella olevaa tasankoa tai Kordillieerien laaksoja pitkin. 
Noin 16000 vuotta sitten (13000 radiohiilivuotta) Kordillieerien jääkenttä ja Laurentiden jääkenttä, joka peitti Kanadaa, luultavasti irtosivat toisistaan, mutta järvi esti käytävän kautta kulun.
Amerikan maantiede Pohjois-Amerikassa merkittävin vuoristo on Kordillieerien poimuvuoret, jotka lukeutuvat nuoriin vuoristoihin. Kordillieerit ulottuvat koko pohjoismantereen länsiosan läpi Alaskasta Keski-Amerikan kannakselle. Vuorijono syntyi, kun Amerikan- ja Tyynenmerenlaatat kohtasivat. Kalliovuoret muodostavat Kordillieerien itäisen haaran, jossa useat huiput yltävät yli neljän tuhannen metrin korkeuteen. Vuoriston läntisistä haaroista tunnetuin on Sierra Nevada. Vuorijonojen väliin jää suljettuja altaita, esimerkiksi Mojaven aavikko ja Kuolemanlaakso (Death Valley), sekä useita suolajärviä. Kuolemanlaaksossa alin kohta on 86 metriä merenpinnan alapuolella.
Kordillieerit Vuoriston korkeimman osan muodostavat Etelä-Amerikan Kordillieerit eli Andit, jonka korkeimmat huiput ovat lähes 7 000 metrin korkuisia. Sen korkein huippu, Aconcagua (6 959 metriä) on Amerikoiden korkein vuori.
Kordillieerien jääkäytävä Kanadan-Alaskan rannikolla oleva Kordillieerien rannikko suli jo 17000-14000 kalenterivuotta eli 14000-12000 radiohiilivuotta sitten ehkä avaten mahdollisen kulkutien pohjoisen ja etelän välillä ennen jääkäytävän syntyä.
Kordillieerit Keski-Amerikan Kordillieerit ulottuvat Panaman alanteesta Tehuantépecin kannakselle ja sen korkeimmat huiput ovat yli 4 000 metrin korkuisia. Sitä reunustavat useat toimivat ja sammuneet tulivuoret. Meksikossa Sierra Madre Occidentalin ja Sierra Madre Orientalin väliin jää Meksikon ylätasanko.
Kordillieerit Kordillieerien alueen kasvit ovat sopeutuneet alueen eri korkeuksiin. Vuoriston alueelta löytää mm. lehtimetsää, havumetsää, vuoristoniittyä ja juuri lumirajan alapuolelta; paljakkaa. Alueella on myös paljon eläimiä, jotka ovat sopeutuneet voristoelämään monin eri tavoin. Louhikkoisilla rinetillä itsevamrasti hyppelevät mm. amerikanlampaat ja lumivuohet. Hirvet ja karibut laskeutuvat talvikuukausina vuorilta alas lämpimimpiin ilmoihin. Monet eläimistä, jotka elävät vuoristossa ympäri vuoden vaihtavat ruskean kesäturkkinsta talveksi valkoiseen turkkiin. Näihin eläimiin lukeutuu mm. lumikenkäjänis, jolla on nimensä mukaan suuret ja leveät tassut, joiden avulla se pysyy lumen päällä. Joillakin eläimillä, kuten karhuilla ja murmeleilla aineenvaihdunta hidastuu talveksi, ja ne vaipuvat talviuneen, tai -horrokseen. Kordillieereille perustetut luonnonpuistot tarjoavat nykyään suojapaikan monelle eläinlajille, kuten sudelle ja mustajalkahillerille, jotka ovat hävinneet tai erittäin uhanalaisia muualla mantereella.
Kordillieerit Kordillieerit on Amerikan mantereen länsireunalla sijaitseva maailman pisin poimuvuoristo, joka kulkee koko Pohjois- ja Etelä-Amerikan läpi, jatkuen käytännöllisesti katsottuna Etelänmantereelle asti. Vuoriston pituus on noin 17 000 kilometriä ja leveys pääosin 500–700 kilometriä. Sille ovat luonteenomaisia maanjäristykset ja tulivuoritoiminta, sekä rannikon suuntaiset korkeat rinnakkaisjonot, joiden väliin jää laajoja laakioita ja altaita.
Amerikka Kordillieerien vuorijono kulkee koko mantereen pituudelta sen länsirannikkoa myöten pohjoisesta etelään. Vuorijono muodostaa lukuisia omia vuoristojaan, joista suurimmat ovat Pohjois-Amerikan Kalliovuoret ja Etelä-Amerikan Andit. Kordillieerien lisäksi mantereelle tunnusomaisimpia piirteitä ovat Pohjois-Amerikan keskiosien laajat preeriat, pohjoisen kylmä ja koskematon erämaa, Etelä-Amerikan Amazonin joki- ja sademetsäalue, sekä etelän pampa.
Australia Australia on myös maanosista pienin, kuivin ja laakein. Itä-Australiassa kohoavat Australian Kordillieerit, joiden rinteet ulottuvat lumirajan yläpuolelle, jolloin laskettelukin on mahdollista. Kordillieerit laskeutuvat länsiosassaan alangoksi, jossa virtaavat maanosan tärkeimmät joet, kuten Darling ja Murray. Alangon keskialueilla on useita laskujoettomia suolajärviä. Alankoalueen länsipuolella pinnanmuodot kohoavat keskimäärin noin 300–500 metriä korkeaksi ylängöksi, joka on lähinnä kuivaa pensasaroa ja aavikkoa.
Andit Kordillieerit koostuvat pitkistä yhdensuuntaisista vuoristoista, joissa Etelä-Amerikan rannikon kallioperä on poimuuntunut ylöspäin. Joissakin paikoin vuoristot ovat toisistaan erillään, missä niiden välissä sijaitsee laaja-alaisia painanteita. Tällaiseen painanteeseen on muodostunut myös Etelä-Amerikan suurin järvi, Maracaibojärvi sekä maailman korkeimmalla sijaitseva vesiteitse saavutettava järvi, Titicaca. Järvet ovat syntyneet vuorille sataneesta sadevedestä ja jäätiköiden sulamisvesistä. Vuoriston ylängöillä sijaitsevista laaksoista käytetään niin Perussa, Boliviassa kuin Chilessä nimitystä ”altiplano”. Tällaiset laaksot ovat eräitä maailman korkeimmista asutetuista paikoista.
Meksiko Maa on suurimmaksi osaksi ylänköä tai vuoristoa, joka on jatketta Pohjois-Amerikan Kordillieereille. Suurin Meksikon maantieteellisistä alueista on Meksikon ylätasanko, joka ulottuu Yhdysvaltain rajalta México eteläpuolelle. Sitä reunustavat Läntinen ja Itäinen Sierra Madre. Läntinen Sierra Madre on pääosin vulkaanista. Kumpikin vuorijonoista on noin pitkä ja kohoavat noin . Reunavuoristot yhtyvät Meksikon ylängön eteläpuolella. Tästä tuliperäisestä alueesta käytetään nimitystä Sierra Volcánico Transversal ja se on muodostunut sammuneiden ja toimivien tulivuorten ketjusta. Etelärannikolla sijaitsee Eteläinen Sierra Madre, joka kohoaa keskimäärin korkeuteen.
Australian maantiede Australia on ainoa asuttu maanosa, joka sijaitsee kokonaan eteläisellä pallonpuoliskolla. Australia on myös maanosista pienin, kuivin ja laakein. Itä-Australiassa kohoavat Australian Kordillieerit, joiden rinteet ulottuvat lumirajan yläpuolelle, jolloin laskettelukin on mahdollista. Kordillieerit laskeutuvat länsiosassaan alangoksi, jossa virtaavat maanosan tärkeimmät joet, kuten Darling ja Murray. Alangon keskialueilla on useita laskujoettomia suolajärviä. Alankoalueen länsipuolella pinnanmuodot kohoavat keskimäärin noin 300–500 metriä korkeaksi ylängöksi, joka on lähinnä kuivaa pensasaroa ja aavikkoa.
Kanada Rannikkoalueilla sataa paljon, länsirannikolla erityisesti talvikuukausina. Kordillieerit aiheuttavatkin runsaasti orografista sadetta ja paikoin Brittiläisen Kolumbian rannikolla voi sataa jopa 2 500 millimetriä vuodessa. Lännen sateet jäävät Kordillieereille, minkä vuoksi preeria-alueilla sataa vähän, harvoin yli 400 millimetriä vuodessa. Arktiset alueet saavat kuitenkin vieläkin vähemmän sadetta. Suuret järvet, Hudsoninlahti ja Atlantti kosteuttavat Kanadan itäosia, ja aivan itärannikolla sataa taas yli tuhat millimetriä vuodessa.
Kordillieerit Amerikkaan ihmiset saapuivat noin 9 000-15 000 vuotta sitten useassa muuttoaallossa Siperian ja Alaskan kautta. Nämä metsästäjä-keräilijä-kansat vaelsivat itään, pitkin maankannaksia ja saariketjuja metsästäen mastodontteja, esihistoriallisia karhuja, biisoneita ja karibuja. He jatkoivat matkaansa etelään kohti Meksikoa, ja siitä edelleen Keski-Amerikkaan ja sitä kautta Etelä-Amerikkaan, ja näin asuttivat amerikan mantereet. Kordilllieerien asukkaat elivät vuodenaikojen mukaan: talveksi muutettiin tasangoille metsästämään biisoneita ja kesäksi muutettiin vuorille, missä kerättiin marjoja ja kasvien juuria, ja pyydystettiin kalaa, kauriita ja hirviä. Näiden "paleointiaaninen" jälkeläisiä ovat Amerikan muut intiaaniheimot. Eurooppalaisten saapuminen rannikolle muutti alkuperäiskansojen elämän peruuttamattomasti. Kordillieerien vuoristot olivat viimeinen paikka jolle tulokkaat veivät vaikutusvaltaansa. Mutta lopulta sinnekkin saapui "vuoristolaiskolonisteja": ensin kultaa hamuavia espanijalaisia, heidän jälkeen turkiksia ja mineraaleja hamuavia brittejä ja ranskalaisia. Heidän perässään tulivat pysyvät uudisasukkaat. Kalifonian kultalöydöt vuonna 1884 merkitsivät kultakuumeen alkua. Tuhansittain onnenonkijoita ryntäsi Kordillieereille muuttaen seudun elämänmenon pysyvästi.
Kordillieerien jääkilpi Laajimmillaan Kordillieerien jäätikkö ulottui Yhdysvalloissa läntiseen Montanaan ja pohjoiseen Idahoon. Rannikolla se ulottui pohjoiseen Washingtoniin Seattlen ja Spokanen tasalle. Alaskassa se ulottui muun muassa Yukonin territorion eteläisimpään kolmannekseen, eteläiseen Keski-Alaskaan ja Alaskan niemimaalle. Jää peitti kaiken Alaskan eteläisimmästä osasta, kaakkoisesta rannikon "kahvasta", joka on Brittiläisen Kolumbian länsipuolella. Jää peitti laajimmillaan lähes koko mannerjalustan, joka oli jääkauden aikana vedenpinnan yläpuolella, Alaskan ja Kanadan rajalla olevasta Juan de Fucan salmesta pohjoiseen.
Kanadan maantiede Kanadan preeria-alueet ovat osa laajaa, kerrostunutta tasankoa, joka kattaa suuren osan Albertaa, eteläistä Saskatchewania ja lounaista Manitobaa, kuten myös suuren osan Kalliovuorten sekä Ison Orjajärven ja Ison Karhujärven välisestä alueesta Luoteisterritorioissa. Preeria-alueet käsittävät laajoja ja hieman kumpuilevia, viljelykäytössä olevia maatalousalueita. Alueet sopivat viljanviljelyyn hedelmällisen mustamultansa vuoksi, joka on syntynyt pitkän ajan kuluessa kertyneistä sedimenteistä. Siellä kuitenkin sataa hyvin vähän, sillä suurin osa Tyyneltämereltä tulevista sateista jää Kordillieereille. Preerialta on myös löydetty suuria öljy- ja kaasuesiintymiä.
Intiaanien alkuperä Laurentiden ja Kordillieerien jääkilpien sulaessa 14 000–13 000 vuotta sitten avautui Kordillieerien jääkäytävä. Jotkut väittävät kulkureitin Amerikkaan avautuneen jo lämpimän Bölling-kauden alussa noin 14 700 vuotta sitten. Noin 15 000 vuotta sitten Beringinsalmen maakannas alkoi kaveta merkittävästi, ja 14 000 vuotta sitten Alaska erosi Itä-Aasiasta. Noin 13 500 vuotta sitten mammutit hävisivät Alaskasta Pensastundra levittäytyi Beringiassa laajoille alueille 15000-14000 kalenterivuotta sitten, jolloin hevonen ja mammutti katosivat siellä laajoilta alueilta.
Pohjois-Amerikka Maanosan hallitseva vuorijono on Kordillieerit, joka ulottuu mantereen länsiosan läpi Alaskasta Keski-Amerikan kannakselle. Kordillieerit on nuori poimuvuoristo, joka kohosi Amerikan- ja Tyynenmenrenlaattojen kohdatessa. Kalliovuorilla ovat Pohjois-Amerikan korkeimmat vuoret, jotka yltävät yli neljän kilometrin korkeuteen. Yhdysvaltain itärannikon Appalakit on vanhempi vuoristo, ja se kohoaa korkeimmillaan kahteen kilometriin. Mantereen sisäosa koostuu tasangoista ja alangoista. Keski-Amerikan vuoret ovat usein teräviä, ja etenkin Méxicon eteläpuolella ja Karibialla on useita aktiivisia tulivuoria. Maanosan korkein kohta on Denali Alaskassa (6 194 m) ja matalin Badwaterissa Kuolemanlaaksossa (−86 m).
Australian Alpit Australian Alpit ovat osa Australian Kordillieereja.
Yhdysvaltain maantiede Lännessä suuret tasangot päättyvät Kordillieerien itäosan Kalliovuoriin. Keskiosaltaan Kalliovuoret muodostavat suuria pohjois-eteläsuuntaisia jonoja, joiden huiput kohoavat kahteen kilometriin. Pohjoisessa on yksittäisiä huippuja, jotka jatkuvat Alaskaan asti. Kordillieerien länsiosan muodostaa kaksi vuoristoketjua. Lähes heti Tyynenmeren rannikolta kohoavat rannikkovuoristot ja noin 240 kilometriä sisämaahan ovat Kaskadit ja Sierra Nevada, joihin kuuluvat Yhdysvaltain suurimmat vuoret Alaskan ulkopuolella. Niistä korkein on Sierra Nevadan Mount Whitney. Kordillieerien itä- ja länsiosan väliin jää laaja alue, jossa on kuivia altaita, ylätasankoja ja eristäytyneitä vuoristoja. Eteläisin osa, Coloradon laakio (Colorado Plateau) on sedimenttikivien muodostama ylänköalue kilometrin verran tasankojen yläpuolella. Sitä halkovat monet rotkot kuten Grand Canyon, hiekkaerämaat ja vulkaaniset huiput. Coloradon laakiosta länteen Sierra Nevadan rajalla on Basin and Range -nimellä kutsuttu kuiva alue. Kolmas vuoristojen välisen alueen osa on Columbian ylätasanko. Kalliovuorilta länteen monet joista kuivuvat vuoristojen välisillä kuivilla tasangoilla. Alueelle on muodostunut vain yksi hieman suurempi vesiallas, Iso Suolajärvi. Vain kolme suurempaa jokea laskevat mereen asti, Columbia, Colorado ja Sacramento–San Joaquin.
Intiaanien alkuperä Ehkä jo noin 13 000, viimeistään 12 500 kalenterivuotta sitten Kanadan päällä ollut valtava jäätikkö jakautui jään sulaessa kahteen osaan, ja syntynyttä Kordillieerien jääkäytävää pitkin pääsi etelään. Arkeologiset löydöt eivät todista varmasti sitä, että Clovis-paleointiaanit tai näiden edeltäjät olisivat kulkeneet viimeistään noin 11 000 BP olleen jääkäytävän kautta. Toinen mahdollinen muuttoreitti pitkin Alaskan rannikkoa etelään avautui nykytutkimusten mukaan jo ennen Kordillieerien jääkäytävää. Melko varmasti Beringiasta tulleiden harmaakarhun ja vuorivuohen jäänteistä päätellen Tyynenmeren rannikon reitti oli kulkukelpoinen viimeistään noin 14 000 kalenterivuotta sitten, ehkä jo muutamaa vuosisataa aiemmin.
Wisconsin-jääkausi 11000 radiohiilivuotta sitten Kordillieerien jääkilpi oli pirstoutunut osiinref name="bay"/>.
Kordillieerit Pohjois-Amerikan Kordillieerit vaikuttavat koko mantereen ilmastoon. Kun mantereen yli kulkevat ilmamassat törmäävät Kalliovuoten itälaitaan, joka pakottaa se kostean ilman ylös, jäähdyttää sen ja kosteus tiivistyy pilviksi, jotka vapauttavat kosteutensa orografisena sateena maahan. Sateen ja lumen tuoma vesi valuu moniin latvajokiin ja edelleen Missouri- ja Arkansasjoen kaltaisiin suuriin jokiin, jotka virtaavat itään laajojen preerioiden halki, ja lopulta laskee meksikonlahteen. Kosteutensa purkanut ilma lakskeutuu lopulta Kordillieeninen länsikylkeä nopeasti lämmeten, samalla kun lähestyy tyyntämerta. Nämä vuoret ovat syynä sille, että suuret aavikot sijaitsevat vuorien länsipuolella pohjoisten leveyspiirien 25 ja 40 välissä. Näihin aavikoihin kuuluvat mm. iso suolajärvi, mojave ja viscainon aavikot sekä grand desert.
Kordillieerien jääkäytävä Jääkäytävä oli erittäin leveä holoseenin alussa 11500 kalenterivuotta sitten eli 10000 radiohiilivuotta sitten.
Teloittajat Hämärän laskeutuessa talojen ylle niiden jäljelle jääneet asukkaat tuntevat siirtyneensä epätoivon ja vaaran maailmaan, missä voi tapahtua mitä tahansa, vaikka kuinka kauheaa... missä teloittajat jatkavat työtään. Mikä voima on heillä takanaan, miten pitkälle he voivat mennä, miten heidät voisi pysäyttää – näihin kysymyksiin on pakko saada vastaus. Ja se on oleva kauhea.
Paleointiaanit Jotkut paleointiaanien aikaiset kulttuurit voidaan luokitelle arkaaisiksi, koska niissä näkyy merkkejä pienriistan metsästyksestä. Jo noin 9000 eaa Washingtonin-Wyomingin osavaltioiden seuduille Kolumbiajoen varrelle ilmestynyt Vanha Kordillieerien kulttuuri (tunnetaan myös Kaskadivuorten kulttuurina) 9000-5000 eaa oli siksi eriytynyt edeltäjistään, että sitä pidetään esiarkaaisena. Sen tunnetuimmasta esiintymispaikasta Five Mile Rapidsista on löydetty tuhansia lohen selkäruotoja ensimmäisenä todisteena suurisuuntaisesta lohenkalastuksesta noin 7000 eaa. Kordillieerien kulttuuri saattoi olla myöhempien luoteisten kansojen ja Columbian ylätasangon intiaanien edeltäjä. Kaskadikulttuurin keihäänkärki oli pieni pajunlehtimainen ilman kantauurretta. Sitä käytettiin vain pienriistan metsästykseen. Esiarkaaisena pidetty aavikkokulttuuri nykyisissä Utahissa, Nevadassa ja Arizonassa 9000 - 1000 eaa jätti jälkeensä varhaisia esimerkkejä korien teosta ja työkaluista joilla murskattiin siemeniä.
Brisbane Brisbane sijaitaee Brisbane-joen varrella Taylorin kukkuloiden juurella. Joki laskee Moretonin lahteen noin 20 kilometrin päässä kaupungista. Australian Kordillieerit
Oikeuspositivismi Esimerkkinä, että jos...Tällainen tutkiminen ei kuitenkaan vastaa siihen "miten asioiden pitäisi olla". Tätä kysyviä tieteen aloja ovat mm. etiikka ja oikeustiede. Moraali esittää ihmisille erilaisia käyttäytymissäännöksiä, normeja, joiden mukaan elämme, mutta koska niitä ei voi suoranaisesti tutkia havaintojen kautta, voidaan kyseenalaistaa, kuinka pitkälle niiden tutkiminen on tiedettä. Oikeustiede on monien yhteiskuntajärjestystä rakennelleiden ajattelijoiden mielestä paras esimerkki pitämisestä (miten asioiden "pitäisi" olla).
Yhdysvaltain maantiede Yhdysvaltain mannermaa voidaan jakaa topografisesti viiteen suuralueeseen. Alueet ovat sisämaan tasankoalue, Appalakit, Atlantin rannikko, Kordillieerit ja läntisten vuoristojen väliset tasankoalueet.
Kordillieerit Kordillieerit alkoivat kasvaa, kun luoteeseen menevä Pohjois-Amerikan laatta alkoi työntymään Tyynenmeren laatan päälle. Kehityksen aiheutti tuolloin tapahtunut Atlantin aukeaminen. Vuoriston syntyyn vaikutti kaksi orogeniaa, eli vuoristoja muodostavaa prosessia. Mannerlaattojen liikkuessa amerikan laatta törmäsi Japanin saaren kokoisiin saariin, jotka olivat aikaisemmin irtautuneet mantereesta. Nämä harhailevat saaret törmäsivät nyt Amerikan mantereeseen poimuuntuen ja käyden läpi voimakasta muodonmuutosta. Suunnaton puristusvoima pirstoi valtavia määriä kiveä ja liu'utti valtavia kalliolohkoja toistensa päälle, näin syntyi Kolumbianvuoret, joista syntyi myöhemmin Kalliovuoret. 85 miljoonaa vuotta sitten alkanut Larambien orogenia käynnisti uuden puristuksen ajanjakson, joka muovasi kalliovuoret nykyiseen asuunsa. Tetriäärikauden puolivälissä puristus muuttui venytykseksi, joista seurasi tulivuoritoiminnan kasvaminen ja maan kohoaminen, näiden seurauksena syntyi Kalliovuorten eteläosa ja Coloradon laakio.
Wisconsin-jääkausi Tämän jälkeen alkoi lämpimämpi interstadiaalivaihe, jolloin Kordillieerien jäätikkö suli lähes kokonaan. Koettiin kylmiä vaiheita, jolloin jäätikkö kasvoi korkeintaan Kanadan kilpeä vastaavalle alueelle.
Ennakointi Ennakoinnin menetelmien soveltaminen riippuu pitkälle ennakointiongelmasta, eli mitä tulevaisuudesta halutaan saada selville tai miten tulevaisuutta halutaan muuttaa. Usein menetelmät jaetaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikajänteen menetelmiin. Aikakäsitys vaikuttaa aikajänteen tulkintaa ja käyttöön. Lyhyt aikajänne voi olla vuosi, keskipitkä noin kolme vuotta ja pitkä yli viisi vuotta. Riippuu kuitenkin kohteena olevan ilmiön elinkaaresta, mikä on pitkä ja mikä lyhyt aikajänne. Esimerkiksi kännykkämallin elinkaaressa vuosi voi olla hyvinkin pitkä aikajänne, kun ydinvoimalaitoksen kohdalla kymmenen vuotta on erittäin lyhyt aikajänne. Aika voidaan ymmärtää myös suhteellisena ja vaiheittaisena.
Suljettu listavaali Suljettu listavaali on listavaalin muoto, jossa voi äänestää vain puolueiden ehdokaslistoja, mutta ei yksittäisiä ehdokkaita. Suljettuja vaalilistoja sanotaan myös pitkiksi listoiksi, koska niitä äänestämällä äänestäjä hyväksyy koko pitkän listan eli sen, missä järjestyksessä ehdokkaat valitaan riippuen siitä, miten suuren kannatuksen puolueen lista saa.
Luettelo televisiosarjan Syke henkilöistä Lenita Pakkala (es. Lena Meriläinen) on Helsingin traumapoliklinikan apulaisosastonhoitaja ja hoitajien esimies. Hän on tehnyt pitkän uran hoitoalalla ja tietää, miten sairaalan sisäinen hierarkia toimii ja miten lääkäreitä käsitellään. Hän ei pidä lääkäreiden ylempiarvoisuudesta, mutta ei näytä vihaansa suoraan vaan tyytyy vastaamaan lääkäreiden ylpeyteen oveluudella ja mustalla huumorilla. Lenita on myös realisti, joka suhtautuu sairaalan tapahtumiin järjellä sekä elämään kuuluvina iloina ja ikävyyksinä.
Kordillieerien jääkäytävä Noin 14700 vuotta sitten Maan ilmasto lämpeni todella rajusti, alkoi jäätiköitä nopeasti sulattanut Bölling-Alleröd-kausi.
Jääkäytävä oli auki, kulkukelpoinen ja kiersi MacKenzie-vuoret 13500 vuotta eli 12000 radiohiilivuotta sitten, ja Yhdysvaltoihin saattoi kävellä alkaen Dawsonista etelään vievää jokea.
Siellä kasvoi pensastundraa. Kordillieerien yllä ollut valtava vuoristojäätikkö suli 14000-11500 kalenterivuotta eli 12000-10000 radiohiilivuotta sitten. 13000 vuotta (11000 radiohiilivuotta) sitten suuri jäätikkö oli Karhujärven tienoilla ja jääkäytävä kasvoi puistotundraa. 12500 vuotta sitten jääkäytävä oli hyvin leveä. Toisten pessimististen tietojen mukaan jääkäytävä avautui kuivana maana vasta tällöin. Jääkäytävän pohjoisosassa MacKenzie-vuorista kaakkoon oli pitkään suuri järvi. Charlie Lake, Sibbald Lake ja Niska ovat alueen vanhimpia arkeologisia löytöjä. Sen jälkeen tuli kylmä nuorempi dryas, joka pysäytti tilapäisesti jäätikön vetäytymisen.
Kordillieerien jääkilpi Läntisessä Yhdysvaltain Washingtonin osavaltiossa ja Kanadan lounaisessa Brittiläisessä Kolumbiassa jää oli laajimmillaan 22 000–18 000 vuotta sitten. ja oli suuresti vetäytynyt, kun jää virtasi taas Pugetin alamaille joskus 17 000–13 000 vuotta sitten. Ennen aikaa 18 000 vuotta sitten jäätikkö saapui läntisillä Kaskadivuorilla, Olympicvuorilla ja Vancouversaarilla laaksojen suille ja loi moreenit, ja vetäytyi takaisin vuorille. Kordillieerien jää eteni Pugetin alamaille kaakkoisen Vancouverin saaren reunalle 18 000 vuotta sitten. Jää kiersi Olympicvuoret ja saapui läntiseen Juan de Fucan salmeen 17 000 vuotta sitten, ja Seattleen 15 000 vuotta sitten. Tämä oli Vashon stade-vaihe, joka päättyi 13 600 vuotta sitten, jolloin jää vetäytyi pohjoisille Pugetin alamaille. Joidenkin toisten mielestä jää olisi ollut 17 200 radiohiilivuotta sitten kauimpana lännessä.
Lampiviklo Höyhenpuku on harmaanruskea kesällä, vaaleampi talvella, ja siinä on selässä vaalea raita, joka näkyy vain linnun lentäessä. Suomeen harhautuvat lampiviklot ovat usein vaihtopuvussa, eli niiden väritys on jotain kesä- ja talvipuvun väliltä. Jalat ovat keltaiset ja erittäin pitkät, nokka pitkä ja ohut. Lentävästä linnusta huomaa, miten jalat ulottuvat pitemmälle kuin pyrstö.
Miten saan ystäviä, menestystä, vaikutusvaltaa Kirja sisältää pitkät kuvaukset erilaisista hyvistä periaatteista, joita sen mukaan kannattaa noudattaa. Ne tiivistetään lukujen lopussa seuraavasti:
Degrowth Väestötaloustieteilijä Julian Lincoln Simon on osoittanut resurssien riittävyyden paljon odotettua paremmaksi ja osoittanut, miten pitkällä aikavälillä resurssien hinta on pääsääntöisesti laskenut.
Talouskasvu Väestötaloustieteilijä Julian Lincoln Simon on osoittanut resurssien riittävyyden paljon odotettua paremmaksi ja osoittanut, miten pitkällä aikavälillä resurssien hinta on pääsääntöisesti laskenut.
Quincy Wright Sodankäynti näyttää yleistyneen, mutta se ei muuttunut mitenkään ihmisten elämää dominoivaksi. Rauhan kaudet saattoivat olla pitkiäkin. Ihmisyhteisöt kasvoivat, ne keskittyivät ja omaisuutta alkoi syntyä. Esihistoriallinen sodankäynti kattaa myös maanviljelyajan ennen valtion ja kirjoitustaidon syntymistä. Joissakin olosuhteissa, esimerkiksi ravinnon loppuessa, taisteltaessa vähenevästä suurriistasta ja parhaista alueista, sotaa saattoi esiintyä pitkiäkin ajanjaksoja.
Puettava tietokone Suunniteltaessa älyvaatteen yksityisyyden toteutumista tuleekin miettiä, miten tieto käyttäjästä kerätään, kuka tiedon syöttää järjestelmään ja voiko käyttäjä vaikuttaa tiedon keräämiseen. Käyttäjän yksityisyyden kannalta on myös merkitystä miten pitkällä aikavälillä tieto kerätään sekä kuka kerättyä dataa tulee käyttämään ja missä tilanteessa. Suunnitteluun vaikuttavat myös kerätyn tiedon käyttäjien väliset suhteet ja luottamus niiden välillä eli voiko jollakin käyttäjistä olla tavoitteita käyttää saatua tietoa väärin. Tulee myös miettiä, että voivatko järjestelmän ulkopuoliset henkilöt päästä saatuihin tietoihin käsiksi. Vaatimukset käyttäjän yksityisyyden toteuttamiseen riippuvat myös siitä miten kauan ja millä tavalla aiemmin kerättyä tietoa säilytetään ja kuka niihin pääsee käsiksi. Tietoa käyttäjistä tulisikin säilyttää järjestelmässä ainoastaan niin kauan kuin tarvitsee.
Kanadan maantiede Rannikkoalueilla sataa paljon, länsirannikolla erityisesti talvikuukausina. Lännen sateet jäävät Kordillieereille, minkä vuoksi preeria-alueilla sataa vähän. Erityisen vähän sataa kuitenkin arktisilla alueilla, joissa sadetta saadaan ainoastaan kesäkuukausina hyvin pienissä määrin.
Wisconsin-jääkausi Jääkentät olivat Pohjois-Amerikassa suurimmillaan 25000–23000 tai 24000-21000 radiohiilivuotta sitten hieman ennen maailman jääkauden maksimia LGM:ää, jaa Kordillieerien jääkenttä laajeni maksimiinsa paljon myöhemmin, 4000 vuotta maailman LGM:n jälkeen.
Luoteisrannikon intiaanit Luoteisrannikon alue on Yhdysvaltain luoteisrannikolla Luoteis-Kaliforniasta rannikon athapaskojen seuduilta pohjoiseen, Kanadan länsirannikolle ja Alaskan kaakkoisrannikolle eyakien asuinalueelle noin 61 leveysasteelle Kordillieerien länsirinteillä, eli Alaskan, Brittiläisen Kolumbian, Washingtonin ja Kalifornian osavaltioiden länsiosissa.
Oliver Heaviside Hän keksi myös lennätinjohtojen teorian ja miten signaalin siirtoa voitiin parantaa induktanssikelojen avulla. Tällä oli suuri taloudellinen merkitys, sillä oli tärkeää tehdä siirtojohdoista mahdollisimman ohuita ja mahdollisimman halvasta metallista, koska siirtoyhteydet olivat pitkät. Heaviside ei koskaan hyötynyt itse keksinnöstään taloudellisesti. Heaviside oivalsi miten kaapelin vaimennus voidaan laskea, ja hän totesi että siirtojohdossa signaali kulkee johdon eri osissa eri nopeudella, jolloin signaali vääristyy. Hän kehitti sarjainduktanssin teorian, jonka perusteella hän lisäsi kaapelin induktanssia lisäämällä tietyin välein sarjaan asennettuja keloja.
Fredrik Suuri Vuonna 1749 Itävallan hallitsija Maria Teresia pohti hallituksineen, miten Preussi on lyötävissä ja kuinka Sleesia saataisiin vallattua takaisin. Maria Teresia sai lähes kaksisataa sivua pitkän muistion kreivi von Kaunitzilta. Muistiossa todettiin, että Iso-Britannian kanssa ei pidä liittoutua, sillä se ei hyötyisi mitenkään Preussin kukistumisesta, vaan olisi ennakkoluulottomasti vanhat riidat unohtaen liittouduttava Ranskan kanssa, jolle voitaisiin palkkiona myöntää alueita Belgiasta ja Italiasta. Von Kaunitz lähetettiin Ranskaan neuvottelemaan ja Itävalta aloitti armeijansa uudistamisen.
39 askelta "39 askelelta" oli ensimmäinen elokuva, jossa Hitchcock käytti MacGuffinia. MacGuffinin ”keksiminen” oli tavallaan elokuvan perusedellytys, sillä sen nopeatempoisuus ei jättänyt sijaa pitkille selityksille siitä, miksi tämä kaikki nyt oikeastaan tapahtuu tai miten.
Brisbane Brisbane on Australiassa Queenslandin osavaltion pääkaupunki ja sen suurin kaupunki, mutta myös koko Australian kolmanneksi suurin kaupunki. Siellä on asukkaita runsaat kaksi miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Tyynenmeren läheisyydessä Brisbanejoen rannalla Moreton Bayn ja Australian Kordillieerien välisellä rannikkotasangolla Queenslandin kaakkoisosassa.
Muuttolintu Muuttolinnut lentävät joskus hyvinkin pitkiä matkoja, tuhansia kilometrejä, vuodenajan vaihtelujen mukaan. Evolutiivisesta näkökulmasta on vaikea nähdä miten lajille on voinut kehittyä ominaiseksi viettää aikaa niin keskenään etäisillä alueilla maapallon pintaa, miten käyttäytyminen on voinut saada alkunsa. Eurooppalaisten lajien käyttäytymisen taustalla on usein jääkauden vaikutus: muuttomatka on alun perin ollut varsin lyhyt, esim. vain Välimeren yli, kesän ja talven vaihtuessa, mutta jääkauden lopulla kun jää alkoi vetäytyä, sopiva ilmastovyöhyke siirtyi jatkuvasti pohjoisemmaksi, kunnes lopulta muuttomatkat kasvoivat nykyisiin mittoihinsa.
Kiekonheitto Heiton pituuteen vaikuttaa heittäjän voimakkuus, nopeus ja ketteryys, mutta myös kiekon lentorata ja se miten aerodynaamisesti kiekko lentää. Huippuheittäjät ovat hyvin pitkiä, ja heidän sylivälinsä on suuri. Tämän ansiosta vipuvarsi, jonka avulla kiekko lähtee, on hyvin suuri, ja kiekolle on mahdollista saada paljon suurempi lähtönopeus. Kiekonheiton tekniikkaa on kuitenkin erittäin vaikea hallita hyvin ja pitkien heittojen suorittamiseen vaaditaan paljon kokemusta, siksi useimmat huippuheittäjät ovatkin yli 30-vuotiaita.
Kordillieerien jääkäytävä Kapea, katkonainen käytävä näkyi ja saattoi olla aukikin jo 15200-14400 vuotta (eli 13000 radiohiilivuotta) sitten, mutta osittain järven peittämä ja luultavasti kulkukelvoton. Se oli alkanut muodostua jo jääkauden kylmimmän vaiheen hellitettyä noin 18000 vuotta sitten lauhoina Laugerie- ja Lascaux-interstadiaaleina.
Tähti Kaikista massiivisimmissa tähdissä voi alkaa edelleen uusia ydinreaktioita niiden tiivistyessä ja kuumentuessa edelleen heliumin loputtua. Reaktioissa syntyy yhä raskaampia alkuaineita, ja se, miten pitkälle reaktiosarja jatkuu, riippuu tähden massasta.
Kemmuru Kemmuru alkoi tehdä freestylejä ja hakemaan muotoaan vuonna 2001. Pitkän odotuksen mukaan nimetty esikoisalbumi "Mite se teiä...?" näki viimein päivänvalon 2003. Musiikkilehti Soundi kuvasi debyyttilevyn arvostelussaan bändiä suraavasti:
Linnunradan käsikirja liftareille "Käsikirjan" ja Encyclopedia Galactican sanotaan inspiroineen Wikipedian kehittämiseen. "Käsikirjassa" kuvataan, miten avustajana toimiva Ford Prefect oli kirjoittanut pitkän esseen Maasta, mutta jonka päätoimittaja typisti kahden sanan mittaiseen selitykseen.
Bulb-laukaisu Bulb-laukaisu (lyhenne B) on kameran sulkimen laukaisutapa, jossa kameran suljin on auki niin kauan kuin laukaisinta painetaan. Bulb-laukaisu tunnetaan myös nimellä aikavalotus. Näin ollen kuvaaja voi itse määrittää, miten pitkän laukaisuajan tahansa pitämällä riittävän ajan laukaisinta pohjassa. Näin saadaan tahdonvaltaisen pitkä valotusaika erikoisiin kuvausolosuhteisiin riippumatta kameran pisimmästä mahdollisesta automaattisesti saatavissa olevasta tai käsin etukäteen säädettävästä valotusajasta riippumatta.
Chilentuoksusetri Suvun tieteellinen nimi "Austrocedrus" on muodostettu latinan sanoista "australis" (eteläinen) ja "cedrus" (setri). Tieteellinen lajinimi "chilensis" ja suomenkielinen nimi viittaavat Chilen valtioon, mistä laji kuvattiin tieteelle. Kasvin kotiseudulla Chilessä ja Argentiinassa siitä käytetään espanjankielisiä nimityksiä "ciprès" (sypressi) ja "ciprès de la Cordillera" (Kordillieerien sypressi).
Me at the zoo "Me at the zoo" (suom. ”Minä eläintarhassa”) on internetsivusto YouTuben kaikkien aikojen ensimmäinen video. Sen latasi lauantaina 23. huhtikuuta 2005 kello 20.27 Jawed Karim, joka oli yksi koko sivuston perustajista, käyttäjänimellä ”jawed”. "The Observerin" ”huonolaatuiseksi” kuvaileman videon kuvasi Yakov Lapitsky San Diegon eläintarhassa. Videolla Karim on norsujen edessä selittämässä, miten kiinnostavia niiden ”todella, todella, todella pitkät kärsät ovat”. Koko video on 18 sekuntia pitkä.
Paul Otlet Otletilla oli runsaasti ajatuksia siitä, miten tietoa voitaisiin levittää paperittomasti. Hän kokosi ideansa 400-sivuiseen kirjaan "Traité de documentation". Erityisesti radio ja sen mahdollistama langaton viestintä pitkien matkojen päähän rajoittamattomalle vastaanottajajoukolle kiehtoi häntä suuresti.