mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Politiikan tutkimus Suomessa politiikan tutkimusta nimenomaan valtio-oppina voi opiskella yliopistotutkinnon pää- ja luonnollisesti myös tutkinnon sivuaineena kuudessa Suomen kaikkiaan kuudestatoista yliopistokorkeakoulusta. Nuo kuusi yliopistoa ovat Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto sekä Åbo Akademi. Suomen monialaista yliopistokorkeakouluista Oulun yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa ei politiikan tutkimusta harjoiteta eikä alaa opeteta. Suomen erityiskorkeakouluissakaan politiikan tutkimus ei ole edustettuna pääaineena. Tuolta osin poikkeuksen muodostanut Svenska Handelshögskolan on nyttemmin lakkauttanut erityisen valtio-opillisen oppiaineensa nimeltä 'talouspolitologia' ("ekonomisk politologi") pääaineena, joskin sitä voi edelleen opiskella sivuaineena. Valtio-oppia opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, tarkastajina, konsultteina, projektipäällikköinä, toimittajina tai tiedottajina.
Robotti Suomessa robotiikkaa voi opiskella esimerkiksi näissä paikoissa:
Yritysjuridiikka Yritysjuridiikkaa voi opiskella Suomessa seuraavissa yliopistoissa:
Tilastotieteilijä Suomessa tilastotiedettä voi opiskella seuraavissa yliopistoissa
Suunnittelumaantiede Suunnittelumaantiedettä voi Suomessa opiskella Helsingin yliopistossa.
Yliopistolliset tutkinnot Suomessa Psykologiaa voi pääaineena opiskella:
Raamattu Raamattua tutkiva tieteenhaara on nimeltään eksegetiikka, ja sitä voi opiskella Suomessa Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa sekä Åbo Akademissa.
Talousmaantiede Suomessa talousmaantiedettä voi opiskella Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa.
Teologia Suomessa teologiaa voi opiskella kolmessa eri yliopistossa, jotka ovat:
Pukusuunnittelija Pukusuunnittelua voi opiskella yliopistotasolla Taideteollisessa korkeakoulussa. Ammattikorkeakouluissa voi opiskella teatteripuvustusta. Ammattiin voi hankkia pätevyyden myös oppisopimuskoulutuksella, mikä on harvinaisempaa.
Teatteriohjaaja Suomessa teatteriohjaajaksi voi opiskella Teatterikorkeakoulussa. Harrastajateatterien ohjaajista osa on itseoppineita.
Kaupunkimaantiede Suomessa kaupunkimaantiedettä voi opiskella Helsingin yliopiston geotieteiden ja maantieteen laitoksella.
Vokologia Vokologiaa voi opiskella Suomessa ainoastaan Tampereen yliopistossa kasvatustieteiden yksikössä.
Päivölän opisto Kauppa- ja yhteiskuntatieteiden linjalla voi opiskella 60 opintopistettä kauppatieteitä ja opiskelijan on mahdollista suorittaa opintoja halutessaan myös enemmän. Opintojen suorittaminen hyvin tiedoin avaa mahdollisuuden hakea kauppatieteiden tutkinto-opiskelijaksi Itä-Suomen yliopistoon ilman valintakoetta. Lisäksi linjalla on mahdollista opiskella laaja työ- ja organisaatiopsykologian opintokokonaisuus.
Muusikko Alan korkeinta koulutusta Suomessa antaa Suomen ainoa musiikkiyliopisto Sibelius-Akatemia, jossa voi opiskella musiikin maisteriksi, musiikin lisensiaatiksi tai musiikin tohtoriksi.
Tanssikoulutus Suomessa Teatteritieteen yhteydessä Helsingin yliopistossa voi opiskella tanssin historiaa ja tutkimusta.
Optometristi Suomessa optometristiksi voi opiskella Helsingissä Metropolia-ammattikorkeakoulussa sekä Oulun seudun ammattikorkeakoulussa.
Filologia Suomessa filologiaa voi opiskella Helsingin, Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa.
Erityispedagogiikka Suomessa erityispedagogiikkaa voi opiskella Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Oulun ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa. Valmistuneet toimivat yleensä erityisluokanopettajan tai erityisopettajan tehtävissä.
Musiikinteoria Suomessa musiikinteoriaa voi opiskella Sibelius-akatemiassa Sävellyksen ja musiikinteorian aineryhmässä. Musiikinteorian pääaineopiskelijoita on noin kaksikymmentä.
Valokuva-alan koulutus Suomessa Valokuvauksen nopeaa muutos, filmistä luopuminen ja siirtyminen digitaaliseen valokuvaan näkyy hyvin alan koulutuksen muutoksessa. Valokuvalaborantin koulutus muuttui kuvankäsittelijän perustutkinnoksi 1990-luvun puolessa välissä. Vuonna 2000-luvun alussa kuvankäsittelijän perustutkinto lopetettiin ja koulutus muuttui audiovisuaalisen-alan perustutkinnon valokuvatuotannon suuntautumisvaihtoehdoksi. Ammattinimikkeenä on media-assistentti. Valokuvailmaisua voi opiskella osana Kuvallisen ilmaisun perustutkintoa. Valokuvaajaksi voi opiskella oppisopimuksella ja suorittaa teorian näyttötutkintona. Myös alalla toimiva valokuvaaja voi osallistua näyttötutkintoon valmentavaan koulutukseen ja suorittaa tutkinnon näyttötutkintona. Uusi tutkintorakenne muutti alan ammattikoulutusta vuonna 2010.
Taidehistoria (yliopistollinen oppiaine) Taidehistoriaa voi Suomessa opiskella humanistisen tutkinnon pääaineena Helsingin, Jyväskylän ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa. Sivuaineena taidehistoriaa on mahdollista opiskella lisäksi Lapin ja Oulun yliopistoissa. Taidehistorian opintoja on mahdollista suorittaa myös yliopistojen tarjoamina avoimina yliopisto-opintoina. Taidehistoriaa opiskelleet työskentelevät yleensä museoissa tai korkeakouluissa, esimerkiksi tutkijoina, amanuensseina tai projektityöntekijöinä.
Yhteisöviestintä Jyväskylän yliopisto on ainoa yliopisto Suomessa, jossa yhteisöviestintää opetetaan omana oppiaineenaan, nykyisin nimellä viestinnän johtaminen. Tämä oppiaine on osa viestintätieteiden laitosta, joka puolestaan on osa humanistista tiedekuntaa. Oppiainetta pääaineena opiskeleva valmistuu humanististen tieteiden kandidaatiksi (180 op) ja ylemmän korkeakoulututkinnon (120 op) suoritettuaan filosofian maisteriksi. Vuosittain opiskelijoiksi valitaan noin kymmenen suorittamaan alempaa sekä ylempää korkeakoulututkintoa ja noin kymmenen suorittamaan vain ylempää korkeakoulututkintoa.
Organisaatioviestintä Organisaatioviestintää voi Suomessa opiskella Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksella ja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun johtamisen laitoksella.
Suomen arkkitehtuuri Rakennusarkkitehdit opiskelevat ammattikorkeakouluissa, ja alaa voi opiskella Tampereen ammattikorkeakoulussa, Savoniassa, Metropoliassa ja Oulun ammattikorkeakoulussa.
Autotekniikka Suomessa autotekniikkaa voi opiskella ammattikorkeakouluissa sekä teknillisissä yliopistoissa, joista opiskelijat valmistuvat insinööreiksi (AMK) sekä diplomi-insinööreiksi.
Kisakallion Urheiluopisto Kisakalliossa voi suorittaa liikuntaneuvojan perustutkinnon ja liikunnanohjauksen peruskurssin. Lisäksi Kisakalliossa voi opiskella liikunnan ammattitutkinnon (aikuisliikunnan suuntautumisala) ja valmentajan ammattitutkinnon, kuntotestaajan täydennyskoulutuksen sekä jääkiekkohuoltajan täydennyskoulutuksen. Kisakalliossa voi opiskella myös liikuntaneuvojan tutkinnon oppisopimuksella.
Vantaa Suomen kieltä voi opiskella eri puolella Vantaata. Osa kursseista on ilmaisia ja osasta pitää maksaa kurssimaksu.
Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta Vuodesta 2011 lähtien laitoksella voi opiskella pääaineenaan seuraavia oppiaineita:
Kukkasidonta Kukkasidontaa voi opiskella Suomessa alan koulutuksessa (puutarhatalouden perustutkinto, floristin ammattitutkintoon valmistava koulutus) tai erilaisilla kursseilla.
Lentotekniikan opetus Suomessa Tampereen teknillinen yliopistossa konetekniikan diplomi-insinöörin tutkintoa voi täydentää lentokoneiden järjestelmätekniikkaan painottuvalla opintokokonaisuudella. Tampereen ammattikorkeakoulussa taas voi ainoana suomalaisena ammattikeorkeakouluna opiskella lentokonetekniikkaan suuntautuvan koneinsinöörin tutkinnon.
Kuvataiteen yliopistotutkinnot Kuvataidetta voi Suomessa yliopistotasolla opiskella Kuvataideakatemiassa Helsingissä. Alalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:Alalla ei ole lisensiaatin tutkintoa. Aiemmin oli alemman tutkinnon nimenä yksinkertaisesti kuvataiteen tutkinto, ja ylemmän tutkinnon nimenä Kuvataideakatemian loppututkinto.
Egyptologia Suomessa toimii vuonna 1969 perustettu Suomen Egyptologinen Seura. Egyptologiaa on voinut opiskella pääaineena Helsingin yliopistossa vuosina 1990–2017, mutta oppiaineeseen ei ole otettu uusia opiskelijoita sitten vuoden 2014, ja egyptologian oppiaine on ilmoitettu lakkaavaksi 31. heinäkuuta 2023. Syksystä 2018 lähtien egyptologiaa voi kuitenkin opiskella osana Kulttuurien tutkimuksen kandidaattiohjelman opetusta (opintosuunta: Afrikan ja Lähi-idän tutkimus) sekä Alue- ja kulttuurintutkimuksen maisteriohjelman opetusta. Lisäksi joissain muissa Suomen yliopistoissa ja kansalaisopistoissa on järjestetty yksittäisiä egyptologian kursseja. Suomen kansallismuseon kokoelmissa on yhteispohjoismaisen Nubian-retkikunnan (1961–1966) yhteydessä Suomelle lahjoitettuja esineitä, yksittäisiä muita egyptologisia muinaismuistoja ja muinaismuistojen kipsijäljennöksiä. Lisäksi Suomessa on esineitä useissa yksityiskokoelmissa.
Ravitsemusterapeutti Ravitsemustiedettä voi opiskella myös Helsingin yliopistossa, mutta ravitsemusterapeutin pätevyys edellyttää maisterin tutkinnon suorittamista Itä-Suomen yliopistossa.
Näytelmäkirjailija Suomessa näytelmäkirjailijoita koulutetaan Teatterikorkeakoulussa osana dramaturgian koulutusohjelmaa. Draaman kirjoittamista voi opiskella lisäksi osana Turun yliopiston luovan kirjoittamisen ja Jyväskylän yliopiston avoimen yliopiston kirjoittamisen oppiaineita; nämä aineet eivät kuitenkaan voi olla tutkinnossa pääaineena.
Oulaisten ammattiopisto Oulaisten ammattiopisto on Pohjois-Pohjanmaalla Oulaisten kaupungissa sijaitseva ammattiopisto. Se on osa Jedua eli Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymää. Oulaisten ammattiopisto on palvelualoilla toimiva yli 600 opiskelijan oppilaitos. Ammattiopisto koostuu kolmesta yksiköstä: sosiaali- ja terveysala, liiketalous sekä ravitsemis- ja puhdistusala. Sosiaali- ja terveysalan yksikössä voi opiskella lähihoitajaksi. Liiketalousyksikössä voi opiskella merkonomiksi ja datanomiksi. Ravitsemis- ja puhdistusalan yksikössä voi opiskella kodinhuoltajaksi, kokiksi ja tarjoilijaksi. Peruskoulun ja lukion päättäneille on tarjolla kotitalousopetusta (talouskoulu). Ammattilukiossa voi suorittaa joko kaksois- tai kolmoistutkinnon. Lukio-opinnot suoritetaan Oulaisten lukiossa. Ammatillinen perustutkinto voi olla datanomin, merkonomin, lähihoitajan, kokin, tarjoilijan tai kodinhuoltajan tutkinto. 
Opintotarjontaa on suunnattu sekä nuorille että aikuisille.
Elämänkatsomustieto Elämänkatsomustietoa voi opiskella myös yliopistossa. Elämänkatsomustieto ei kuitenkaan ole itsenäinen oppiaine, eikä sitä voi opiskella pääaineena. Opinnot tähtäävät yleisesti erityisesti opettajan kelpoisuuteen, jolloin opiskelija voi opettaa elämänkatsomustietoa toisena opetettavana aineena. Tällöin opiskelijan on suoritettava sekä perus- että aineopinnot.
Sosiologi Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Åbo Akademi.
Yliopistolliset tutkinnot Suomessa Lisäksi kauppatiedettä voi opiskella maksullisissa ulkomaisten yliopistojen Suomessa toimivissa yksiköissä. Näitä ovat muun muassa Henley Business School, University of Northampton (yhdessä HELBUSin kanssa) sekä Estonia Business School.
Lahden diakonian instituutti Suomen Diakoniaopiston Lahden kampus (aiemmin Lahden diakonian instituutti) on osa Suomen Diakoniaopistoa, jolla on toimipisteet Lahden lisäksi Helsingissä, Oulussa ja Ylitorniolla. Suomen Diakoniaopiston Lahden kampuksella voi opiskella lähihoitajaksi, lastenohjaajaksi sekä nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajaksi.
Kotitalous (oppiaine) Yliopisto-oppiaineena kotitaloustiedettä voi opiskella Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisessä tiedekunnassa sekä Itä-Suomen yliopiston Soveltavan kasvatustieteen ja opettajankoulutuksen osaston Savonlinnan kampuksella. Oppiainetta voi lukea tähdäten opettajan pätevyyteen, mutta myös ilman opettajaksi aikomista.Opaskirjallisuutta:
Juankosken lukio Koulussa voi opiskella yhdeksää kieltä ja yrittäjyyttä. Kielivalikoimaan kuuluvat ruotsin ja englannin lisäksi saksa, ranska, espanja, venäjä ja viro. Näiden lisäksi Isoverstaassa voi opiskella italiaa ja japania.
Hinauspalvelu Hinausauton kuljettajaksi ei suoraan voi opiskella missään päin Suomessa. Oppiminen tapahtuu työssä oppimalla tai jo alalla olevan opissa.
Jyväskylän yliopisto Opettajankoulutuslaitoksessa voi opiskella luokanopettajaksi, aineenopettajaksi ja opinto-ohjaajaksi. Laitos tarjoaa myös viittomakielistä opettajankoulutusta ainoana opettajankoulutuslaitoksena Suomessa.
Kehitysmaatutkimus Suomessa kehitysmaatutkimusta voi opiskella pääaineena Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, maisteriohjelmassa Jyväskylän yliopistossa ja sivuaineena UniPID-verkoston kautta.
Klassillinen arkeologia Klassillista arkeologiaa voi Suomessa opiskella Turun yliopistossa. Toinen tärkeä kotimainen toimija on Suomen klassillisen arkeologian seura, joka julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää jäsenlehteä "Fossaa". Seuran tarkoituksena on edistää klassillisen arkeologian tutkimusta ja tuntemusta Suomessa.
ATK-suunnittelija Toisen asteen oppilaitoksissa voi suorittaa tietojenkäsittelyn perustutkinnon, datanomi. Tutkinto voidaan suorittaa myös näyttötutkintona. Tietojenkäsittelytiedettä voi opiskella yliopistoissa ja suorittaa tutkinnon filosofian maisteri, luonnontieteellinen ala. Tietojärjestelmätiedettä opiskellen voi suorittaa kauppatieteiden maisterin tutkinnon. Ammattikorkeakouluissa voi suorittaa tekniikan ammattikorkeakoulututkinnon, insinööri sekä liiketalouden ammattikorkeakoulututkinnon, tradenomi. Teknillistieteellisellä koulutusalalla voi opiskella tietotekniikkaa. Tutkinto on diplomi-insinööri.
Siivooja Suomessa siivoojan ammattiin voi opiskella toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa. Puhdistuspalvelujen perustutkinnon suorittaneen ja siivousalaan erikoistuneen henkilön tutkinto on toimitilahuoltaja.
Espoon aikuislukio Espoon aikuislukio on Espoossa toimiva lukio. Koulu sijaitsee Espoon Tapiolassa osoitteessa Itätuulentie 1. Lukio-opintojen ohella kuka tahansa voi opiskella yksittäisiä aineita aineopiskelijana. Opiskella voi sekä aamulla, päivällä että illalla, ja koko lukion voi suorittaa myös verkko-opiskeluna netissä.
Yliopistolliset tutkinnot Suomessa Liikuntatieteisiin lukeutuvia aineita voi Suomessa opiskella ainoastaan Jyväskylän yliopistossa, jossa mahdollisia pääaineita ovat liikuntapedagogiikka, liikunnan yhteiskuntatieteet (liikuntasosiologia sekä liikuntasuunnittelu ja -hallinto), biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi. Aineet kuuluvat liikuntatieteelliseen tiedekuntaan.
Tulevaisuuden tutkimuskeskus Keskus koordinoi Tulevaisuudentutkimuksen Verkostoakatemiaa (TVA), joka on valtakunnallinen yliopistojen tulevaisuudentutkimuksen opetus- ja tutkimusverkosto. TVA:n opintokokonaisuutta voi opiskella sen jäsenyliopistoissa ympäri Suomea.
Web-ohjelmistotekniikka Web-ohjelmistotekniikkaa ei vielä (2008) opeteta Suomessa itsenäisenä oppiaineena. Web-ohjelmistotekniikkaa voi opiskella maailmalla ainakin Wienissä, Coimbatoressa ja Sydneyssä.
Taidemaalari Suomessa taidemaalariksi voi opiskella taidekouluissa, ammattikorkeakouluissa tai Kuvataideakatemiassa. Alempi korkeakoulututkinto on nimeltään kuvataiteen kandidaatti, kuvataiteen ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi kuvataiteen maisteri, KuM.
Kuvaaja Suomessa elokuvaajaksi voi opiskella Taideteollisessa korkeakoulussa, Elokuvataiteen ja lavastustaiteenlaitoksella, elokuvauksen koulutusohjelmassa. Koulussa pystyy suorittamaan sekä taiteen kandidaatin että taiteen maisterin tutkinnot.
Yhteiskuntapolitiikka Yhteiskuntapolitiikan oppiaineen suuntautumisvaihtoehtoja ovat muun muassa talouspolitiikka, ympäristöpolitiikka, innovaatiopolitiikkaa, työpolitiikka, kulttuuripolitiikka ja sosiaalipolitiikka. Suomessa yhteiskuntapolitiikkaa voi opiskella pääaineena Itä-Suomen, Jyväskylän ja Helsingin yliopistoissa. Yhteiskuntapolitiikan pääaineopiskelijat valmistuvat yhteiskuntatieteiden tai valtiotieteiden maisteriksi tai kandidaatiksi.
Käsikello Suosituinta käsikellon soitto on sen kotimaassa Britteinsaarilla. Manner-Euroopassa on noin viitisenkymmentä käsikellokuoroa ja Suomessa niitä on viisi. Tallinnassa sijaitsevassa musiikkikoulussa käsikellon soittoa voi opiskella pääaineena.
Leppävaara Omnian ammattiopiston Leppävaaran toimipisteessä voi opiskella metalli- ja sähköaloilla. Vuosina 2010 ja 2011 rakennettujen uusien ja saneerattujen vanhojen tilojen myötä Leppävaarassa voi opiskella muun muassa merkonomiksi, datanomiksi ja LVI-asentajaksi uusissa opetustiloissa .
Biofysiikka Biofysiikkaa voi opiskella Suomessa tällä hetkellä Oulun yliopistossa ja hieman erilaisilla painotuksilla myös Itä-Suomen yliopistossa lääketieteen fysiikan koulutusohjelmassa, Helsingin yliopistossa, Teknillisen korkeakoulun teknillisen fysiikan koulutusohjelmassa ja Tampereen teknillisen yliopiston fysiikan laitoksessa.
Suomen Yrittäjäopisto Suomen Yrittäjäopiston valmennukset voivat olla tutkintoihin valmistavia tai ammatillista lisäkoulutusta tiettyyn osaamistarpeeseen. Valmennukset suoritetaan työn ohessa. Perustutkintoihin sekä yrittäjävalmennukseen valmistavan koulutuksen voi opiskella täysin verkko-oppimisympäristössä, näyttötutkinto suoritetaan aina alan töissä.
Jō Taura Musō-ryū jōjutsua voi opiskella Suomessa ainakin Helsingissä ja Siilinjärvellä. Taura Musō-ryū jōjutsun harjoitteleminen edellyttää kyseisen koulukunnan jäseneksi liittymistä.
Sotilaspedagogiikka Sotilaspedagogiikan oppiaine ulottuu oppimisen ja opettamisen käytännön sovellutuksiin sekä perusyksikön koulutuksen suunnitteluun. Suomessa sotilaspedagogiikkaa voi opiskella Maanpuolustuskorkeakoulussa, jossa oppiaineen professorina toimii Juha Mäkinen.
Yliopistolliset tutkinnot Suomessa Perinteisesti on proviisorin koulutus tähdännyt apteekkarin ammattiin, ja se onkin pakollinen apteekkarille. Farmaseutit työllistyvät useimmiten myös apteekkeihin apteekkarin alaisiksi. Proviisoriksi voi opiskella Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa (Kuopiossa) ja farmaseutiksi näiden lisäksi Åbo Akademissa.
Zélé Agricola Zélé Agricola kävi Elisabeth Blomqvistin ruotsinkielistä tyttökoulua Helsingissä ja matrikkelitietojen mukaan hän aloitti taideopintonsa Suomen Taideyhdistyksen 1848 perustetussa piirustuskoulussa. Alkuopintojen oletetaan ajoittuvan 1850-luvulle, mutta varmaa tietoa tästä ei ole. Vaikka Agricola debytoi taiteilijana 1858, hän jatkoi opintojaan vielä kahden vuoden ajan Tukholmassa 1860–1862. Hänen on väitetty opiskelleen myös Tukholman taideakatemiassa, mutta tieto ei voi pitää paikkaansa, sillä naiset eivät vielä tuolloin päässeet Tukholman akatemiaan vaan saattoivat opiskella Tukholmassa ainoastaan yksityisoppilaina.
Omnia Aikuisten perusopetuksessa voi suorittaa loppuun kesken jääneet peruskouluopinnot ja korottaa peruskoulun päättötodistuksen arvosanoja. Perusopetuksessa voi myös opiskella perusopetuksen alkuvaiheen kursseja muun muassa suomen kielen, englannin, matematiikan, yhteiskuntatiedon ja ympäristötiedon aloilta. Perusopetuksessa on kolme eri vaihetta: lukutaitovaihe, alkuvaihe ja päättövaihe.
Arkeologia Arkeologiaa voi Suomessa opiskella pääaineenaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Arkeologia kuuluu humanistiseen koulutusalaan. Arkeologiaa opiskelleiden tyypillisiä työtehtäviä ovat tutkija, tiedottaja, arkistosihteeri ja amanuenssi .
Helsinge gymnasium Helsingessä voi opiskella ruotsia äidinkielenä, suomea äidinkieltä vastaavana kielenä, espanjaa, kiinaa, ranskaa ja saksaa. Koulu sijaitsee yläasteen (Helsinge skola) kanssa samalla pihalla.
Kokemäki Yliopiston järjestämiä kursseja, joita tarjoavat Länsi-Suomen Kesäyliopisto ja Avoin yliopisto, voi opiskella Kokemäellä. Myös Huittisten musiikkiopiston sivupiste toimii Tulkkilassa. Tulkkilassa on Liikenneopiston toimipiste.
Latina Latina vaikutti suomen kielen muotoutumiseen välillisesti, kun kirjakielen luojat ja kielioppien kirjoittajat muovasivat kieltä osittain latinan mallin mukaisesti. Kuten muuallakin Euroopassa latinan lukijoiden määrä on tasaisesti laskenut. Edelleen sitä voi yhä opiskella monissa kouluissa ja sen voi kirjoittaa ylioppilaskirjoituksissa sekä lyhyenä että laajempana kielenä.
Suomen arkkitehtuuri Arkkitehtuuria voi opiskella Suomessa sekä yliopistoissa että ammattikorkeakouluissa. Arkkitehdin yliopistotutkinnon suorittaminen on mahdollista Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa, Tampereen teknillisessä yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Opintoihin kuuluu kolme vuotta kestävä Tekniikan kandidaatin tutkinto ja kaksivuotinen arkkitehdin tutkinto. Aalto-yliopistossa voi erikoistua myös maisema-arkkitehtuuriin. Arkkitehtuurin opinnoissa voi erikoistua rakennussuunnitteluun, yhdyskunta- ja kaupunkisuunnitteluun, muotoiluun tai arkkitehtuurin historiaan ja teoriaan. Maisema-arkkitehdin opinnot painottuvat yhdyskuntasuunnitteluun, maiseman suunnitteluun ja rakentamiseen tai maiseman suunnitteluun ja hoitoon.
Sosiaalipsykologia Suomessa sosiaalipsykologialla on verrattain vahva asema yliopistolaitoksessa. Sosiaalipsykologiaa voi opiskella pääaineena Helsingin (suomeksi ja ruotsiksi), Itä-Suomen ja Tampereen yliopistoissa. Sosiaalipsykologiaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, konsultteina, suunnittelijoina tai kouluttajina. Sosiaalipsykologian koulutusohjelma ei kuitenkaan anna siitä valmistuneelle oikeutta toimia terveydenhuollon laillistettuna ammattihenkilönä (Valvira).
Kokki Kokiksi voi Suomessa päästä esimerkiksi suorittamalla ravintolakokin tai suurtalouskokin ammattitutkinnon tai hotelli-, ravintola- ja catering-alan perustutkinnon. On myös mahdollista opiskella matkailu- ja ravitsemisalan ammattikorkeakoulututkinto, jonka jälkeen nimeke on restonomi (AMK).
Yliopistolliset tutkinnot Suomessa Teknillisiä tieteitä voi opiskella Aalto-yliopiston teknillisessä korkeakoulussa, Tampereen teknillisessä yliopistossa, Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa, Oulun yliopistossa, Turun yliopistossa, Vaasan yliopistossa sekä Åbo Akademissa.
Biomekaniikka Suomessa biomekaniikkaa voi pääaineena opiskella Jyväskylän yliopiston Liikuntabiologian laitoksella. Liikuntabiologiassa erityisesti hermolihasjärjestelmän, liikkumisen neuraalisen säätelyn, ihmistoiminnan mekaniikan ja liikemekaniikan tutkimusta on linjattu kuuluvan Biomekaniikan professuuriin kuuluvaksi.
Pohjoissaame Suomessa pohjoissaamea voi opiskella pääaineena Oulun yliopiston Giellagas-instituutissa. Lisäksi Lapin yliopiston saamentutkimus tarjoaa opintoja kielen äidinkielisille puhujille saamenkieliseksi luokanopettajaksi pätevöitymistä varten. Helsingin yliopiston Suomen kielen, suomalais-ugrilaisten ja pohjoismaisten kielten ja kirjallisuuksien laitoksella on tarjolla saamentutkimuksen opintolinja.
Tekstiilitaide Tekstiilitaiteilijoista suurin osa on naisia. Tekstiilitaiteilijoita on koulutettu Suomessa jo 86 vuoden ajan Alaa voi opiskella muun muassa Helsingissä Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa tekstiilitaiteen sekä vaatesuunnittelun ja pukutaiteen koulutusohjelmissa. Ensimmäiset tekstiilitaiteen tohtorit ovat valmistuneet 2000-luvulla taidekouluista myös Suomessa.
Suomen Liikemiesten Kauppaopisto Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa voi opiskella liiketalouden perustutkinnon (merkonomi), tieto- ja viestintätekniikan perustutkinnon (datanomi) tai kaksi tutkintoa (merkonomi- ja ylioppilastutkinto tai datanomi- ja ylioppilastutkinto). Aikuiskoulutusyksikössä SLK Instituutissa voi suorittaa liiketalouden perustutkinnon (merkonomi) oppisopimuskoulutuksessa tai iltakoulutuksessa. SLK Instituutti toteuttaa ammatti- ja erikoisammattitutkintoja sekä muuta aikuisille suunnattua täydennyskoulutusta, joka mahdollistaa omassa ammatissa kehittymisen, uralla etenemisen tai uuteen ammattiin siirtymisen. Keskeiset koulutusalueet ovat johtaminen, yrittäjyys, taloushallinto ja sihteerityö.
Eino Rahja Eino Einari Rahja (7. heinäkuuta 1885 Kronstadt – 26. huhtikuuta 1936 Leningrad) oli pietarinsuomalainen bolševikki ja puna-armeijan upseeri, joka 1920–1930-luvuilla tunnettiin Suomen kommunistisen puolueen johdon ankarana kriitikkona ja Otto Wille Kuusisen vastustajana. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen yhteydessä Rahja toimi V. I. Leninin henkilökohtaisena turvamiehenä ja henkivartijana. Hieman myöhemmin hän hankki punakaartille aseita Neuvosto-Venäjältä ja toimi sisällissodan aikana muun muassa rintamapäällikkönä Lempäälän taisteluissa sekä lyhyesti koko punakaartin ylipäällikkönä. Paettuaan sodan loppuvaiheessa Neuvosto-Venäjälle, Rahja liittyi puna-armeijaan ja toimi syksyllä 1918 perustetun SKP:n johtotehtävissä.
Eino Rahja Rahja pudotettiin SKP:n keskuskomiteasta lopulta vuonna 1927, jonka jälkeen hän kuitenkin yleni puna-armeijassa kenraaliluutnantin arvoiseksi armeijankomentajaksi. Myöhemmin 1930-luvulla Rahja keräsi NKVD:lle Kuusista ja Mannerta vastaan suunnattuja tietoja. Alkoholismista kärsinyt Rahja erotettiin armeijasta 1935 ja vangittiin vielä samana vuonna. Hänelle langettiin kuolemantuomio, mutta Rahja kuoli keuhkotuberkuloosiin vuonna 1936 ennen sen täytäntöönpanoa. Tuomiosta huolimatta Rahja haudattiin sankarillisin menoin Aleksanteri Nevskin hautausmaalle.
Eino Rahja Eino Rahjan mukaan on nimetty Leningradin alueen Seuloskoin piirissä sijaitseva Rahjan taajama.
Eino Rahja Myös Eino Rahjan veljet Jukka (1887–1920) ja Jaakko (1872–1926) olivat bolševikkeja. Einon lisäksi erityisesti Jukka Rahja oli kiistelty hahmo suomalaisten kommunistien keskuudessa. Veljesten riidanhakuinen käyttäytyminen sekä jyrkkä retoriikka sai monet katkeriksi. Yhtäaikaisesti SKP:hen, Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen, puna-armeijaan ja Tšekaan kuulunut Eino Rahja ei aina toiminut SKP:n päätösten mukaisesti eikä hän epäröinyt vetää omaa linjaansa esimerkiksi Pietarin punaupseerikoulussa. Hän osallistui muun muassa salakuljetukseen, rahan väärentämiseen ja läskikapinan valmisteluihin. Rahja muodosti nimeään kantaneen opposition SKP:ssa käytännössä koko 1920-luvun ajan. Ennen vuoden 1925 edustajakokousta kärjistyneissä riidoissa hän liittoutui keskuskomiteassa Leo Laukin ja Otto Vilmin kanssa. Vuosikymmenen alkupuolella Rahjalla oli läheiset suhteet myös Grigori Zinovjeviin.
Eino Rahja Kirkkonummelainen diplomi-insinööri Jaakko Rahja (s. 1955) julkaisi vuonna 2014 omakustanteena Rahjan veljeksistä kertovan pienoiselämäkerran. Hän ei kuitenkaan kuulu veljesten kanssa samaan Rahjan sukuun.
Eino Rahja Ympärysvaltojen Pohjois-Venäjän intervention yhteydessä Rahja kävi brittien kanssa neuvotteluja suomalaisten joukkojen osallistumisesta sotaan, ja lopulta Vienan Karjalassa perustettiin Muurmannin legioona kesäkuussa 1918. Vuodenvaihteessa Rahja kävi Pietarin kansainvälinen punaupseerikoulun ensimmäisen kurssin, toimien sen jälkeen vuoteen 1922 saakka puna-armeijan suomalaisjoukkojen komissaarina ja tarkastajana. Tämän jälkeen hän oli jäsenenä Pietarin vallankumouksellisessa sotaneuvostossa. Rahjan veljesten Einon ja Jukan kerrotaan myös salakuljettaneen elintarvikkeita Suomesta Neuvosto-Venäjälle vuosina 1918–1919.
Eino Rahja Neuvosto-Venäjällä Rahja oli alusta asti mukana siellä perustetun SKP:n toiminnassa. Kielitaitonsa ja hyvin suhteidensa ansiosta Rahjan veljesten asema puolueessa oli erittäin vahva. Heitä syytettiin kuitenkin taloudellisista väärinkäytöksistä. Rahjat puolestaan arvostelivat SKP:n johtohahmoja, kuten Otto Wille Kuusista ja Kullervo Mannerta. He olivat poliittisen toiminnan kannalla, kun taas veljekset uskoivat sotilaalliseen toimintaan. Eino Rahjan mielestä puolue oli vain lauma virkamiehiä, kun se olisi pitänyt olla vallankumouksellinen organisaatio. Hänen näkemyksensä mukaan SKP ei onnistuisi Suomessa tekemään vallankumousta, vaan sen käynnistäjäksi tarvittaisiin Suomen ja Neuvostoliiton välinen sota, jonka jälkeen maa vallankumouksen myötä liittyisi Neuvostoliittoon. SKP:sä erityisesti Rahjan ja Kuusisen välit olivat kireät. Kun Jukka Rahja ammuttiin niin sanotuissa Kuusisen klubin murhissa elokuussa 1920, hän epäili veriteon takana olleen juuri Kuusisen. Tämä puolestaan yritti päästä eroon Rahjasta vuotta myöhemmin pidetyssä SKP:n neljännessä puoluekokouksessa. Kuusinen uhkasi lähteä puolueesta, ellei Rahjaa eroteta keskuskomiteasta, mutta lopulta molemmat jatkoivat SKP:ssä Mannerin puolustettua Rahjaa. Miesten väliset erimielisyydet jatkuivat kuitenkin edelleen ja vuonna 1923 tapahtuneen Leninin kuoleman jälkeen kumpikin taisteli NKP:n johtoon nousseen Stalinin suosiosta.
Jukka Rahja Helmikuun vallankumouksen jälkeen 1917 Jukka Rahja oli veljensä Eino Rahjan kanssa perustamassa Pietarin suomalaisia punakaarteja. Toukokuussa hänet valittiin bolševikkipuolueen Pietarin kaupunkikomiteaan. Kesäkuussa Rahja osallistui Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) edustajakokoukseen vierailijana. Rahja (yhdessä Aleksandra Kollontain kanssa) taivutteli suomalaisia liittymään niin sanotun Zimmerwaldin liikkeen julistukseen, mikä lopulta toteutuikin. Rahja ei kuitenkaan esiintynyt edukseen, sillä hän sai itselleen monia vihamiehiä syyteltyään SDP:tä varsin kovasanaisesti muun muassa luokkatietoisuuden puutteesta. Jukka Paastela on arvellut tapahtunutta alkusysäykseksi Rahjan riidoille Otto Wille Kuusisen kanssa. Heinäkuussa Rahja otti osaa kapinayritykseen,ja hänet vangittiin.
Jukka Rahja Rahjan olemus ei yleensä herättänyt luottamusta suomalaisten työläisten keskuudessa. Hän arvosteli muita jatkuvasti ylimieliseen tyyliin ja uhkaili tarvittaessa väkivallan käytöllä. Rahjan veljekset tunnettiin myös runsaasta alkoholinkäytöstä ja heidän toimistaan liikkui mitä villeimpiä huhuja. Jukka Rahja oli mukana esimerkiksi veljensä salakuljetus- ja valuuttakeinottelupuuhissa Suomen rajalla. SKP:n toisessa edustajakokouksessa 1919 lukuisat edustajat moittivat kovin sanoin Rahjoja korruptiosta. Niin sanottu "rahjalaisuus" sai monia vastustajia varsinkin Suomessa aiemmin toimineista kommunisteista. Esimerkiksi Otto Wille Kuusinen vastusti SKP:n alkuvuosina Rahjojen linjaa, jolla puolestaan oli kannatusta venäjänsuomalaisten keskuudessa. Kuusista epäiltiinkin – varsinkin Jukka Rahjan veli Eino Rahja epäili – yhteyksistä Kuusisen klubin murhat tehneeseen joukkoon.
Kustaa Mikko Evä Evä kuoli Neuvostoliitossa vuonna 1927. Hieman aikaisemmin SKP:n keskuskomiteasta erotettu Eino Rahja piti hänen hautajaisissaan voimakkaasti puolueen johtoa kritisoineen puheen, jonka keskuskomitea puolestaan tuomitsi ”törkeänä ryhmäkuntalaisuutena”. Evän muistelmia sisällissodan ajalta on julkaistu Jukka Lehtosaaren toimittamassa teoksessa "Punakaarti rintamalla", joka julkaistiin Leningradissa vuonna 1929.
Eino Rahja Rahja työskenteli Pietarissa sorvarina, rautateillä lämmittäjänä sekä työnjohtajana Lanskajan lentokonetehtaalla. Vuonna 1903 hän liittyi veljensä Jukan tavoin Venäjän sosialidemokraattiseen työväenpuolueeseen (VSdTP), josta Rahja myöhemmin siirtyi 1912 perustettuun bolševikkipuolueeseen. Hän tutustui Leniniin, jota yhdessä Hugo Jalavan kanssa auttoi vuoden 1917 maaliskuun vallankumouksen jälkeen pakenemaan Suomeen. Hieman ennen lokakuun vallanlumouksen alkua hän avusti Leniniä palaamaan Venäjälle. Pietarin kadut tuntenut Rahja saattoi Leniniä esimerkiksi tämän matkalla Smolnaan, jossa 7. marraskuuta tehtiin lokakuun vallankumouksen aloittamista koskevat päätökset. Vallankumouksen jälkeen marraskuussa 1917 Rahja valittiin Pietarin suomalaisen punakaartin esikuntaan ja samalla hänet siirrettiin Suomeen bolševikkihallituksen Suomen komissaarin apulaiseksi.
Eino Rahja Valkoisten saartorenkaan kiristyessä Tampereen ympärillä, poistui Rahja kuitenkin nopeasti rintamalta hankkimaan lisävoimia punaisille. Hänen kerrotaan lähtiessään sanoneen, ettei ole ”Rahja vaan Rähjä”, ellei pysty tuomaan 15 000 miestä punaisten avuksi. Kansanvaltuuskunnan valtuuttamana hän matkusti Pietariin hankkimaan joukkoja ja aseita, mutta venäläisten sijasta onnistui saamaan avuksi vain kaksi komppaniaa pietarinsuomalaisia. Paluumatkallaan Rahja onnistui kuitenkin Etelä-Suomesta mobilisoimaan Lempäälän rintamalle noin 2 000 miestä, kaksi panssarijunaa, tykkejä sekä lentokoneen. Hän teki lentokoneella tiedustelulentoja sekä pudotti jopa pommeja, saamatta kuitenkaan aikaiseksi suurta tuhoa. Rintaman murruttua Rahja pakeni Lahden ja Kouvolan kautta Venäjälle. Pietarissa hän toimi aluksi Suomesta saapuneita punapakolaisia vastaanottaneessa komiteassa, värväten myös punakaartissa taistelleita miehiä puna-armeijaan.
Lempäälän taistelut Eino Rahja nimitettiin Lempäälän rintaman ylipäälliköksi ilmeisesti 24. maaliskuuta, jolloin hän poistui Tampereelta ja lupasi lähtiessään, ettei ole ”Rahja vaan rähjä”, ellei saa tuotua 15 000 miestä kaupungin avuksi. Seuraavana päivänä Helsingissä pidetyssä kansanvaltuuskunna kokouksessä Rahja ehdotti, että Pietarista haettaisiin joukkoja ja aseita, minkä jälkeen murtauduttaisiin valkoisten rintaman läpi Tampereelle. Lisäksi tavoitteena oli edetä Vesilahden kautta Porin radalle saakka ja päästää Porin seudun punaiset pois motista, joka oli syntynyt valkoisten katkaistua radan muutamaa päivää aikaisemmin Siurossa. Kansanvaltuuskunnan tuen saatuaan Rahja lähti Viipurin kautta Pietariin, muttei saanut bolševikkihallitukselta apuvoimia, vaan onnistui haalimaan kokoon ainoastaan kaksi komppaniaa pietarinsuomalaisia. Joukkoja mobilisoitiin myös muualta, ja lopulta Rahjalla oli Lempäälän rintamalle lähetettäväksi noin 2 000 miestä, kaksi panssarijunaa, kymmenkunta tykkiä sekä lentokone.
Frans Myyryläinen Materoa pidettiin rahjalaisena, ja hän oli Eino Rahjan luottomies.
Jaakko Rahja Rahja kuoli keuhkotuberkuloosiin. Hänet on haudattu Petroskoin Lenininaukion veljeshautaan ikuisen tulen viereen.
Adolf Taimi Taimi valittiin SKP:n keskuskomiteaan 1921 ja poliittiseen toimikuntaan 1925. Vuonna 1923 Taimi liittoutui Otto Wille Kuusisen ja Kullervo Mannerin kanssa Eino Rahjaa vastaan syyttäen tätä kykenemättömyydestä puoluetyöhön. Asia päätyi Venäjän kommunistisen puolueen (bolševikit) (VKP[b]) politbyroon pöydälle ja se julisti päätöksessään Taimin ja Rahjan SKP:n "jääräpäisimmiksi ryhmäkuntalaisiksi".
Mikko Kokko Kokko pysyi Eino Rahjan läheisenä tukijana tämän kuolemaan asti. Stalinin puhdistusten aikana Kokko teki useita ilmiantoja Antti Hyvösestä, joka hänen mukaansa oli suojellut puolueen vihollisia. SKP:n johto yritti hankkiutua Kokosta eroon, mutta turvallisuuspoliisi NKVD ilmeisesti suojeli häntä vanhana työntekijänään koko puhdistusten ajan. Kokko eli vapaana Neuvostoliitossa vielä ainakin vuonna 1939. Hän kuoli Leningradissa kaupungin piirityksen aikana tammikuussa 1942 ja hänet haudattiin Serafimin hautausmaalle.
Leo Laukki Laukin poikkeavat mielipiteet koituivat lopulta hänen kohtalokseen. Laukki erotettiin instituuttinsa puoluekomiteasta vuonna 1937. Eroa joudutti Otto Wille Kuusisen lausunto, jossa tämä piti Laukkia epäluotettavana, koska tällä oli ollut yhteyksiä kansanvihollisena pidettyyn Eino Rahjaan. Laukki lähetti tämän jälkeen Kuusiselle kirjeen, jossa hän pyrki osoittamaan esitetyt syytteet vääriksi. Hän myönsi tehneensä virheitä tukiessaan Rahjaa vuonna 1925, mutta ihmetteli myös, mitä periaatteellisia virheitä hän muka oli tehnyt viime vuosina. Laukki kertoi paljastaneensa "kymmeniä trotskilaislurjuksia ja useita buharinilaisia vastavallankumouksellisia fashistien kätyreitä", vaikka olikin ollut kyvytön näkemään Rahjan harhaoppisuutta. Laukki pidätettiin ja ammuttiin vuonna 1938.
Punainen Tampere Sodan aikana suojeluskunta pakeni kaupungista, ja jäi kiinni paikalla, jossa tapahtui Suinulan verilöyly ja 17 suojeluskuntalaista kuoli. Loput tuotiin Tampereelle vankilaan. Tampereella toimi punaisena aikana punakaartin vallankumousoikeus, jossa Suinulan retkeläisiä tuomittiin sakkoihin. Lisäksi sodan aikana punakaartin Helsingin yleisesikunnan käskystä Tampereelle muodostettiin ns. Pohjoisen rintaman yleisesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Hugo Salmela, Eino Rahja ja Tuomas Hyrskymurto. Parhaimmillaan esikunnan alaisena taisteli noin 15 000 punakaartin sotilasta.
Suuri asejuna Aseiden kuljetuksen järjesti Pietarissa oleskellut Leninin henkivartijana toiminut Eino Rahja, joka sai Leniniltä luvan lastata aseet junaan ja toimittaa ne Suomeen. Rahja ja hänen veljensä Jukka Rahja tulivat Suomeen junan mukana. Junan lastina oli 15 000 kivääriä, kaksi miljoonaa patruunaa, 30 kuularuiskua (konekivääreitä) ja niiden patruunat, 10 kolmen tuuman kenttätykkiä, 3 000 tykin ammusta sekä kaksi panssariautoa. Aseet lastattiin junaan Pietari-Paavalin linnoituksessa ja juna lähti Pietarista kohti Suomea 27. tammikuuta 1918. Junan mukana lähti sen kulkua turvaamaan Pietarin suomalaisten punakaartin 120-miehinen 1. komppania.
Läskikapina Eino Rahja oli Pietarin sotilasneuvoston jäsen. Hän esitteli 18. tammikuuta ajatuksen, että Itä-Karjalan kansannousuun osallistuneiden suomalaisten vapaaehtoisten joukon vastavoimaksi Neuvosto-Venäjän piti lähettää rajan yli Pohjois-Suomeen vapaaehtoisjoukko. Neuvostojohto ilmoitti heti sähkeitse tukevansa ajatusta. Idea toteutui jo samana päivänä, ja pohjoiseen lähetettiin suuri joukko puna-armeijan upseereita ja sotakoulukurssilaisia. Rahja seurasi adjutanttinsa kanssa perässä 20. tammikuuta.
Arvo ”Poika” Tuominen Kesällä 1921 Tuominen vieraili ensimmäistä kertaa Neuvostoliitossa, missä tapasi Kullervo Mannerin ja Eino Rahjan. Manner teki Tuomiseen hyvän vaikutuksen, joskin häntä huvitti papinpoika Mannerin tekeytyminen proletaariksi. Rahja oli Tuomisen mielestä epämiellyttävä aina ulkoista olemustaan myöten. Matkallaan Tuominen pani merkille, että yläluokan entiset huvilat olivat kovin kuluneita ja likaisia kansan käytössä. Toisaalta hän uskoi, että Lenin ja hänen uusi yhteiskuntansa korjaisivat puutteet.
Jääpallon SM-sarja 1932 Väinö Wuokko mv., Eino Manni, Eino Poutiainen, Väinö Manni, Aarne Valtonen, Veikko Ruuttu, Armas Holopainen, Esko Nykänen, Eino Wuokko, Armas Pääkkönen, Einari Puukko.
Kuusisen klubin murhat Surmattujen lisäksi tappolistalla olivat Kullervo Manner, Eino Rahja, Yrjö Sirola ja Otto Wille Kuusinen, jotka eivät kuitenkaan olleet paikalla ja siten pelastuivat.
Tampereen taistelu Eino Rahja oli saanut koottua punaisten hallitsemasta Etelä-Suomesta noin 2 000 miestä, joiden avulla hän hyökkäsi 30. maaliskuuta alkaen toistuvasti valkoisten asemia vastaan Lempäälässä murtaakseen Tampereen saartorenkaan. Lempäälässä ja Vesilahdella käytiin kovia taisteluja koko pääsiäisen ajan. Etelästä kuuluva tykistötulen ääni piti saarretussa kaupungissa yllä toivoa avusta. Lisäksi kaupungin yllä kaarteli punaisten lentokone, josta pudotetuissa propagandalehtisissä luvattiin Rahjan tulevan avuksi tiettyyn kellonaikaan. Rahjan joukot eivät missään vaiheessa päässeet 30 kilometriä lähemmäs Tamperetta, mutta niiden aktiivisuus viivytti valkoisten lopullisen valtausoperaation aloittamista. Punaiset hyökkäsivät tällä suunnalla tuloksetta vielä 5. huhtikuuta ja taistelut jatkuivat Lempäälässä pitkään Tampereen kukistumisen jälkeenkin.
Hugo Jalava Vuoden 1917 vallankumouksen aikana Jalava kuljetti heinäkuussa viranomaisten etsimän Leninin turvaan Suomeen kuuluisalla höyryveturi nro 293:llä, jonka Suomen valtio lahjoitti Neuvostoliitolle vuonna 1957 lokakuun vallankumouksen 40-vuotisjuhlien yhteydessä. Nykyään veturi on esillä Suomen asemalla Pietarissa. Hieman ennen lokakuun vallankumousta Lenin matkusti Jalavan kyydillä takaisin Pietariin. Paluumatkalla mukana olivat myös Eino Rahja, Aleksanteri Schottmann sekä Rahjan appi Pekka Parviainen, joka luona Lenin oli piileskellyt. Pietarissa Lenin asui Jalavan asunnossa, jossa hän järjesti myös salaisia vallankumouksellisten kokouksia. Vallankumouksen käynnistyessä 7. marraskuuta 1917, Lenin siirtyi Jalavan asunnosta Rahjan saattamana vallankumouksellisten bolshevikkien keskuspaikkaan Smolnaan.
Pietarin suomalainen punakaarti Pietarin suomalainen punakaarti sai alkunsa vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen, jolloin kaupunkiin perustettiin noin sadan miehen vahvuinen suomalainen työväenmiliisi. Sen kaikki jäsenet olivat Pietarin suomalaisen työväenyhdistyksen jäseniä. Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeri Aleksandr Kerenski aikoi lakkauttaa työväenmiliisin kesäkuussa ja pidättää samalla sen päällikkönä toimineen Eino Rahjan, mutta miliisi ehti kuitenkin jo ennen sitä lopettaa itse toimintansa. Tämän jälkeen Eino ja Jukka Rahja piilottivat suomalaisen työväenmiliisin käytössä olleet aseet bolševikkien Pietarin neuvoston toimeenpanevan komitean päämajaan. Kesän aikana suomalaisia oli mukana Pietarin seudun vallankumouksellisessa toiminnassa, kuten heinäkuun epäonnistuneessa bolševikkien ja anarkistien kansannousussa. Suomalaisia toimi jo aiemmin myös Pietarin venäläisissä kaarteissa, esimerkiksi Johannes Heikkonen osallistui lokakuun vallankumouksen aikana muun muassa Talvipalatsin valtaukseen.
Kyröskosken taistelu Valkoiset yrittivät hyökätä Kyröskoskelle kahdesti 17.-18. maaliskuuta, jolloin taisteluja käytiin Kostulan Mannanmäellä ja Järvenkylässä. Punaiset torjuivat molemmat hyökkäykset, jonka jälkeen seudulla käytiin neljän päivän ajan asemasotaa osapuolten tulittaessa tykistöllään toistensa asemia. Rintamalla nähtiin myös lentopommitus, kun Eino Rahjan Naistenlahden jäältä operoinut kone kävi 19. maaliskuuta pudottamassa muutaman pommin valkoisten asemiin. Rahja pudotti ainakin kaksi pommia Ikaalisten kirkonkylään ja yhden Kostulaan, mutta ne eivät aiheuttaneet vahinkoa.
Suomen punaisten rintamamiesten liitto On mahdollista, että SPRL:n aktivisteilla oli yhteyksiä Neuvostoliitossa oleskelleeseen Eino Rahjaan, joka oli tunnettu SKP:n johdon kriitikko. Tällaisia huhuja esiintyi esimerkiksi punaupseerien keskuudessa vuonna 1931.
Eino Railio Johan Einar ”Eino” Railio (synt. Dahlgren, 11. kesäkuuta 1886 Helsinki – 3. helmikuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Helsingin Kisa-Veikkoja.
Suomen sisällissota Viimeistään marraskuusta 1917 lähtien sekä Helsingissä että Pietarissa toimineiden pietarinsuomalaisten bolševikkien Jukka Rahja, Eino Rahja ja Adolf Taimi merkitys työväen järjestyskaarteissa alkoi kasvaa. Bolševikeille, kuten väliaikaiselle hallituksellekin, Suomi oli Venäjän tärkeä osa, jonka hallinta vaikutti kaksisuuntaisesti. Maasta ja siellä olleesta sotaväestä oli ”heinäkuun päivien” jälkeen tullut Leninille tukijalka Pietarin suuntaan, ja toisaalta Suomi toimi puskurialueena Saksaa vastaan. Sosiaalidemokraatit sen sijaan harkitsivat Suomen valtiollisen itsenäisyyden toteuttavan manifestin anomista neuvosto-Venäjältä 10. marraskuuta, mutta epäselvä tilanne Pietarissa esti aikeen.
Ikaalisten taistelut Valkoisten vetäydyttyä käytiin rintamalla seuraavien päivien ajan asemasotaa osapuolten tykistöjen tulittaessa toisiaan. 19. maaliskuuta tapahtui ilmeisesti manner-Suomen ensimmäinen ilmapommitus, kun Eino Rahjan ohjaama lentokone pudotti muutaman pommin valkoisten asemiin. Näsijärven Naistenlahden jäältä lähtenyt Rahja oli suorittamassa tiedustelulentoa paikantaakseen valkoisten tykistöa, ja pudotti paluumatkalla ainakin kaksi pommia Ikaalisten kirkonkylään ja yhden Kostulaan. Valkoisten kivääritulessa hän joutui nostamaan lentokorkeuttaan, eivätkä alkeelliset pommit aiheuttaneet vahinkoa. Lentoa kuvataan Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogian toisessa osassa.
Evert Eloranta 20. maaliskuuta Elorannan, Alfred Taimin ja Eino Rahjan muodostama kolmikko nimitettiin Eero Haapalaisen tilalle punakaartin ylipäällikön tehtäviin. Heidän tilalleen puolestaan tuli diktaattorin valtuudet saanut Kullervo Manner jo 10. huhtikuuta.
Eino Waronen Eino Warosta kannusti kunnalliselle virkauralle mm. hänen enonsa Einar Böök, joka työskenteli Kunnallisen keskustoimiston (eli Suomen Kaupunkiliiton toimiston) ensimmäisenä johtajana. – Waronen taas oli nuoremman serkkunsa ja myöhemmän shakkimestarin Eero Böökin ensimmäinen shakinopettaja.
Jääpallon SM-sarja 1935 Talikkalan Toverien joukkue: Erkki Holtari (mv), Ville Manni, Eino Poutiainen, Eemil Vesa, Väinö Puhakka, Veikko Tarkiainen, Armas Holopainen, Esko Nykänen, Einari Puukko, Eino Wuokko, Armas Pääkkönen.
Läskikapina Myöhemmin Moilasen joukko päätyi Muurmannin radan varrella olevaan Knäsöön, jossa 15. helmikuuta alettiin joukon asekuntoisille miehille antaa sotilaskoulutusta. Tarkoituksena oli muodostaa joukosta puna-armeijan osasto, joka voisi osallistua Itä-Karjalan kansannousua tukeneiden suomalaisten vapaaehtoisten karkottamiseen. Maaliskuussa 1922 Knäsöön saapui Eino Rahja, joka ilmoitti, että puna-armeija ei tarvinnut enää Moilasen kokoamia miehiä. Syynä oli se, että Toivo Antikainen oli jo lyönyt Itä-Karjalan kansannousua tukeneet suomalaiset. Rahja valitsi joukosta 215 miestä, jotka soveltuivat Pietarin kansainvälisen sotakoulun oppilaisiksi. Puutteellisten tietojen mukaan valituista 156 valmistui koulusta punaupseereiksi.
Hämeen rintama Tiistaina 26. maaliskuuta valkoiset yrittivät Tampereen keskustaan useasta eri suunnasta, kärsien samalla raskaita tappioita. Kaupunkiin hyökättiin lännessä Epilän ja etelässä Hatanpään suunnasta ja samaan aikaan jatkuivat taistelut myös itäpuolella Messukylässä. Punaiset puolestaan tekivät Eino Rahjan johdolla oman vastahyökkäyksensä Lempäälään murtaakseen Tampereen saartorenkaan ulkoapäin. Rahjan joukkojen epäonnistuneesta hyökkäyksesta huolimatta Tampereen puolustus kuitenkin kesti. Samaan aikaan yrittivät Yläneen ja Turun punakaartilaiset murtautua piiritysrenkaan läpi junalla Hatanpään kautta, mutta he joutuivat suuria tappioita kärsineenä palaamaan kaupunkiin. Seuraavana päivänä taistelut jatkuivat raskaina ainakin Epilässä, Messukylässä ja Lempäälässä.
Pulkovon taistelu Taistelussa englantilaisen everstiluutnantti Ernest Hope-Carsonin komentaman osaston kuudesta englantilaisesta Mark V panssarivaunusta ja kahdesta ranskalaistyyppisestä Renault FT-17 vaunusta tuhoutui kolme. Niiden tuhoamisesta vastasivat Eino Rahjan suomalaisen pataljoonan ensimmäisen ja toisen komppanian yksiköt.
Suuri asejuna Junan matkareitti kulki Pietarista Viipurin, Kouvolan ja Lahden kautta Helsinkiin ja sieltä vielä Hämeenlinnan ja Toijalan kautta Tampereelle. Matkan varrella junasta jaettiin aseita ja ammuksia paikallisille punakaarteille. Valkoiset yrittivät pysäyttää asejunan väijytyksessä 27. tammikuuta Kämärällä Viipurin eteläpuolella ja sitten yrittämällä räjäyttää Kymijoen yli johtavan Korian rautatiesillan, mutta yritykset eivät onnistuneet. Kämärän väijytyksessä punaiset menettivät neljä miestä kaatuneina ja junan päällikkönä aluksi toiminut Jukka Rahja haavoittui pahoin molempiin jalkoihin niin että Eino Rahja tuli hänen tilalleen junan päälliköksi. Korian rautatiesilta taas vaurioitui pahoin mutta punaiset saivat rakennettua väliaikaisen sillan jonka yli junan vaunut saatiin siirrettyä yksi kerrallaan.
Suomen Punainen Kaarti Punaisen kaartin sodankäyntiä johdettiin Helsingin Smolnassa toimineesta yleisesikunnasta, jonka alaisuudessa olivat rintamaesikunnat, ja niiden alaisuudessa edelleen suuri joukko piiri- ja paikallisesikuntia. Sodan käynnistyessä ylipäällikkönä toimi Ali Aaltonen, joka erotettiin jo kaksi päivää myöhemmin. Tilalle tuli Eero Haapalainen, joka puolestaan syrjäytettiin tehtävästä huonon sotamenestyksen vuoksi 20. maaliskuuta. Haapalaisen tilalle valittiin kolmikko Eino Rahja, Adolf Taimi ja Evert Eloranta, joista Rahja siirtyi jo parin päivän kuluttua päälliköksi Lempäälän rintamalle. Taimi ja Eloranta jatkoivat tehtävissään, kunnes punaisten sodanjohto siirtyi Viipuriin 9. huhtikuuta, ja ylipäälliköksi tuli kansanvaltuuskunnan johtoon diktaattorin valtuuksin valittu Kullervo Manner.
Einari Jaakkola Sukupolvenvaihdos Verkkokarin tilalla Eurajoella vietiin loppuun 1975. Verkkokarissa Einari ja Saima Jaakkola asuivat myös myöhemmät vuotensa. Einari kuoli kesäkuussa 1992 ja Saima huhtikuussa 1994.
Einari Weijo Einari Weijo kuoli Korpilahdella 29. tammikuuta 1954. Hänet haudattiin Korpilahdelle.
Eino Waronen Eino Waronen työskenteli Einar Böökin seuraajan Yrjö Harvian johtaman Kunnallisen keskustoimiston 2. sihteerinä 1920–1929 ja 1. sihteerinä 1930–1942. Helsingin kaupunginsihteerin virkaa hän hoiti 1942–1954. Vuosina 1955–1963 Eino Waronen toimi Erik von Frenckellin jälkeen Helsingin rahatoimen apulaiskaupunginjohtajana, jonka toimialaan kuului myös sosiaalitoimi. Hän hoiti virkaa tekevänä myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun kunnallispolitiikan professorin virkaa 1950–1953 ja Tampereen yliopiston kunnallistalouden apulaisprofessorin virkaa vuosina 1963–1965.
Eino-Vakaa Ensimmäiseen näyttelyynsä Eino-Vakaa osallistui kesäkuussa 1906. Ori hyväksyttiin suomenhevosen kantakirjaan numerolla 25 heti sen perustamisvuonna Viipurissa pidetyssä Karjalan Hippoksen näyttelyssä 30. syyskuuta 1907. Vuotta myöhemmin Eino-Vakaa osallistui Lahdessa järjestettyyn ensimmäiseen viralliseen kantakirjahevosten näyttelyyn. Sen juoksutyyliä kuvailtiin ”kauniiksi, voimakkaaksi ja puhtaaksi”. Vankkarakenteisen oriin kerrottiin olleen myös luonteeltaan erinomaisen, eikä se milloinkaan vihoitellut hoitajalleen, vaan oli aina hyvällä tuulella.