mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Harry Potter ja Feeniksin kilta (elokuva) Dumbledore selittää ottaneensa koko vuoden ajan etäisyyttä Harryyn toivoen, että se vähentäisi Voldemortin halua käyttää Harryn ja hänen välistä yhteyttä. Harry hyväksyy saamansa ennustuksen: hän tulee tappamaan Voldemortin, tai Voldemort tulee tappamaan hänet. Kesälomalle lähtiessään Harry kertoo ystävilleen, että heillä on jotain, mitä Voldemortilla ei ole: rakkaus eli jotain, minkä vuoksi taistella.
Harry Potter ja Feeniksin kilta (elokuva) Harry näkee painajaisen, jossa Arthur Weasley joutuu Salaperäisyyksien osastolla hyökkäyksen kohteeksi. Uni osoittautuu myöhemmin todeksi. Dumbledore pelkää, että Voldemort alkaa käyttää hyväksi hänen ja Harryn välistä yhteyttä, joten Dumbledore määrää professori Kalkaroksen (Alan Rickman) opettamaan Harrylle okklumeusta, jotta tämä oppisi torjumaan Voldemortin mielestään.
Feeniksin kilta Kotikolossa jouluaterian ääressä Harry epäilee, että rouva Weasley olisi mieluummin ottanut Fleur Delacourin sijasta Tonksin miniäkseen. Kyseessä oli kuitenkin Harryn väärinkäsitys. Tosiasiassa Molly yritti kannustaa Tonksia ja Lupinia yhteen. Teoksessa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" paljastuu, kuinka ihastunut Tonks Lupiniin lopulta oli.
Albus Dumbledore Kahdessa ensimmäisessä elokuvassa, "Harry Potter ja viisasten kivi" (2001) ja "Harry Potter ja salaisuuksien kammio" (2002) Dumbledorea näytteli Richard Harris, joka kuoli vuonna 2002. Tämän jälkeen Michael Gambon esitti roolia elokuvissa "Azkabanin vanki" (2004), "Liekehtivä pikari" (2005), "Feeniksin kilta" (2007), "Puoliverinen prinssi" (2009), "Kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "Kuoleman varjelukset, osa 2" (2011). Jude Law tulee näyttelemään nuorempaa Dumbledorea vuosikymmeniä ennen "Harry Potter" -elokuvien aikaa sijoittuvan "Ihmeotukset"-elokuvasarjan toisessa elokuvassa "" (2018).
Harry Potter ja liekehtivä pikari Dumbledore kokoaa nopeasti Feeniksin killan uudelleen ja ilmoittaa vastoin taikaministeriön määräyksiä, että Cedricin murhasi Voldemort. Hän sanoo, että jos hän ei olisi kertonut totuutta, se olisi ”loukannut hänen muistoaan.”
Tylypahkan henkilökunta Tämä artikkeli käsittelee Harry Potter -sarjan Tylypahkan henkilökuntaa sekä Tylypahkan muita asukkaita. Jos etsimäsi hahmo ei löydy täältä, katso artikkeleita Feeniksin kilta, Kuolonsyöjät ja Taikaministeriö.
Jason Boyd Jason Boyd on brittiläinen näyttelijä, joka on näytellyt "Opettajat"-televisiosarjassa Adam Grintiä vuosina 2003–2004 ja Piers Polkissia elokuvassa "Harry Potter ja Feeniksin kilta" (2007).
Tylypahka Harry kuuli huoneesta Dobbylta, ja sai siitä oivan paikan Albuksen kaartin tapaamisille, jolloin se oli täynnä kirjahyllyjä, joissa oli Pimeyden voimilta suojautumisesta kertovia kirjoja; erilaisia pimeänvoimien paljastimia ja lattiatyynyjä itsepuolustusloitsujen harjoittelua varten. Harry Potter ja Feeniksin kilta -elokuvassa Neville Longbottom löysi Tarvehuoneen vahingossa Harryn sijaan. Kun AK (Albuksen kaarti) petettiin, Pansy Parkinson löysi huoneesta listan AK:n jäsenistä. Kuudennessa kirjassa Harry käytti Piilotettujen tavaroiden huonetta piilottaakseen taikajuomien oppikirjansa ja kuvaili huonetta suuren katedraalin kokoiseksi ja täyteen ahdetuksi monen sukupolven aikaisia tavaroita, kuten vanhoja taikaliemiä, vatteita, pilattuja huonekaluja, vanha tiara (joka sattui olemaan yksi Voldemortin hirnyrkeistä) ja kirjoja, jotka olivat ”varmaankin kiellettyjä, sotkettuja tai varastettuja”. Myöhemmin Harry tajuaa, että Draco on käyttänyt samaa huonetta korjatakseen häivytyskaapin voidakseen salakuljettaa kuolonsyöjiä Tylypahkaan.
Harry Potter ja Feeniksin kilta (elokuva) Koska myös Hagridia (Robbie Coltrane) uhkaa erottaminen ”puoli-ihmisiä” pelkäävän Pimennon vuoksi, hän näyttää Harrylle, Ronille ja Hermionelle oman jättiläisvelipuolensa Ruaahin (äänenä Tony Maudsley). Hagrid pyytää heitä pitämään huolta Ruaahista, jos hänelle itselleen tapahtuu jotain.
Imelda Staunton Stauntonilla on ollut muita tunnettuja rooleja muun muassa elokuvissa "Rakastunut Shakespeare" (hoitaja), "Järki ja tunteet", "Harry Potter ja Feeniksin kilta" (Dolores Pimento), "Maleficent – Pahatar" ja "Pride".
Sławomir Idziak Sławomir Idziak (s. 25. tammikuuta 1945 Katowice) on puolalainen elokuvaaja. Hän on ollut Oscar-ehdokkaana elokuvasta "Isku Mogadishuun". Hän on kuvannut myös elokuvan "Harry Potter ja Feeniksin kilta".
Jenni Haukio Haukio meni naimisiin Sauli Niinistön kanssa vuonna 2009. Presidentin kanslia ilmoitti 9. lokakuuta 2017 presidenttiparin odottavan lasta. Poika syntyi 2. helmikuuta 2018 Naistenklinikalla. Poika kastettiin Haukion 41-vuotispäivänä lauantaina 7. huhtikuuta 2018 ja sai nimekseen Aaro Veli Väinämö Niinistö.
Jenni Haukio Jenni Elina Haukio (s. 7. huhtikuuta 1977 Pori) on suomalainen runoilija ja valtiotieteen maisteri. Hän on tasavallan presidentin Sauli Niinistön puoliso.
Jenni Haukio Haukion puoliso Sauli Niinistö valittiin Suomen tasavallan presidentiksi vuonna 2012. Haukio on suorittanut edustustehtäviä puolisonsa rinnalla ja yksin. Haukio on vihkinyt muun muassa Turun Kirjastosillan 2013 ja toimii Runo-Kaarina -kilpailun suojelijana.
Sauli Niinistö Niinistön nykyinen puoliso on Jenni Haukio (s. 1977), joka toimi kokoomuksen viestintäpäällikkönä. Niinistö ja Haukio vihittiin 3. tammikuuta 2009 Reposaaren kirkossa. He olivat seurustelleet jo noin kaksi vuotta mutta pitivät suhteensa salassa tiedotusvälineiltä hääpäivään asti. Heillä on yksi yhteinen poika (Aaro, s. 2018).
Skábmagovat-elokuvajuhla Vuosi 2013 oli juhlavuosi, koska Skábmagovat täytti 15 vuotta. Kutsuvieraita ja elokuvia oli mm. Amerikasta, Kanadasta ja Australiasta. Festivaalien suojelijana toimii tasavallan presidentin Sauli Niinistön puoliso, Jenni Haukio.
Lennu Lennu (oik. Anjyr’s Boreas, s. 7. maaliskuuta 2011) on Suomen tasavallan presidentin Sauli Niinistön ja hänen puolisonsa Jenni Haukion koira, rodultaan bostoninterrieri. Lennun isä on tullut Suomeen Saksasta ja emä Virosta.
Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot Runo-Kaarina on vuosittainen runokokoelmakilpailu, joka on tarkoitettu esikoisrunoilijoille. Kilpailuaika on Runebergin päivästä (5.2) elokuun alkupuolelle. Se on tarkoitettu suomenkielisille runoille, joiden aiheet ovat kuitenkin vapaat. Kaarinan kaupunki julkaisee ja kustantaa teoksen Turun kirjamessuilla. Palkintoa on jaettu vuodesta 1994. Kilpailun suojelijana toimii presidentti Sauli Niinistön puoliso, runoilija Jenni Haukio - joka voitti palkinnon vuonna 1999.
Jenni Haukio Ennen Niinistön presidentiksi valintaa Haukio työskenteli muun muassa kokoomuksen viestintäpäällikkönä. Hän on julkaissut kolme runokokoelmaa.
Tampere-talo Vuonna 2013 tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio järjestivät itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton Tampere-talossa, sillä Presidentinlinna oli tuolloin remontissa. Presidentinkanslian mukaan tilaisuus päätettiin pitää Tampereella, koska sinne oli helppo saapua eri puolilta Suomea. Kutsuvieraina nähtiin sinä vuonna erityisesti maakuntien edustajia. Illan ohjelmaan kuului vastaanoton lisäksi Tampere Filharmonian konsertti, jossa esiintyivät solisteina Vesa-Matti Loiri, Maria Ylipää, Soile Isokoski ja Waltteri Torikka. Juhlat televisioitiin suorana lähetyksenä, ja parhaimmillaan niitä seurasi yli kaksi miljoonaa katsojaa.
Helsingin huippukokous 2018 Tapaamispäivä alkoi Trumpin ja Sauli Niinistön aamiaiskeskustelulla Mäntyniemessä. Trump kehui aamiaisella Suomea ja maiden välisiä suhteita sekä Suomen vieraanvaraisuutta. Presidenttien keskustelun aikana rouva Haukiolla ja rouva Trumpilla oli oma aamiaiskeskustelunsa.
Sauli Niinistö Niinistön ensimmäinen puoliso oli Marja-Leena Niinistö (o.s. Alanko). He menivät naimisiin 1974 ja heillä on kaksi poikaa (Nuutti, s. 1975 ja Matias, s. 1980). Marja-Leena Niinistö kuoli liikenneonnettomuudessa tammikuussa 1995. Niinistö kirjoitti vaimonsa kuoleman jälkeisestä ajasta kirjassaan "Viiden vuoden yksinäisyys".
Jenni Haukio Haukio on työskennellyt muun muassa kansanedustaja Anne Holmlundin avustajana 2003–2005 ja Kokoomuksen Satakunnan piirin toiminnanjohtajana 2005–2007. Vuosina 2007–2012 Haukio työskenteli kokoomuksen viestintäpäällikkönä. Haukio on toiminut myös muun muassa luovan kirjoittamisen tuntiopettajana. Haukio työskenteli Turun kansainvälisten kirjamessujen ohjelmapäällikkönä vuodesta 2012. Hän jäi vuoden opintovapaalle vuonna 2017.
Jenni Haukio Opiskeluaikanaan Haukio oli mukana perustamassa Grupo Kapustarinta -nimistä runoryhmää, joka esiintyi pienissä kulttuuritapahtumissa. Hän on kirjallisuuslehti "Lumoojan" perustajajäsen. Haukio sai esikoisrunokokoelmastaan "Paitasi on pujahtanut ylleni" (1999) valtakunnallisen Runo-Kaarina-palkinnon. Hänen toinen runokokoelmansa "Siellä minne kuuluisi vihreää ja maata" ilmestyi vuonna 2003 ja kolmas "Sinä kuulet sen soiton" vuonna 2009. Haukion runoissa on keskeisellä sijalla luonto. Itsenäisyyden juhlavuonna 2017 Haukio toimitti suomalaisen runouden antologian "Katso pohjoista taivasta."
Jenni Haukio Haukio valmistui ylioppilaaksi Porin suomalaisen yhteislyseon lukiosta vuonna 1996 ja opiskeli sen jälkeen Turun yliopiston yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa. Haukio opiskeli Turun yliopistossa yleistä valtio-oppia, kansainvälisiä suhteita, poliittista historiaa ja taloustiedettä ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 2001. Haukio on valtio-opin jatko-opiskelija Helsingin yliopistossa ja hän on julkaissut vaalikoneita koskevan katsauksen ja artikkelin.
Jenni Haukio Haukion isoisä oli porilainen kunnallispoliitikko ja kokoomusvaikuttaja Toivo Haukio, joka oli Matti Virkkusen valitsijamiehenä vuoden 1968 presidentinvaaleissa.
Harri Rinne Rinne on naimisissa virolaisen naisen kanssa ja he asuvat Hiidenmaalla Virossa. Hän on ollut aiemmin naimisissa kahdesti ja hänellä on kolme aikuista lasta. Rinne on Tasavallan presidentti Sauli Niinistön luokkakaveri.
Viiden vuoden yksinäisyys Viiden vuoden yksinäisyys on Sauli Niinistön vuonna 2005 julkaisema muistelmateos. Sauli Niinistö kuvaa kirjassaan 1990-luvun loppua, jolloin hän toimi ministerinä ja kokoomuksen puheenjohtajana. Kirjan keskeisinä teemoina ovat Suomen talouspolitiikka ja liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon EMU:uun sekä hänen vaimonsa Marja-Leena Niinistön kuolema auto-onnettomuudessa vuonna 1995.
Jenni Vainio Sen jälkeen hän meni naimisiin Ossi Puolakan kanssa, mutta suhde päättyi eroon Ossin muistinmenetyksen takia. Jenni päätyi parisuhteeseen Ossin lääkärin Miika Mäkelän kanssa. Suhde kuitenkin päättyi Miikan palattua yhteen entisen vaimonsa Katariinan kanssa. Ossin muistin palauduttua Jenni palasi yhteen tämän kanssa yhteen. Jenni kuitenkin ihastui ministeri Asko Erkkilään, jolloin Jennin ja Ossin suhde päättyi. Ministerin ja Jennin suhdetta vaikeutti se, että Asko oli edelleen naimisissa vaimonsa Mintun kanssa. Vaikea suhde päättyi eroon ja Asko palasi vaimonsa luokse. Myöhemmin Jenni palasi yhteen Ossin kanssa ja pari meni uudelleen naimisiin. Ossi jätti Jennin ihastuttuaan juuri syntyneen poikavauvansa äitiin Cindy Rintalaan. Jennin ja Ossin välit olivat paranemaan päin ennen Jennin kuolemaa, mutta he eivät ehtineet lopullisesti sopia välejään.
Sauli Niinistö Sauli Väinämö Niinistö (s. 24. elokuuta 1948 Salo) on Suomen tasavallan 12. presidentti. Hän astui virkaan 1. maaliskuuta 2012. Hänet valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 2018.
Sauli Niinistö Sauli Niinistö kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon.
Jenni Haukio Haukio kirjoittaa luontoaiheisia kolumneja "Seura"-lehteen. Voimakkaasti eläinten hyvinvoinnin puolesta kantaa ottaneiden kirjoitusten johdosta eläinsuojelujärjestö Animalia myönsi hänelle vuonna 2014 Pro Animalia -tunnustuspalkinnon. Esimerkiksi susien suojelua puolustanut kolumni herätti ilmestyessään myös voimakasta kritiikkiä.
Sauli Niinistö Niinistö on kuvannut aatemaailmaansa sanalla porvari. Haastattelussa vuonna 2005 Niinistö kertoi yhdistävänsä sanan poliittiseen oikeistoon, oikeudenmukaisuuteen ja toisten oikeuksia loukkaamattomaan individualismiiin.
Sauli Niinistö Vuonna 2004 Niinistö ja hänen poikansa selviytyivät Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttamasta tsunamista.
Sauli Niinistö Ensimmäisellä kierroksella Niinistö sai kaikista äänistä 24,1 prosenttia ja pääsi 46,3 prosenttia saaneen Tarja Halosen haastajaksi toiselle kierrokselle. Vaaleissa kolmanneksi tullut keskustan Matti Vanhanen ilmoitti vaali-iltana tukevansa toisella kierroksella Sauli Niinistöä. Myös RKP:n Henrik Lax, kristillisdemokraattien Bjarne Kallis ja valitsijayhdistyksen Arto Lahti ilmoittivat kannattavansa Niinistöä.
Sinä kuulet sen soiton Sinä kuulet sen soiton on Jenni Haukion vuonna 2009 ilmestynyt runokokoelma.
Ville Niinistö Ville Niinistön isä on kasvatustieteen professori Kari Niinistö ja setä presidentti Sauli Niinistö.
Sauli Niinistö Vuonna 2007 Niinistö lahjoitti "Hiljaisten historia" -teoksensa tekijänoikeuspalkkiot Kirkon diakoniarahastolle. Samana vuonna hän perusti Hjallis Harkimon kanssa Tukikummit-säätiön. Viimeisen kansanedustajakautensa päätteeksi Niinistö lahjoitti kansanedustajan palkkionsa, eli yhteensä yli 120 000 euroa, hyväntekeväisyyteen.
Paitasi on pujahtanut ylleni Paitasi on pujahtanut ylleni on Jenni Haukion vuonna 1999 ilmestynyt esikoisrunokokoelma.
Cheek Tiihosesta tuli vuoden 2014 olympiastadionkeikkojen ja "Vain elämää" -julkisuuden myötä yksi Suomen suurituloisimmista muusikoista. Vaikka Tiihonen ei musiikissaan ota kantaa poliittisiin tai yhteiskunnallisiin asioihin, hän on kertonut kannattavansa oikeistolaisia arvoja ja ajatuksia. Hän oli presidentinvaalin 2012 aikaan mukana Sauli Niinistön vaalikampanjassa. Vuonna 2012 Tiihonen sai tasavallan presidentti Sauli Niinistöltä kutsun itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
130 päivää 130 päivää: Sauli Niinistön presidentinvaalikampanjan tarina on Juha-Pekka Tikan kirjoittama kirja. Se kertoo Suomen presidentinvaaleista 2011–2012 ja Sauli Niinistön kampanjasta. Teos ilmestyi 2012, ja sen kustantaja on Kansalliskustannus.
Kari Niinistö Nykyisin Niinistö asuu Raumalla. Hän on Suomen tasavallan presidentin Sauli Niinistön vanhempi veli. Vihreän liiton poliitikko Ville Niinistö on hänen poikansa.
Sauli Niinistö Niinistö seurusteli kulttuuriministerinä toimineen keskustan kansanedustajan Tanja Karpelan kanssa muutaman vuoden. He kihlautuivat loppuvuodesta 2003, mutta kihlaus purkautui seuraavana vuonna.
Kansallisen Kokoomuksen historia Vuonna 2006 kokoomuksen presidenttiehdokkaana oli Sauli Niinistö. Vaaleissa käytiin toinen kierros, jonka voitti istuva presidentti Tarja Halonen Niinistön jäädessä toiseksi.
Sauli Niinistö Niinistö toimi Euroopan Demokraattisen Unionin (EDU) puheenjohtajana 1998–2002. Hän oli avainasemassa EDU:a ja EPP:tä yhdistettäessä, ja hänet nimitettiin Euroopan kansanpuolueen (EPP) kunniapuheenjohtajaksi vuonna 2003.
Sauli Niinistö Niinistön vanhemmat ovat levikkipäällikkö Väinö Niinistö ja sairaanhoitaja Hilkka Niinistö (k. 5. joulukuuta 2014). Hänellä on kolme vanhempaa sisarusta: hänen veljensä Kari Niinistö on kasvatustieteilijä ja kasvatustieteen emeritusprofessori, sisarista toinen on Kuntaliiton johdon sihteeri ja kolmas on ravintolayrittäjä. Niinistön veljenpoika Ville Niinistö on kansanedustaja ja toiminut vihreiden puheenjohtajana. Niinistön kummisetä oli Saloran perustaja Fjalar Nordell.
Siellä minne kuuluisi vihreää ja maata Siellä minne kuuluisi vihreää ja maata on Jenni Haukion vuonna 2003 ilmestynyt toinen runokokoelma.
Hjallis Harkimo Harkimo perusti Sauli Niinistön kanssa vuonna 2007 Tukikummit-säätiön. Niinistö on toiminut säätiön hallituksen puheenjohtajana ja Harkimo hallituksen varapuheenjohtajana.
Harkimo toimii Tukikummit-säätiön hallituksessa.
Uutisvuoto Vuoden 2000 presidentinvaalien 2. kierroksen alla vieraina olivat presidenttiehdokkaat Tarja Halonen ja Esko Aho, vuoden 2006 vaalien toisen kierroksen alla Tarja Halonen ja Sauli Niinistö ja vuoden 2012 vaalien toisen kierroksen alla Pekka Haavisto ja Sauli Niinistö.
Sauli Niinistö Niinistö olisi valmis luopumaan presidentin armahdusoikeudesta.
Sauli Niinistö Tammikuussa 2013 Niinistö esitti presidentin palkkion alentamista maaliskuun 2006 tasolle. Esitys oli jatkoa Niinistön uudenvuodenpuheelle, jossa hän moitti yritysjohtajia ahneudesta ja oman edun maksimoinnista. Niinistön avaus aloitti julkisuudessa keskustelun yleisestä palkkojen pienennyksestä, mutta Niinistö itse kiisti ajavansa palkka-alea. Eduskunta hyväksyi Niinistön aloitteen yksimielisesti.
Sauli Niinistö Vuoden 2012 presidentinvaalien kampanjoinnin aikaan Heikki Hursti liittyi Niinistön tukijoihin ja kertoi arvostavansa Niinistön työtä syrjäytyneiden hyväksi. Niinistö on työskennellyt Hurstin avustusjärjestössä ja tukenut järjestön työtä kolumneistaan saamilla palkkioilla.
Sauli Niinistö Niinistö toimii myös Tukikummit-säätiön hallituksessa.
Kansallisen Kokoomuksen historia Vuoden 1991 vaaleissa kokoomus menetti 13 paikkaa, mutta jatkoi hallituksessa, ja Ilkka Suominen nousi eduskunnan puhemieheksi. Vuonna 1994 tehtävään nousi Riitta Uosukainen. Pertti Salolainen valittiin puolueen johtoon 1991, mutta jo vuonna 1994 häntä seurasi Sauli Niinistö. Niinistö seurasi Iiro Viinasta valtiovarainministerinä 1996. Vuonna 2001 sisäasiainministeri Ville Itälä seurasi Niinistöä puolueen johdossa.
Ari Lahti (toimitusjohtaja) Vuonna 2009 Lahti oli Suomen Palloliiton puheenjohtajavaalin ehdokasasettelun kärkinimien joukossa. Hän kuitenkin päätti vetäytyä kisasta Sauli Niinistön ehdokkuuden vahvistuttua. Tässä yhteydessä Lahti tuki julkisesti Niinistöä puheenjohtajaksi.
Punavihreä kupla Vuoden 2017 kuntavaaleissa vihreiden ja vasemmistoliiton yhteenlaskettu kannatus oli Kalliossa 57 prosenttia ja Kumpulassa 61 prosenttia. Presidentinvaalissa 2018 valitsijamiesyhdistyksen Sauli Niinistö sai selvästi eniten ääniä lähes kaikilla Suomen alueilla, mutta Helsingin itäisessä kantakaupungissa hän hävisi selkeästi vihreiden Pekka Haavistolle. Esimerkiksi Kallio D -äänestysalueella Haaviston kannatus oli 52,5 prosenttia ja Niinistön vastaava 29,3 prosenttia. Haavisto voitti Niinistön myös useilla äänestysalueilla Alppilassa, Hermannissa, Käpylässä, Kumpulassa, Sörnäisissä ja Vallilassa. Alueen erityisyyttä korostaa "Helsingin Sanomien" mukaan se, että kaupungin kokonaistilanteessa Niinistö oli ylivoimainen. "Helsingin Sanomien" aiheesta tekemän artikkelin mukaan ”Helsingin itäinen kaupunki on vihreiden valtakuntaa, johon edes Sauli Niinistön ylivoima ei ulotu”.
Jenni Haukio kansallisbiografia.fi/kansallisbiografia/henkilo/8821
Suomen presidentinvaali 2018 Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä irtaantuneiden Sininen tulevaisuus ei osallistunut vuoden 2015 eduskuntavaaleihin, joten sen tulisi kerätä 20 000 kannattajakorttia presidenttiehdokkaan asettamiseksi. Sinisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo kertoi heinäkuussa 2017, että ryhmä päättää luultavasti syksyllä, asettaako se oman presidenttiehdokkaansa. Siniseen eduskuntaryhmään kuuluva eduskunnan puhemies Maria Lohela ilmoitti elokuussa 2017 kannattavansa istuvan presidentin Sauli Niinistön jatkokautta. Hän totesi, että oman ehdokkaan asettaminen Siniselle tulevaisuudelle ”olisi tosi iso työ” ja piti mahdollisena, että ryhmä asettuisi tukemaan Niinistöä. Myös Sinisen eduskuntaryhmän kansanedustaja Vesa-Matti Saarakkala ilmoitti elokuussa kannattavansa tasavallan presidentti Niinistön jatkokautta. Syyskuussa 2017 ryhmän kansanedustajat Kimmo Kivelä ja Martti Mölsä kertoivat henkilökohtaisesti kannattavansa Sauli Niinistön jatkokautta. Myös Lea Mäkipää piti todennäköisenä, että hän asettuu tukemaan Niinistön uudelleenvalintaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo kertoi syyskuussa allekirjoittaneensa Sauli Niinistön kannattajakortin, mutta totesi, että ryhmä päättää loppuvuonna omasta linjastaan presidentinvaalissa ja että hän ei aio sitä ennen ottaa ryhmäjohtajana asiaan kantaa. Lokakuussa puolueeksi rekisteröitynyt ryhmä kertoi, ettei se aseta omaa ehdokastaan presidentinvaaliin eikä ryhdy tukemaan ketään muutakaan ehdokasta.
Sauli Niinistö Toisella kierroksella Niinistö sai 48,2 % äänistä ja Tarja Halonen valittiin presidentiksi. Ennakkoäänistä Niinistö sai 46,1 %, mutta vaalipäivänä hän sai 1 100 ääntä enemmän kuin Halonen. Tappion jälkeen Niinistö ilmoitti palaavansa Euroopan investointipankkiin.
Galen Gering Gering syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa, ja valmistui Miamin yliopistosta. Hän meni vuonna 2000 naimisiin Jenna Hudlettin kanssa.
Sauli Niinistö Vuosina 1979–1981 Niinistö toimi Kokoomuksen puoluevaltuuston jäsenenä ja vuosina 1993–1994 Kokoomuksen puoluehallituksen jäsenenä. Vuoden 1988 presidentinvaalissa Niinistö toimi valitsijamiehenä. Elokuussa 2009 Niinistö ilmoitti hakevansa Suomen Palloliiton uudeksi puheenjohtajaksi. Hänet valittiin puheenjohtajaksi 8. marraskuuta 2009, mutta kolmivuotiskausi keskeytyi kun Niinistö valittiin presidentiksi.
Luettelo presidentti Niinistön valtiovierailuista Tämä on luettelo Sauli Niinistön Suomen tasavallan presidenttinä ollessaan tekemistä valtiovierailuista. Niinistö on presidenttikautensa aikana tehnyt 14 valtiovierailua sekä matkustanut yhteensä 34 eri valtioon.
Suomalaiset nimet Puhuttelunimen käyttöä ei ole säännelty nimilaissa, vaan siinä on kyse niin sanotusta tavanomaisesta oikeudesta (”maan tavasta”). Puhuttelunimi voidaan kuitenkin ilmoittaa väestötietojärjestelmään. Tällöin viranomaisten on käytettävä ilmoitettua puhuttelunimeä. Lomakkeissa ja hakuteoksissa puhuttelunimi osoitetaan useimmiten kursivoinnilla tai alleviivauksella ("Sauli" Väinämö Niinistö, Taisto Kalevi Sorsa pro Sauli Niinistö, Kalevi Sorsa) tai puhuttelunimi kerrotaan erikseen.
Sauli Niinistö Vuonna 1991 Niinistö kritisoi eduskunnan täysi-istunnossa avioliiton sisäisen raiskauksen muuttamista yleisen syytteen alaiseksi. Niinistö totesi eduskunnan puheenvuorossaan: "Luulen, että me jokainen olemme joskus jollain tavalla tulleet kolhituiksi ja huomanneet yllättäen muutaman päivän päästä, että ei se ihan niin pahaa ollutkaan, haluan antaa anteeksi sen pahan, joka minuun kohdistui." Tämä lausunto herätti kohua presidentinvaalien 2012 yhteydessä.
Pekka Haavisto Haavisto oli myös Vihreän liiton ehdokkaana Suomen presidentinvaaleissa 2012, jolloin hän oli Sauli Niinistön vastaehdokkaana toisella kierroksella, sekä uudestaan vuonna 2018, jolloin hän sai jälleen ehdokkaista toiseksi eniten ääniä, mutta Niinistö valittiin jo ensimmäisellä kierroksella.
Sauli Niinistö Niinistö nousi eduskuntaan kolmannella yrittämällään vuoden 1987 eduskuntavaaleissa. Kokoomuksen kansanedustaja Ilkka Kanerva on kertonut epäilleensä tulokasta vahvasti ja pitäneensä häntä ”tyypillisenä yhden kauden kansanedustajana”. Niinistö kuitenkin vahvisti asemaansa kokoomuksen ryhmässä Holkerin hallituksen verouudistuksen yhteydessä ja teki yhteistyötä Kari Häkämiehen kanssa. Tuoreina kansanedustajina Niinistö ja Häkämies sekä Heikki A. Ollila muodostivat Tupuksi, Hupuksi ja Lupuksi kutsutun kolmikon; toisinaan kolmikkoon luettiin Ollilan sijasta Anssi Rauramo. Miesten työhuoneet olivat eduskunnassa samalla käytävällä ja he istuivat samoissa valiokunnissa. Vuoden 1991 vaaleissa Niinistö valittiin toiselle kaudelle. Hän toimi vuosina 1993–1995 perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana. Vuonna 1993 Niinistö valittiin Varsinais-Suomen Kokoomus ry:n puheenjohtajaksi. Seuraavana vuonna hänestä tuli kokoomuksen puheenjohtaja, jona hän jatkoi vuoteen 2001.
Sauli Niinistö "Iltalehti" arvioi 2011 Niinistön valmistelleen ehdokkuuttaan suunnitelmallisesti jo vuosia ottamalla etäisyyttä puolueeseensa. Vielä vuonna 2009 Vaalit yleisödemokratiassa -tutkimus luki Niinistön silloisen eduskunnan kymmenen oikeistolaisimman kansanedustajan joukkoon. Iltalehden pääkirjoituksessa arvioitiin, että hänen vasemmalle suuntautuviin suunnitelmallisiin avauksiinsa kuuluvat niin Jyrki Kataisen linjasta poikkeavat talous- ja eurooppapoliittiset puheenvuorot kuin profiilin madaltaminen Nato-kysymyksessäkin. Aiemmin Niinistön julkista kuvaa ovat värittäneet tiukka valtiovarainministerin rooli sekä toimiminen yhtenä euroon liittymisen pääarkkitehtina.
Sauli Niinistö Niinistö aloitti poliittisen uransa asettumalla ehdolle vuoden 1976 kunnallisvaaleissa Salossa. Hänet valittiin Salon kaupunginvaltuustoon ja kaupunginhallitukseen. Kaupunginhallituksessa hän oli yhtäjaksoisesti vuoteen 1988 saakka, minkä jälkeen hän jatkoi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1989–1992. Vuonna 1992 hän jäi pois kaupunginvaltuustosta.
Hiljaisten historia Hiljaisten historia on Sauli Niinistön vuonna 2007 julkaisema muistelmateos.
Sauli Niinistö Niinistö valmistui ylioppilaaksi Salon yhteislyseosta 1967, oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1974 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1977. Vuosina 1974–1975 hän toimi Kiskon piirin nimismiehenä. Hän oli Turun hovioikeuden hovioikeudenviskaalina vuosina 1976–1987 ja nimitettynä hovioikeudenneuvokseksi vuonna 1994. Lisäksi hän piti omaa lakiasiaintoimistoaan Salossa 1978–1988.
Timo Kietäväinen Vuonna 2018 presidentti Sauli Niinistö myönsi Kietäväiselle maaneuvoksen arvonimen.
Sauli Niinistö Eduskuntavaaleissa 1999 Niinistö asettui ehdokkaaksi Helsingin vaalipiirissä. Hän sai 30 450 ääntä ja hänestä tuli toistamiseen vaalien äänikuningas. Niinistö toimi valtiovarainministerinä vuoteen 2003 asti, jolloin hän jäi pois eduskunnasta ja ryhtyi Euroopan investointipankin varapääjohtajaksi.
Suomen presidentinvaali 2006 Vanhanen ilmoitti itse äänestävänsä toisella kierroksella Sauli Niinistöä. Myös Vanhasen kampanjakoneisto ryhtyi tukemaan Niinistöä Kansallisen Kokoomuksen ja Keskustan vuosi sitten sopimalla tavalla. Vanhanen itse ei osallistunut kampanjatyöhön muulla tavalla kuin ilmoittamalla äänestävänsä Niinistöä.
Leena Rauhala Presidentti Sauli Niinistö myönsi Leena Rauhalalle vuonna 2013 sosiaalineuvoksen arvonimen.
Sauli Niinistö Niinistö harrastaa vapaa-ajallaan rullaluistelua, ja hän pyrkii luistelemaan eri paikoissa ulkomaanmatkojensa aikana. Hän on viitannut harrastukseensa muun muassa vaalikampanjassaan.
Sauli Niinistö Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat Suomeen.
Antti Herlin Vuonna 2014 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Herlinille Suomen Leijonan suurristin.
Kari Mäkinen Vuonna 2014 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Mäkiselle Suomen Leijonan suurristin.
Jenna Elfman Jenna Elfman meni naimisiin näyttelijä Bodhi Elfmanin kanssa 18. helmikuuta 1995. Heillä on kaksi lasta, Story Elias (s. 23. heinäkuuta 2007) ja Easton Quinn Monroe (s. 2 maaliskuuta 2010). Bodhi Elfmanin setä on elokuvamusiikin säveltäjä Danny Elfman. Jenna ja Bodhi ovat skientologeja ja toimineet lukuisissa skientologiaan kuuluvissa järjestöissä.
Sauli Niinistö Vuosituhannen vaihteessa Niinistö oli mukana eri pankkineuvostoissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvoston jäsenenä 1999–2003 ja puheenjohtajana 1999–2000 sekä Kansainvälisen valuuttarahaston valuutta- ja rahoituskomitean (IMFC) jäsenenä 2000–2001. IMFC:ssä Niinistö edusti Pohjoismaita ja Baltian aluetta.
Marjatta Stenius-Kaukonen Presidentti Sauli Niinistö myönsi Marjatta Stenius-Kaukoselle maakuntaneuvoksen arvonimen vuonna 2013.
Tanja Karpela Vuonna 2003 Karpela kihlautui silloisen valtiovarainministeri Sauli Niinistön kanssa, mutta kihlaus purkautui kesällä 2004.
Suomen presidentinvaali 2018 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ei ole pitänyt Nato-jäsenyyttä Suomelle ajankohtaisena ja mahdollinen jäsenyys tulisi hänen mukaansa ratkaista kansanäänestyksellä. Niinistö oli sanonut olevansa huolissaan Suomen kansan yhtenäisyydestä. Niinistön mielestä esimerkiksi sosiaalisen median vihapuhe voi olla uhka Suomen yhteiskuntarauhalle.
Suomen presidentinvaali 2006 Kansallisen Kokoomuksen Sauli Niinistö julistautui vaalimainoksissaan keskiviikkona 26. lokakuuta 2005 työväen presidentiksi näkyvällä mainosiskulla lehdissä ja televisiomainoksella. Niinistö korosti vastakkainasettelun olevan ohi työelämässä ja Suomen olevan suomalaisten yhteinen yritys. Niinistö on toiminut Euroopan investointipankin varapääjohtajana.
Sauli Niinistö Niinistö ilmoitti toukokuun lopussa 2017 pyrkivänsä presidenttiehdokkaaksi vuoden 2018 vaalissa valitsijayhdistyksen kautta. Kokoomus ilmoitti tukevansa Niinistöä ja nimeävänsä hänet syksyyn mennessä myös omaksi ehdokkaakseen. 19. elokuuta 2017 myös Kristillisdemokraatit asettui Niinistön taakse. Myös moni Sinisen tulevaisuuden kansanedustaja ja eduskunnan puhemies Maria Lohela tukivat Niinistön jatkokautta, ja myös Sinisen eduskuntaryhmän johtaja Simon Elo allekirjoitti Niinistön kannattajakortin, mutta totesi, että kyseessä oli ”kannanotto ehdokkuuden toteutumisen puolesta, ei kannanotto siihen, ketä kannatan”. Kannattajakortteja Niinistön "Suomi 2024" -kampanjayhdistykselle kertyi 156 000, kun vähimmäismäärä hyväksymistä varten oli 20 000.
Suomen presidentinvaali 2018 Tammikuun 2016 tutkimuksen mukaan edellisissä vaaleissa toiseksi tullut vihreiden Pekka Haavisto olisi myös näissä presidentinvaaleissa toiseksi suosituin ehdokas istuvan presidentin Sauli Niinistön jälkeen ja saisi 15 % äänistä, mikäli Niinistö asettuu ehdolle. Jos Niinistö ei olisi asettunut ehdolle, Haavisto olisi saanut vaaleissa 32 % äänistä.
Suomi Presidentiksi valittiin vuonna 2012 Sauli Niinistö, joka jatkoi toiselle, vuoteen 2024 kestävälle, kaudelleen vuoden 2018 presidentinvaalissa.
Sauli Niinistö Niinistö ilmoitti 28. kesäkuuta 2011 pyrkivänsä kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2012 presidentinvaaleissa. Ehdokkuus vahvistettiin kokoomuksen ylimääräisessä puoluekokouksessa 22. lokakuuta 2011. Ilta-Sanomien samana päivänä julkistaman mielipidetiedustelun mukaan Niinistöä oli kertonut voivansa äänestää 58 % vastaajista. Niinistö sai ensimmäisellä kierroksella suurimman äänimäärän, 37 % äänistä. Toisella kierroksella hänen vastassaan oli vihreiden Pekka Haavisto. Niinistö valittiin Suomen 12. presidentiksi 62,6 %:n kannatuksella, mikä oli suurin toisen kierroksen kannatus Suomen suoran kansanvaalin aikana.
Euroopan kansanpuolue Tärkeä vaihe EPP:n historiassa tapahtui 1990-luvun loppupuolella kun Sauli Niinistö neuvotteli Euroopan demokraattien unionin (EDU) puheenjohtajana puolueen sulautumisen EPP:hen. Lokakuussa 2002 EDU:n toiminta loppui virallisesti, kun puolue tuli osaksi EPP:tä Estorilissa Portugalissa järjestetyssä tilaisuudessa. Niinistö valittiin tunnustuksena toimistaan EPP:n kunniapuheenjohtajaksi samana vuonna.
Sauli Niinistö Niinistö palasi eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa. Hän sai 60 563 ääntä, eniten eduskuntavaalien historiassa. Hänet valittiin eduskunnan puhemieheksi vaalikaudelle 2007–2011. Vuonna 2010 puhemiehen vaalissa Niinistö sai jatkokauden vain 89 äänellä. Useat kansanedustajat arvostelivat Niinistön tarkkaa kulukuria sekä sitä, ettei hän ollut puolustanut eduskuntaa julkisuudessa. Silloinen puolustusministeri Jyri Häkämies esitti jopa luopumista suljetusta lippuäänestyksestä. Esimerkiksi Kimmo Kiljunen ja Sinikka Hurskainen arvostelivat Niinistöä siitä, miten kansanedustajien piti matkustaa toisessa luokassa ja yöpyä edullisissa hotelleissa. Heidän mielestään nämä käytännöt tekivät heidät naurunalaisiksi ulkomaalaisten kollegojen keskuudessa. Huonon tuloksen vuoksi Niinistö harkitsi puhemiehen tehtävästä eroamista, mutta päätti lopulta jatkaa kautensa loppuun. Kansanedustajien arvosteluun hän vastasi, että vain ne, jotka näyttävät esimerkkiä omalla säästäväisyydellään, voivat uskottavasti velvoittaa muita samaan.
Sauli Niinistö Koska presidentinlinnaa kunnostettiin, Niinistö valitsi vuoden 2013 itsenäisyyspäivän vastaanoton pitopaikaksi Tampere-talon Tampereella. Samalla presidenttipari uudisti perinteistä ohjelmaa korvaamalla tanssiaiset konsertilla sekä vähentämällä ruokatarjoilua.
Sauli Niinistö Taloudellisissa kannanotoissaan Niinistö on korostanut säästäväisyyttä, työtä ja yrittämistä. Hän haluaisi pidentää työuria muun muassa lyhentämällä opiskeluaikoja ja suosimalla eläkeikäisten osa-aikatyötä. Yleisradion vaalitentissä 2012 Niinistö vaati laittomien lakkojen rangaistusten kiristämistä, mikä herätti vastarintaa ammattiyhdistysliikkeissä. Hän on myös kertonut vastustavansa lapsen oikeutta päivähoitoon, jos toinen vanhemmista on kotona.
Sauli Niinistö Niinistö piti presidenttinä ensimmäisen virallisen tiedotustilaisuutensa 5. maaliskuuta 2012. Hän onnitteli Vladimir Putinia Venäjän presidentinvaalien voittamisesta, mutta esitti samalla huolensa vaalivilpistä. Venäjän vaalivilppi nousikin esiin Niinistön ja Putinin ensimmäisessä puhelinkeskustelussa. Putin vakuutti, että kaikki vaaliepäselvyydet tutkitaan tarkoin ja kutsui Niinistön vierailulle Venäjälle. Niinistön ensimmäinen ulkomaanmatka suuntautui maaliskuun lopussa Etelä-Koreaan, missä hän osallistui kansainväliseen ydinturvallisuutta käsittelevään huippukokoukseen. Ennen kokousta hän tapasi YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin. Niinistön ensimmäinen virallinen valtiovierailu puolestaan suuntautui perinteisesti Ruotsiin, missä hän tapasi Kaarle XVI Kustaan perheineen.
Roihuvuori Presidentinvaalien 2006 ensimmäisellä kierroksella 59,0 prosenttia Roihuvuoressa äänestäneistä antoi äänensä Tarja Haloselle, 21,4 prosenttia Sauli Niinistölle ja 7,1 prosenttia Heidi Hautalalle äänestysprosentin ollessa 71,6.,
Presidentinvaalien 2012 ensimmäisellä kierroksella 37,1 prosenttia Roihuvuoressa äänestäneistä antoi äänensä Pekka Haavistolle, 27,9 prosenttia
Sauli Niinistölle, 9,0 prosenttia Paavo Arhinmäelle, 8,7 prosenttia Timo Soinille, 7,4 prosenttia Paavo Lipposelle ja 6,0 prosenttia Paavo Väyryselle. Muut saivat alle 2 % äänistä.
Sauli Niinistö Kysymystä Suomen Nato-jäsenyydestä Niinistö ei pitänyt vaalien 2012 aikaan ajankohtaisena. Niinistön mielestä Suomen tulisi edetä eurooppalaisessa puolustusyhteistyössä niin pitkälle kuin Nato sen sallii. Mahdollinen Natoon liittyminen on ratkaistava kansanäänestyksellä. Presidentiksi noustuaan Niinistö totesi, ettei hän näe tarvetta Nato-jäsenyysasian käsittelyyn virkakautensa aikana, ja kertoi kannattavansa EU:n yhteisen puolustuspolitiikan kehittämistä pidemmälle. Joulukuussa 2017 Niinistö totesi, ettei Suomen pitäisi vallitsevissa olosuhteissa hakea Naton jäsenyyttä. Niinistön mukaan Naton jäsenenä Suomi menettäisi mahdollisuuden pysytellä kriisin ulkopuolella. Niinistö kuitenkin spekuloi, että Venäjän ja EU:n välien kriisiytyessä Suomen pitäisi hyvin vakavasti miettiä jäsenyyttä.
Sauli Niinistö Niinistö astui jatkokaudelle virkaansa 1. helmikuuta 2018. Hän nosti virkaanastujaispuheessaan lähivuosien tärkeimmäksi asiaksi ilmastonmuutoksen torjunnan. Kunnallisalan kehittämissäätiön tammikuussa 2018 tekemän kansalaistutkimuksen mukaan Niinistö on Urho Kekkosen ja Mauno Koiviston ohella yksi suomalaisten eniten arvostamista presidenteistä. Haastateltuja oli 1 016, ja tulosten virhemarginaali oli suurimmillaan kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
Raimo Vistbacka Vistbackasta tuli Suomen Leijonan komentaja vuonna 1990. Hänelle myönnettiin Valtion virka-ansiomerkki vuonna 1997. Vuonna 2012 tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Vistbackalle valtiopäiväneuvoksen arvonimen.
Sauli Niinistö Niinistö sai 28. tammikuuta 2018 järjestetyssä ensimmäisessä vaalissa 62,7 % äänistä ja tuli näin ollen valituksi jo ensimmäisessä vaalissa. Hänen suuri kannatuksensa oli jo sitä ennen ilmennyt gallupeissa. Muun muassa Helsingin Sanomien gallupin mukaan Niinistö olisi saanut 68 % äänistä, mikäli vaalit olisi järjestetty syyskuussa 2017. Gallup-suosionsa huipulla Niinistö olikin kaikkien suurten puolueiden jäsenten parissa suositumpi kuin puolueen oma ehdokas. Marraskuussa 2017 tehdyn Ylen gallupin mukaan Niinistö saisi 80 % äänistä, Haavisto 10 % ja Huhtasaari 4 %. Vaalipäivän jälkeisenä päivänä, maanantaina 29. tammikuuta Venäjän presidentti Vladimir Putin onnitteli Niinistöä vaalivoiton johdosta. Putinin onnitteluviestissä huomioitiin Niinistön suuri kannatus sekä Niinistön rooli Suomen ja Venäjän suhteiden rakentavassa kehityksessä.
Kari Wihlman Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Wihlmanille 6.12.2016 Suomen Leijonan komentajamerkin. Vuonna 2018 Kari Wihlmanille myönnettiin liikenneturvallisuusalan ansiomitali.
Venäjä Suomen presidentti Sauli Niinistön mukaan jokin ulkopuolinen taho häiritsi NATOn harjoitusten aikana GPS signaalia Suomen ja Norjan Lapissa. Niinistön mukaan näin ei mahdollisesti voinut tehdä mikään muu taho kuin Putinin Venäjä.
Sauli Niinistö Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Niinistö sai Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä 18 946 ääntä, mikä oli vaalien suurin henkilökohtainen äänimäärä. Hän nousi ensin Lipposen ensimmäisen hallituksen oikeusministeriksi, mutta siirtyi seuraavana vuonna Iiro Viinasen tilalle valtiovarainministeriksi. Valtiovarainministerinä Niinistö joutui kantamaan vastuuta 1990-luvun lamasta ja sitä seuranneista säästöistä ja leikkauksista. Hän tuli tunnetuksi valtiontalouden ankarasta säästölinjasta. Niinistö oli Suomen pitkäaikaisin valtiovarainministeri. Hänen kaudellaan Suomesta muun muassa tuli Euroopan talous- ja rahaliiton jäsen tammikuussa 1999. Lisäksi hänen kautensa loppuun mennessä valtionvelan osuus bruttokansantuotteesta oli laskenut huipun vajaasta 70 prosentista reiluun 40 prosenttiin; velan nettomäärä tosin pysyi lähes muuttumattomana.
The Ulkopolitist Vuoden 2012 presidentinvaalien jälkeen Aamulehdessä julkaistiin The Ulkopolitistin avoin kirje juuri presidentiksi valitulle Sauli Niinistölle. Kirjeessä The Ulkopolitistin kirjoittivat esittivät Niinistölle työlistaa Suomen ulkopolitiikan tärkeimmistä aiheista.
Jenna Dewan Dewanin äiti Nancy on sukujuuriltaan saksalainen ja englantilainen ja isä Darryl puolestaan libanonilaista ja puolalaista syntyperää. Hänellä on kolme veljeä, Dawson, Dayne ja Daniel. Dewanin vanhemmat erosivat hänen ollessa nuori ja hänen äitinsä meni uusiin naimisiin. Perhe muutti Jennan lapsuudessa usein, ja hän valmistui Grapevine High Schoolista Texasissa. Dewan on harrastanut tanssia viisivuotiaasta alkaen ja oli myöhemmin koulunsa cheerleader. Valmistuttuaan high schoolista vuonna 1999 Dewan aloitti opiskelut Etelä-Kalifornian yliopistossa.
Euroopan unionin ja Kanadan vapaakauppasopimus Suomen tavaroiden ja palvelujen vienti Kanadaan oli vuonna 2014 arvoltaan noin 750 miljoonaa euroa. Presidentti Sauli Niinistö arvioi EU:n laskelmien pohjalta, että vienti voisi kasvaa sopimuksen myötä lähes miljardiin. Niinistön mukaan Suomi saa Kanadan kaupasta suhteellisesti suuren osan. ja Kanada on suuri mahdollisuus jäänmurtajille sekä jäisissä ja kylmissä olosuhteissa toimivalle tekniikalle ja kaivosteollisuuden laitteille.
Arvi Ahmavaara Ahmavaaran isä oli kansanedustaja Pekka Ahmavaara. Naimisiin hän meni vuonna 1912 postinhoitajana työskennelleen Jenni Päkkilän kanssa. Heillä oli neljä lasta, joista vanhin poika Eero (1915–1961) toimi Rovaniemen kauppalanjohtajana. Tutkija Yrjö Ahmavaara on Arvi Ahmavaaran veljenpoika.
Suomen presidentinvaali 2018 Kokoomuksen ehdokkaana edellisissä vaaleissä ensimmäiselle kaudelleen valittu istuva tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi helmikuussa 2015, että ilmoittaa mahdollisista jatkoaikeistaan noin vuosi ennen vaaleja. "Iltalehden" joulukuussa 2015 teettämän kyselyn mukaan 71 % äänestysikäisistä suomalaisista haluaisi Niinistön asettuvan uudelleen ehdolle. Tammikuun 2016 IS-tutkimuksen mukaan Niinistö saisi 65 % äänistä, mikäli asettuu ehdolle. Mikäli Niinistö ei olisi asettunut ehdolle, suosituin kokoomuslainen IS:n tutkimuksessa olisi ollut kyselyn tekoajankohtana puolueen puheenjohtajana ja valtiovarainministerinä toiminut Alexander Stubb, joka olisi saanut 9 % äänistä. Niinistö pyrki ensimmäiselle kaudelle kokoomuksen ehdokkaana.
Sauli Niinistö Juristina työskennellyt Niinistö toimi Salon kaupunginvaltuustossa 1977–1992, kansanedustajana vuosina 1987–2003 ja 2007–2011 ja Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana 1994–2001. Hän oli mukana Paavo Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa, ensin oikeusministerinä 1995–1996 ja myöhemmin valtiovarainministerinä 1996–2003. Jälkimmäisessä virassa Niinistö tunnettiin tiukasta talouskuristaan ja työstään 1990-luvun laman jälkeisten säästöjen ja leikkausten parissa. Niinistön ministerikausien aikana Suomesta tuli Euroopan talous- ja rahaliiton jäsen ja euro otettiin käyttöön. Ministeriuran jälkeen hän siirtyi Euroopan investointipankin varapääjohtajaksi vuosiksi 2003–2007. Vuosina 2007–2011 Niinistö oli eduskunnan puhemies. Poliittisen uransa aikana Niinistö on nauttinut laajaa kansansuosiota yli puoluerajojen.
Suomen presidentinvaali 2018 Puoluekokouksen jälkeen Halla-aho totesi, että presidentti Sauli Niinistö oli ottanut kyseenalaisella tavalla kantaa puolueen puheenjohtajavalintaan ja että perussuomalaisten presidenttivalinta asettuu nyt hieman uuteen valoon. Heinäkuussa Halla-aho totesi, ettei puolue tue Niinistön jatkokautta.
Jorma Ollila Ollila harkitsi presidenttiehdokkuutta vuonna 1999 silloisen kokoomuslaisen valtiovarainministerin Sauli Niinistön pyynnöstä. Ollila oli esillä myös vuoden 2012 presidentinvaalien yhteydessä, mutta hän kieltäytyi keskustan kosiskelusta.
Itsenäisen Suomen historia Vuonna 2000 Suomen ensimmäinen naispresidentti, Tarja Halonen, astui virkaansa. Suomen entinen presidentti Martti Ahtisaari sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2008. Nykyinen presidentti, Sauli Niinistö, aloitti virassaan vuonna 2012.
Cristiano Ronaldo Jälleen kausi alkoi huhuilla Ronaldon siirtymisestä englantilaisen Manchester Unitedin tai ranskalaisen Paris Saint-Germainin riveihin. Cristiano kuitenkin jäi vielä toistaiseksi espanjalaisjätin palkkalistoille ja hän vakuutteli pysyvänsä siellä aina 40-vuotiaaksi asti. Ronaldo aloittikin kauden väkevästi huhujen luomasta ilmapiiristä huolimatta. Hän johti kolmen pelin jälkeen Mestarien liigan maalipörssiä ja oli jaetulla toisella sijalla La Ligassa. Sen lisäksi Cristiano teki kauden alussa uransa 500. maalin ja rikkoi näin myös samalla Raúlin ennätyksen Real Madridin kaikkien aikojen parhaana maalintekijänä.
Ronaldon tulostaso alkoi kuitenkin heiketä, mitä pidemmälle alkukausi eteni. Näin ollen Ronaldon harjoitusohjelmaa alettiin kritisoida "Sky Sportsin" urheilutoimittaja Guillem Balaguén sekä espanjalaiseen AS-lehteen kolumnin kirjoittaneen lääkärin, José Gonzalezin, toimesta. He kertoivat, että Ronaldo olisi ylirasittanut itseään lihastenkasvatuksella. Heidän mielestään Ronaldo alkoi muistuttaa kehonrakentajaa, eikä enää jalkapalloilijaa. Tämä heidän mukaansa heikentää urheilijan suoritustasoa, kun ei enää saavuteta äärimmäisiä tasoja nopeudessa ja ponnistusvoimassa, lihasten koon vuoksi. Ronaldo kuitenkin kertoi myöhemmin, että hänen normaalia heikompi vireensä perustui henkilökohtaisiin ongelmiin. Selätettyään ongelmansa hän löysi jälleen tehokkuutta maalintekoonsa ja rikkoi yhden Mestarien liigan maaliennätyksistä: Ronaldo teki ensimmäisenä ihmisenä yli kymmenen maalia yksittäisellä kaudella alkulohkovaiheessa. Real Madrid kohtasi jälleen Atlético Madridin Mestarien liigan loppuottelussa. Ottelu päätyi Real Madridin voittoon 2-1, missä Ronaldo teki ratkaisevan voittomaalin rangaistuspotkukilpailussa. Ronaldo päätti Mestarien liigan kautensa 16 maaliin ja voitti maalipörssin. Kilpailun maalipörssin voitto oli Ronaldolle yhteensä viides koko urallaan.
Cristiano Ronaldo Ronaldo allekirjoitti Real Madridin kanssa viisivuotisen jatkosopimuksen marraskuussa 2016.
Cristiano Ronaldo Manchester United ilmoitti kesäkuussa 2009 hyväksyneensä Real Madridin 80 miljoonan punnan (94 miljoonaa euroa) ostotarjouksen Ronaldosta ja antaneensa seuralle luvan neuvotella pelaajan kanssa. Seurat vahvistivat siirron toteutumisen lopulta 26. kesäkuuta 2009. Siirtosumma oli uusi maailmanennätys. Ronaldo esiteltiin Real Madridin pelaajana Santiago Bernabéulla 75 000 kannattajan edessä 6. heinäkuuta 2009.
Cristiano Ronaldo 16. joulukuuta 2017 Ronaldo teki seurajoukkueiden MM-kilpailujen loppuottelun ainoan maalin vapaapotkulla ja täten ratkaisi maailmanmestaruuden Real Madridille.
Cristiano Ronaldo Ronaldo oli pitkään ollut espanjalaisseura Real Madridin kiinnostuksen kohteena ja erityisesti kesästä 2008 lähtien siirtohuhut kävivät kiivaana. Ronaldo ilmaisi halunsa siirtoon, mutta nilkkavammasta toivuttuaan aloitti kuitenkin kauden 2008–2009 Manchester Unitedissa.
Cristiano Ronaldo Ronaldo pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa Real Madridissa 29. elokuuta 2009 Primera Divisiónin kauden 2009–2010 avausottelussa Deportivo La Coruñaa vastaan. Siinä hän teki Real-uransa ensimmäisen maalinsa. Hän onnistui maalinteossa myös kolmessa seuraavassa sarjaottelussa ja oli Real Madridin historian ensimmäinen pelaaja, joka teki maalin ensimmäisessä neljässä sarjaottelussaan. Zürichiä vastaan 15. syyskuuta 2009 pelattu Mestarien liigan ottelu mukaan lukien hän teki ensimmäisessä viidessä ottelussaan yhteensä seitsemän maalia.
Cristiano Ronaldo 2. marraskuuta 2013 vierasottelussa paikallisvastustaja Rayo Vallecanoa vastaan Ronaldo teki jälleen kaksi maalia. Ottelu oli hänen 106. vierasottelunsa madridilaisseurassa ja kahden maalin myötä maalimäärä nousi 100, mikä teki hänen ottelu/maali-suhteekseen 0,94. 5. marraskuuta 2013 Ronaldo rikkoi Mestarien liigan yhden kalenterivuoden maaliennätyksen 14 maalillaan, kun hän onnistui maalinteossa vierasottelussa Juventusta vastaan. 9. marraskuuta 2013 Ronaldo teki Primera División -uransa 19. hattutemppunsa, kun Real Madrid kaatoi kotikentällään Real Sociedadin numeroin 5–1. Yksi maaleista syntyi vapaapotkusta, joka oli hänen Madrid-uransa 20. ja tällä hän ohitti Barcelonan vapaapotkuspesialisti Ronaldinhon, joka onnistui omalla pelaajaurallaan 19 kertaa maalinteossa vapaapotkusta.
Cristiano Ronaldo Ronaldo on Real Madridin kautta aikain paras maalintekijä. Hän teki vuosina 2009–2018 joukkueessa pelaamissaan 438:ssa ottelussa 451 maalia. Syyskuussa 2015 hänestä tuli Mestarien liigan kaikkien aikojen paras maalintekijä. Seuraavana vuonna hänestä tuli myös eniten maaleja tehnyt pelaaja EM-historiassa sekä ensimmäinen pelaaja, joka on tehnyt maalin neljissä EM-kilpailuissa. Cristiano Ronaldo puhkoi ennätyksiä jälleen Mestarien liigan lohkovaiheessa kaudella 2017–2018; hänestä tuli ensimmäinen pelaaja, joka on tehnyt maalin lohkovaiheen jokaisessa ottelussa.
Mestarien liigan loppuottelu 2016 Real Madrid voitti loppuottelun rangaistuslaukauskilpailun jälkeen maalein 5–3, kun ottelun varsinainen peliaika oli päättynyt tasatilanteeseen 1–1, vuoden 2014 loppuottelun tavoin. Ottelun ensimmäisellä puoliajalla Sergio Ramos vei Real Madridin johtoasemaan, jossa tilanteessa joukkueet siirtyivät myös viettämään taukoa. Ottelun toisella puoliajalla Atlético Madridin Yannick Ferreira Carrasco toi joukkueensa tasoihin. Jatkoaika oli maaliton ja ottelu eteni rangaistuslaukauskilpailuun, jonka ratkaisi Cristiano Ronaldo onnistuttuaan Real Madridin viimeisenä laukojana. Voitolla Real Madrid varmisti seurahistoriansa 11 "(la Undécima)" turnausvoittonsa.
Cristiano Ronaldo Ronaldo pelasi Mestarien liiga -uransa 100:nnen ottelunsa 2. huhtikuuta 2014 saksalaista Borussia Dortmundia vastaan. Ronaldo onnistui ottelussa myös maalinteossa, joka oli hänen kauden 14. kyseissä kilpailuissa ja tällä hän sivusi Messin aiemmin tekemää ennätystä. Ronaldosta tuli Real Madridin historian toiseksi paras maalintekijä jaetulla paikalla yhdessä Alfredo Di Stéfanon kanssa yhteensä 49 maalilla Euroopan kilpailuissa. Kärkipaikkaa piti hallussaan Raúl 66 maalillaan. Ronaldon tekemä maali tiesi myös onnistumista kahdeksassa perättäisessä Mestarien liigan ottelussa, mikä teki hänestä kilpailun historian ensimmäisen vastaavaan suoritukseen kyenneen pelaajan. Hän joutui jättämään 16. huhtikuuta 2014 pelatun Copa del Reyn loppuottelun Barcelonaa vastaan väliin loukkaantumisen takia. Loppuottelu pelattiin Mestallalla Valenciassa, jonka Real Madrid voitti numeroin 2–1.
Mestarien liigan loppuottelu 2014 Real Madrid voitti loppuottelun jatkoajan jälkeen numeroin 4–1, kun varsinaisella peliajalla päädyttiin 1–1-tasapeliin. Real Madridin maaleista jatkoajalla vastasivat Gareth Bale, Marcelo ja Cristiano Ronaldo, jonne joukkueen johdatti Sergio Ramosin aikaisemmin tekemä tasoitusosuma ottelun varsinaisen peliajan lisäajalla. Atlético Madridin ainokaisesta vastasi puolustaja Diego Godín. Voitolla Real Madrid varmisti seurahistoriansa kymmenennen ("la Décima") turnausvoittonsa. Aikaa edellisestä yhdeksännestä voitosta oli kulunut 12 vuotta.
Jalkapallon historia Cristiano Ronaldosta tuli maailman kallein pelaaja, kun vuonna 2009 Real Madrid osti portugalilaisen 94 miljoonan euron hintaan. Samana vuonna Madrid oli ostanut brasilialaisen Kakán 65 miljoonalla eurolla. Tätäkin edelliset maailmanennätyssiirtosummat ovat joukkueeseen siirtyneiden pelaajien nimissä: Luís Figo siirtyi 61 miljoonan euron ja Zinédine Zidane 73 miljoonan euron siirtosummalla Real Madridiin 2000-luvun alussa.