mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Manspreading Termin käyttöä on kritisoitu seksistisenä.
Feministi Cathy Young on arvostellut joukkoliikenteen järjestäjien "sotaa manspreadingiä vastaan" karikatyyriksi feminismistä, pikkuasioihin tarttumiseksi, miesten haukkumiseksi ja kaksoisstandardiksi.
Termille on kehitetty vastineeksi "shebagging", naisten tapa viedä tilaa kantamuksillaan ja laukuillaan, jotka asetetaan viereiselle istuimelle, jotta siihen ei istuisi kukaan muu.
Cissukupuolisuus Suomenkielinen cissukupuolisen nimitys on johdettu englanninkielisestä termistä "cisgender". Englannin kielessä termi on saanut alkunsa 1990-luvun trans-aktivistien kirjoituksista. Tämän jälkeen termiä on käytetty 2000-luvulla ihmisen sukupuolta käsittelevässä tieteellisessä kirjallisuudessa. Cissukupuolisen käsitettä on myös arvosteltu. Eräät sosiologit esimerkiksi ovat pitäneet ei-transsukupuolisen (engl. "nontransgender") käsitettä parempana. Suomen kielessä cissukupuolisuuden käsitettä ovat käyttäneet monet seksuaali- ja erityisesti sukupuolivähemmistöjen järjestöt julkaisuissaan, ja 2010-luvulla jonkin verran myös muu suomenkielinen media.
Paasikiven–Kekkosen linja Ministeri Max Jakobsonin mukaan termi oli kehitetty Moskovassa ja Ahti Karjalainen oli koulutettu "linjan" jatkajaksi.
Avaruusturismi Etenkin media on kuitenkin ottanut käsitteen avaruusturisti yleiseen käyttöön ja myös ammattiastronautit käyttävät termiä kuvaamaan Space Adventuresin asiakkaita.
Moniheli Organisaatio syntyi Monikulttuuriyhdistys Familia Clubin kolmivuotisen projektin tuloksena ja itsenäistyi 17. huhtikuuta 2010 omaksi kattojärjestönä toimivaksi yhdistyksekseen. Toimintaa rahoittavat pääasiassa Raha-automaattiyhdistys ja Helsingin kaupungin kulttuurikeskus. 
Moniheli toteutti vuonna 2010 yhteistyössä aktiivisten maahanmuuttajien, oikeusministeriön koordinoiman EPACE-hankkeen ja VTT:n sosiaalisen median tutkimusprojekti Somuksen kanssa yhteisöllisen Monimos-verkkopalvelun. Tämä monikulttuurijärjestöille ja kansainvälisesti suuntautuneille ihmisille suunnattu sosiaalinen media edistää osallistumista, verkostoitumista, monimuotoisuutta ja aktiivista kansalaisuutta sekä toimii yhteistyöfoorumina ja tiedotuskanavana. Moniheli vastaa palvelun ylläpidosta.
Evankeliointi Evankeliumin viemistä uusille ihmisille pyritään edistämään erilaisilla työmuodoilla. Musiikki, taide, ALFA-kurssit ja erilaiset kristilliset keskustelupiirit ovat löytäneet paikkansa myös Suomessa. Aktio-matkat myös houkuttelevat suomalaisia kristittyjä lähtemään ulkomaille kertomaan sanomaa Jumalan Pojasta. Uudistuva sosiaalinen media tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia julistaa evankeliumia uusilla tavoilla.
Sosiaalinen verkostoanalyysi Myöhemmin verkostoanalyysiin on kehitetty muun muassa monenlaisia ekonometrisia menetelmiä, joiden avulla voidaan tutkia esimerkiksi kahden tai useamman verkoston rakenteen välisiä yhteyksiä tai verkoston rakenteen ja siihen kuuluvien toimijoiden ominaisuuksien välisiä yhteyksiä. Tietokoneiden kapasiteetin kasvu on tehnyt mahdolliseksi yhä suurempien verkostojen analyysin ja esimerkiksi simulointimenetelmien käytön verkostoanalyysissa.
Tietokonenäyttö Näyttö eli monitori on tietokoneen oheislaite, joka antaa käyttäjälle välitöntä visuaalista palautetta. Laitteelle on kehitetty myös termi näytin.
Polykratia Termiä polykratia käytetään kuvaamaan nykyisiä edustuksellisia demokratioita, joissa valtaa käyttää epäsuorasti myös media, yritykset sekä yhdistykset vaikuttamalla äänestäjiin taikka kansanedustajiin.
Suomen sisällissota Osassa historiantutkimusta sotaa kutsutaan nykyisin pääasiassa sisällissodaksi, joka sopii paremmin myös kansainväliseen käytäntöön. Tosin se on keinotekoinen ja kehitetty tämän hetkisen historiankirjoituksen tarpeisiin sopivaksi. Sisällissota-termi kuvaa sodan luonnetta neutraalisti (vrt. vapaussota, luokkasota) ja sisällyttää ulkovaltojen osallistumisen sotaan. Toisaalta Neuvosto­liiton hajoamisen jälkeen vapaussota-termin käyttö on kokenut Suomessa hienoisen renessanssin.
Legendren polynomi Legendren polynomikannassa kehitetty sarja on käyränsovituksessa erityisen tehokas, sillä riittävän säännöllisille funktioille kehitelmä antaa hyvän approksimaation jo varsin vähäisellä määrällä termejä. Lisäksi Taylorin sarjasta poiketen uusien termien ottaminen mukaan sovitukseen ei muuta jo laskettujen termien kertoimien formula_20 arvoa, eikä sovitusta tarvitse siis tehdä alusta alkaen uudestaan.
Neekeri Saksan kielen sanoja kuten "Neger" ja "Farbige" (värillinen), joita nykyisin pidetään sopimattomina tai loukkaavina, käytettiin vapaasti 1980-luvun loppuun asti. Arvostettu saksalainen "Duden"-sanakirja sisälsi vielä vuonna 1999 sanan "Neger", mutta ei ilmausta "Afrodeutscher" (), mitä sanakirjan toimittaja puolusti sanomalla, ettei ihonväriin perustuva syrjintä ollut kielellinen vaan sosiaalinen ja poliittinen ongelma. Vuoden 2006 sanakirjassa on jo termi "Afrodeutscher" ja sanan "Neger" ongelmallisuus on huomioitu. Uudissana "Afrodeutscher" ei kuitenkaan ole laajasti käytössä.
Kuolemanlohko Kuolemanlohko on termi, jota käytetään jalkapallossa ja jääkiekossa kuvaamaan tasaiseksi ja tasokkaaksi oletettua turnauksen alkulohkoa. Kuolemanlohkon lopputulosta on usein joukkueiden pienten tasoerojen takia vaikeinta ennakoida. Termi on lähtöisin vuoden jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuista 1986 Uruguayn valmentajalta Omar Borràsilta, joka kuvasi Länsi-Saksan, Tanskan, Skotlannin ja Uruguayn välistä E-lohkoa sanoin: ""el grupo de la muerte"". E-lohko oli ainoa lohko, jossa kaikki joukkueet olivat perinteisesti vahvoilta Euroopan ja Etelä-Amerikan alueilta. Media otti termin nopeasti käyttöön, ja turnausten alla kysellään, mikä lohko kullakin kerralla on kuolemanlohko.
National Football League NFL:n pelikausi kestää elokuusta kalenterivuoden yli helmikuuhun. Näytösottelut pelataan elokuussa, runkosarja syyskuusta joulukuuhun ja pudotuspelit tammikuussa. Pelikauden nimeämisestä aiheutuu helposti sekaannusta, sillä esimerkiksi kauden 2006 pudotuspelit pelattiin vasta tammikuussa 2007. Tällöin puhutaan yleisesti "kauden 2006 pudotuspeleistä", mutta termi "vuoden 2007 pudotuspelit" tarkoittaa samaa asiaa. Yhtenäisyyden vuoksi englanninkielinen NFL-aiheinen kirjallisuus sekä media pyrkii käyttämään termiä "kausi", ei termiä "vuosi". Selvyyden vuoksi loppuottelu Super Bowl merkitään roomalaisin numeraalein, ei vuosiluvun mukaan (esimerkiksi Super Bowl XLI).
Pure Comedy Tillman sävelsi ja sanoitti suurimman osan albumista vuoden 2015 aikana ja nauhoitti albumin vuonna 2016 studiossa Los Angelesissa. Albumin apulaistuottajana toimi Jonathan Wilson, joka on tuottanut Father John Mistyn aikaisempia albumeita. Tillman ohjasi Grant Jamesin kanssa noin puolen tunnin lyhytfilmin, "Pure Comedy: The Film" joka julkaistiin 24. tammikuuta 2017. Albumin teemoina toimii mm. kuuluisuus, politiikka, vanhentuminen, sosiaalinen media tai ihmisluonto.Albumi sai hyvin positiivista palautetta kriitikoilta, musiikkikriitikko Anthony Fantano nimitti albumin vuoden 2017 parhaaksi albumiksi videollaan.
Teknologinen determinismi Teknologisen determinismin käsite on yhä ajankohtainen mediateknologian jatkuvasti kehittyessä. Esimerkiksi sosiaalinen media on käsite, josta keskusteltaessa puhutaan osittain deterministisellä kielellä. Asiaa lähestytään kehityksen näkökulmasta, ja kehitystä pidetään usein itsestään selvänä. McLuhanin voi tulkita ennustaneen nykymuotoisen internetin ja sosiaalisen median esiinmarssin puhuessaan fyysiset etäisyydet poistaneesta ”maailmankylästä” ja viestintäkanavien käytön muuttumisesta aktiivisemmaksi.
Lukukoira Tiedottamiseen kannattaa panostaa ennen toiminnan aloittamista. Henkilökunnan on tiedettävä mistä on kyse ja oltava valmiita vastaamaan asiakkaiden kysymyksiin lukukoiratoimintaa koskien. Myös näkyvä tiedottaminen kirjaston tiloissa on tärkeää, jotta koiran kohtaaminen ei tule asiakkaille yllätyksenä. Kouluille on hyvä tiedottaa toiminnasta samoin kuin muihin yleisiin tiedotuskanaviin (sosiaalinen media, lehdet, ilmoitustaulut), jos kuka vain voi tulla lukemaan koiralle.
Apartheid Etelä-Afrikan apartheidin ideologiset juuret olivat 1800-luvun loppupuolella kehitetyissä rotuopeissa. Lisäksi sen syntyyn vaikutti afrikaanerien pääuskonnon, hollantilaisen reformoidun kirkon, piirissä syntynyt näkemys afrikaanerien muodostaman "Volkin" jumalallisesta oikeudesta Etelä-Afrikkaan. Rotuerottelun tarkoituksena oli myös säilyttää valkoisten etuoikeutettu sosiaalinen ja taloudellinen asema ja varmistaa halvan mustan työvoiman saatavuus maan kaivosteollisuudelle.
Huuto.net TeliaSoneran omistuksessa Huuto.netiä ei juurikaan kehitetty, ja sen toimivuus kärsi. TeliaSonera Finland keskittyi operaattoriliiketoimintaan ja myi Huuto.netin kesäkuussa 2005 "Ilta-Sanomille". Sivusto nousi kauppojen myötä Suomen suurimmaksi luokiteltujen ilmoitusten palveluksi. Taloustutkimuksen mukaan palvelu oli vuonna 2008 Suomen tunnetuin verkkobrändi. Palvelun nykyinen omistaja on Sanoma Media Finland. Keväällä 2013 palvelun ilmettä muutettiin uudella ulkoasulla, sekä logolla. Samalla se sai tunnuslauseen "Suomen eniten kaikkea".
Terveysviestintä Sosiaalinen media terveysviestinnän kanavana aiheuttaa myös rajoitteita, jotka liittyvät paljolti verkkoviestinnän haasteisiin. Verkosta saatavaa tietoa on usein paljon ja vastaanottajalla voi olla vaikeuksia hahmottaa tiedon relevanttius. Vastaanottajalla voi olla myös vaikeuksia yhdistää tieto omaan terveydentilanteeseen. Verkossa esiintyvän tiedon lähteet eivät välttämättä ole vastaanottajalle selviä ja voivat näin ollen vaikuttaa tiedon luotettavuuteen ja sen myötä terveyteen liittyvän käyttäytymisen muutokseen.
Sosiaalinen jalanjälki Sosiaalisen jalanjälki-termin toivotaan johtavan siihen, että ihmiset ottaisivat paremmin vastuuta omasta käytöksestään somen kanavissa kuin myös toistensa kanssa toimiessaan. Toivottavaa olisi, että jatkossa somekanavissa voi käydä rakentavia keskusteluita, joissa kaikki mielipiteet tulevat kuulluksi ilman, että saa vihapuheet niskaansa. Kun me emme koskaan voi tietää mikä on lopulta totuus.
Sosiaalinen media Verkossa käytyjen keskustelujen voi ajatella olevan Mike Kuniavskyn lanseeraaman tietovarjo-mallin mukaisia heijastuksia oikeasta elämästä. Mallissa reaalimaailman esineillä on verkossa tietovarjoja, jotka sisältävät tuotetta ja sen sisältöä kuvailevaa metatietoa, mutta myös käyttäjien antamat arvostelut ja kommentit. Yritysten on hyvä ymmärtää, että kuluttaja tekee nykyään ostopäätöksen paljolti näiden heijastusten perusteella. Suurimman hyödyn yritykset saavuttavat, jos ne pystyvät osallistumaan rakentavasti keskusteluun.
Sometu Sometu (sosiaalinen media oppimisen tukena) on suomalainen opettajien, opetuksen kehittäjien, tutkijoiden ja muiden opetuksesta kiinnostuneiden toimijoiden muodostama verkkoyhteisö. Toiminta Sometu-verkostossa on itseorganisoituvaa, yksittäisten toimijoiden aloitteisiin perustuvaa työskentelyä liittyen tieto- ja viestintäteknologian ja erityisesti sosiaalisen median opetuskäyttöön. Sometu-verkoston sivustosta on tullut paikka, jossa suomalaiset asiasta kiinnostuneet kohtaavat toisensa, tiedottavat eri tapahtumista ja hakevat ratkaisuja toimintakenttään liittyviin haasteisiin.
Kalmo Termi "kalmo" on uudissana. Jo Agricolan aikana sana "ruumis" merkitsi sekä elävää että kuollutta ihmisen ruumista. Vuonna 1945 lääkäripiireissä haluttiin muodostaa lääketieteeseen käsite, joka erottelisi nämä kaksi, erityisesti koska vasta lääketieteen sanastoon kehitetty tekosana "keho" oli laajentunut yleiskieleen ja aiheuttanut sen, että osuvamman sanan puutteessa "ruumis" alkoi tarkentua merkitsemään "kuollutta ruumista". Vuonna 1948 vasta perustettu Kielitoimisto kehitti uuden sanan "kalmo", merkitsemään kuollutta ruumista.
Venäjän kieli Venäjä on Venäjän virallinen kieli ja sillä on virallinen asema myös Kazakstanissa, Kirgisiassa ja Valko-Venäjällä. Venäjää puhutaan paljon muuallakin Itsenäisten valtioiden yhteisön sekä muun muassa Mongoliassa. Venäjä on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kuudesta virallisesta kielestä. Venäjä oli aiemmin "de facto" Neuvostoliiton virallinen kieli. Venäjä on maailman kahdeksanneksi puhutuin kieli.
Donetskin alue Alueen ukrainalaisista ukraina oli äidinkielenä kuitenkin vain 41,2 ja venäjä 58,7 prosentilla. Koska etniseltä taustaltaan venäläisistä vastaajista äidinkielekseen ukrainan ilmoitti 1,3 ja venäjän 98,6 prosenttia, oli Donetskin alueen asukkaiden enemmistö äidinkielenään venäjänkielisiä (2001). Alueen sisällä erot olivat kuitenkin suuria: monissa piireissä tai maalaiskunnissa ukrainan kieli oli paikallishallintoalueen väestön pää-äidinkieli (kuva). Vanhemmasta ikäpolvesta, joka muutti Ukrainan itäosiin ja Krimille 1930-luvun ja 1980-luvun välillä, moni oli alkujaan Venäjältä. Vielä vuonna 2001 Donetskin alueen väestöstä 11,9 % oli syntynyt Venäjällä (kuva). Sittemmin merkittävä väestönlasku vuoden 2001 jälkeen on muuttanut alueen väestöjakaumaa.
Komipermjakin kieli Komipermjakki kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten permiläiseen haaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat komisyrjääni ja udmurtti. Kielitieteilijät varsinkin Venäjän ulkopuolella pitävät komipermjakkia usein yhtenä komin kielen päämurteista. Niiden katsotaan eriytyneen 1300–1400-luvuilla, jolloin Kaman alueen komit kuuluivat itsenäiseen Suur-Perman ruhtinaskuntaan. Nimitys "komipermjakki" on syntynyt vasta Venäjän vallankumouksen jälkeen. Sitä ennen Permin komeja kutsuttiin "permjakeiksi" (ven. пермяки́) ja heidän kieltään "permjakin kieleksi" (ven. пермя́цкий язы́к). Komipermjakkien itsestään ja kielestään käyttämä nimitys on "komi".
Venäjän kieli Venäjän kieli (ру́сский язы́к, "russki jazyk", ) kuuluu itäslaavilaisiin kieliin, joihin kuuluvat myös ukraina, valkovenäjä ja ruteeni. Venäjää puhuu arviolta 275 miljoonaa ihmistä, joista äidinkielenään noin 165 miljoonaa. Venäjää kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin.
Tataarin kieli Tataarin kieli (tataariksi татар теле, "tatar tele" eli татарча, "tatarça") on etupäässä Venäjällä asuvien tataarien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Tatarstanin tasavallassa. Puhujamäärältään tataari on Venäjän suurin vähemmistökieli.
Tindin kieli Tindin kieli (tindiksi "idarab micci") on tindien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. Suuri osa tindeistä on muuttanut Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.
Venäjän kieli Moskovan suuriruhtinaskunnan vahvistuessa 1400-luvulta alkaen sen kaupunkilaisväestön puhekielestä alkoi muotoutua kirjakielen perustaksi ja siitä tuli esimerkiksi valtionhallinnon kieli. Virallinen kieli alkoi kuitenkin vähitellen erkaantua tavallisen kansan venäjästä. Kirkkoslaavin käyttö väheni sen jäädessä enemmänkin kirkon ja osittain sivistyneistön kieleksi, jota alettiin jo pitää venäjästä erillisenä kielenä. Kirkkoslaavinkielisiä tekstejä esimerkiksi käännettiin jo venäjäksi. Länsimaiden vaikutuksesta Venäjällä pyrittiin luomaan kirkkoslaavinkielistä kirjallisuutta, mutta kieltä pidettiin tähän tarkoitukseen liian keinotekoisena, eikä venäjäksi löytynyt kirjallista traditiota jonka päälle rakentaa. Poikkeuksena vanhauskoisten johtaja Avvakum tosin kirjoitti omaelämäkertansa osittain kansankielellä, mutta kirkkopoliittisista syistä hänen tuotantonsa jäi vaille huomiota.
Karjalan kieli Karjala on uralilainen kieli, joka kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten itämerensuomalaisten kielten pohjoisryhmään. Karjala on suomen läheisin sukukieli. Sen kaikkien murteiden puhujia yhteensä arvioidaan olevan 60 000–95 000, joten se on puhujamäärältään itämerensuomalaisista kielistä suomen ja viron jälkeen kolmanneksi suurin. Karjalaa puhutaan Venäjällä Karjalan tasavallassa eli Itä-Karjalassa, Suomessa sekä Venäjällä Tverin karjalaisalueilla. Karjalan kieli on sekä Venäjällä että Suomessa vakavasti uhanalainen.
Hvaršin kieli Hvaršin kieli on hvaršien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan hieman yli 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 1 900 hvaršin puhujaa, joista vain 538 asui Dagestanissa. Väestönlaskennan tulosten perusteella valtaosa hvaršeista pitää itseään etnisesti avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 1 700 hvaršin puhujaa.
Artšin kieli Artšin kieli (artšiksi аршаттен чIат, "aršatten č’at") on artšien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tšarodan piirin Artšin kylässä Venäjällä. 1990-luvulla puhujia arvioitiin olevan noin 1 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin kuitenkin vain 524 artšin puhujaa ja 89 artšia. Väestönlaskennan tulosten perusteella suurin osa puhujista pitää itseään avaareina. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 970 artšin puhujaa.
Dmitri Bubrih Bubrihin johtama työryhmä sai vuonna 1931 tehtäväkseen kehittää tverinkarjalaisille oman latinaisella kirjaimistolla kirjoitettavan kirjakielen Tolmatšin alueen murteen pohjalta. Vuosina 1936–1937 oli vuorossa yhtenäinen karjalan kirjakieli, joka päätettiin yhdenmukaistamisen vuoksi laatia kyrilliseen aakkostoon perustuvaksi. Tämä niin sanottu bubrihinkarjala oli sekoitus karjalan murteita – ensisijaisesti ”puhtaina” pidettyjä etelämurteita ja livviä – sekä suomea ja venäjää. Monet sanat oli korvattu suoraan venäjästä otetuilla ilmaisuilla ja uutta kirjakieltä ymmärsivätkin lähinnä venäjäntaitoiset. Jo vuonna 1932 julkaisemassaan teoksessa "Karjala ja karjalan kieli" Bubrih oli todennut karjalan olevan lähempänä venäjää kuin suomea, koska karjala ja venäjä olivat molemmat työväenluokan kieliä kun taas suomen kieli oli Suomen valtion tavoin yhä porvarillinen. Vuoden 1937 perustuslaissa karjalan kieli merkittiin yhdeksi Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kolmesta virallisesta kielestä suomen ja venäjän rinnalla. Suomalaisiin kohdistuneiden puhdistusten yhteydessä suomen kieli julistettiin kuitenkin jo joulukuussa 1937 ”vastavallankumoukselliseksi porvarillisten nationalistien kieleksi” ja sen käyttö kiellettiin kokonaan, jolloin bubrihinkarjalasta tuli ensisijainen kieli tasavallan kaikessa julkaisutoiminnassa ja kouluopetuksessa. Käytännössä karjalan tasavallassa siirryttiin yhä enemmän venäjän kielen käyttöön, sillä vain harvat oppivat lukemaan Bubrihin kehittämää karjalan kirjakieltä.
Evenkin kieli Tutkimusten mukaan evenkin kieli on Venäjällä säilynyt parhaiten Evenkiassa, Amurin alueella ja Habarovskin aluepiirissä. Jakutiassa suurin osa puhuu jakuttia tai venäjää. Burjatiassa evenkit osaavat venäjän ja evenkin lisäksi myös burjaattia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan Jakutian evenkeistä 89,1 % puhuu venäjää ja 84,6 % jakuuttia. Burjatiassa venäjää osaa 98,5 % ja burjaattia 19,6 %. Kiinassa osa evenkeistä puhuu äidinkielenään mongolia.
Tšamalalin kieli Tšamalalin eli tšamalin kieli (tšamaliksi цIамалалдуб мицIцI, "c’amalaldub mic’c’") on tšamalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirissä Andijskoje Koisu -joen vasemman rannan kylissä sekä Tšetšeniassa Kenhinkajoen laakson kylissä. Tšamaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle.
Džurtšenin kieli Džurtšenin kieli (muita nimityksiä "dzürtšenin" ja "džurtšin kieli") on nykyisen Koillis-Kiinan ja Venäjän Primorjen alueella asuneiden džurtšenien puhuma tunguusilainen kieli, josta on säilynyt kirjallisia muistomerkkejä.
Altain kieli Altain kieli (vanhentunut nimitys oirootin kieli; altaiksi алтай тил, "altai til") on altailaisten puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Altain tasavallassa Venäjällä.
Latvia Latvian kieli on ainoa virallinen kieli, ja sen asemaa vahvistetaan tiukahkolla kielipolitiikalla, mutta venäjän kieltä käytetään myös paljon. Latvian kieltä osaa 79 prosenttia väestöstä ja venäjää 81 prosenttia. Latviassa järjestettiin 18. helmikuuta 2012 äänestys venäjän kielen virallistamisesta, vaikka oli tiedossa, ettei virallistaminen saisi riittävästi kannatusta, vähintään puolta äänistä. Äänestysaktiivisuus nousi yli 70 prosentin, ja virallistamista kannatti noin 25 prosenttia äänestäneistä. Englannin kieli on pakollinen oppiaine kaikille koululaisille, ja sen opettaminen alkaa heti peruskoulun ensimmäisellä luokalla.
Didon kieli Didon eli tsezin kieli (tseziksi "cesjos mec") on tsezien eli didojen puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsuntan piirissä, yksittäisissä kylissä muualla Dagestanissa sekä itäisessä Turkissa. Venäjällä kieltä kutsutaan etupäässä nimellä ”tsez”, kun taas georgialaisperäistä nimitystä ”dido” käytetään varsinkin georgialaisten kielitieteilijöiden teoksissa.
Tšulymin kieli Tšulymin kieli (muita nimityksiä "tšulyminturkki" ja "tšulymintataari") on Venäjällä Siperiassa asuvien tšulyminturkkilaisten puhuma turkkilainen kieli.
Sergei Aksjonov Aksojonov on säätänyt, että Krimin liityttyä osaksi Venäjää, ukrainan kieli lakkaa olemasta alueen virallinen kieli. Aksojonovin mukaan Krimillä käytetään päivittäin kahta kieltä - venäjää ja krimintataaria.
Šoorin kieli Šoorin kieli (šooriksi шор тили, "šor tili") on Venäjällä Etelä-Siperiassa asuvien šoorien puhuma turkkilainen kieli.
Dolgaanin kieli Dolgaanin kieli (dolgaaniksi дулган тыла, "dulgan tyla") on Venäjällä Pohjois-Siperiassa asuvien dolgaanien puhuma turkkilainen kieli.
Bagvalin kieli Bagvalin kieli (bagvaliksi багвалазул мицIцIи, "bagvalazul mic’c’i") on bagvalien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä Andijskoje Koisu -joen vasemmalla rannalla. Bagvaleja on muuttanut myös Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallaan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle. Bagvalit nimittävät itseään ja kieltään kotikyliensä mukaan. Yhteinen nimitys "bagvalal" on peräisin avaarin kielestä.
Tabasaranin kieli Tabasaranin kieli (tabasaraniksi табасаран чIал, "tabasaran č’al") on tabasaranien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.
Meštšeran kieli Meštšeran kieli on muinaisten meštšeralaisten puhuma kuollut suomalais-ugrilainen kieli. Sen puhujat asuivat Keski-Venäjällä sijaitsevalla Meštšoran alangolla.
Kumykin kieli Kumykin kieli (kumykiksi къумукъ тил, "qumuq til") on kumykkien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.
Lezgin kieli Lezgin kieli (lezgiksi лезги чӀал, "lezgi č’al") on lezgien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.
Dargin kieli Dargin kieli (dargiksi дарган мез, "dargan mez") on dargien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.
Turkmeenin kieli Turkmeenin kieli (turkmeeniksi "türkmen dili") on Turkmenistanissa ja sen lähialueilla asuvien turkmeenien puhuma turkkilainen kieli. Venäjällä Stavropolin aluepiirissä asuvia turkmeeneja kutsutaan truhmeeneiksi ja Irakissa asuvia turkomaaneiksi. Turkmeeni on Turkmenistanin tasavallan virallinen kieli.
Jakuutin kieli Jakuutin kieli (jakuutiksi саха тыла, "saha tyla") on jakuuttien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Sahan tasavallassa Venäjällä.
Kerekin kieli Kerekin kieli eli kerekki on Venäjällä Tšuktšien niemimaalla asuvien kerekkien puhuma kamtšatkalainen kieli. Nykyään sitä voidaan pitää lähes kuolleena.
Tuvan kieli Tuvan kieli (tuvaksi тыва дыл, "tyva dyl") on tuvien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Tuvan tasavallassa Venäjällä.
Burjaatin kieli Burjaatin kieli (burjaatiksi буряад хэлэн, "burjaad helen") on burjaattien puhuma mongolilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Burjatian tasavallassa Venäjällä.
Lakin kieli (dagestanilainen) Lakin kieli (lakiksi лакку маз, "lakku maz") on lakien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.
Nanain kieli Nanain kieli (aikaisempi nimitys "goldi") on Venäjän Kaukoidässä ja Koillis-Kiinassa asuvien nanaiden puhuma tunguusilainen kieli. Kiinassa se tunnetaan nimellä "heže".
Tofan kieli Tofan kieli (aikaisempi nimitys "karagassi"; tofaksi "тоъфа дыл", "tofa dıl") on Venäjällä Irkutskin alueella asuvien tofalarien puhuma turkkilainen kieli.
Nivhin kieli Nivhin kieli (aikaisempi nimitys "giljakki"; nivhiksi нивхгу, "nivhgu") on Venäjän Kaukoidässä Amurjoen varrella ja Sahalinin saarella asuvien nivhien puhuma kieli.
Nganasanin kieli Nganasanin kieli (aikaisempi nimitys "tavgi") on Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä asuvien nganasanien puhuma uralilaisen kieliperheen samojedilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Enetsin kieli Enetsin kieli (aikaisempi nimitys "jeniseinsamojedi") on Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä asuvien enetsien puhuma uralilaisen kieliperheen samojedilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Ketin kieli Ketin kieli eli ketti (aikaisempi nimitys "jeniseinostjakki"; ketiksi остыганна ка’, "ostyganna ka’") on Venäjällä Siperiassa asuvien kettien puhuma jeniseiläinen kieli.
Evenkin kieli Evenkin kieli (aikaisempi nimitys "tunguusi"; evenkiksi эвэды турэн, "evedy turen") on Venäjällä Siperiassa, Kiinassa ja Mongoliassa asuvien evenkien puhuma tunguusilainen kieli.
Inguušin kieli Inguušin kieli (inguušiksi гIалгIай мотт, "galgai mott") on Venäjällä lähinnä Ingušiassa asuvien inguušien puhuma pohjoiskaukasialainen kieli. Sillä on virallinen asema Ingušian tasavallassa.
Tšuktšin kieli Tšuktšin kieli (aikaisempi nimitys "luoravetlaani"; tšuktšiksi ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ, "lyg"oravetl'an jiljil") on Venäjällä Tšuktšien niemimaalla ja sen lähialueilla asuvien tšuktšien puhuma kamtšatkalainen kieli.
Osseetin kieli Osseetin kieli on osseettien puhuma indoeurooppalaisten kielten iranilaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sillä on virallinen asema Pohjois-Ossetian–Alanian tasavallassa Venäjällä ja Etelä-Ossetiassa Georgiassa.
Adygen kieli Adygen kieli (adygeksi адыгабзэ, "adygabze") on Venäjällä etupäässä Adygeassa sekä Turkissa ja Lähi-idässä asuvien adygejen puhuma luoteiskaukasialainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Adygean tasavallassa.
Selkupin kieli Selkupin kieli eli selkuppi (aikaisempi nimitys "ostjakkisamojedi") on Venäjällä Ob- ja Jeniseijokien välisellä alueella asuvien selkuppien puhuma uralilaisen kieliperheen samojedilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Baškiirin kieli Baškiirin kieli (baškiiriksi башҡорт теле, "bašqort tele") on Venäjällä Baškortostanissa ja muualla Uralin alueella asuvien baškiirien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallinen asema Baškortostanin tasavallassa.
Ahvahin kieli Ahvahin kieli (ahvahiksi aшвaлъи мицIи "ašwaľi mic’i") on ahvahien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin ja Šamilin piireissä. Azerbaidžanissa on yksi ahvahikylä.
Ruteeni Ruteeni on itäslaavilainen kieli samoin kuin ukrainan, valkovenäjän ja venäjän kieli.
Mansin kieli Mansin kieli (aikaisempi nimitys "voguli"; mansiksi мāньси лāтыӈ, "mānsi lātyŋ") on Venäjällä Luoteis-Siperiassa asuvien mansien puhuma uralilaisten kielten suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Avaarin kieli Avaarin kieli (avaariksi авар мацI, "avar macʼ" tai магIарул мацI, "maharul macʼ") on Venäjällä Dagestanissa sekä Azerbaidžanissa asuvien avaarien puhuma dagestanilainen kieli. Dagestanissa sillä on virallisen kielen asema.
Andin kieli Andin kieli (andiksi къIваннаб мицци, "q’avannab micci") on andien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin kylissä. Kielen nimitys perustuu Andin kylään.
Vienan runokylät Vuoteen 1956 saakka Vienan koulut toimivat suomeksi, ja lapset oppivat unohtamansa kielen uudelleen. Sen jälkeen siirryttiin kouluissa käyttämään venäjää, mikä oli karjalaisille täysin vieras kieli. Karjalan kieli säilyi hyvin kotikielenä 1970-luvulle saakka, jolloin kiellettiin lastentarhoissa muun kuin venäjän puhuminen. Vielä nykyäänkin on Vienan karjalaisperheissä yleistä, että vanhemmat osaavat ja puhuvat karjalaa, kun taas lapset venäjää.
Botlihin kieli Botlihin kieli (botlihiksi буйхaлъи мицIцIи, "buihałi mic’c’i" tai буйхaдaлъи мицIцIи, "buihadałi mic’c’i") on botlihien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Botlihin ja Miarsun kylissä.
Hamniganin kieli Hamniganin kieli on Mongoliassa, Venäjällä ja Kiinassa asuvien hamniganien puhuma mongolikieli.
Udin kieli Udin kieli (udiksi удин муз, "udin muz") on udien puhuma dagestanilainen kieli. Sen lähimpiä sukukieliä ovat lezgiläiset kielet. 
__notoc__
Udin kieltä puhutaan lähinnä Azerbaidžanissa, Georgiassa ja Venäjällä. Neuvostoliiton vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan udeja oli 7971 henkeä. Azerbaidžanin Qəbələn piirin Nicin kylässä arvioitiin vuonna 2002 asuvan yli 4 500 udia. 1990-luvulla udien määrä Azerbaidžanin Vartašenin eli Oğuzin kaupungissa ja Georgian Kvarelin piirin Oktomberin (nykyään Zinobiani) kylässä väheni voimakkaasti ja on enää muutamia kymmeniä henkilöitä. Huomattava osa udeista on muuttanut Azerbaidžanista Venäjälle Krasnodarin aluepiiriin ja Rostovin alueelle sekä muihin entisen Neuvostoliiton tasavaltoihin. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 3 700 udia ja 2 960 udin kielen puhujaa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 2 300 udin puhujaa.
Suomen kieli Suomen kieli ("suomi") on uralilaisten kielten itämerensuomalaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä puhuu äidinkielenään Suomessa 4,9 miljoonaa ja toisena kielenä 0,5 miljoonaa henkilöä. Suurimmat suomea puhuvat vähemmistöt ovat Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä.
Orotšin kieli Orotšin kieli on Venäjän Kaukoidässä asuvien orotšien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys "orotši" tarkoittaa ”poronhoitajaa”, eikä sitä tule sekoittaa samankantaisiin nimityksiin orokit ja orotšenit, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja.
Tsahurin kieli Tsahurin kieli (tsahuriksi цӀаьхна миз, "c’аxna miz") on tsahurien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä Venäjällä sekä Azerbaidžanin Zaqatalan ja Qaxin piireissä. Tsahur on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä.
Puolan kieli Puolan kieli (język polski [jɛ̃zɨk pɔlski]) on slaavilaisiin kieliin kuuluva Puolan virallinen kieli. Sillä on puhujia noin 40 miljoonaa, joista suurin osa Puolassa (37 miljoonaa) ja noin kolme miljoonaa asuu muissa maissa kuten Saksassa, Ukrainassa, Slovakiassa, Valko-Venäjällä, Venäjällä, Liettuassa, Ruotsissa, Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Ranskassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Australiassa, tai Israelissa. Pienempiä puolalaisvähemmistöjä on käytännöllisesti katsoen kaikkialla maailmassa, sillä puolalaiset ovat jo vuosisatoja olleet yksi maailman maastamuuttavaisimmista kansoista – tähän on ollut syynä niin poliittinen vaino kuin taloudellinenkin ahdinko.
Valkovenäjän kieli Valkovenäjä ("белару́ская мо́ва", "belaruskaja mova") on itäslaavilainen kieli, jota puhutaan Valko-Venäjällä ja sen ympäristössä.
Hantin kieli Hantin kieli (aikaisempi nimitys "ostjakki"; hantiksi ханты ясаӈ, "xanti jasaŋ" tai қантәɣ ясәӈ, "ķantəɣ jasəŋ") on Venäjällä Länsi-Siperiassa asuvien hantien puhuma uralilaisen kieliperheen suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Godoberin kieli Godoberin kieli (godoberiksi гъибдилIи мицци, "hibdiłi micci") on godoberien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Botlihin piirin Godoberin ja Zibirhalin kylissä. Osa godobereistä on muuttanut Hasavjurtin piirin Teretšnajan kylään.
Tatin kieli Tatin kieli eli tati (tatiksi тати, "tati") on tatien ja vuoristojuutalaisten eli "džuhurien" puhuma iranilaisten kielten lounaisryhmään kuuluva kieli. Sitä puhutaan Azerbaidžanissa, Venäjällä lähinnä Dagestanissa ja Kabardi-Balkariassa sekä nykyään myös Israelissa.
Neuvostoliitto Neuvostoliitossa kaikki kielet olivat liittovaltion perustuslain mukaan tasa-arvoisia ja eri tasavalloissa ja alueilla paikallinen kieli oli virallinen kieli. Joidenkin neuvostotasavaltojen (kuten Georgian SNT:n) omat perustuslait tunnustivat paikallisen kielen ainoaksi viralliseksi. Venäjän kieli oli kuitenkin käytännössä virallinen kieli koko maassa paikalliskielten rinnalla, ja sitä opetettiin kouluissa pakollisena oppiaineena kaikille.
Yhtenäinen valtiollinen koe Päättökokeessa on kaksi pakollista ainetta: matematiikka ja venäjän kieli. Näiden lisäksi on yhdeksän valinnaisainetta. Kukin koe kestää ajallisesti 3-4 tuntia. Valinnaisaineita ovat: biologia, fysiikka, historia, informatiikka ja informaatio- ja viestintäteknologiat, kemia, maantiede, Venäjän kirjallisuus, vieras kieli (englanti, ranska, saksa tai espanja)
ja yhteiskuntatiede.
Negidaalin kieli Negidaalin kieli (negidaaliksi "naabeseltin hesenin") on Venäjällä Habarovskin aluepiirissä asuvien negidaalien puhuma tunguusikieli.
Karatšai-balkaarin kieli Karatšai-balkaarin kieli (karatšai-balkaariksi къарачай-малкъар тил, "qaraçay-malqar til") on karatšaiden ja balkaarien puhuma turkkilainen kieli. Sen varianteilla (karatšai ja balkaari) on virallinen asema Karatšai-Tšerkessian ja Kabardi-Balkarian tasavalloissa Venäjällä.
Kabardin kieli Kabardin kieli (muita nimityksiä "kabardi-tšerkessi, tšerkessi"; kabardiksi адыгэбзэ, "adygebze") on Venäjällä etupäässä Kabardi-Balkariassa asuvien kabardien ja Karatšai-Tšerkessiassa asuvien tšerkessien puhuma luoteiskaukasialainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema molemmissa tasavalloissa.
Karagašit Karagašin kieli on nogaita, jossa on kazakkilaista vaikutusta. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Vuoteen 1962 saakka kouluopetuksen välineenä oli tataarin kieli. Nykyään karagašit käyttävät kirjakielenään venäjää. 1980-luvun lopussa kouluissa alettiin opettaa nogaita.
Seton kieli Seton kieli () on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota on pidetty myös yhtenä võron kielen murteena. Sitä puhuvat setukaiset, joiden asuma-alue, Setumaa, on nykyään jaettuna Viron ja Venäjän kesken. Lähes kaikki seton puhujista osaavat myös viroa, ja suuri osa väestöstä on omaksunut myös venäjän kielen. Seton kielellä ei ole yleisesti hyväksyttyä kirjakieltä, mutta sellainen on kehitetty 1990-luvulla. Kirjakieli ei ole vakiintunut käytöön muun muassa taivutus- ja ortografiakiistojen vuoksi. Vuoden 2011 väestönlaskennassa setoa ilmoitti puhuvansa Virossa 12 549 henkeä.
Evenin kieli Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 93,3 % eveneistä osaa venäjää. Väestönlaskenta ei anna täyttä kuvaa kielitilanteesta, sillä suuri osa eveneistä puhuu äidin- tai toisena kielenään jakuuttia. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan äidinkieleltään eveninkielisiä oli 43,8 %, venäjänkielisiä 27,4 % ja ”muunkielisiä” 28,8 %. Toisena kielenään venäjää puhui 52,5 % ja ”muuta kieltä” 37,9 %. Kyseinen ”muu kieli” on yleensä jakuutti. Jakutian eveneistä osasi vuonna 2002 venäjää 89,5 %, jakuuttia 79,8 % ja eveniä vain 28,1 %.
Tšuvassin kieli Tšuvassi (tšuvassiksi чӑваш чĕлхи) on tšuvassien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Tšuvassian tasavallassa Venäjällä.
Moldavian kieli Moldovan tasavallassa puhuttava kieli eroaa Romanian alueella puhuttavista murteista siinä, että kielessä on suhteellisen paljon uudissanoja venäjästä.
Evenin kieli Evenin kieli (myös "eveeni", aikaisempi nimitys "lamuutti") on Venäjällä koillis-Siperiassa asuvien evenien puhuma tunguusikieli.
Tšetšeenin kieli Tšetšeenin kielellä on noin 1 393 000 puhujaa. Suurin osa heistä asuu Tšetšeniassa, jossa kieli on virallinen kieli. Lisäksi tšetšeeninkielisiä vähemmistöjä on naapuritasavalloissa Dagestanissa (noin 70 000), Ingušiassa (noin 95 400) ja Kalmukiassa (noin 6 100) sekä muualla Venäjällä ja Turkissa, Jordaniassa ja Syyriassa.
Painonnosto Menestyviä painonnostomaita ovat Bulgaria, Venäjä ja Kiina. Kaikkiaan neljä painonnostajaa on voittanut kolme olympiakultaa. He ovat Pirros Dimas (Kreikka, syntynyt Albaniassa), Naim Süleymanoğlu (Turkki, syntynyt Bulgariassa), Kakhi Kakhiashvili (Kreikka, syntynyt Georgiassa) ja Halil Mutlu (Turkki, syntynyt Bulgariassa).
Mordvalaiset kielet Mordvalaisissa kielissä varhaisimmat lainasanakerrostumat ovat samantapaisia kuin muissakin suomalais-ugrilaisissa kielissä. Lainasanoja on mm. indoeurooppalaisista, balttilaisista, germaanisista, iranilaisista ja turkkilaisista kielistä. 1400-luvulta alkaen ersän kieli ja 1600-luvulta alkaen mokšan kieli ovat olleet sekä sanastollisesti että äännerakenteeltaan venäjän kielen vaikutuksen alaisina, erityisesti moderni kulttuurisanasto on lainattu huomattavalta osin venäjästä.
Nivhin kieli "Nivhin kirjaimisto"
Nivhi on erittäin uhanalainen kieli. Nykyään sitä puhuu vain vanhin ikäpolvi. Nuoriso on siirtynyt käyttämään venäjää.
Udehen kieli Udehen kieli (muita nimityksiä "udege, udihe, ude") on Venäjällä Primorjen ja Habarovskin aluepiireissä asuvien udehien puhuma tunguusikieli.
Hinuhin kieli Hinuhin eli ginuhin kieli (hinuhiksi гьинузас мец, " hinuzas mec") on hinuhien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Ginuhin kylässä. Osa hinuheista on muuttanut Kizljarin piirin Monastyrskojen kylään, Babajurtin piiriin ja Mahatškalan kaupunkiin.
Rutulin kieli Rutulin kieli (rutuliksi мыхIабишды чIел, "myx’abišdy č’el") on rutulien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä, Ahtyn piirin Hnovin kylässä sekä Azerbaidžanin Şəkin ja Qaxin piirien muutamissa kylissä. Rutul on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä.
Karatan kieli Karatan kieli (karataksi кIкIирлIи мaцIцIи, "k’k’irl’i mac’c’i") on karatalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Ahvahin piirin kylissä sekä Hasavjurtin piirin Siuhissa, jonka asukkaat ovat peräisin vuoriston samannimisestä kylästä. Nimitys "karata" perustuu Ahvahin piirin samannimiseen keskuskylään.
Kazakin kieli "Kazakin kirjaimisto"
Toisen maailmansodan jälkeen kazakin kielen käyttöala supistui voimakkaasti mm. väestönsiirtojen ja Kazakstaniin suuntautuneen muuttoliikkeen seurauksena. Käytännössä tasavallan pääkielenä toimi venäjä. Maan itsenäistymisen jälkeen kazakin käyttöä on pyritty laajentamaan. Vuonna 1997 hyväksytyn kielilain mukaan kazakki on tasavallan virallinen kieli. Sen rinnalla voidaan eräin rajoituksin käyttää myös venäjää, joka on edelleen pääkieli mm. korkeakouluopetuksessa ja kirjallisuuden julkaisemisessa. Yli puolet kazakeista ilmoittaa osaavansa venäjää, mutta todellisuudessa sen puhujia arvioidaan olevan huomattavasti vähemmän.
Komipermjakin kieli Komipermjakki eli Permin komi (komipermjakiksi коми-пермяцкöй кыв, коми кыв) on komipermjakkien puhuma suomalais-ugrilainen kieli Venäjällä.
Abazan kieli Abaza (abazaksi абаза бызшва) on abazojen puhuma luoteiskaukasialainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema pohjoiskaukasialaisessa Karatšai-Tšerkessian tasavallassa Venäjällä.
Karjalan kieli Karjalan kielen kirjallista viljelyä aloitteli Venäjällä 1800-luvulla ortodoksinen kirkko, joka julkaisi jonkin verran uskonnollista ja opetuskirjallisuutta. Lokakuun vallankumouksen jälkeen, kun monille Neuvostoliiton vähemmistöille kehitettiin kirjakieli, karjala jäi tämän kehityksen ulkopuolelle: Karjalan tasavallassa valtaa pitivät suomalaiset emigrantit, jotka ottivat käyttöön viralliseksi kieleksi venäjän rinnalle suomen. (Tämä järjestely sopi vienankarjalaisille, joiden oma kieli oli suomen kieltä hyvin lähellä.) Tverin alueen karjalaisille sitä vastoin kehitettiin 1930-luvun alussa latinalaiseen kirjaimistoon perustuva kirjakieli. Vasta 1930-luvun loppupuolella, kun poliittinen linja muuttui ja Karjalan tasavallan suomalaisjohdosta suuri osa joutui Stalinin vainojen uhriksi, suomi menetti virallisen kielen aseman, ja professori Dmitri Bubrih kollegoineen sai tehtäväkseen kehittää kaikille karjalaisille yhteisen kirjakielen, joka perustuisi kyrilliseen kirjaimistoon. Tämä kieli ehti olla käytössä vain pari vuotta: Suomen talvisodan ja Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan perustamisen yhteydessä viralliseksi kieleksi venäjän rinnalle palautettiin suomi. Näin Karjalasta tuli ainoa neuvostotasavalta, jonka "nimikkokansan" kieli ei saanut omaa kirjakieltään.
Škoda 14Tr Škoda 14Tr -johdinauto on kulmikas, kaksiakselinen, korkealattiainen ja tyristorisäätöinen standardi johdinauto. Siinä on kolme ovea (joissain yksittäisissä malleissa kaksi ovea) ja ikkunoissa isot suorakaiteenmuotoiset ikkunaluukut. Nahka- tai kangaspäällysteiset istumapaikat ovat ajosuuntaa kohti. Etuosassa on kulmikkaat ajovalot.Kylmän sodan aikana Škodan tehtaan valmistamien ovaalinmuotoisten Škoda 7Tr, 8Tr ja 9Tr -johdinautojen jälkeen oli aika siirtyä Škodan tehtaalla pikkuhiljaa vähän uudempiin malleihin. Niin lopulta valmistui Škoda 14Tr, jonka ensimmäiset prototyypit oli valmistettu jo 1970-luvulla. Škoda 14Tr -johdinauton edeltäjä Škoda 9Tr on ovaalinmuotoinen ja pyöreälamppuinen. Niitä valmistettiin kaksi- ja kolmiovisina. 9Tr-mallia on käytetty myös Norjan Bergenissä. 9Tr-mallin ensimmäiset prototyypit valmistettiin jo 1950-luvulla ja mallia valmistettiin virallisesti vuosina 1961-1983. 9Tr-mallin nivelversio eli 10Tr-mallin projekti jäi toteuttamatta, vaikka mallia suunniteltiin 1950-luvulla. T 11 Karosa -johdinauto oli vain kokeiltiin yksittäisissä johdinautokaupungeissa ja mallin runko pohjautui Karosa-linja-automalliin. 13Tr-mallin projekti jäi toteuttamatta, kun 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa dieselbussia pidettiin Euroopassa kätevämpänä joukkoliikennevälineenä. Myöhemmin 1970-luvun lopussa 14Tr-mallin projektityöt jatkuivat, kunnes vuonna 1980 ensimmäiset viralliset mallit otettiin käyttöön Keski- ja Itä-Euroopassa. Ihan ensimmäinen Škoda-johdinautomalli Škoda 1Tr valmistettiin vuonna 1936. 1970- ja 1980-luvulla valmistetut Sanos-johdinautot olivat varustettu Škodan elektroniikalla.
Škoda 105/120/130 M-sarja M-sarjasta on tehty seuraavia Suomen markkinoille räätälöityjä malleja:Škoda 135GLi "(Grand Luxe injection)" oli Škodan ensimmäinen katalysaattorilla varustettu malli. Autossa oli Bendixin valmistama yksipisteruisku. Se oli suunnattu ensisijaisesti Pohjois-Amerikan markkinoille. Mallia myytiin Suomessa vuosina 1989-1990 ja sen myyntimäärät jäivät pieniksi.
Škoda Garde Škoda Garde on Škodan vuosina 1981–1984 valmistama takamoottorinen coupé-korinen automalli. Se korvasi edeltäneen Škoda 110 R -mallin ja seuraajaksi tuli Škoda Rapid. Saksassa Gardea myytiin Škoda Rapid -nimisenä.
Škoda Karoq Škoda Karoq on Škodan vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka korvasi Škoda Yetin. Malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2017.
Škoda 440 Škoda 440 oli Škodan vuosina 1955–1959 valmistama pienehkö kaksiovinen auto. Mallia valmistettiin kaikkiaan 75 417 kappaletta.
Tatraplan Vuonna 1951 ČZAL päätti siirtää Tatraplanin tuotannon Škodalle, jotta Tatra voisi keskittyä raskaan kaluston tuotantoon. Päätös merkitsi Tatran henkilöautotuotannon loppua. Osoittaakseen mieltään Tatran työntekijät hautasivat tuliterän, juuri valmistuslinjalta ulos rullanneen Tatraplanin maahan tehdasalueelle. Kopřivnicen valmistuslinja purettiin ja siirrettiin Mladá Boleslaviin. Siirtopäätöstä vastustettiin myös Škodalla, joten Tatraplanin valmistus päätettiin lopettaa jo seuraavana vuonna. Kopřivnicessa ehdittiin valmistaa 4 242 autoa, Mladá Boleslavissa 2 100. Škodan valmistamissa yksilöissä oli kokoonpanovirheitä, mikä johti Tatran maineen rapautumiseen. Kaikki Škodan valmistamat Tatraplanit menivät vientiin. Ne erosivat ulkoisesti Tatran valmistamista takaikkunoiden ja selkäevän muodon osalta; Škodan valmistamissa malleissa takaikkunat olivat hieman suuremmat ja selkäevän reunaa oli pyöristetty.
Tatraplan Tatraplan eli Tatra 600 oli tšekkoslovakialaisten Tatran ja Škodan valmistama henkilöauto. Auto oli Tatran ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen esitelty kokonaan uusi henkilöautomalli. Se oli pisaramaisine koreineen virtaviivaisesti muotoiltu ja rakenteeltaan edistyksellinen. Mallin sarjatuotanto alkoi 1948 Tatran tehtaalla Kopřivnicessa. Valmistus siirrettiin vuonna 1951 Škodan tehtaalle Mladá Boleslaviin, jossa se jatkui vuoteen 1952 asti.
Škoda Rapid (Intia) Škoda Rapid on Škodan vuodesta 2011 lähtien Intian markkinoille valmistama pieni sedan-korinen automalli, joka on uudelleennimetty Intiassa myytävä Volkswagen Vento (Polo Sedan). Nimestään huolimatta se on eri malli kuin Euroopassa myytävä Škoda Rapid.
Škoda Rapid (2012) Škoda Rapid on Škodan vuodesta 2012 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Octavian tämän noustessa luokkaa ylemmäs. Rapidin lähes identtinen sisarmalli on SEAT Toledo. Mallin seuraajaksi esiteltiin vuoden 2018 lopulla Škoda Scala.
Škoda 14Tr Škoda 14Tr -mallin jälkeen valmistettiin Škoda 17Tr Karosa -johdinautoja. Kyseinen malli on Škoda 14Tr -mallin virallinen seuraaja. Niitä valmistettiin vain 20 kappaletta Ostravaan ja muutama kappale Debreceniin. Mallin nivelversio eli 18Tr-mallin projekti jäi toteuttamatta. Malli pohjautuu Karosa-linja-automalleihin. Karosa oli Tshekin yhtiö, joka valmisti linja-autoja vuosina 1960-2013. Vuosina 1995-2004 valmistettiin Škodan ensimmäinen matalalattiainen Škoda 21Tr -johdinauto. Škoda 24Tr Irisbus -johdinautoja alettiin valmistaa vuodesta 2004 lähtien. Tähän saakka viimeisin virallinen Škoda-johdinauto on Škoda 31Tr SOR -niveljohdinauto SOR-elektroniikalla 2010-luvun alkupuolelta. Vuodesta 2015 lähtien valmistetut Ikarus Tr187 Škoda -niveljohdinautot on varustettu Škodan elektroniikalla. Ne ajaavat tällä hetkellä vain Budapestissa ja Szegedissä.
Škoda 1000 MB Škoda 1000MB oli ensimmäinen sotien jälkeen esitelty täysin uusi Škoda-malli. Se oli myös Škodan ensimmäinen neliovinen henkilöautomalli yli kymmeneen vuoteen. Myöhemmin esiteltiin myös 1,1-litraisella moottorilla varustettu 1100 MB. Syksyllä 1969 esiteltiin mallin korvannut 100-sarja.
Škoda Yritys valmistaa johdinautomalleja Škoda 24Tr, Škoda 27Tr ja Škoda 30Tr, joista ensimmäinen ja viimeinen ovat pituudeltaan 12 metriä ja keskimmäinen 18 metriä. Kaikki mallit ovat matalalattiaisia. Vanhemmat mallit, kuten Škoda 9Tr (1961-1983) ja Škoda 14Tr (1980-2004), menestyivät hyvin.
Škoda 1200 Škoda 1200 on AZNP:n vuosina 1952–1956 valmistama automalli. Autosta suunniteltiin kaksi toisistaan hiukan poikkeavaa mallia.
Škoda 100 Škoda 100/110 (tai "Š100/Š110") oli tšekkoslovakialaisen AZNP:n valmistama auto, joka korvasi syksyllä 1969 sitä edeltäneen 1000MB-mallin. Uusi malli ei teknisesti eronnut kovin paljon edeltäjästään, muutokset olivat enimmäkseen kosmeettisia, vaikkakin pieniä parannuksia oli tehty. Mallin alkutaipaleella siihen tuli eteen vakiovarusteeksi Dunlopin lisenssillä tehdyt kaksimäntäiset levyjarrut. Paremmin varustelluissa malleissa oli vaihtovirtalaturilla varustettu sähköjärjestelmä.
Škoda Citigo Škoda Citigo on Škodan vuodesta 2011 lähtien valmistama A-segmentin henkilöautomalli. Se jakaa saman tekniikan sisarmalliensa Volkswagen Upin ja SEAT Miin kanssa. Sisarmalleissa on eroa muutamia millimetrejä pituudessa ja korkeudessa. Citigo esiteltiin syksyllä 2011. Viisiovinen malli esiteltiin maaliskuussa 2012 Geneven autonäyttelyssä.
Škoda Scala Škoda Scala on Škodan vuodesta 2018 lähtien valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Škoda Rapidin. Malli perustuu samalle MQB A0 -pohjalevylle kuin esimerkiksi Volkswagen Polo VI, mutta pidennettynä versiona. Scala on 10 senttimetriä pidempi kuin Volkswagen Golf, mutta 30 senttimetriä lyhyempi kuin suurempi Octavia-malli. Akseliväli on 12 millimetriä pidempi kuin Golfissa, jolla on pyritty hyviin takaistuintiloihin. Muotoilu pohjautuu Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2018 näytteillä olleeseen Škoda Vision RS -konseptiautoon. Scala ensiesiteltiin Tel Avivissa joulukuussa 2018.
Bensiinimoottoreina ovat kolmisylinterinen 1,0-litrainen (94/114 hv) ja nelisylinterinen 1,5-litrainen (148 hv), dieselmoottori on 1,6-litrainen (114 hv). Pienitehoisimman moottorin yhteydessä on viisivaihteinen manuaalivaihteisto, muissa kuusivaihteinen. Lisäksi valittavana on myös seitsenportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto.
Volkswagen Caddy Volkswagen Caddy on Volkswagenin vuodesta 1979 lähtien valmistama pieni hyötyajoneuvomalli. Sen ensimmäinen sukupolvi oli korimalliltaan lava-auto, myöhemmät ovat pieniä paketti- ja tila-autoja. Vuosina 1996–2000 Caddy-pakettiauton rinnalla myytiin lisäksi avolavamallia, joka oli Škoda Pickupin Volkswageniksi nimetty versio. Automallin nimi on johdettu golfin mailapoikaa tarkoittavasta sanasta, koska se perustuu Volkswagenin Golf-malliin.