mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Louis Walsh Walsh oli tavannut bussissa nuoren artistin, Johnny Loganin, jonka hän uskoi pääsevän pitkälle, jos tämä vain saisi oikean tilaisuuden. Tapaamisen seurauksena laulaja allekirjoitti levytyssopimuksen 13. maaliskuuta 1979 Tommy Hayden -yhtiön kanssa ja 19. huhtikuuta 1980 hän voitti Eurovision laulukilpailun kappaleella ”What’s Another Year”. Kappale nousi listaykköseksi 11 Euroopan maassa tehden Johnny Loganista myös ensimmäisen irlantilaisen artistin, joka pääsi Britannian listan ykköseksi. Loganin seuraava single floppasi pahasti, mutta Walsh ei silti aikonut luovuttaa. Hän laittoi Linda Martinin kilpailemaan Irlannin euroviisuedustajuudesta Loganin kirjoittamalla kappaleella ”Terminal 3”, joka lopulta sijoittui toiseksi vuoden 1984 euroviisuissa. Vuonna 1987 Loganin kirjoittama kappale ”Hold Me Now” valittiin edustamaan Irlantia Euroviisuissa ja se voittikin kilpailun 172 pisteellä.
Lena Meyer-Landrut Lena edusti Saksaa ”Satellite”-kappaleella 55. euroviisuissa Oslossa 29. toukokuuta 2010 ja voitti kilpailun. Voitto oli Saksan toinen euroviisuissa. Maan ensimmäinen voittaja oli Nicole kappaleella ”Ein bißchen Frieden” vuoden 1982 kilpailussa.
Lordi (yhtye) Lordi oli myös kansainvälisesti yksi seuratuimpia Euroviisujen kilpailijoita. Yhtye herätti mediassa myönteistä kiinnostusta, mutta jotkut ulkomaiset tahot syyttivät Lordia saatananpalvonnasta. Kyproksella Suomen esikatseluvideo kiellettiin.
Who’s Your Daddy? Who’s Your Daddy? on Lordin singlejulkaisu ja kappale vuodelta 2006. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Kappale kohosi Suomen singlelistalla parhaimmillaan ykkössijalle. Singlestä on myös tehty Special Edition-versio Saksaan, joka sisältää enemmän kappaleita kuin Suomen versio. Kappaleen musiikkivideo sijoittuu high schoolin tyhjään juhlasaliin, jonne Lordi ilmestyy.
4Fun 4Fun on liettualainen yhtye, joka soittaa useita musiikkityylejä kuten rockia, poprockia ja countrya. Yhtye perustettiin vuonna 2001, ja se on osallistunut useisiin kansallisiin ja kansainvälisiin tapahtumiin. Se on myös yrittänyt kolmesti päästä mukaan Euroviisujen laulukilpailuun epäonnistuen kahdella ensimmäisellä kerralla vuosina 2005 ja 2006, mutta lopulta päästen edustamaan maataan kappaleellaan ”Love or Leave” vuoden 2007 Euroviisuihin. 28 pisteellä yhtye sijoittui finaalissa sijalle 21.
Would You Love a Monsterman? Kappaleen alkuperäisen version nauhoitti Mr. Lordi vuonna 1993 nimellä "I Would Do It All for You". Kappaleen uusin versio nauhoitettiin ja julkaistiin vuonna 2006 singlenä ja musiikkivideona.
Lordi (yhtye) Helmikuussa 2004 Lordi aloitti seuraavan studioalbuminsa äänittämisen. Tällä kertaa tuottajana toimi Hiili Hiilesmaa, jonka kanssa työskentely sujui joutuisasti. 14. huhtikuuta 2004 yhtyeen "The Monsterican Dream" -nimen saanut toinen albumi julkaistiin. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat singleinäkin julkaistut ”My Heaven Is Your Hell” ja ”Blood Red Sandman”. Albumin ilmestyessä yhtyeen uudistetut puvut ja naamarit uudistettiin. Lordi oli myös kuvannut lyhytelokuvan nimeltä "The Kin" ennen äänityksiä, ja se julkaistiin albumin erikoispainoksen mukana tulevalla DVD:llä. Siinä Lordin jäsenet tosin esiintyivät vain sivurooleissa. Elokuva ei auttanut herättämään kiinnostusta, vaan albumista tuli yhtyeen tähän asti huonoiten menestynyt. "The Monsterican Dreamin" myynti ylitti kultarajan vuonna 2006, ja nykyisin albumia on myyty noin 33 000 kappaletta. Platinarajan albumi ylitti vuonna 2007.
Shanghain valot Shanghain valot on vuonna 2006 julkaistu Annika Eklundin kolmas pitkäsoitto. Levy sisälsi Suomen euroviisu-karsinnoissa kolmanneksi sijoittuneen hitin ”Shanghain valot”, jonka lisäksi levyltä julkaistiin singlenä myös kappale ”Sinussa on jotain”. Levy valittiin radiokanavien äänestyksessä huhtikuussa 2006 kuukauden levyksi.
Nije ljubav stvar Kappale selviytyi toisena finaaliin kerättyään semifinaalissa 159 pistettä. Finaalissa se sijoittui kolmanneksi 214 pisteellä. Näin ollen Joksimović saavutti toisen sijoituksensa kärkikolmikkoon Euroviisuissa, oltuaan toinen vuonna 2004 kappaleella "Lane Moje". Joksimović myös sävelsi kolmanneksi sijoittuneen, Hari Mata Harin esittämän "Lejlan" vuonna 2006.
Hard Rock Hallelujah Vuonna 2007 tehty "Hard Rock Hallelujah Eurovision Edition" -musiikkivideo sijoittuu Lappiin ja kertoo suomalaisesta mytologiasta. Musiikkivideon keskeissä roolissa on Lapin Peikko (Jasper Pääkkönen), joka vaeltaa pitkin Lapin erämaita, kunnes kohtaa Lordin. Musiikkivideo tehtiin euroviisujen avaukseen, joten loppuosa videosta oli suora lähetys euroviisuista 2007.
Anna Eriksson Vuonna 2000 Eriksson osallistui euro­viisu­karsintoihin Petri Laaksosen säveltämällä kappaleella ”Oot voimani mun”. Hän sijoittui finaalissa toiseksi häviten voittajalle kolmella pisteellä. Kappale voitti kuitenkin myöhemmin ensimmäisenä suomalaisena kappaleena euroviisufanien OGAE:n OGAE Second Chance Contest -varjokilpailun, jossa valitaan euroviisuista karsiutuneista kappaleista paras.
Netta Barzilai Netta Barzilai ( נטע ברזילי) (s. 22. tammikuuta 1993 Hod HaSharon, Israel) on israelilainen laulaja. Hän edusti Israelia vuoden 2018 Euroviisuissa Lissabonissa, sen jälkeen kun hän voitti "HaKokhav HaBan" (kilpailu, jossa valitaan Israelin euroviisuedustaja) 13. helmikuuta 2018. Netta voitti Euroviisut 2018 kappaleella ”Toy”.
Lordi (yhtye) Yhtyeen varsinaisena läpimurtokonserttina voitiin pitää vuoden 2003 Raumanmeren juhannusta, jonka päälavalla Lordi esiintyi. Konsertti kuvattiin ja esitettiin saman vuoden aikana Yle TV2 -kanavalla. Konsertissa Lordi esitti "Get Heavy" -debyyttialbumin kappaleita ja cover-version Alice Cooperin kappaleesta "He’s Back (Man Behind the Mask)".
No One (Maja Keucin kappale) Kappale voitti Slovenian karsinnat sloveniankielisenä nimellä "Vanilja," mutta kansainvälisiin euroviisuihin kappale käännettiin englanniksi.
Lordi (yhtye) Euroviisuvoiton jälkeen Lordin taustajoukoissa tehtiin muutoksia ja vakinaiseksi kiertuemanageriksi palkattiin siihen asti yhtyeen pyrotekniikasta vastannut Tommi Niemi. Yhtyeen palkkalistoilla olleet työntekijät joutuivat Euroviisujen myötä kasvaneen suosion vuoksi jättämään muut päivätyönsä ja keskittymään täysillä Lordin kiertueisiin.
Mihai Trăistariu Trăistariun musiikillinen ura on keskittynyt Eurovision laulukilpailujen ympärille. Hän on ottanut kaikkiaan viisi kertaa osaa euroviisujen Romanian esikarsintaan. Vuonna 2006 hän pystyi viimein läpäisemään kansallisen karsinnan laulullaan "Tornerò", ja edusti näin ollen Romaniaa Eurovision laulukilpailussa 2006. Trăistariu pääsi esiintymään suoraan finaaliin ilman semifinaalia. "Tornerò" on eurodance-kappale tietyin itämaisin vaikuttein, esityskielenään osaksi englanti ja osaksi italia. Kappaleen nimi on italiaa ja tarkoittaa jotakuinkin "tulen palaamaan".
Je t’adore Je t’adore oli Belgian edustuskappale Euroviisuissa vuonna 2006. Sen esitti tunnettu poplaulaja Kate Ryan. Kappale oli yksi suurimmista voittajasuosikeista, mutta se jäi semifinaalissa sijalle 12 eikä näin ollen päässyt finaaliin.
Milan Stanković Hän kilpaili myös Serbian Euroviisujen alkukarsinnoissa "Tri pa jedan za Oslo". Hän voitti kilpailun ja edusti Serbiaa kappaleella "Ovo je Balkan" (Tämä on Balkan) Euroviisujen finaalissa, jossa Milan sijoittui 13. sijalle saaden 72 pistettä. Kappaleen sävelsi kuuluisa bosnialainen säveltäjä Goran Bregović.
 "Ovo je Balkanin" sanoitukset olivat Marina Tucakovićin
ja Ljiljana Jorgovanovićin
käsialaa. Kappaleesta tehtiin myös espanjankielinen versio "Balkañeros"
.
Mija Martina Martina on laulanut lapsesta asti ja voitti vuonna 1987 lasten laulukilpailun. Hän edusti Bosniaa ja Hertsegovinaa vuoden 2003 Euroviisuissa kappaleellaan "Ne brini", joka sijoittui kuudenneksitoista.
Tomi Metsäketo Tomi Arto Juhani Metsäketo (s. 22. helmikuuta 1974) on suomalainen laulaja. Tomi lauloi Cantores Minores -poikakuorossa ja kävi Sibelius-lukiota. Hän on opiskellut klassista laulua jo poikakuorolaisesta alkaen. Metsäketo laulaa ennen kaikkea italialaisia ja italialaistyylisiä iskelmiä ja serenadeja. Hän pyrki Suomen Euroviisuedustajaksi 2006 kappaleella "Eternamente Maria", mutta jäi 12 kilpailijan joukossa toiseksi suosituimmaksi ja hävisi siten Lordille. Metsäketo voitti Tanssii tähtien kanssa -kilpailun parinsa Sanna Hirvaskarin kanssa vuonna 2006 ja esiintyi Turun Kaupunginteatterissa esitettävässä Elisabeth-musikaalissa. Hän oli 2005 mukana italialaismuusikko Laura Bonon nimikkoalbumin Suomessa julkaistulla versiolla.
Anžej Dežan Dežan nousi julkisuuteen vuonna 2005 sijoittumalla toiseksi slovenialaisessa Spet Doma -kilpailussa. Hänen ensimmäinen albuminsa oli "C'est La Vie". Dežan edusti Sloveniaa Euroviisuissa 2006 kappaleella "Mr Nobody", mutta ei edennyt loppukilpailuun.
Crazy (Sealin kappale) Kreikkalainen artisti Helena Paparizou, joka tunnetaan parhaiten vuoden 2005 Euroviisujen voittajana, teki kappaleesta cover-version albumilleen "Iparhi Logos" (2006)
Bringing Back the Balls to Stockholm 2006 Bringing Back the Balls to Stockholm 2006 on Lordi-yhtyeen DVD-julkaisu, joka julkaistiin Ruotsissa 7. helmikuuta 2007 ja Suomessa 21. helmikuuta 2007. Konsertti on taltioitu 16. syyskuuta 2006 Tukholmassa Lordin "Bringing Back the Balls to Europe" -kiertueella. DVD:llä ei ole koko konserttia vaan levyltä on karsittu muutamia kappaleita.
Justs Sirmais Justs Sirmais (6. helmikuuta 1995 Ķekavā) on latvialainen laulaja. Hän voitti Latvian Euroviisukarsinnan, "Supernovan", vuonna 2016 kappaleella ”Heartbeat”, ja edusti maataan Euroviisuissa 2016.
Ted Gärdestad Gärdestad voitti vuonna 1979 Melodifestivalen-laulukilpailun kappaleella ”Satellit” ja pääsi edustamaan Ruotsia saman vuoden Euroviisuissa. Hän sijoittui sijalle 17 saavutettuaan 8 pistettä.
Would You Love a Monsterman? Lisäksi single sisältää "Would You Love a Monsterman?" -musiikkivideon. Musiikkivideolla pieni tyttö on saapunut syksyiselle hautausmaalle, jossa haudoista esiin nousevat Lordin jäsenet.
Kappaleesta julkaistiin uusioversio ja uusi musiikkivideo syksyllä 2006. Uusioversio julkaistiin Yhdysvaltojen markkinoita varten. 
Single julkaistiin promo-muodossa radioasemien soitettavaksi, mutta singlen olisi voinut saada Olvin järjestämästä "Lordi Cola" -kilpailusta nimikirjoituksilla tai ilman. Singleä valmistettiin vain muutama sataa kappaletta, mikä tekee siitä harvinaisen. "Would You Love A Monsterman 2006"-musiikkivideo sijoittuu ruumishuoneeseen, jossa alkaa tapahtua yliluonnollisia asioita. Huoneessa olleet kaksi miestä kuolee ja nainen joutuu Lordin valtaan.
Liettua Eurovision laulukilpailussa Liettua pääsi kymmenen parhaan maan joukkoon ensimmäistä kertaa vuonna 2006, jolloin LT United sijoittui kappaleellaan "We Are the Winners" kuudenneksi, ja oli samalla Liettuan parhaiten pärjännyt esitys Euroviisuissa.
Anja Nissen Vuonna 2016 Nissen kilpaili "Dansk Melodi Grand Prix 2016" -kilpailussa (Kilpailu, jossa valittiin Tanskan vuoden 2016 euroviisuedustaja ja -kappale) kappaleella "Never Alone". Hän tuli toiseksi 36% äänistä. Vuonna 2017 Nissen kilpaili "Dansk Melodi Grand Prix 2017" -kilpailussa (Kilpailu, jossa valittiin Tanskan vuoden 2017 euroviisuedustaja ja -kappale) jonka hän voitti kappaleella "Where I Am" ja edusti näin Tanskaa vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa.
Francesco Gabbani Francesco Gabbani (s. 9. syyskuuta 1982 Carrara, Italia) on italialainen laulaja ja lauluntekijä. Gabbani nousi ensimmäistä kertaa kuuluisuuteen voitettuaan vuoden 2016 San Remon musiikkifestivaaleilla tulokassarjan kappaleella ""Amen"". Seuraavana vuonna hän voitti festivaalin pääsarjan kappaleella ""Occidentali’s Karma"", ja edusti myös samalla kappaleella Italiaa vuoden 2017 Euroviisuissa.
Porilaisten marssi Koska Porilaisten marssi on tasavallan presidentin kunniamarssi, se saatetaan soittaa virallisissa tilaisuuksissa presidentin tullessa paikalle. Porilaisten marssi soitetaan myös radion tai television urheilulähetyksessä, jos suomalainen urheilija voittaa olympialaisissa kultamitalin. Tapana on, että selostaja pyytää soittamaan kappaleen sanoilla ”"Pasila, Porilaisten marssi"” tai ”"Helsinki, Porilaisten marssi"”. Marssia on soitettu myös suomalaisten urheilijoiden merkittävien saavutusten yhteydessä, kuten vuonna 1998 Mika Häkkisen voittaessa Formula 1 -sarjan maailmanmestaruuden. Lisäksi marssi soitettiin muun muassa Lordin voitettua Eurovision laulukilpailun vuonna 2006.
Autiotalo Kappaleesta tehtiin vuonna 1986 englanninkielinen versio "The House Without a Name". Vuonna 2004 kappaleesta tehtiin remix-versio "Autiotalo update 04".Kappaleesta on tehty lukuisia cover-versioita. ”Autiotalon” ovat levyttäneet muun muassa Tese vuonna 2004 sekä Jorma Kääriäinen Riku Niemi Orchestran kanssa ja Lordi vuonna 2008 "Melkein vieraissa – Nimemme on Dingo" -tribuuttilevylle. Lordin versio ”Autiotalosta” on englanninkielinen ja sen sanoituksia on muutettu Lordille sopivimmiksi. Lordin versio ”Autiotalosta” on nimeltään ”The House”.
They Only Come Out at Night They Only Come Out at Night on suomalaisen Lordi-yhtyeen kappale, joka julkaistiin vuonna 2006 "The Arockalypse"-albumilla. Kappaleen lauluosuuksissa vierailee myös saksalainen heavy metal-laulaja Udo Dirkschneider. "They Only Come Out at Night" julkaistiin Saksassa promosinglenä keväällä 2006. Suomessa kappale julkaistiin singlenä 11. huhtikuuta 2007 ja se on viimeinen singlejulkaisu "The Arockalypseltä".
Singlen kansi on sama kuva kuin Verenjanon takakansi.
Ridin’ Ridin’ on Chamillionairen single "The Sound of Revenge"-albumilta. Se julkaistiin vuonna 2006. Kappaleen musiikkivideo voitti vuonna 2006 MTV Video Music Awardseissa palkinnon parhaasta rap-videosta. Kappale voitti myös Grammyn vuonna 2007 parhaana duona tai ryhmässä tehdystä rap-kappaleesta.
Tuomari Nurmio Judge Bone’s Original Monstervision Freakshow oli Tuomari Nurmion studioyhtye, joka julkaisi vain yhden singlen, "Welcome to Hellsinki". Single julkaistiin Suomessa järjestettyjen Euroviisujen kunniaksi keväällä 2007. Kappaleen laulusta vastaavat Mr. Lordi, Hanna Pakarinen, Timo Kotipelto, Pasi Rantanen, Jyrki 69 ja Judge Bone eli Tuomari Nurmio, joka on myös säveltänyt ja sanoittanut kappaleen. Kappaleen taustayhtyeessä soittavat mm. levyn tuottaja Nino Laurenne (kitara, taustalaulu) ja Roope Latvala (soolokitara) Single pysyi Suomen singlelistalla neljä viikkoa ja sijoittui parhaimmillaan ensimmäiseksi.
Suomi Eurovision laulukilpailussa Vuonna 2017 Uuden Musiikin Kilpailun voitti Norma John kappaleellaan "Blackbird", joka näin ollen edusti Suomea Euroviisuissa Ukrainassa. Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa jossa se sai 92 pistettä (puhelinäänestäjiltä 51 ja raadeilta 41), sijoittui 12:nneksi, eikä päässyt näin finaaliin asti.
Sergei Lazarev Lazarev tuli tunnetuksi oltuaan jäsenenä popduossa Smash!! Duo hajosi vuonna 2006. Ensimmäisen sooloalbuminsa, "Don't Be Faken", Lazarev julkaisi jo vuonna 2005. Vuonna 2006 Lazarev osallistui Venäjän "Dancing On Iceen", sijoittuen toiseksi. Vuonna 2015 Lazarev julkaisi kokoelma-albuminsa, "The Bestin". Joulukuussa 2015 hänet valittiin edustamaan Venäjää vuoden 2016 Eurovision laulukilpailussa. Hän esitti euroviisuissa kappaleen "You Are the Only One", jolla hän sijoittui kilpailun kolmanneksi.
Tanska Eurovision laulukilpailussa Tanska on kilpaillut Euroviisuissa vuodesta vuoteen ja taas 1978 lähtien. Maa piti taukoa euroviisuista 11 vuoden ajan 60-luvun lopulta aina 70-luvun loppupuolelle. Maa voitti ensimmäisen kerran vuonna ollen ensimmäinen Pohjoismaa, joka voitti Euroviisut. Seuraava euroviisuvoitto tuli vasta vuonna . Kolmas viisuvoitto tuli Tanskalle vuonna 2013. Maan kaksi viimeisintä voittoa on tapahtunut Ruotsissa (2000 ja 2013)
Nonstop (yhtye) Nonstop edusti Portugalia vuoden 2006 Euroviisuissa kappaleellaan "Coisas de nada", mutta ei edennyt semifinaalia pidemmälle.
Invincible (Carola Häggkvistin kappale) Invincible on Carolan kappale, joka edusti Ruotsia vuoden 2006 Euroviisuissa. Se sai kilpailun semifinaalissa 214 pistettä, sijoittui neljänneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 170 pistettä ja sijoittui viidenneksi.
Antti J. Jokinen Lisäksi hän on ohjannut videoita Beyoncélle, Will Smithille, Eminemille, Missy Elliottille ja Westlifelle. Vuonna 2007 hän ohjasi Lordin ”Hard Rock Hallelujah Eurovision Editionin”, joka esitettiin Helsingin euroviisujen avausvideona.
Jüri Pootsmann Jüri Pootsmann (1. heinäkuuta 1994) on virolainen laulaja, joka voitti Eesti otsib superstaari -laulukilpailun kuudennen tuotantokauden vuonna 2015. Vuonna 2016 hän osallistui kappaleella ”Play” Eesti Lauliin, jossa hänet valittiin Viron edustajaksi vuoden 2016 Euroviisuihin. Hän ei selviytynyt kilpailun finaaliin.
Lordi (yhtye) "Get Heavy" toi yhtyeelle voiton vuoden 2003 Emma-gaalassa, parhaasta kotimaisesta hard rock / heavy metal -albumista. Levyä on myyty yli 67 000 kappaletta, ja se myi platinaa jo vuonna 2002 sekä multiplatinaa vuonna 2006.
Albania Eurovision laulukilpailussa Kaksi ensimmäistä Albanian euroviisua laulettiin englanniksi. Vuoden 2006 kilpailussa kuultiin ensimmäistä kertaa albaniankielinen kappale.
Musta aukko Musta aukko on äärimmäisen tiheä aika-avaruuden massakeskittymä. Siellä painovoima on niin voimakas, ettei yksikään hiukkanen tai edes sähkömagneettinen säteily pysty pakenemaan alueelta. Mustaa aukkoa ympäröivää rajaa, jonka takaa pakeneminen on mahdotonta, kutsutaan tapahtumahorisontiksi. Nykykäsityksen mukaan mustan aukon sisustaa ja sen tapahtumia on mahdotonta tutkia, sillä mikään informaatio ei pysty pakenemaan sieltä.
Hawkingin säteily Mustan aukon säteilyä ei ole havaittu. Tämä johtuu siitä, että tuntemamme mustat aukot ovat vain sellaisia mustia aukkoja, jotka ovat syntyneet tähden luhistuessa. Esimerkiksi muutaman Auringon massaisen mustan aukon säteily on vain asteen miljoonasosan päässä absoluuttisesta nollapisteestä. Kosminen taustasäteily peittää tehokkaasti suurten mustien aukkojen säteilyn, koska säteily on noin 2,7 kelviniä absoluuttisen nollapisteen yläpuolella.
GW170817 Havainto on ensimmäinen neutronitähtien törmäyksestä havaittu gravitaatioaalto. Tähän asti havaitut aallot ovat olleet peräisin mustien aukkojen törmäyksistä. Astrophysical Journal -lehti julkaisi tapahtumasta erikoisnumeron, jonka pääkirjoituksessa sitä kuvailtiin painovoima-aaltojen ja elektromagneettisen säteilyn yhteistutkimuksen syntyhetkeksi.
Hawkingin säteily Hawkingin säteilyn vuoksi mustan aukon massa pienenee vähitellen, ellei sinne tule ulko­puolelta ainetta tai säteilyä. Voidaankin laskea, missä ajassa mustan aukon massa tällaisessa tapauksessa pienenee nollaan. Aukon tehon ja sen massan neliön tulo on tällaisessa tapauksessa vakio:
Hawkingin säteily Mustan aukon lähettämän säteilyn teho on helpoimmin määritettävissä varauksettomalle mustalle aukolle, joka ei pyöri. Sen Schwarzschildin säde on
Hawkingin säteily Ensinäkemältä rinnastus näytti kuitenkin ontuvan. Kaikki kappaleet, joiden lämpötila poikkeaa absoluuttisesta nollapisteestä, nimittäin lähettävät lämpösäteilyä, mutta mustien aukkojen gravitaatio on niin suuri, ettei niiden ajateltu voivan lainkaan säteillä. Voitiin kuitenkin palauttaa mieleen, että lämpösäteily oli aikaisemminkin aiheuttanut teoreettisille fyysikoille ongelmia. Niinpä klassisen fysiikan mukainen Rayleigh’n–Jeansin laki päti kyllä säteilyn pitkillä, mutta ei lyhyillä aallonpituuksilla, ja vasta Planckin kvanttihypoteesi ratkaisi ongelman. Voitiinkin osoittaa, että myös mustien aukkojen tapauksessa kvanttiteorian tulokset muuttavat tilanteen. Teoreettiset tarkastelut viittasivat siihen, että musta aukko todella säteilee kuin musta kappale, jonka absoluuttinen lämpötila on kääntäen verrannollinen sen massaan ja siten suoraan verrannollinen sen pintagravitaatioon.
Sähkömagneettinen pulssi EMP (), eli sähkömagneettinen pulssi, on erittäin lyhytkestoinen ja korkeatehoinen sähkömagneettinen aalto, joka vaurioittaa elektroniikkaa ja sähkölaitteita. Myös elektromagneettisena pulssina tunnettu purkaus voi syntyä joko luonnollisesti tai ihmisen tekemänä. Koska sähkövirta on elektronien tai muiden varausten liikettä, syntyy Maan magneettikentän kanssa vuorovaikuttava sähkövirta, jolloin muodostuu voimakas sähkömagneettisen säteilyn pulssi.
Auringon säteily Auringon säteily on Auringon säteilemää sähkömagneettista säteilyä. Tämän lisäksi Aurinko "säteilee" hiukkasia muodostaen nk. aurinkotuulta. Sähkömagneettinen säteily vapautuu Auringon ytimessä tapahtuvissa fuusioreaktioissa. Säteilyn spektri on lähellä 5 800 K mustan kappaleen säteilyä. Noin puolet säteilystä on näkyvää valoa ja toinen puoli infrapunasäteilyä. Siinä on myös jonkin verran ultraviolettisäteilyä.
Musta aukko Mustan aukon rajapintaa, jonka takaa mikään hiukkanen tai sähkömagneettinen aalto ei voi enää paeta, kutsutaan tapahtumahorisontiksi. Tapahtumahorisontin sisäpuolella pakonopeus ylittää valonnopeuden.
Singulariteetti Singulariteetti on astrofysiikassa aika-avaruuden vääristymä, jossa jokin suure on äärettömän suuri, joten se ei käyttäydy tunnettujen fysiikan lakien mukaan. Nykyisen fysiikan termein singulariteettia ei voida kuvailla, koska ei tunneta luonnonlakeja, jotka pätevät kun fyysisten suureiden arvot ovat äärettömän suuria. Koska luonnossa ei pitäisi esiintyä mitään ääretöntä, singulariteetit ovat käytännössä pikemminkin teoreettisia konstruktioita kuin todellisia luonnonilmiöitä. Esimerkiksi mustan aukon keskuksen ajatellaan olevan singulariteetti, jossa rajallinen massa on tiivistynyt äärettömän pieneksi pisteeksi, jolloin myös sen tiheys on ääretön. Tätä pistettä ympäröi tapahtumahorisontti, jonka sisällä pakonopeus mustasta aukosta ylittää valonnopeuden, eikä edes säteily pääse enää pakenemaan sen ulkopuolelle. Myös maailmankaikkeus saattoi olla alkuräjähdyksen hetkellä singulariteetti.
Hawkingin säteily Ensimmäisen vihjeen Hawkingin säteilystä antoivat teoreettiset tarkastelut siitä, mitä tapahtuu aineen tai säteilyn syöksyessä mustaan aukkoon tai kahden mustan aukon törmätessä toisiinsa. Osoittautui, että tällaisissa tapauksissa vallitsevat lait ovat merkillisellä tavalla analogiset termodynamiikan pääsäännöille.
Musta aukko Mustien aukkojen suora havaitseminen on vaikeaa. Ne voi havaita vain sen vaikutuksen perusteella, joka niillä on ympäristöönsä. Esimerkiksi valon taipuminen tai tähden kiertäminen ympäri pistettä, jossa ei näytä olevan mitään, antaa viitteen mustan aukon olemassaolosta. Mustilla aukoilla on ympärillään usein kertymäkiekko. Koska materian syöksyessä mustaan aukkoon syntyy voimakasta röntgensäteilyä, on voimakas röntgenlähde myös mahdollinen musta aukko.
Gammapurkaus Pitkäaikaisessa gammapurkauksessa gammasäteilyä tulee 2–1000 sekunnin ajan. Se syntyy, kun superraskaan, Aurinkoa yli 30 kertaa massiivisemman tähden ydin luhistuu mustaksi aukoksi. Pitkäaikainen gammapurkaus käynnistyy, kun superraskaan tähden ydin luhistuu sen ydinpolttoaineen loppuessa ja sen ympärillä käynnistyy valtava ydinräjähdys. Tähden sisäosa luhistuu joko suoraan mustaksi aukoksi tai ensin neutronitähdeksi, joka muutamassa minuutissa luhistuu edelleen mustaksi aukoksi. Mustan aukon syntyessä sen napojen suuntaan purskahtavat liikkeelle nopeat ainesuihkut, joissa plasman nopeus on vähintään 99,99 prosenttia valon nopeudesta. Kun suihkut törmäävät hitaampiin ainekuoriin, ne lähettävät suihkun suuntaan gammasäteilyä. Kun suihkut törmäävät avaruudessa tähden ympärillä olevaan aineeseen, syntyy pehmeämpää säteilyä röntgensäteilystä radioaaltoihin asti. Tämä jälkihehku näkyy röntgenalueella muutamia tunteja, optisella alueella viikon ajan ja radioalueella vuosien ajan. Suihku ja gammasäteily sammuvat kun mustan aukon ympärille muodostunut kertymäkiekko on huvennut.
EMC sähköasennuksissa Häiriöille herkästi altistuvien laitteiden kanssa pitää ottaa huomioon miten kyseisiä häiriöitä voitaisiin estää. Laitteen ja sen johtimien oikealla sijoittelulla voidaan vähentää sähkö- ja magneettikenttien välityksellä aiheutuvia häiriöitä. Eli häiriöille herkät laitteet tulee pitää erillään tyypillisistä häiriölähteistä, kuten muuntajista. Kapasitiivista ja induktiivista kytkeytymistä pystytään myös vähentämään laitteen koteloinnilla. Koteloiden mahdolliset aukot pitää olla mahdollisen pieniä ja tiiviitä, jotta sähkömagneettinen säteily pysyy kotelon ulkopuolella. Jos laitteen kotelo on sähköä johtavaa materiaalia, se toimii Faradayn häkin lailla laitteen suojana. Galvaanisten häiriöiden suojana laitteessa on hyvä olla ylijännitesuoja.
Sähkömagneettinen säteily Sähkömagneettinen säteily eli sähkömagneettiset aallot ovat fotonien eli säteilykvanttien liikkeen aiheuttamia aaltoja. Sähkömagneettiset aallot muodostuvat nopeasti värähtelevistä sähkö- ja magneettikentistä, ja niiden aaltoyhtälö voidaan johtaa yleistä sähkömagneettista kenttää kuvaavista Maxwellin yhtälöistä. Tyhjiössä sähkömagneettiset aallot kulkevat taajuudestaan riippumatta vakionopeudella, valonnopeudella, joka on 299 792 458 metriä sekunnissa. Kvanttiteorian mukaan säteily on kvantittunut. Tämä tarkoittaa, että energian vaihtaminen on mahdollista ainoastaan diskreetteinä pulsseina, joita kutsutaan fotoneiksi. 
Sähkömagneettinen säteily jaotellaan aallonpituuden mukaan seuraaviin osa-alueisiin: radioaallot, mikroaallot, infrapunasäteily, valo, ultraviolettisäteily, röntgensäteily ja gammasäteily. Nämä eri säteilylajit muodostavat sähkömagneettisen spektrin.
Cassinin jako Cassinin jaoksi kutsutaan n. 4 800 km leveää aukkoa Saturnuksen renkaitten välissä. Aukon aiheuttaa Mimas-kuun painovoima. Aukon löysi Jean-Dominique Cassini v. 1676, ja hänen mukaansa aukko onkin nimetty.
Square Kilometre Array SKA-teleskoopilla on tarkoitus nähdä niin varhaiseen maailmankaikkeuteen, ettei valo ollut edes vielä syntynyt. Sillä erotetaan uusia yksityiskohtia, joiden avulla pystytään tutkimaan tähtien syntyä, galaksien kehitystä, mustia aukkoja ja mitä on pimeä aine.
Alkuräjähdys Ennen pimeän energian havaitsemista kosmologeilla oli kaksi mahdollista tulevaisuusskenaariota maailmankaikkeudelle. Mikäli kaikkeuden massatiheys olisi suurempi kuin kriittinen tiheys, kaikkeus saavuttaisi maksimikokonsa ja alkaisi sen jälkeen romahtaa. Se tihentyisi ja kuumenisi uudelleen ja päätyisi alkua vastaavaan tilaan niin kutsutussa loppurysäyksessä. Vaihtoehtoisesti mikäli tiheys olisi tasan tai vähemmän kuin kriittinen tiheys, laajeneminen hidastuisi mutta ei koskaan loppuisi. Tähtien muodostuminen lakkaisi, kun kaikki tähtienvälinen kaasu galakseissa olisi käytetty. Tähdet kuluisivat ja jättäisivät jälkeensä valkeita kääpiöitä, neutronitähtiä ja mustia aukkoja. Hiljalleen näiden väliset törmäykset johtaisivat yhä vain suurempiin mustiin aukkoihin ja kaikkeuden lämpötila laskisi asymptoottisesti kohti absoluuttista nollapistettä niin kutsutussa loppujäähtymisessä. Lisäksi, mikäli protonit olisivat epävakaita, baryoninen aine hajoaisi ja jäljelle jäisi vain säteilyä ja mustia aukkoja. Lopulta mustat aukot haihtuisivat Hawkingin säteilynä. Entropia kasvaisi maksimiinsa ja seuraisi niin kutsuttu lämpökuolema.
Gravitomagnetismi Gravitomagnetismin olemassaolo selittäisi kvasaarien odotettua voimakkaamman säteilyn sekä pyörivien mustien aukkojen läheisyydessä esiintyvän säteilyn voimakkuuden verrattuna pyörimättömiin aukkoihin. Lisäksi lentokoneiden toiminnassa havaittuja erikoisia ilmiöitä voitaisiin selittää gravitomagnetismin avulla.
Musta aukko Mustien aukkojen arvellaan pystyvän menettämään massaansa Hawkingin säteilynä.
Musta aukko Kertymällä kasvavan mustan aukon tyypilliseksi maksimimassaksi on esitetty 50 miljardia Auringon massaa. Massaraja tulee siitä, että tätä suuremmilla massoilla ei pysty syntymään vakaata kertymäkiekkoa. Tällöin aukkoon vain putoaa siihen suoraan osuva materia. Kookkain tunnettu musta aukko on 40 miljardin Auringon massainen. Tosin hiljaittain löydetyn kvasaarin TON 618 epäillään sisältävän jättiläismäisen 66 miljardin auringon massaisen mustan aukon.
Musta kappale Klassinen fysiikka ei pystynyt selittämään mustan kappaleen lähettämän säteilyn spektrin muotoa. Tätä ongelmaa kutsuttiin ultraviolettikatastrofiksi: kun aallonpituus pienenee, klassisen teorian mukaan säteilyn energiatiheyden pitäisi kasvaa rajatta. Ongelmalle esitti ratkaisun vuonna 1900 Max Planck kvanttihypoteesillaan, jonka mukaan sähkömagneettinen säteily voi esiintyä vain tietynsuuruisina diskreetteinä paketteina, kvantteina. Tästä havainnosta, ja Albert Einsteinin sille antamista tulkinnoista sai alkunsa kvanttimekaniikka.
Sähkömagneettinen säteily Ympärillämme oleva sähkömagneettinen säteily aiheuttaa kehon pinnan lämpenemistä radiotaajuisilla aalloilla ja kehomme varautumista pienitaajuisilla sähkökentillä. Pienitaajuisten aaltojen varauksita osa tunkeutuu kehomme sisään ja aiheuttaa sähkövirtoja. Osa jää iholle pintavarauksina ja sähkökenttinä.
Sähkömagneettisen säteilyn biologiset vaikutukset ovat selvimpiä ionisoivan säteilyn alueella. Ultravioletti-, röntgen- ja gammasäteiden energia on riittävä rikkomaan yksittäisten molekyylien kemiallisia sidoksia. Tämän on todettu aiheuttavan pitkäaikaisaltistuksena syöpää ja erittäin suurten kerta-altistusten tapauksessa erilaisia välittömiä säteilyvaurioita, jotka lievissä tapauksissa voivat esiintyä muun muassa ihon punoituksena.
Hawkingin säteily Niinpä mustien aukkojen tapahtumahorisonttien yhteenlaskettu pinta-ala joko pysyy vakiona tai kasvaa kaikissa tällaisissa ilmiöissä, mutta ei koskaan pienene. Tässä suhteessa se muistuttaa entropiaa, joka termodynamiikan toisen pääsäännön mukaan aina kasvaa, paitsi reversiibeleissä prosesseissa, joissa se pysyy vakiona, mutta ei koskaan pienene. Lisäksi kahden mustan aukon törmätessä syntyvä aukko asettuu tasapainotilaan siten, että sen pinnalla pintagravitaatio on kaikkialla yhtä suuri, samaan tapaan kuin termodynamiikan nollannen pääsäännön mukaan systeemi on tasapainossa, jos siinä lämpötila on kaikkialla yhtä suuri. Tämä viittaisi siihen, että mustan aukon pinta-ala olisi suoraan verrannollinen sen entropiaan ja pintagravitaatio lämpötilaan.
Tapahtumahorisontti Tapahtumahorisontti on Schwarzschildin säteen etäisyydellä mustan aukon keskipisteestä. Schwarzschildin säde on mustan aukon teoreettinen säde, jonka etäisyydellä pakonopeus on yhtä suuri kuin valon nopeus. Klassisen fysiikan keinoin ei mikään säteily voi päästä pois Schwarzschildin säteen sisäpuolelta. Esimerkiksi Auringolle tämä on noin 3 km; Auringon massa pitäisi tunkea tämän rajan sisäpuolelle, jotta Auringosta tulisi musta aukko.
Hawkingin säteily eli 2,098 · 10 vuotta. Tämä on paljon pidempi kuin maailman­kaikkeuden ikä, joka nykyisten tietojen mukaan on noin (13,798 ± 0,037) × 10 vuotta.
Jos sitä vastoin mustan aukon massa on 10 kg, sen höyrystymisaika on 2,667 miljardia vuotta. Tämän vuoksi jotkut tähti­tieteilijät etsivätkin merkkejä räjähtävistä "primordiaalisista" mustista aukoista.
Sähköherkkyys Myös Myoung Soo Kwonin Turun yliopistolle tekemä tohtorinväitös, johon kuului kokeita sähköherkillä ihmisillä, sai tulokseksi ettei matkapuhelimen aiheuttama sähkömagneettinen säteily aiheuttanut merkittäviä vaikutuksia aivojen sähköiseen toimintaan tai tiedollisiin prosesseihin. Kokeessa ei myöskään käynyt ilmi, että matkapuhelinten säteily olisi aiheuttanut oireita koehenkilöissä.
Lämpösäteily Hehkulampun säteilyn spektri on osittain päällekkäinen sekä Auringon että Maan säteilyspektrin kanssa. Osa volframilangan lähettämistä fotoneista vastaa mustan kappaleen 3 000 kelvinin lämpötilassa lähettämää säteilyä, ja ne ovat näkyvää valoa. Suurin osa energiasta poistuu lampusta kuitenkin fotoneina, joiden aallonpituus on suurempi; ne eivät mahdollista näkemistä, mutta lampun ympärillä olevaa tilaa. Aina kun sähkömagneettinen säteily ensin emittoituu ja sitten absorboituu, lämpöä siirtyy. Tähän perustuvat myös esimerkiksi mikroaaltouunit ja laserleikkaus.
Hawkingin säteily Hawkingin säteilyn lämpötilan voi laskea kaavasta 
jossa c on valonnopeus, h on Planckin vakio, G on painovoimavakio, M on mustan aukon massa ja k on Boltzmannin vakio.
Hawkingin säteily missä formula_18 on mustan aukon massa.
Hawkingin säteily Koska mustan aukon tapahtumahorisontin säde on
Hawkingin säteily Näin ollen mustan aukon massa "M" on ajan "t" funktio. Jos tämä integroidaan "M":n suhteen aukon alkuperäisestä massasta "formula_18 nollaan, mikä vastaa tilannetta, jossa aukko on kokonaan "höyrystynyt", ja samalla ajan "t" suhteen kyseiseltä ajalta, saadaan:
Sädehoito Sädehoito tarkoittaa lääketieteen osa-aluetta, jossa käytetään ionisoivaa säteilyä sairauksien hoitamiseksi. Sähkömagneettinen säteily on ionisoivaa silloin, kun sen energia riittää ioniparien synnyttämiseen.
Blasaari Blasaarien lähes valon nopeudella liikkuvat iskuaallot näyttävät meistä ylittävän valon nopeuden muutaman parsekin päässä blasaarin ytimestä.
BL Lacertae -kohteet ovat heikkoja, OVV-kvasaarit voimakkaita radiosäteilijöitä. Blasaarin ytimen koko on vain tuhannesosa parsekia eli noin 200 AU.
Ytimessä on musta aukko, johon syöksyvä kaasu on asettunut kiekkomaiseen muotoon, ja säteilee
valoa ja hiukkassäteilyä. Ydintä ympäröi muutaman parsekin säteinen kaasurengas, joka muistuttaa munkkirinkilää. Ytimestä kiekon napojen suunnassa lähtevä kaasusuihku syntyy mustan aukon lähellä olevan kiekon säteilyn ja magneettikentän kohdatessa toisensa.
Suihku ulottuu kymmenien kiloparsekien päähän mustasta aukosta. Kertymäkiekon säteily on yleensä synkrotronisäteilyä ja käänteistä Compton-säteilyä 
tietyillä aallonpituuksilla. Suihkut sinkoutuvat ytimestä pois relativistisella 0,95–0,99 kertaisella valonnopeudella. Koska suihku liikkuu lähes valon nopeudella, sen havaitsemisessa vaikuttavat relativistiset ilmiöt, jotka mm. vahvistavat havaitsijalle suihkun kirkkautta ja pienentävät suihkussa tapahtuvien ilmiöiden aikoja, niin että jotkut asiat näyttävät tapahtuvan yli valonnopeudella.
Hawkingin säteily Tämä edellyttää, että höyrystyvän mustan aukon massa on enintään
Hawkingin säteily Mustan aukon höyrystymisellä on useita merkittäviä seurauksia:
Ergosfääri Koska ergosfääri on mustan aukon tapahtumahorisontin ulkopuolella, sen alueella on edelleen mahdollista paeta mustan aukon vaikutusalueelta. Kappale voi saada ergosfäärissä energiaa mustan aukon pyörimäliikkeestä ja paeta sen avulla mukanaan pieni osa mustan aukon energiaa. Energiaa ergosfääristä voisi kerätä tällä tavoin 29% mustan aukon energiasta, sillä silloin musta aukko ei enää kykenisi pyörimisliikkeeseen ja menettäisi ergosfäärinsä.
Hawkingin säteily Jos mustan aukon massa on samaa luokkaa kuin auringon massa, sen säteily­teho on hyvin pieni, 9 × 10 wattia. Tällaista kappaletta voidaan täydellä syyllä nimittää mustaksi.
Sähkömagneettinen säteily Espanjalaisessa tutkimuksessa havaittiin, että säteily, lyhytaikaisenakin, vaikuttaa lasten aivoihin vielä pitkään altistuksen jälkeenkin. Tätä tulosta ei kuitenkaan ole onnistuttu toistamaan muualla. Lasten kallo on joidenkin tiedemiesten mukaan huomattavasti ohuempi ja läpäisee säteilyn vaivatta, eräiden toisten mielestä taas lapset ovat immuunimpia kuin aikuiset. Tietokonesimulaatiokuvista on voitu päätellä, että 5–10 vuotiaalla säteily tunkeutuu reippaasti yli puolen pään, kun puhelin on korvalla. Ranskassa, Englannissa ja monessa maassa on annettu lasten kännykänkäyttöä koskevia varoituksia; tämä on kuitenkin tehty vain, koska turvallisuudesta ei olla täysin varmoja, vaikka riskeistäkään ei ole näyttöä. Taiwanissa on esitetty säädettäväksi lakia, joka kieltäisi lapsilta kännykänkäytön terveysriskien vuoksi. Hyvin voimakas radiotaajuuskenttä kuumentaa ja voi tuhota kudoksia. Tähän perustuu muun muassa mikroaaltouunin toiminta .
Hawkingin säteily Schwartzchildin säteestä seuraa mustan aukon pinta-alalle "A" lauseke
Hawkingin säteily ja sijoittamalla nämä lausekkeet edellä esitettyyn mustan aukon säteily­tehon lausekkeeseen saadaan:
Valkoinen kääpiö Aivan alussa valkoinen kääpiö on hyvin kuuma, yli 100 000 K. Valkoinen kääpiö jäähtyy vähitellen kehityksensä aikana valkoisesta keltaiseen, oranssiin ja punaiseen, sillä se säteilee jäännöslämpöä pois. Lisäksi se menettää energiaa urca-prosessissa syntyvien neutriinojen mukana. Lopulta sen lämpötila laskee niin alhaiseksi, ettei se enää lähetä näkyvää säteilyä. Tällaista sammunutta tähteä sanotaan "mustaksi kääpiöksi" (mikä ei ole sama asia kuin musta aukko). Tähän menee laskujen mukaan kuitenkin jopa biljoonia vuosia, ja koska maailmankaikkeuden ikä on noin 13,7 miljardia vuotta, ei mustia kääpiöitä tiettävästi ole vielä olemassa, vaan vanhimpienkin valkoisten kääpiöiden lämpötila on yhä useita tuhansia kelvinejä.
Hawkingin säteily Täten mustan aukon höyrystymiseen kuluva aika on suoraan verrannollinen sen massan kuutioon:
Galaktinen elämän vyöhyke Määritelmien mukaan galaktinen elämänvyöhyke se alue galaksissa, joka on tarpeeksi kaukana galaksin ytimestä, jotta korkean tähtitiheyden aiheuttamat tähtien keskinäiset ohitukset, galaksiytimen mustan aukon ympäristöstä tuleva säteily tai supernovien purkaukset eivät aiheuta vaaraa elämälle. Galaktisen elokehän ulkorajan määrittelee vastaavasti vaatimus, että alueella pitää olla saatavilla riittävästi raskaita alkuaineita (terrestriaalisten) planeettojen muodostumiseen tähtien ympärille.
Hawkingin säteily Jos mustan aukon massa on yhtä suuri kuin auringon massa (formula_25 = 1.98892 × 10 kg), 
saadaan höyrystymisajaksi
Braggin laki Braggin laki kuvaa kuinka sähkömagneettinen säteily siroaa kiteestä. Klassisessa kuvassa kiteen eri kerroksista heijastunut sähkömagneettinen säteily interferoi konstruktiivisesti vain, jos säteiden kulkemat matkat eroavat toisistaan aallonpituuden monikerralla:
Carlo Rovelli Vuonna 1988 Rovelli ja Lee Smolin esittelivät teorian kvanttigravitaatiosta, joka sai nimen silmukkakvanttipainovoima. 
Teoriaan pidetään nykyisin johtavana kandidaattina painovoiman kvanttiteoriaksi, ja sillä on alustavia sovellutuksia kvanttikosmologian ja mustien aukkojen saralla.
Sähkömagneettinen säteily Ultravioletti- ja röntgensäteily liittyvät lähellä atomin ydintä olevien elektronien suuriin energioihin. Röntgensäteilyksi kutsutaan myös väliaineessa tehokkaasti jarruuntuvien elektronien lähettämää jarrutussäteilyä. Osittain päällekkäin tämän energia-alueen kanssa menee gammasäteily, joka on radioaktiivisista atomiytimistä lähtevää sähkömagneettista säteilyä.
Sähkömagneettinen säteily Sähkömagneettinen säteily syntyy erilaisten sähköisten ilmiöiden aiheuttamana. Matalilla taajuuksilla tyypillisiä radioaaltojen lähteitä ovat erilaiset sähköiset oskillaattorit, jotka sopivaan rakenteeseen eli antenniin kytkettyinä säteilevät. Myös tähdet ja muut syvän taivaan kohteet lähettävät säteilyä jo muutamien tuhansien hertsien taajuuksilta alkaen. Oskillaattoreiden ja antennien rakentaminen vaikeutuu, kun siirrytään useiden satojen gigahertsien taajuusalueelle.
Large Hadron Collider Mikäli pienikokoisia mustia aukkoja syntyisi, ne haihtuisivat lähes välittömästi Hawkingin säteilyllä ja olisivat siten harmittomia.
Hawkingin säteily on tosin vielä varmistamaton ilmiö. Vahvin kokeellinen argumentti törmäytysten turvallisuuden puolesta on kosmisen säteilyn suurienergisten hiukkasten törmäykset taivaankappaleisiin, kuten Maahan. Nämä parhaimmillaan 20 miljoonaa kertaa LHC:ssä saavutettavia 1,4×10 eV:n energiatasoja suuremmatkaan törmäykset eivät ole aiheuttaneet vaarallisia ilmiöitä.
Sähkömagneettinen spektri Sähkömagneettinen spektri kattaa kaikki sähkömagneettisen säteilyn aallonpituusalueet. Sähkömagneettinen spektri jaotellaan osiin lähtien suurimmasta aallonpituudesta pienimpään: radioaallot, mikroaallot, infrapunasäteily, valo, ultraviolettisäteily, röntgensäteily ja gammasäteily.
Messier 49 3. tammikuuta 2007 Southamptonin yliopiston tutkija Tom Maccarone tutkijajoukkoineen julkaisi tiedotteen, jonka mukaan NGC 4472:n (Messier 49) keskustassa on havaittu ensimmäisenä pallomaisen tähtijoukon keskustasta musta aukko. Havainto tehtiin XMM-Newton-röntgensatelliitilla. Poikkeukselliseksi havainnon teki se, että ennen tätä tietokonelaskelmat olivat laskeneet tämän olevan mahdottomuus, sillä pallomaisen tähtijoukon keskustaan joutuvan mustan aukon tulisi linkoutua ulos keskustasta muiden tähtien painovoiman vaikutuksesta.
Juri Poutanen Poutasen tutkimuksen erikoisalue on teoreettinen astrofysiikka, erityisesti mustat aukot Linnunradalla ja muissa galakseissa, blasaarit, neutronitähdet, gammasädepurkaukset, niiden lähettämä säteily, sen teoria ja mallintaminen.
Cygnus X-1 Cygnus X-1 eli Joutsen X-1 (usein lyhennetty muotoon Cyg X-1) on Joutsenen tähdistön suunnalla, noin 6 070 valovuoden päässä sijaitseva voimakas röntgenlähde, jonka uskotaan olevan musta aukko. Se löydettiin 1960-luvulla, ja oli eräs ensimmäisistä löydetyistä mahdollisista mustista aukoista ja on yhä yksi tähtijärjestelmistä, joiden kaikkein luotettavimmin uskotaan sisältävän mustan aukon. Greenwichin kuninkaallisessa observatoriossa työskennelleet Louise Webster ja Paul Murdin tunnistivat Cygnus X-1:n seuralaistähden tavalliseksi superjättiläiseksi vuonna 1971. Cygnus X-1:n massan uskotaan olevan noin 14,8 kertaa auringon massa, mikä on liikaa jopa neutronitähdelle. Tämä tukee olettamusta, että Cygnus X-1 olisi musta aukko.
Kvanttimekaniikan historia Albert Einstein selitti valosähköisen ilmiön vuonna 1905. Einstein käytti apunaan ilmiön selittämisessä Planckin aiemmin esittämää kvanttiteoriaa. Valosähköisessä ilmiössä sähkömagneettinen säteily erottaa elektroneja esineiden pinnoista; ilmiö on selvimmin havaittavissa metalleissa. Einsteinin mukaan tämä ilmiö osoitti, ettei säteily ainoastaan synny määräsuuruisena kvantteina vaan säilyttää kvantittumisensa syntynsä jälkeenkin, joten jokainen kvantti myös absorboituu joko kokonaan tai ei ollenkaan. Valokvantti sai nimen fotoni, jota käytti ensimmäisenä Gilbert Newton Lewis vuonna 1926.
Pulsari Valtavasta painovoimastaan huolimatta pulsari ei pysy enää pallomaisena, vaan huikea pyörimisnopeus ja keskipakoisvoima venyttää sen litistyneeksi palloksi, ellipsoidiksi. 
Pulsarin voimakas magneettikenttä lähettää avaruuteen sähkömagneettista säteilyä pyörivän majakan tavoin. Taajaan sykkivistä pulsseista se on löydettykin ja nimensäkin saanut. Ensimmäinen pulsari PSR 1919+21 löydettiin Ketun tähdistöstä vuonna 1967.
Sen jälkeen niitä on löydetty jo satoja.
Kuopion vaakuna Vaakunan selitys on ”Katkoisen kilven mustassa yläkentässä pystyssä viritetty jousi ja sen yläpuolella kruunu, kaikki kultaa, paitsi nuolen kärki ja sulitettu pyrstö hopeaa; hopeisessa alakentässä punainen yksitorninen kirkko, jonka ovi- ja ikkuna-aukot mustat.”
Säteilynpaine Säteilynpaine on sähkömagneettisen säteilyn aiheuttama tavallisesti hyvin pieni paine, joka kohdistuu kaikkiin pintoihin, joihin osuu sähkömagneettista säteilyä. Massiivisissa tähdissä säteilynpaineella on huomattava merkitys, samoin joissakin muissa kuumissa ja tiheissä ympäristöissä, kuten mustien aukkojen ympäristössä. Säteilynpaine aiheutuu fotonien liikemäärästä, eikä sitä pidä sekoittaa tähdestä sinkoutuvien massallisten hiukkasten aiheuttamaan, käytännössä merkityksettömään vaikutukseen.
Hawkingin säteily Kvantti-ilmiöstä seuraa kuitenkin, että tämä pätee vain, kun massa on vähintään Planckin massan, formula_22, suuruinen. Massaltaan Planckin massan suuruisen mustan aukon höyrystymiseen kuluva aika on:
Hienosäädetty kaikkeus M. Reesin mukaan universumin massanjakauma sen alkuhetkillä on ollut juuri sopiva elämää varten: 1/100000 eroja . Jos massa olisi ollut liian tasaisesti jakautunutta, painovoima ei olisi kyennyt kasaamaan tähtiä ja planeettoja. Jos massa olisi ollut liian epätasaisesti jakautunutta, liian suuri osa aineesta olisi päätynyt lukuisiin mustiin aukkoihin.
Ergosfääri Ergosfääri on pyörivää mustaa aukkoa ja sen tapahtumahorisonttia ympäröivä alue. Sen sisältä on teoreettisesti mahdollista kerätä mustan aukon energiaa. Ergosfääri on ellipsin muotoinen ja on navoiltaan aivan kiinni tapahtumahorisontissa. Ergosfääri on mustan aukon "stationäärisyysraja", sillä sen sisäpuolella aika-avaruus virtaa valonnopeudella, jolloin yksikään hiukkanen ei voi pysyä levossa, vaikka olisikin tapahtumahorisontin ulkopuolella.
John Michell John Michell (25. joulukuuta 1724 – 29. huhtikuuta 1793) oli englantilainen pappi ja luonnonfilosofi joka antoi pioneerisia oivalluksia monissa tieteen aloissa, mukaan lukien tähtitieteessä, geologiassa, optiikkassa ja painovoimassa. Harkittu "yksi parhaimmista unohdetuista tieteilijöistä", hän oli ensimmäinen joka ehdotti mustien aukkojen olemassaoloa, ensimmäinen joka ehdotti että maanjäristykset matkustavat aalloissa, ensimmäinen joka selitti miten voi valmistaa keinotekoisia magneetteja, ja ensimmäinen joka sovelsi tilastoja maailmankaikkeuden tutkimiseen, ja tajusi että kaksoistähdet ovat keskeisen painovoiman tulos. Hän myöskin keksi laitteen jolla voi mitata Maan massan. Häntä on kutsuttu seismologian ja magnetometrian isäksi.
Säieteoria Säieteoria () on hiukkasfysiikan malli, jonka mukaan alkeishiukkaset eivät ole pistemäisiä, vaan 1-ulotteisia säikeitä. Säieteorian on tarkoitus kuvata kaikki perusvuorovaikutukset: sähkömagneettinen vuorovaikutus, vahva vuorovaikutus, heikko vuorovaikutus ja painovoima. Näistä painovoima on ollut erityisenä ongelmana, koska gravitonia, kvanttigravitaatioteorian mukaan painovoimaa välittävää hiukkasta ei ole pystytty havaitsemaan. Perusvuorovaikutusten yhdistämisen lisäksi säieteorioilla voitaneen päästä alkuräjähdyksen singulariteetin ongelmasta. Teoria syntyi 1960-luvun lopulla.
Musta aukko Pyörivällä mustalla aukolla on toinenkin tapahtumahorisontti, ellipsin muotoinen stationaarisuusraja. Sen rajan sisäpuolella mikään kappale ei voi pysyä levossa, vaan musta aukko tempaisee kaiken sinne joutuvan vastustamattomaan pyörimisliikkeeseen. Stationaarisuusrajan ja tapahtumahorisontin välistä aluetta kutsutaan ergosfääriksi. Osa ergosfääriin joutuvasta aineesta sinkoutuu ulos mustan aukon vaikutuspiiristä.
Holografinen periaate Musta-aukkotermodynamiikka inspiroi holografisen periaatteen kehittämistä. Musta-aukkotermodynamiikka otaksuu, että maksimientropia missä tahansa alueessa skaalautuu säteen neliön eikä kuutioon, kuten voitaisiin olettaa. Mustan aukon tapauksessa oivallettiin, että kaikkien mustan aukon sisään pudonneiden kappaleiden informaatiosisältö saattaisi sisältyä kokonaan tapahtumahorisontin pinta-epävakaisuuksiin. Holo­grafinen periaate ratkaisee mustan aukon informaatioparadoksin säieteoriaan vedoten.
Sähkömagneettinen säteily Kännykän käyttäjän suojaohjeet
Sähkömagneettiselta säteilyltä suojautumiseen pätee samat periaatteet kuin muultakin säteilyltä suojautumiseen. Säteilyturvakeskus toteaa, että suurin sähkömagneettisen säteilyn altistus on kännykän käyttäjillä. Siksi kännykänkäyttäjien on hyvä tietää seuraavat asiat jos haluaa vähentää omaa tai läheistensä altistumista:
Holografinen periaate Bekenstein oletti mustien aukkojen olevan maksimientropiakappaleita. Niillä olisi suurempi entropia kuin millään muulla saman tilavuuden omaavilla kappaleilla. Ainoa tunnettu raja on gravitaatio; liian suuri­energinen kaasu romahtaa mustaksi aukoksi. Bekenstein käytti tätä tietoa asettaakseen ylärajan entropialle tietyssä avaruusalueessa. Yläraja on verrannollinen alueen pinta-alaan. Hänen johtopäätöksensä mukaan mustan aukon entropia on suoraan verrannollinen tapahtumahorisontin pinta-alaan.
Sähkömagneettinen säteily Synkrotroneissa voidaan tuottaa erittäin korkeaenergistä säteilyä kääntämällä suureen energiaan kiihdytettyjen elektronien liikerataa magneettikentällä.
Hawkingin säteily Esimerkiksi mustan aukon elin­ikä on yksi sekunti, jos sen massa on 2,28 × 10 kg, mitä vastaava energia on 2,05 × 10 J. Tämä vastaa räjähdystä, jonka voimakkuus on 5 · 10 megatonnia TNT:tä. Säteilyteho on aluksi 6,84 × 10 W.
Sähkömagneettinen säteily Aallon energia etenee aallon mukana valon nopeudella. Säteilyn energiavirta "S", joka tunnetaan myös Poyntingin vektorina , määritellään siten, että pinta-alkion "dA" läpisevä säteilyteho on formula_20. Tämän itseisarvo on sama kuin säteilyn intensiteetti.
Valkoinen aukko Valkoinen aukko on Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian sallima hypoteettinen alue aika-avaruudessa. Teoriassa valkoisten ja mustien aukkojen välillä voisi olla myös madonreikä, jota pitkin mustaan aukkoon imeytynyt materia siirtyisi valkoiseen aukkoon.