mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Surahammarin kunta Surahammarissa suunniteltiin ja valmistettiin Ruotsin ensimmäinen auto vuonna 1897. Sen suunnitteli insinööri Gustaf Erikson.
Gabbiano-luokka Propulsiojärjestelmä suunniteltiin siten, että alus kykenisi etsimään väijyviä sukellusveneitä ilman koneiston aiheuttamaa melua ja värinää. Risteilymoottoreiksi asennettiin kaksi seitsemän sylinteristä Fiat M 407 -dieselmoottoria ja hiljaista ajoa varten kaksi sähkömoottoria. Dieselmoottorit, joista kumpikin tuotti 1 750 italialaista hevosvoimaa (1 725 shp, 430 r/min) asennettiin keskilaivaan vesitiiviiseen osastoon. Pakokaasut virtasivat vaimentimen läpi. Koneet käynnistettiin paineilmalla, mikä mahdollisti liikkeelle lähdön viidessätoista minuutissa. Aluksen kaksoispohjan sisään valmistetuissa neljässätoista säiliössä oli 70 tonnia polttoainetta.
Macintosh Macintoshiin liittyvät tekniikat ovat olleet toistuvasti oikeudenkäyntien aiheena. Eniten huomiota saanut tapaus oli Applen haaste Microsoftia ja Hewlett Packardia vastaan vuonna 1988, jossa Apple syytti yhtiöitä graafisen käyttöliittymänsä kopioinnista. Apple hävisi ja mielipiteet jakautuivat Applen hirmuvallasta saada oikeudet itselleen ylivoimaisen, graafisen käyttöliittymän haltijana huomioon, että graafisen käyttöliittymän voisi toteuttaa myös kehittämällä käyttöliittymän elementtejä, jotka poikkeaisivat Applen käyttämästä ikkunointijärjestelmästä. Free Software Foundation ilmaisi Applen vastaisen mielipiteensä asettamalla Macintosh-alustan boikottiin seitsemäksi vuodeksi . Graafisesta käyttöliittymästä käräjöitiin aiemminkin kun Macintosh 128K:n menestyksen herättämä Xerox haastoi Applen oikeuteen graafisen käyttöliittymänsä varastamisesta. Tapaus päättyi Applen voittoon.
Tekstipohjainen käyttöliittymä Tekstipohjainen käyttöliittymä, TUI () tai puoligraafinen käyttöliittymä on käyttöliittymä, jossa ei käytetä näytönohjaimen graafisia ominaisuuksia siten, kuin ne nykyään ymmärretään. TUI edustaa siirtymävaihetta komentoliittymästä täysin graafiseen ympäristöön. Termi on kehitetty jälkijättöisesti moniajoon ja grafiikkaan kykenevien käyttöjärjestelmien yleistyttyä 1990-luvun alussa.
Käyttöjärjestelmä Käyttöjärjestelmiä voidaan jaotella myös niille saatavilla olevien käyttöliittymien perusteella. Komentopohjaisissa käyttöliittymissä käskyt kirjoitetaan näppäimistöllä komentotulkin tulkittaviksi, kun taas graafisissa käyttöliittymissä käytetään usein hiirellä ja näppäimistöllä ikkunoita, valikkoja, kuvakkeita ja muita graafisia elementtejä, jolloin käyttöliittymän toteuttavat ohjelmat välittävät tähän perustuvia käskyjä käyttöjärjestelmälle, joka välittää ne edelleen suoritettavilla ohjelmille.
FileMaker FileMaker yhdistää tietokantamoottorin graafiseen käyttöliittymään sallien toimintojen muokkaamisen helpon graafisen käyttöliittymän kautta raahaa ja pudota -toiminnoilla. FileMakerin vahvuus on nopea omaksuttavuus ja helppokäyttöinen skriptikieli.
Graafinen käyttöliittymä Graafisiin käyttöliittymiin törmäsi 1980-luvulla siis todennäköisemmin kotimikroissa (Apple Macintosh, Amiga, Atari ST) kuin työelämässä. Vuonna 1990 Microsoft julkaisi Windowsin version 3.0, joka muodostui parissa vuodessa oletukseksi PC-koneisiin. Tällöin tekstipohjainen MS-DOS -käyttöjärjestelmä oli yhä tietokoneissa ja usein Windows piti käynnistää erikseen. MS-DOS -ohjelmat eivät yleensä toimineet Windows 3.X:ssä riittävän nopeasti. Windows 95:n (1995) myötä MS-DOSista tuli pelkkä Windowsin osa. IBM:n kilpaileva PC-koneiden graafinen käyttöliittymä, OS2/Warp, ei kyennyt taistelemaan Windowsia vastaan, joka sai lähes monopoliaseman. 1990-luvun aikana alkoi muodostua normiksi, että myös kotikäyttäjien UNIXiin perustuvat käyttöjärjestelmät (kuten Linux) boottasivat suoraan graafiseen käyttöliittymään, vaikka UNIXissa tekstipohjainen komentotulkki on yhä keskeinen tapa käyttää tietokonetta ja sitä käytetään yleensä rinnakkain graafisen käyttöliittymän kanssa. Erityisesti graafisten Internet-sovellusten myötä pelkkä tekstipohjainen tietokoneen käyttö tuli varsin hankalaksi, joskin yhä 2010-luvulla monet UNIX-tyyppiset käyttöjärjestelmät, kuten FreeBSD ja Arch Linux, eivät lähtökohtaisesti sisällä graafista käyttöliittymää, vaan ne on asennettava erikseen. Graafinen käyttöliittymä on vähemmän tärkeä esimerkiksi, jos tietokone on käyttössä vain nettipalvelimena. Älypuhelimissa ja tablettikoneissa graafinen käyttöliittymä on luonnollisesti aina ollut lähtökohtana.
Kohdistin Sanalla "kursori" voidaan epätäsmällisesti tarkoittaa myös hiiriosoitinta, joka on erityisesti graafisen käyttöliittymän osa. Kohdistinkin on eräänlainen osoitin, mutta se on käsitteellisesti erotettava hiiriosoittimesta, sillä graafisissa käyttöliittymissä voi olla sekä kohdistin että hiiriosoitin samanaikaisesti (sen sijaan komentoliittymissä on pelkästään kohdistin eikä lainkaan hiiriosoitinta). Sekaannusten välttämiseksi kohdistinta voidaankin kutsua erityisesti "tekstikursoriksi" tai "tekstiosoittimeksi".
Microsoft Windows Windowsin käyttöliittymä kuuluu siihen visuaalisten käyttöliittymien perheeseen, joka pohjautuu Xeroxin alkuperäiseen tutkimushankkeeseen. Maaliskuussa 1988 Apple Computer haastoi Microsoftin oikeuteen käyttöliittymänsä ulkoasun kopioinnista. Juttu päättyi Microsoftin eduksi vuonna 1993.
Kesken jutun Xerox haastoi Applen oikeuteen graafisen käyttöliittymän kopioinnista.
Tekstipohjainen käyttöliittymä Nykyaikaisissa tietokoneissa tekstipohjainen käyttöliittymä on korvattu graafisella, mutta sitä tapaa edelleen satunnaisesti sisäänkirjautumisikkunoissa, käyttöjärjestelmien asennusohjelmissa ja BIOSin hallinnassa.
Tuntoaisti Tietokoneiden ja muiden laitteiden käyttöliittymissä tuntopalautetta käytetään useimmiten yhdessä kahden yleisimmän palautemuodon, näkö- ja äänipalautteen, kanssa. Tuntopalautteen avulla voidaankin esimerkiksi auttaa sokeita ja heikkonäköisiä käyttämään heille muuten hankalia graafisia käyttöliittymiä sekä tukea katse-käsi-koordinaatiota erityisen suurta tarkkuutta vaativissa tehtävissä. Tuntopalautetta hyödyntävät käyttöliittymät ovat kuitenkin lähes aina moniaistisia käyttöliittymiä, sillä pelkän tuntoaistin avulla toimiminen on ihmiselle hankalaa.
Luettelo X Window Systemin työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä Unix-tyylisillä järjestelmillä on kautta aikain ollut graafisia käyttöliittymiä ja työpöytäympäristöjä laidasta laitaan. Suosituimmaksi graafisten käyttöliittymien pohjaksi muodostui ajan myötä "X Window System", joka ei kuitenkaan sisältänyt itsessään varsinaista käyttöliittymää vaan jättää sen toteuttamisen sovellusohjelmille (käytännössä käyttöliittymäkirjastoille) sekä erilliselle "ikkunanhallintaohjelmalle".
Osoitin (graafinen käyttöliittymä) Osoitinta kutsutaan myös "kursoriksi", mutta oikeastaan kursori eli kohdistin on osoittimen erikoistapaus, joka osoittaa, mihin kohtaan käyttöliittymässä voi syöttää tekstiä. Graafisessa käyttöliittymässä voi olla samanaikaisesti sekä osoitin että kohdistin, joten on tärkeää pystyä erottamaan ne toisistaan käsitteellisesti. Kohdistinta voidaankin joskus kutsua tekstikursoriksi tai tekstiosoittimeksi, jottei se sekaantuisi hiiriosoittimeen.
Cmd.exe cmd.exe on DOSin COMMAND.COMin seuraaja, joka esiteltiin NT 3.1:ssa. Samanniminen ohjelma oli käytössä myös OS/2:ssa. Ennen kuin DOS integroitiin kiinteästi käyttöliittymään Windows 95:ssä, piti graafinen käyttöliittymä käynnistää komentoriviltä, mutta nykyään cmd.exe on graafisesta käyttöliittymästä ajettava apuohjelma. Komentotulkin käyttö on vähentynyt graafisten ohjelmien yleistyttyä.
Parametri (tietotekniikka) Ohjelmille välitettävät parametrit ilmoitetaan seuraavasti: ohjelma.exe [parametri1 [parametri2...]]. Kun Windowsin käyttöliittymässä tai muissa graafisissa käyttöliittymissä tiedosto vedetään ohjelman päälle, parametrit määrittyvät seuraavasti: ohjelma.exe "tiedosto1" ["tiedosto2"...]
VOACAP Ohjelman kehitystyöstä vastasi Yhdysvaltain kauppaministeriön tutkimuslaboratorio Institute for Telecommunication Sciences (ITS). IONCAP:sta löytyneitä virheitä korjattiin ja tietojen syöttöön suunniteltiin graafinen käyttöliittymä. Samalla tulosten esittämiseen tehtiin graafiset käyttöliittymät.
Käyttöjärjestelmä Luokittelua monimutkaistaa se, että yhdelle käyttöjärjestelmälle voi olla tarjolla useampia – sekä merkkipohjaisia että graafisia – käyttöliittymiä, jotka voivat myös olla käytössä yhtä aikaa. Esimerkiksi vanhalle merkkipohjaiselle MS-DOS-käyttöjärjestelmälle tehtiin aikoinaan graafinen ikkunointiympäristö nimeltä Windows, johon myöhemmin Windows 95 -version myötä siirrettiin osa käyttöjärjestelmän toiminnoista. Vastaavasti alkujaan komentorivillä käytetty UNIX-käyttöjärjestelmä sai ikkunointijärjestelmä X Window Systemin, jonka avulla suoritetaan erilaisia graafisia käyttöliittymiä, kuten ikkunamanagereja sekä työpöytäympäristöjä, esimerkiksi Common Desktop Environment, KDE, GNOME, XFCE ja LXDE. Useimpia nykyisiä järjestelmiä voi ohjata myös pelkästään komentoriviltä, esimerkiksi Microsoftin Windowsia ja Applen OS X:ää. Unixeissa (mukaan luettuna Linux) komentorivin käyttö on yleistä tietynlaisissa tehtävissä, vaikka työpöytäsovellukset ovatkin graafisia.
A+ (ohjelmointikieli) A+ tarjoaa kattavan valikoiman funktioita ja operaattoreita, sekä graafisen käyttöliittymän automaattisesti päivittyvillä widgeteilä, asynkronisen suorituksen funktiolle, dynaamisen latauksen ja muita ominaisuuksia. Uusin graafinen käyttöliittymä ei ole vielä kuitenkaan saatavilla kaikille alustoille.
Käyttöliittymä Sittemmin saatiin rakennettua aiempiin nähden ylivertainen tulostuslaite, rasterinäyttö. Kun näytön erottelutarkkuus kasvoi niin suureksi, että siihen saatiin piirrettyä ikkunoita ja muita graafisen käyttöliittymän osia, osoittautui näppäimistö kankeaksi työkaluksi. Tarvittiin jonkinlainen osoitinlaite ja tämän tarpeen myötä kehitettiin kosketusnäytöt ja hiiret.
Plan 9 Plan 9 kehitettiin käytettäväksi graafisella käyttöliittymällä.
Macintosh Macintoshin kekseliäs rakenne kiinnitti Applen perustajajäsenen Steve Jobsin huomion. Huomatessaan Macintoshin tulevan olemaan markkinoitavissa Applen senhetkistä huippuprojektia Lisaa paremmin, Jobs käänsi huomionsa Macintosh-projektin puoleen. Vuonna 1981 Raskin irrottautui projektista hänen ja Jobsin välisten riitojen vuoksi. Lopullisen Macintoshin sanottiin olevan lähempänä Jobsin kuin Raskinin visiota. Jobs ja Atkinson vierailivat vuonna 1981 Xeroxin laboratoriossa, jossa Raskin oli kertonut nähneensä tutkimusmielessä rakennetun graafisen käyttöliittymän. Myöhemmin Jobs ja joukko Lisan insinöörejä tekivät toisen tutustumiskäynnin Xeroxille ja idea graafisesta käyttöliittymästä alkoi saada muotoa sekä Lisa- että Macintosh-projekteissa.
LilyPond LilyPondiin on saatavilla myös käyttöä helpottavia graafisia käyttöliittymiä esimerkiksi:
Joanna Hoffman Jef Raskin palkkasi Hoffmanin Macintosh-projektin viidenneksi jäseneksi syyskuussa 1980. Projektissa Hoffman työskenteli teknisenä markkinointiasiantuntijana. Hän kirjoitti Macintoshin ikkunointirajapinnan ensimmäisen dokumentaation kolmannen osapuolen ohjelmistokehittäjiä varten. Työ oli erityisen merkittävä siksi, että ennen graafisen käyttöliittymän sisältäviä käyttöjärjestelmiä ohjelmistokehittäjät rakensivat itse sovelluksiinsa käyttöliittymät. System 1.0:n myötä käyttöjärjestelmä tarjosi kirjastot graafista käyttöliittymää varten, joten rajapinnan dokumentointi oli tärkeää sovellusten kehittämiseksi.
Finder Finder kehitettiin graafisen käyttöjärjestelmän erityistarpeisiin. 80-luvun alussa Lisa-projekti kehitti graafisen käyttöliittymän hallintaohjelmistoa, samaan aikaan Macintosh-projekti luonnosteli Macintosh 128K:n muistinhallintaa ja siinä tarvittavia ohjelmistoja. Toisistaan riippumattomat projektit lainasivat ideoita sekä toisiltaan että Massachusettsin teknillisen korkeakoulun Dataland-projektilta.
VNC VNC "(Virtual Network Computing)" on protokolla tietokoneen graafisen käyttöliittymän etäkäyttöön, jonka kehitti ORL eli Olivetti Research Lab. Englannin Cambridgessa vuonna 1995. VNC:tä käytetään graafisen työpöydän esittämiseen verkon yli toisella työpöydällä. Tätä varten etäpisteellä tarvitaan VNC-palvelin ja toiseen päähän pääteohjelma.
X Window System Koska X11 ei toteuta minkäänlaista käyttöliittymää, sen päällä pitää aina ajaa jotain tämän tekeviä asiakasohjelmia. Oleellisin asiakasohjelma on ikkunanhallintaohjelma ("window manager"), joka piirtää kehykset ikkunoille ja mahdollistaa niiden siirtämisen ruudulla ja koon muuttamisen. Ikkunanhallintaohjelmia käytettiin pitkään Linux-jakeluissa ainoina graafisen käyttöliittymän toteuttavina ohjelmina.
Osoitin (graafinen käyttöliittymä) Osoitin eli hiiriosoitin ( tai "mouse pointer") on tietoteknisen laitteen graafiseen käyttöliittymään kuuluva symboli, jota käyttäjä voi liikuttaa osoitinlaitteella, kuten hiirellä, ja jonka avulla voi osoittaa ja valita näytössä olevia elementtejä, kuten kuvakkeita tai hypertekstin linkkejä. Käyttöliittymässä elementtiä "osoitetaan" siirtämällä osoitin sen kohdalle, jolloin sekä osoittimen että osoitettavan elementin ulkoasu saattaa muuttua. Kun elementti "valitaan" (tyypillisesti hiirellä napsauttamalla eli klikkaamalla), elementti toimii sille ominaisella tavalla tai sitä voi käsitellä.
Käyttöliittymäkomponentti Käyttöliittymäkomponentti on yksittäinen graafisen käyttöliittymän elementti. Esimerkkejä käyttöliittymäkomponenteista ovat painonapit ja muuttumattomat ja muokattavat tekstikentät.
Apple Lisa Vierailut Xeroxin luona vaihtoivat Lisa-projektin suunnan Apple IIn laitteistopäivityksestä uudenlaisen ohjelmiston kehittämiseen. Projektin markkinointipäällikkö Trip Hawkins lisäsi Lisan tavoitteisiin graafisen käyttöliittymän, hiiren ja valmiuden lähiverkon käyttöön. Lisa-projektiin liittyi useita Xeroxin työntekijöitä ja kehitystyö eteni lupaavasti. Jobs oli erityisen innostunut helppokäyttöisen graafisen käyttöliittymän mahdollisuuksista ja kannusti projektia kiirehtimään. Lopulta Jobs yritti saada Applen toimitusjohtajan Mike Scottin nimittämään Jobsin Lisa-projektin johtajaksi, mutta Scott ei suostunut pyyntöön pitäen Couchia työhön paremmin soveltuvana. Jobs pettyi Scottin päätökseen ja hänen intonsa Lisaa kohtaan alkoi siirtyä Macintosh-projektin hyväksi.
Kirjasintyyppi Alun perin tietokoneiden graafisissa käyttöliittymissä käytettiin näytöllä pikseleinä määriteltyjä ja käsin piirrettyjä ns. bittikarttafontteja.
Valintaruutu Valintaruutu tai valintalaatikko on graafisen käyttöliittymän elementti, joka antaa käyttäjälle mahdollisuuden valita useita vaihtoehtoja annetuista vaihtoehdoista.
BeOS BeOS suunniteltiin alusta alkaen graafisella käyttöliittymällä käytettäväksi. Järjestelmän ominaisuuksia ovat usean suorittimen tehokas hyödyntäminen, laaja säikeistäminen, keskeyttävä moniajo sekä 64-bittinen, journaloiva tiedostojärjestelmä BeFS. Käyttöliittymä suunniteltiin selkeäksi, siistiksi ja yhtenäiseksi. BeOSin ohjelmointirajapinta (API) kirjoitettiin C++-kielellä, ja se on suurelta osin POSIX-yhteensopiva. Käyttöjärjestelmässä on lisäksi bash-komentotulkki.
Erwise Erwise oli varhainen graafisella käyttöliittymällä varustettu verkkoselain. Nimi "Erwise" pohjautuu sanaan "otherwise" ja projektiryhmän nimeen, "OHT".
Valintanappi Valintanappi () on graafisen käyttöliittymän elementti, jolla käyttäjä voi valita vain yhden annetuista vaihtoehdoista. Valintanapit ovat yleisiä www-sivuilla.
Nextstep Perustaltaan se oli Mach-ytimeen ja BSD Unixin työkaluihin perustuva, mutta käytti graafisena käyttöliittymänään omaa Display PostScriptiin ja oliopohjaisiin kirjastoihin perustuvaa ratkaisuaan.
Abstract Window Toolkit Abstract Window Toolkit (AWT) on Java 1.0:ssa vuonna 1995 julkaistu piirto- ja graafisen käyttöliittymän toteuttava kirjasto.
Olio-ohjelmointi Simula ei saanut paljoakaan käyttäjiä yliopistojen ulkopuolelta. Olio-ohjelmointi sai uutta kantavuutta Smalltalkin ja siihen liittyvän graafisen ohjelmointiympäristön myötä. Smalltalk kehitettiin Xeroxin kehityslaboratoriossa, Palo Alto Research Centerissä (PARC). Sitä käytettiin Alan Kayn ideoiman graafisella käyttöliittymällä varustetun henkilökohtaisen tietokoneen Dynabookin hallintaan. Xerox alkoi jakaa Smalltalkia 1980, mutta sekään ei saavuttanut merkittävää asemaa ohjelmistotuotannossa.
Ohjelmistorobotiikka Konfigurointi tapahtuu yleensä graafisen käyttöliittymän kautta ja robotin työnkulku määritellään vuokaaviona, jonka elementtien järjestystä ja sisältöä voi muuttaa hiirellä raahaamalla ja siirtelemällä.
Swing (Java) Swing on kevyt graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu kirjasto Javalle. Swingiä kehitti alun perin Netscape ja se julkaistiin 16. joulukuuta 1996.
Xbox 360 Xbox 360 Gamer Guide oli Xbox 360:n alkuperäinen käyttöliittymä. Se vastaa Xboxin Dashboardia, mutta toisin kuin Xboxilla, Guiden saa näkyviin milloin vain painamalla ohjaimen logonappia. Uusi käyttöliittymä sisältää myös huomattavasti Dashboardia enemmän toimintoja eheämmässä kokonaisuudessa. Guidea voi myös muokata omilla teemoilla.
Amiga 1: AmigaDOS Kirja sisältää laitteiston yleiskuvauksen, "Workbench" graafisen käyttöliittymän sekä "AmigaDOS" komentorivikäyttöliittymän. Kirja luetteloi useita komentorivikomentoja ja selittää niiden käytön esimerkkien avulla.
Palo Alto Research Center Palo Alto Research Center (PARC) on vuonna 1970 perustettu tutkimuskeskus, joka tunnetaan parhaiten graafiseen käyttöliittymään (GUI) liittyvästä kehitystyöstä.
WebOS Graafisen käyttöliittymän alla WebOS:illa on paljon yhteistä valtavirran Linux-jakeluiden kanssa. Versiot 1.0:sta 2.1:een käyttävät paikattua Linux 2.6.24 -ydintä.
Android Vain harvat Android-laitteet käyttävät muokkaamatonta eli ”puhdasta” Androidia. Useimmat Android-valmistajat käyttävät laitteissaan esiasennettuna omaa käyttöliittymäänsä, joka eroaa puhtaasta Androidista oletussovellusten ja graafinen ilmeen osalta. Erityisesti monien kiinalaisten valmistajien käyttöliittymät muistuttavat graafiselta ilmeeltään Applen iOS:ää, ja niistä puuttuu iOS:n tavoin sovellusvalikko. Tunnettuja valmistajista riippumattomia versiota Androidista ovat muun muassa CyanogenMod ja sen seuraajaksi tehty LineageOS.
Macintosh 128K Macintoshin kekseliäs rakenne sai Applen perustajajäsenen Steve Jobsin huomion. Huomatessaan Macintoshin tulevan olemaan markkinoitavissa Applen senhetkistä huippuprojektia Lisaa paremmin, Jobs käänsi huomionsa Macintosh-projektin puoleen. Vuonna 1981 Raskin irrottautui projektista hänen ja Jobsin välisten, henkilökohtaisten riitojen vuoksi. Lopullisen Macintoshin sanottiin olevan lähempänä Jobsin kuin Raskinin visiota. Jobs ja Atkinson vierailivat vuonna 1981 Xeroxin laboratoriossa, jossa Raskin oli kertonut nähneensä tutkimusmielessä rakennetun graafisen käyttöliittymän. Myöhemmin Jobs ja joukko Lisan insinöörejä tekivät toisen tutustumiskäynnin Xeroxille ja idea graafisesta käyttöliittymästä alkoi saada muotoa sekä Lisa- että Macintosh-projekteissa.
Finder-käyttöliittymän kehittäminen aloitettiin vuonna 1982. Lisa Filer, Lisan käyttöliittymäohjelma kirjoitettiin samoihin aikoihin uudelleen ja Lisan julkaisemisen jälkeen Macintosh-projektille tarjottiin uuden Lisan Filer-ohjelman koodia. Rajoittuneella muistilla varustettu Macintosh perustui jo kuitenkin dynaamisiin muistiosoituksiin muistin säästämiseksi ja Horn, Finderin pääkehittäjä, päätti luoda Finderin alusta alkaen Macintoshille sopivaksi. Muistinhallinnan tueksi kehitettiin MFS-tiedostojärjestelmä.
Motif Kirjaston lisäksi Motifiin kuuluu ikkunanhallintaohjelma Motif Window Manager (MWM). Useat kaupalliset Unixit käyttivät graafisena käyttöliittymänään Motifiin perustuvaa Common Desktop Environmentia.
GNU Debugger GNU Debugger eli gdb on GNU-projektin virheenjäljitysohjelma (debuggeri). Perusmuodossaan sitä käytetään komentoriviltä. Sille on myös runsaasti erilaisia graafisen käyttöliittymän toteuttavia laajennuksia kuten Data Display Debugger (GNU DDD). On myös mahdollista käyttää GDB:tä etänä verkkoyhteyden yli, jolloin käyttöliittymä on työasemalla ja debuggattava ohjelma toisella koneella. Näin voidaan tehdä esimerkiksi sulautetun järjestelmän ("gdbserver") tai käyttöjärjestelmä ytimen (kuten Linux-ytimen "kgdb") debuggaamiseen.
NetHack Roguelike-pelien tapaan "NetHack" toimi aluksi pelkällä merkkigrafiikalla, missä @-merkki kuvaa pelaajaa ja aakkoset hirviöitä. Nykyään peliin on myös graafisia käyttöliittymiä, kuten isometrinen NetHack - Falcons Eye.
Iptables Iptablesia käytetään komentoriviltä, mutta siihen on erikseen saatavissa myös graafisia käyttöliittymiä. Iptables luo netfilterille sääntöjä (), jotka kootaan "ketjuiksi" (). Ketjut muodostavat taulukoita (). Iptablesin käyttämiseen vaaditaan pääkäyttäjän (rootin) oikeudet.
Komentoliittymä Komentoliittymä, komentorivi eli komentokehote (, CLI) on tapa järjestää ihmisen ja tietokoneen välinen kommunikointi. Vaikka komentoliittymää voisi pitää graafisen käyttöliittymän vastakohtana, käytännössä vertailu ei ole aivan osuva. Komentoliittymää käytetään usein erikoistapauksissa, kuten tieteellisen tutkimuksen käyttämissä sovelluksissa, monien laitteiden käyttöliittymissä tai näkövammaisille tarkoitetuissa sovelluksissa. Perinteisesti Unixeissa ja Linuxissa komentoliittymä on ollut näkyvässä asemassa järjestelmän ylläpidossa. Tyypillisin komentoliittymässä ajettava ohjelma on komentotulkki. Komentoliittymästä käytetään myös nimityksiä "konsoli", "terminaali" ja "pääte".
Finder Finder on Applen Macintosh-tietokoneissa käytettävän OS X tai aiemmin Mac OS -käyttöjärjestelmän oletusohjelma. Finder on ollut osana Macintosh-ohjelmistoa Macintosh 128K:sta alkaen ja sen tehtävänä on antaa käyttäjälle näkymä tietokoneen sisältöön. Ohjelma käynnistyy tietokoneen käynnistyksen yhteydessä ja on vastuussa tietokoneen käyttöliittymän ulkonäöstä. Finderiä käytetään tiedostojen hallintaan ja muiden ohjelmien käynnistämiseen, mutta se ei ole osa käyttöjärjestelmää vaan toimii käyttöliittymänä tavallisille käyttöjärjestelmäpalveluille. Muista tietokoneista (myös uudemmista Macintosheista) tuttu komentoliittymä muistuttaa toiminnaltaan Finderiä, joskin Finder on toiminut alusta alkaen graafisen käyttöliittymän avulla. Finder kirjoitettiin kokonaan uudestaan Applen siirtyessä Unix-pohjaiseen Mac OS X -käyttöjärjestelmään 2000-luvun alussa.
Käyttöliittymä Ensimmäiset graafiset näyttölaitteet kehitettiin 1960-luvun alussa. Ne hyödynsivät vektorigrafiikkaa ja perustuivat näyttölistaan, jota erityinen grafiikkaprosessori tulkitsi. Tämä mahdollisti valokynäksi kutsutun interaktiolaitteen, jolla oli mahdollista osoittaa ja tunnistaa jokin kuvan osa.
Osoitin (graafinen käyttöliittymä) Yhdysvaltalainen Ivan Sutherland kehitti vuonna 1963 väitöskirjatyössään yhden ensimmäisistä graafisista käyttöliittymistä, valokynällä ohjattavan "Sketchpadin". Ensimmäisen tietokonehiiren esitteli vuonna 1968 yhdysvaltalainen Douglas C. Engelbart tutkimusryhmineen silloisessa Stanfordin yliopiston tutkimuslaitoksessa (nykyään SRI International). Havaintoesityksessä Engelbartin hiirellä ohjaama osoitin (josta hän käytti nimitystä "bug", ötökkä) näytti suoraan ylöspäin osoittavalta nuolelta, mutta kun Xeroxin Palo Alton tutkimuskeskuksessa alettiin 1970-luvulla kehitellä kaupallisesti hyödynnettävää graafista käyttöliittymää, pystysuoran nuolen todettiin erottuvan matalan resoluution näytöissä huonosti, joten osoitinnuoli käännettiin hieman vinoon asentoon. Järjestelmällistä käytettävyysvertailua ei tiettävästi tehty, vaan nuoli suunnattiin ylävasemmalle, koska se tuntui kehittäjistä luontevimmalta vaihtoehdolta.
Hiiri (osoitinlaite) Douglas Engelbart kehitti vuonna 1964 osoitinlaitteen graafista käyttöliittymää varten. Laitteen ensimmäinen versio oli kulmikas puinen rasia, jonka pohjassa oli kaksi pyörivää metallilevyä ja yläpinnassa yksi painonappi. Engelbart haki vuonna 1967 laitteelle patenttia, joka myönnettiin vuonna 1970. Laitteen virallinen nimi oli ”X–Y-asemaosoitin näyttöjärjestelmälle” (). Puhekielessä laitetta alettiin pian kutsua "hiireksi", koska rasian johto toi mieleen siimahännän. Vuonna 1968 hiiri esiteltiin ensimmäisen kerran julkisesti, yhdessä graafisen käyttöliittymän kanssa.
Chesmac Peli on graafiselta käyttöliittymältään yksinkertainen ja siirrot annetaan numero-kirjain-koodeilla. Tietokone laskee siirtoja kauan, joten pelin on kuvailtu muistuttavan kirjeshakkia. "Chesmacista" julkaistiin koodin pohjalta uusi versio vuonna 2014.
FirstClass FirstClass on graafisella käyttöliittymällä varustettu Soft Arcin kehittämä kaupallinen BBS-palvelinohjelmisto, jota kehittää nykyään Open Text Corporation. Centrinityn ja Open Text Corporationin myötä FirstClassiin on tullut mm. puheposti-, kalenteri- ja tekstinkäsittelyominaisuuksia.
Xlib Xlib on Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien graafisen käyttöliittymän tarjoavan perusosan, X Window Systemin eli X:n, ohjelmakirjasto C-ohjelmointikielelle. Xlib siis sisältää toimintokutsut, joita X Window Systemiä käyttävät ohjelmat tarvitsevat.
Motif Motif on X-ikkunointijärjestelmän graafinen käyttöliittymäkirjasto. Sitä on aiemmin käytetty useiden kaupallisten Unix-käyttöjärjestelmien graafisien käyttöliittymän toteutukseen. Motif on ohjelmoitu C-kielellä ja toteutettu X:aan kuuluvan X Toolkit Intrinsics (Xt) -luokkakirjaston avulla.
Erwise Erwise julkistettiin huhtikuussa 1992. Selain oli tehty Unix-tietokoneille X-ikkunointijärjestelmään ja se käytti W3C:n yleisiä kirjastoja.. Alkuperäinen WWW-selain WorldWideWeb oli myös graafisella NeXTSTEP-pohjaisella käyttöliittymällä ja se oli julkistettu kaksi vuotta aiemmin
GitHub GitHub on verkkosivusto, joka tarjoaa paikan Git-versionhallintaa käyttäville ohjelmakehitysprojekteille. Git itsessään on komentoriviohjelma, jolle Github tarjoaa erään graafisen käyttöliittymän. Gitin lisäksi GitHub tarjoaa projekteille toimintoja kuten bugienseurannan, kehitystoiveet, tehtävien hallinta ja wiki.
Windows Server 2008 "Server Core" on yksi Windows Server 2008:n asennusvaihtoehdoista. Server Core on huomattavasti riisutumpi versio tavallisesta asennuksesta ja sisältää ainoastaan komentorivipohjaisen käyttöliittymän. Tekstieditori ja muutamia muita graafisia ohjelmia on kuitenkin käytettävissä.
GTK+ GTK+:aa on käytetty pohjana monissa graafisissa ympäristöissä ja niiden ohjelmissa. Sitä käyttäviä työpöytäympäristöjä ovat muun muassa GNOME, Xfce ja ROX Desktop. Lisäksi se on käytössä esimerkiksi Nokian kämmentietokoneille suunnatussa Maemo-kehitysalustassa sekä OLPC-projektin Sugar-käyttöliittymässä.
PGP Vakio PGP on komentorivipohjainen ohjelma, mutta ainakin Windowsille on saatavana graafisella käyttöliittymällä varustettu PGP Desktop, jolla työskentely onnistuu hiirellä. PGP Desktop on nykyään kaupallinen Symantecin ylläpitämä ohjelma, mutta vanhempia versioita ja joitakin ”trial”-versioita on saatavana ilmaiseksi.
Muotoilu Muotoilu eli design [disain] ( 'piirustus, suunnitelma, malli') tarkoittaa esineen tai muun kohteen käytettävyyden ja muodon suunnittelua tai sen valmistusta. Myös kaksiulotteisia graafisia suunnitelmia sekä käyttöliittymien ja brändien suunnittelua ja toteutusta voidaan sanoa muotoiluksi ja ne voivat kuulua muotoilijan työhön.
Vim Vim (Vi IMproved) on Bram Moolenaarin luoma Vi-editoriin perustuva avoimen lähdekoodin terminaalipohjainen tekstieditori, joka toimii monissa käyttöjärjestelmissä ja on erityisesti ohjelmoijien suosiossa. Siitä on myös saatavilla graafisella käyttöliittymällä varustettuja versioita, joissa on muun muassa valikot ja tuki hiirelle.
Xbox 360 Guiden avulla kaverilistaan pääsee käsiksi milloin vain – niin pelatessa kuin elokuvia katsoessa – ja käyttöliittymän ollessa aina taustalla päällä omaa musiikkiaan voi soittaa missä pelissä tahansa.
Tk (käyttöliittymäkirjasto) Tk on avoimen lähdekoodin laitteistoriippumaton, graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu laajennus TCL-kieleen. Tk:ssa on valmiina komponentteja ikkunoiden, painikkeiden, valintalistojen ja muiden liittymässä tarvittavien osien luontiin. Yksinkertaisuudestaan huolimatta soveltuu myös monimutkaisten ja näyttävien liittymien tekoon.
Cocoa Cocoa on macOS-ohjelmien ohjelmointirajapinta. Cocoa-ohjelmien käyttöliittymä rakennetaan graafisella Interface Builder:lla ja ohjelmoidaan Objective-C:llä. Kaikki ohjelmat sisältävät käyttöliittymätiedoston. App-paketit eli valmiit sovellukset ovat purettavissa osiin. Cocoa-ohjelmia voi ohjelmoida esimerkiksi Xcodella.
Windows 95 Windows 95 oli ensimmäinen DOS-pohjainen Windows-versio, jota Microsoft markkinoi itsenäisenä käyttöjärjestelmänään. Kyseessä oli kuitenkin lähinnä markkinointitekninen muutos, jossa MS-DOSia ja Windowsia alettiin myydä yhtenä kokonaisuutena samassa paketissa. Käyttöjärjestelmä käynnistyi MS-DOSiin ja käynnisti perusasetuksilla automaattisesti graafisen käyttöliittymän. Tietokonetta sammutettaessa se myös palasi DOS-tilaan, mutta ruudulle jäi graafinen "sammuta"-ruutu, josta pääsi varhaisissa versiossa takaisin MS-DOSiin painamalla "control-C". Graafisessa tilassa Windows käytti kuitenkin yhteensopivuuden salliessa 32-bittistä levykäsittelyä ohittaen MS-DOSin.
Mac OS Suuri osa käyttöjärjestelmästä oli sijoitettu ennen PowerPC-suorittimen käyttöönottoa Macintosh-tietokoneiden emolevyn ROM-piireille. Alkuperäisenä tavoitteena oli säästää levytilaa aikana jolloin massamuistina käytettiin levykkeitä. Järjestely nopeutti koneen käynnistystä ja salli Macin käynnistyä suoraan graafiseen tilaan ilman komentoriviä. Myös virheilmoitukset ohjelmien kaatumisesta ja rikkinäisistä levykkeistä tulivat graafisen käyttöliittymän kautta. Tästä huolimatta Macintosh-tietokoneita ei voinut käynnistää ilman levykettä (lukuun ottamatta yhtä vuoden 1991 Mac Classic-mallia). Eräiden ohjelmien vaatimia päivityksiä käyttöjärjestelmään jaettiin käynnistyslevykkeiden muodossa.
Google Glass Laseilla voi soittaa puheluja ja lähettää viestejä, sekä navigoida. Niillä pystyy ottamaan myös valokuvia ja videota. Lasien graafisena käyttöliittymänä toimii 1,3 -tuumainen (3 cm) lasinen näyttö, joka on suunniteltu häiritsemään muuta toimintaa mahdollisimman vähän. Laseille on mahdollista antaa äänikomentoja.
Apple Myöhemmin vuonna 1984 Apple julkaisi ensimmäisen graafisella Mac OS -käyttöliittymällä varustetun edistyksellisen Macintosh-kotitietokoneen. 9. tammikuuta] 2007 aiemmin nimellä Apple Computer tunnettu yrityksen nimi lyheni muotoon Apple (), joka sopi paremmin kattamaan yhtiön laajentuneet liiketoiminta-alueet.
Yum Yum ("Yellow Dog Updater, Modified") on avoimen lähdekoodin komentorivikäyttöinen paketinhallintaohjelma RPM-pohjaisiin Linux-jakeluihin. Ohjelman kehitti Seth Vidalin johtama vapaaehtoisten ohjelmoijien joukko ja sen ylläpitäjänä toimii yhdysvaltalaisen Duken yliopiston Linux@DUKE -projekti. Yumiin on saatavana joukko graafisia käyttöliittymiä.
PCLinuxOS PCLinuxOS on Mandrivaan pohjautuva GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti, joka käyttää oletuksena KDE-työpöytäympäristöä. PCLinuxOS käyttää pakettienhallintaohjelmanaan Debianista tuttua APT:tä ja sen graafisena käyttöliittymänä Synaptic Package Manageria. Internet-selaimeksi on valittu Mozilla Firefox ja sähköpostiohjelmaksi Mozilla Thunderbird. Toimisto-ohjelmistona PCLinuxOS käyttää OpenOffice.orgia.
Flyme Flyme OS (lyhyemmin pelkkä Flyme) on Meizun kehittämä graafinen käyttöliittymä, jota se käyttää omissa Android-laitteissaan. Flyme muistuttaa graafiselta ilmeeltään Applen iOS:ää, eikä siinä iOS:n tavoin ole sovellusvalikkoa. MIUI ei saanut Mikrobitin vuonna 2017 tekemässä testissä riittävän usein tietoturvapäivityksiä ja se osoittautui hankalasti päivitettäväksi.
Macintosh 128K Macintosh (myöhemmin Macintosh 128K) on Apple Computerin 24. tammikuuta 1984 julkaisema, maailman ensimmäinen suurta kaupallista menestystä saanut graafisella käyttöjärjestelmällä varustettu tietokone. Kone oli Applen toinen graafista käyttöliittymää käyttävä tietokone Apple Lisan jälkeen, mutta saavutti suurempaa suosiota halvemman hintansa vuoksi.
Synaptic Synapticin kehityksen rahoitti ohjelmistoyritys Conectiva, joka pyysi tuolloista työntekijäänsä Alfredo Kojimaa kirjoittamaan graafisen käyttöliittymän APT:lle jatkamalla apt-rpm-ohjelmiston kehitystä. Lopulta Synapticia käytettiin Conectivan asennusprosesseissa. Myös Gustavo Niemeyer kehitti Synapticia ollessaan töissä Conectivalla. Nykyään ohjelmaa ylläpitää Michael Vogt.
R (ohjelmointikieli) R-ohjelman lähdekoodi on vapaasti saatavissa GNU-lisenssin alla ja käännetyt binääriversiot on tarjolla Windows-, Macintosh- sekä monille Unix-järjestelmille. R-ohjelmaa voidaan käyttää eri Emacs-editorin versioiden kautta hyödyntäen ESS-kirjastoa. Tarjolla on myös monia graafisia käyttöliittymiä kuten GR, RKWard, SciViews-R ja Rcmdr.
Windows Presentation Foundation Windows Presentation Foundation eli WPF on .NET Framework 3.0:ssa esitelty kirjasto (aiemmin koodinimeltään Avalon) joka muodostaa Windows Vistan ja myöhempien Windows-versioiden graafisen rajapinnan. WPF toimii käyttöliittymän pohjana ja grafiikan, tekstin, animaatioiden ja videon piirron rajapintana. Se muodostuu XML:ään, .NET:iin ja vektorigrafiikkaan liittyvistä teknologioista.
WxWidgets WxWidgets on laitteistoriippumaton, avoimen lähdekoodin lisäkirjasto, joka on tarkoitettu graafisella käyttöliittymällä varustettujen sovellusohjelmien tekemiseen. WxWidgetsin kehittäminen aloitettiin vuonna 1992. Ohjelmointikielenä on C++. WxWidgetsistä on tehty käännökset mm. Pythonille (wxPython), Smalltalkille (wxSqueak), Perlille ja Javalle. WxWidgetsin nimi oli aikaisemmin WxWindows, mutta Microsoftin toimien takia nimi jouduttiin vaihtamaan wxWidgetsiin.
Symbian Symbian^4:n oli tarkoitus sisältää uusi graafisen käyttöliittymän kehitysympäristö, tunnettu nimellä "UI Extensions for Mobile" tai UIEMO (sisäinen projektinimi "Orbit"), joka olisi nimenomaan kehitetty kosketuspohjaisia laitteita varten ja se olisi kehitetty Qt Widgetin pohjalta; esikatselu julkistettiin tammikuussa 2010, mutta kuitenkin lokakuussa 2010 Nokia ilmoitti, että Orbit/UIEMO oli peruutettu.
Työpöytäympäristö Työpöytäympäristö tarjoaa tietokoneen käyttäjälle graafisen käyttöliittymän, jossa käytetään yleisesti työpöytä-metaforaa: Pohjimmaisena on työpöytä, jonka päällä säilytetään ja muokataan erilaisia dokumentteja. Lisäksi usein erilaisia kohteita, kuten dokumentteja, voi raahaamalla siirtää työpöydän päällä paikasta toiseen. Päämääränä on tarjota intuitiivinen tapa käyttää tietokonetta samaan tapaan kuin fyysistä työpöytää.
APL (ohjelmointikieli) Lopuksi graafisen käyttöliittymän Hello World -esimerkki DyalogAPL:llä: 
Luodaan GUI-ikkuna fm, annetaan sen koko pikseleinä ja koodataan sille sinertävä tausväri RGB-koodattuna:
Luodaan fm-objektin lapseksi kirjasinobjekti ja käännetään sitä pii radiaania (180 astetta) Australiaa varten:
Kirjoitetaan teksti ikkunaan halutusta sijainnista luotua kirjasinta käyttäen:
Tulos näyttää tältä:
Tiedostojärjestelmä Nykyiset tiedostojärjestelmät sisältävät käyttäjälle näkyviä tiedostoja, jotka organisoituvat hierarkkiseksi (tai joskus jopa verkkomaiseksi) järjestelmäksi hakemistojen () avulla. Graafisissa käyttöliittymissä hakemistot yleensä hahmottuvat kansioiksi (), joiden sisällä voi olla tiedostoja ja myös muita kansioita eli alihakemistoja. Teknisestä näkökulmasta hakemistot ovat kuitenkin vain erityisiä tiedostoja, joihin kirjautuu tieto siitä, mitkä tiedostot kuuluvat keskenään samaan ryhmään.
Pääte Nykyisin käytetään fyysisten tekstipäätteiden sijaan yleensä niin sanottuja pääteohjelmia, jotka emuloivat päätelaitetta. Useat etäkäyttöohjelmat sisältävät pääte-emulaattorin. Tekstipohjaisten päätteiden lisäksi on myös graafisia päätteitä kuten X11-protokollaa käyttäviä X-päätteitä. Myös monissa tekstipäätteissä on ollut jonkinlainen grafiikkatila. Etätyöpöydän käytön mahdollistavia graafisten käyttöliittymien pääteprotokollia ovat VNC ja Microsoftin RDP.
IBM PC Apple Macintoshin ilmestymisen myötä myös PC-maailmassa tuli tarve graafisille käyttöliittymille. Nämä olivat yleensä DOS-ohjelmia, jotka tarjosivat sovellusohjelmilleen esimerkiksi yhtenäisen grafiikkakirjaston sekä näytönohjain- ja tulostinajurit. Jotkut tarjosivat jopa käyttöjärjestelmämäisiä toimintoja kuten paremman muistinhallinnan ja moniajon. Suosittuja tällaisia ohjelmia olivat Microsoftin Windows, Digital Researchin "GEM" sekä Berkeley Softworksin "GEOS".
IBM PC OS/2:sta ja Windowsista tuli 1990-luvulla kilpailevia järjestelmiä. Kumpikin tarjosi graafisen käyttöliittymän sekä parannetun yhteensopivuuden DOS-ohjelmien kanssa. OS/2 tuki myös Windows 3.1 -ohjelmia, mutta OS/2-ohjelmat eivät toimineet Windowsissa. Windows kuitenkin voitti kilpailun johtuen muun muassa avoimemmasta suhtautumisesta ohjelmistokehittäjiä kohtaan.
Ikkunanhallintaohjelma Ikkunanhallintaohjelma (myös ikkunointiohjelma, ikkunamanageri, jne.) hallitsee ikkunoiden paikkaa graafisessa käyttöliittymässä. Tyypillisesti ikkunanhallintaohjelma piirtää ikkunoille reunat ja otsikkopalkin sekä huolehtii siitä, että käyttäjä pystyy liikuttamaan ja muuttamaan ikkunoiden kokoa näytöllä. Myös erilaiset tehosteet, kuten läpinäkyvät ikkunat, voivat olla ikkunanhallintaohjelman toteuttamia. Työpöydällä olevat kuvakkeet eivät yleensä sisälly ikkunanhallintaohjelmaan, vaan ovat osa laajempaa työpöytäympäristöä.
Doom David Koppenhofer on tehnyt "Doomin" pelimoottoriin perustuvan graafisen käyttöliittymän Unixin ps-, renice- ja kill-komennoille. Jokaista järjestelmän prosessia kohden "Doom"-pelimaailmaan luodaan yksi hirviö. Järjestelmänvalvoja voi täten haulikon avulla käydä kirjaimellisesti tappamassa prosesseja. Hirviön haavoittaminen muuttaa sen nice-arvoa ja sen tappaminen lopettaa prosessin kill-komennolla.
Verkostokeskeinen sodankäynti Seitsemänneksi verkkoteorian kehityksessä on myös saavutettu uusia tulkintoja, jopa uusi paradigma, perustavanlaatuinen verkkojen selityksen muutos. Kyse on skaalavapaasta verkosta, josta muun muassa Internet on hyvä sovellutus. Yksi skaalavapaan verkon sovellutus on periaate ”voittaja vie kaiken”. Voiko taloudessa tai sodankäynnissä olla vaarallisempaa sovellutusta? Vertaa esimerkiksi Microsoft, Google ja Nokia.
Suomen Somalia-verkosto Ajatus yhteistyöverkostosta, joka kehittäisiä erilaisten Somaliaan liittyvien ryhmittymien ja järjestöjen välistä yhteistyötä, heräsi vuonna 2003. Verkosto otti mallia rasisminvastaisesta RASMUS-verkostosta sekä kansainvälisestä Somalian avustustoimintaa Nairobissa koordinoivasta SACB-verkostosta. Suomen Somalia-verkosto perustettiin syksyllä 2004 ja sen toimintaa rahoitti vuosina 2005–2010 ulkoasiainministeriö Kansainvälisen Solidaarisuussäätiön kanssa tehdyllä konsulttisopimuksella. Suomen Somalia-verkosto ry rekisteröityi ja aloitti toimintansa itsenäisenä yhdistyksenä vuonna 2009. Verkoston toiminta on kasvanut vuosien varrella ja vuonna 2016 toimistolla työskentelee 3–4 työntekijää ja verkostossa toimii lukuisia vapaaehtoisia. 
Yksi verkoston toiminnan tärkeimmistä tavoitteista on vahvistaa kehitysyhteistyötä tekevien järjestöjen toimintakykyä ja siten lisätä vaikuttavia kehitysyhteistyöhankkeita Somaliassa. Tätä työtä tehdään mm. tarjoamalla kehitysyhteistyöhön ja yhdistystoimintaan liittyvää hankeneuvontaa ja koulutusta. Verkosto myös koordinoi jäsenjärjestöjen kehitysyhteistyöhankkeita sekä vastaa yhteishankkeiden rahoitushauista, seurannasta ja raportoinnista.
Sosiaalinen verkosto Sosiaalisten verkostojen analyysissä (engl. social network analysis, SNA) sosiaaliset verkostot nähdään verkostoteorian kontekstissa siten, että ne muodostuvat solmukohdista ja yhteyksistä; solmut ovat yksilöllisiä toimijoita verkostoissa, ja yhteydet kuvaavat toimijoiden välisiä suhteita. Muodostuvat graafipohjaiset rakenteet ovat usein hyvin kompleksisia. Monilla tieteenaloilla tapahtuva sosiaalisten verkostojen tutkimus on osoittanut, että verkostot toimivat monilla tasoilla perheistä valtioihin, ja niillä on merkittävä rooli ongelmanratkaisussa, organisaatioiden toiminnassa ja yksilöiden kyvyssä saavuttaa tavoitteitaan.
Pyöräilykuntien verkosto Pyöräilykuntien verkosto on perustettu vuoden 1997 alussa silloisen Liikenneliitto ry:n projektina. Liikenneliiton toteutti v. 1996 Suomen ensimmäisen valtakunnallisen pyöräilyvuoden. Sen jatkotoimenpiteenä perustettiin sitten verkosto nimellä ”Suomalainen Pyöräilykuntien verkosto”. Jäsenmäärä oli vuoden 1997 lopussa 17 kuntaa. Aluksi jäseninä oli vain kuntia, mutta jo 1998 alettiin ottaa jäseniksi myös yrityksiä ja yhdistyksiä sekä muita organisaatioita. Ensimmäisenä liittyi jäseneksi Tielaitos. Liikenneliiton toiminnan loputtua alkuvuonna 2001 verkosto siirrettiin Suomen luonnonsuojeluliiton tiloihin sen hallinnoimaksi itsenäiseksi projektiksi. Pyöräilykuntien verkosto rekisteröitiin itsenäiseksi yhdistykseksi vuoden 2004 lopussa. Tällöin verkoston toiminta siirrettiin Kuntatalolle. Samalla TUL:n hallinnoima Suomi Pyöräilee -kampanja siirrettiin Pyöräilykuntien verkostoon sen hallinnoimaksi projektiksi. Verkostolla on ollut koko ajan yksi kokopäiväinen työntekijä, aluksi projektisihteeri ja myöhemmin toiminnanjohtaja. V. 2007 vietettynä valtakunnallisena pyöräilyvuotena oli henkilökunnan vahvuus kaksi henkeä ja v:sta 2012 alkaen erilaisen projektihankkeiden kautta noin kolme henkilöä.
Pysäyttäkää sota -verkosto Pysäyttäkää sota -verkosto on suomalainen sodanvastainen ryhmittymä. Verkoston toiminnassa merkittävässä roolissa ovat vasemmistolaiset ja maahanmuuttajien järjestöt. Verkosto on vastustanut Irakin ja Tšetšenian sotia sekä Palestiinan tapahtumia. Verkoston järjestöt olivat organisoimassa vuoden 2003 kevään sodanvastaisia mielenosoituksia. Yhteenliittymän tavoitteena on pitää sodanvastaisen liikkeen esiin nostamat kysymykset julkisuudessa mielenosoituksilla, kampanjoilla ja keskustelutilaisuuksilla.
Sosiaalinen verkostoanalyysi Verkoston ja sen toimijoiden verkostoasemasta johtuvia ominaisuuksia kutsutaan verkostometriikoiksi. Verkostometriikoista suosituimmat ovat erilaisia keskeisyysarvoja mittaavat keskeisyysluvut. Keskeisyys viittaa solmun toimijoiden sijaintiin verkoston rakenteessa. Keskeisyys on yhden pisteen ominaisuus, joka kertoo kuinka paljon yhdellä pisteellä on yhteyksiä tai lyhimpiä polkuja verkoston muihin solmuihin. Keskeiset toimijat pystyvät esimerkiksi viestintäverkostossa säätelemään viestinnän kulkua verkostossa. Verkoston keskeisimmät toimijat ovat myös eniten verkostoon sidoksissa. 
2. Läheisyyskeskeisyys (’closeness centrality’) kertoo kuinka ”lähellä” solmu on verkoston kaikista muista solmuista (eli monen solmun päässä kaikki muut solmut ovat). Läheisyyden perusteella voidaan päätellä, onko solmu yhteydessä hyvin yhdistettyihin solmuihin tai onko se itse hyvin yhdistetty. Keskeiset toimijat ovat yleensä muiden toimijoiden lähellä, joten niiden läheisyys on suuri.
Suomen Somalia-verkosto Verkosto toteuttaa aika ajoin myös muita, kuin varsinaisia kehitysyhteistyö tai viestintä- ja globaalikasvatushankkeita. Esimerkiksi loppuvuodesta 2015 verkosto toimeenpani yhdessä Solidaarisuuden kanssa tasa-arvohankkeen, jonka aikana jäsenjärjestöt oppivat sukupuolten välisestä tasa-arvosta yhdistystoiminnassa ja kehitysyhteistyössä. Lisäksi verkosto on toteuttanut Helsingin kaupungin rahoituksen turvin kehittämishankkeita ja on perustamassa useiden nuoriso-, kehitysyhteistyö- ja maahanmuuttajajärjestöjen kanssa verkoston koordinoimaa nuorten vapaaehtoisverkostoa.
Taikalamppu Taikalamppu on opetusministeriön kehittämä valtakunnallinen lastenkulttuurikeskusten verkosto. Verkoston tarkoituksena on kehittää lastenkulttuuria koko Suomen alueella. Verkostoon kuuluvat lastenkulttuurikeskukset ovat alueellisesti eri puolilta Suomea ja jokaisella keskuksella on opetusministeriön antamat kehitystehtävät. Verkosto toimii kolmivuotiskausin.
Affiliate-markkinointi Affiliate-verkosto tuo yhteen mainostajat ja julkaisijat. Mainostajat voivat liittyä verkostoon ajamaan tulospohjaista mainontaa ja tarjota julkaisijoille mainosmateriaaleja. Affiliate-verkosto toimii välittäjänä julkaisijan ja mainostajan välillä. Affiliate-verkko laskuttaa mainostajaa julkaisijan tekemistä toteutuneista myynneistä tai liideistä. Julkaisija puolestaan laskuttaa verkostoa tekemistänsä myynneistä. Suomessa toimii tällä hetkellä noin 10 eri affiliate-verkostoa, joita ovat esimerkiksi Adservice, Adtraction, Performission ja TradeTracker.
Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma Sukupuolentutkimuksen verkosto Hilma on kahdeksan suomalaisen yliopiston yhteistyöfoorumi sukupuolentutkimuksen alueella. Hilma-verkosto kunnioittaa nimellään varhaista antropologia Hilma Granqvistia. Verkosto perustettiin vuonna 2001 Helsingin yliopiston naistutkimuksen professorin Aili Nenolan aloitteesta. Sen puheenjohtajina ovat toimineet Nenolan lisäksi Kirsi Saarikangas ja Päivi Naskali. Verkosto tarjoaa verkko-opetusta, tasa-arvoon ja työelämään liittyviä kursseja sekä feministisen yliopistopedagogiikan opintoja.
Sosiaalinen verkostoanalyysi Verkoston tiheys on kenties perustavin koko verkoston ominaisuus, jota voidaan arvioida graafiteorian avulla. Tiheys kuvastaa verkoston solmujen välisten yhteyksien todellista määrää verrattuna kaikkiin mahdollisiin yhteyksiin. Tuloksena on siis luku nollasta yhteen. Täydellinen tiheys on silloin, kun kaikki verkoston solmut ovat yhteydessä toisiinsa. Suunnatussa matriisissa tiheyden laskemisessa otetaan huomioon yhteyksien suunta. Arvotetun verkoston tiheyden määrittämiseksi arvot pitää muuttaa esim. dikotomisiksi.
Pyöräilykuntien verkosto Pyöräilykuntien verkosto ry on kuntien, valtionhallinnon, yritysten ja järjestöjen välinen yhteistyöverkosto, jonka tavoitteena on pyöräilyn merkittävä lisääminen Suomessa kestävänä liikennemuotona ja arkiliikuntana, joka tuottaa hyvinvointia yksilölle, yhteiskunnalle ja ympäristölle. Verkosto edistää myös kävelyä. Toimintansa verkosto aloitti v:n 1997 alussa.
Käytäntöverkostot Verkostolla tarkoitetaan yksikköjen joukkoa, jossa yksiköiden väliset siteet muodostavat verkoston. Yksiköt voivat olla esimerkiksi ihmisiä tai organisaatioita. Verkostot mahdollistavat viestinnän sekä tiedon jakamisen yksiköiden välillä. Verkoston jäsenten väliset siteet voivat olla heikkoja tai vahvoja. Käytäntöverkostoissa ihmisiä yhdistää kiinnostus tiettyyn aiheeseen .
Verkosto Ihmiset muodostavat keskenään verkostoja ja esimerkiksi yritykset verkostoituvat. Tällöin puhutaan sosiaalisista eli yhteisöllisistä verkostoista.
Harvinaiset-verkosto Verkoston kattojärjestönä on EURORDIS, joka on harvinaisten sairauksien kansainvälinen etujärjestö. Suomen Harvinaiset-verkosto on ollut mukana sen projekteissa.
Verkostotiede Verkostotiede (engl. "Network science") on tieteenala, joka tutkii kompleksisia verkostoja, kuten telekommunikaatioverkostoja, tietokoneverkostoja, biologisia verkostoja, kognitiivisia verkostoja ja sosiaalisia verkostoja. Näitä tutkitaan jakamalla kokonaisuudet elementeiksi tai tekijöiksi ("solmut") sekä näiden välisiksi yhteyksiksi ("kaariksi"). Ala pohjautuu muun muassa graafiteorian, tilastotieteen, tietotekniikan ja sosiologian teorioihin ja metodeihin.
Tuettu työllistyminen Tuetun työllistymisen palveluntuottajat ja muut alalla toimivat organisaatiot perustivat vuonna 1995 yhteisen FINSE-verkoston keskinäisen tiedonvälityksen tarpeisiin. Verkosto toimi VATES-säätiön yhteydessä, ja siinä oli yli 100 jäsentä. Verkostolla oli yhteydet myös Euroopan unionin vastaavaan EUSE-verkostoon. Vuonna 2008 FINSE lakkautettiin.
IT-kouluttajat Yhdistyksessä toimii Tietie-verkosto, joka kehittää ammattikorkeakouluopetusta yhdessä yritysten kanssa. Tietie-verkoston taustalla on vuonna 1995 alkanut Tietie-projekti ja sitä vuonna 1999 seurannut Tietie-yhteistyö. Tietien 20-vuotisjuhlissa kesäkuussa 2015 verkoston toiminta-ajatusta muutettiin: jatkossa verkosto kehittää avointa elinikäistä oppimista.
Suomen Somalia-verkosto Verkoston jäsenyys on avoinna kaikille järjestöille, jotka haluavat edistää yhdistyksen tavoitteita. Yksityishenkilöt voivat liittyä kannatusjäseniksi. Valtaosa verkostossa toimivista järjestöistä on Suomessa asuvien somalialaisten perustamia, mutta mukana on myös jo pitkään kehitysyhteistyötä Somaliassa tehneitä suomalaisia järjestöjä.
Vuonna 2016 Suomen Somalia-verkostolla oli 28 jäsenjärjestöä:
Sosiaalinen verkostoanalyysi Verkostoanalyysi ei ole yksittäinen tutkimusmenetelmä, vaan pikemminkin joukko menetelmiä, joiden avulla kyetään kokoamaan ja hahmottamaan sosiaalisten rakenteiden moninaisuutta sekä näkemään sosiaalisten ilmiöiden riippuvuus toisistaan. Verkostoanalyysissä tavoitteena on hahmottaa verkostojen rakennetta ja dynamiikkaa tai vaikkapa informaation liikettä verkostoissa. Menetelmän avulla voidaan tehdä havaintoja sekä yksittäisten toimijoiden rooleista verkostoissa että verkostojen rakenteesta ja niiden muutoksesta.
Cochrane-verkosto Cochrane-verkosto on perustettu vuonna 1993, ja se on nimetty brittiläisen epidemiologin Archie Cochranen mukaan. Cochrane-verkoston toimintaa johtaa valittu ohjausryhmä.
Verkostotiede Verkostoille on määritelty erilaisia metriikoita. Näiden avulla verkostoja voidaan analysoida numeerisesti ja vertailla keskenään. Myös yksittäisten solmujen asemaa verkostossa voidaan tutkia.