mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Curaçao Yhden osan Alankomaiden kuningaskunnasta muodostanut Alankomaiden Antillit perustettiin vuonna 1948. Se koostui kuudesta Alankomaille kuuluneesta saaresta. Curaçaosta tuli maan hallinnollinen keskus, jossa sen parlamentti kokoontui. Lisäksi jokaisella saarella oli oma paikallisparlamenttinsa. Curaçaolla oli 12 parlamentin 22 paikasta. Aruban jätettyä Alankomaiden Antillit, Curaçaon osuus nousi 14:ään.
Curaçao Curaçao on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva autonominen maa. Valtionpäämies on Alankomaiden monarkki, jota edustaa kuvernööri. Curaçaon kuvernöörinä toimii tällä hetkellä Lucille George-Wout.
Curaçao (likööri) Curaçao on likööri, joka on maustettu Curaçaon saarella kasvavan Laraha-sitruspuun ("Citrus aurantium currassuviencis") hedelmien kuivatulla kuorella. Alkoholia siinä on 20–40 tilavuusprosenttia. Espanjalaiset löytöretkeilijät istuttivat 1527 Curaçaolle appelsiinipuita, mutta saaren vähäravinteisen maaperän ja kuivan ilmaston vuoksi hedelmistä tuli pieniä ja kitkeran makuisia. Aromikkaita kuoria ryhdyttiin käyttämään maustamiseen ja puu jalostettiin omaksi lajikseen sen hedelmien säilyttäessä voimakkaan karvaan makunsa.
Triple sec Alkuperäinen triple sec on Cointreau, jonka kehittivät Adolphe ja Edouard-Jean Cointreau Ranskassa. Se on hyvin samankaltainen juoma kuin Curaçao, joka tulee Curaçaon saarelta. Curaçaoa alettiin valmistaa vuonna 1886, Cointreauta vuonna 1849. Triple seciä valmistetaan Ranskassa, Meksikossa, Yhdysvalloissa sekä Curaçaon saarella.
Curaçao Curaçaolle on muuttanut erityisen paljon naisia, minkä takia vuonna 2011 100 naista kohti oli vain 84 miestä. Samalla yli 60-vuotiaiden määrä on kasvanut selvästi ja 0–14-vuotiaiden vähentynyt. Tästä syystä Curaçaon tilastokeskus on arvioinut, että maa tarvitsee edelleen maahanmuuttoa, jotta väestö voisi kasvaa.
Curaçao Curaçao tunnetaan erityisesti koralliriutoistaan, jotka tekevät saaresta suositun sukelluskohteen.
Curaçao Curaçaon pohjoisosassa sijaitsee Haton kansainvälinen lentoasema. Willemstadissa on suojaisa luonnonsatama.
Curaçao Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania meni konkurssiin vuonna 1791, ja Curaçao siirtyi suoraan Hollannin alaisuuteen. Hollanti siirtyi vuonna 1795 Ranskalle Batavian tasavaltana. Ranskan ja Britannian erimielisyydet näkyivät myös Karibialla, ja Britannia valtasi myös Curaçaon. Saari kuului Britannialle vuosina 1800–1803 ja 1807–1816, jolloin siitä tuli Alankomaiden kuningaskunnan siirtomaa.
Vaikka alankomaalaiset kehittivät Curaçaon taloutta, saari ajautui 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla taloudellisiin vaikeuksiin orjuuden lakkauttamisen jälkeen vuonna 1863. Mantereen Venezuela asetti vuonna 1882 kaikille curaçaolaisille tuontitavaroille 30 prosentin lisämaksun. Saaren heikon taloudellisen tilanteen takia monia saarelaisia muutti Kuuban sokeriplantaaseille sekä rakentamaan Panaman kanavaa ja Surinamen rautateitä. Talous kääntyi voimakkaaseen nousuun 1900-luvun alussa. Siihen vaikutti erityisesti Curaçao Petroleum Industry Companyn avaaminen vuonna 1914. Se siirtyi pian Royal Dutch Shellin haltuun, ja sinne kuljetettiin öljyä jalostettavaksi pienillä aluksilla Venezuelan Maracaibojärveltä.
Curaçao Espanjalainen tutkimusmatkailija Alonso de Ojeda löysi saaren vuonna 1499. Koska saarelta ei löytynyt arvokkaita metalleja, espanjalaiset pitivät sitä hyödyttömänä. He siirsivät vuonna 1513 lähes kaikki intiaanit työvoimaksi Hispaniolan saaren kaivoksiin. Lisäksi espanjalaiset toivat Curaçaoon "encomienda"-järjestelmän, jossa "encomenderot" saivat luvan käyttää intiaaneja työvoimana. Espanjalaiset tuottivat Curaçaolla karjataloustuotteita ja brasilianpuusta saatavaa väriainetta.
Curaçao Curaçaossa oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 150 563 asukasta. Väestö oli kasvanut lähes 20 000:lla vuodesta 2001. Keskimääräinen väestönkasvu oli ollut 1,4 prosenttia vuodessa. Väestö on kasvanut erityisesti maahanmuuton ansiosta. Noin neljännes ulkomailla syntyneistä on tullut Alankomaista ja noin 15 prosenttia Dominikaanisesta tasavallasta. Muita merkittäviä ulkomailla syntyneitä ryhmiä ovat kolumbialaiset, haitilaiset ja jamaikalaiset. Noin 90 prosenttia Curaçaon asukkaista on Alankomaiden kansalaisia.
Curaçao Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania valtasi Curaçaon vuonna 1634. Saaren pääkaupunki Willemstadista tuli kauppakomppanian Karibian keskuspaikka. Hollantilaiset antoivat vuonna 1675 Willemstadtille vapaasataman aseman, minkä ansiosta se oli avoinna ulkomaalaisillekin aluksille. Curaçao oli orjakaupan keskus. Vilkkaimpina vuosina 1600-luvun jälkipuoliskolta 1700-luvun alkuneljännekselle saarella kaupattiin 2 500–3 000 orjaa vuodessa. Pääosa orjista kuljetettiin eteenpäin alueen muihin maihin.
Curaçao (likööri) Curaçaoliköörin kehitti ja sitä markkinoi ensimmäisenä juutalainen espanjalais-portugalilaislähtöinen Seniorin perhe 1800-luvulla. Liköörin valmistuksessa hedelmien kuoret kuivataan ja niitä liotetaan alkoholissa ja vedessä useita päiviä, jonka jälkeen kuoret poistetaan liemestä ja muut mausteet lisätään. Liköörissä tuntuu appelsiinin maku riippuen sen karvausasteesta. Se on luonnostaan väritöntä, liköörin väri tulee keinotekoisesta väriaineesta. Curaçao on yleensä sinistä, mutta se voi olla muunkin väristä. Curaçao on hyvin samantyyppinen juoma kuin Triple sec, joka on väritöntä.
ABCS-turnaus Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella. Pronssiottelu keskeytettiin Bonairen pelaajien marssittua pois kentältä. Ottelu tuomittiin Aruban voitoksi.
Turnauksen ottelut pelattiin Dr. Ir. F. Essed Stadionilla Paramaribossa, Pohjois-Surinamessa.
Ottelut pelattiin Trinidad Stadiumilla, Oranjestadissa, Aruballa.
Ottelut pelattiin Ergilio Hato Stadiumilla, Willemstadissa Curaçaon saarella.
Turnaus piti pelata marraskuussa 2014, mutta sitä jouduttiin siirtämään Curaçaon muiden maaotteluiden takia. Turnaus siirrettiin pelattavaksi vuoden 2015 tammikuussa.
Curaçaon lippu Lipun suunnitteli Martin den Dulk vuonna 1984. Curaçao oli järjestänyt pienen kilpailun lipun valitsemiseksi. Martin den Dulk oli yksi lukuisista osanottajista, mutta tuomarit olivat vaikuttuneita hänen lipustaan.
Alankomaiden kuninkaallinen laivasto Laivaston päätukikohta on Den Helder, Noord-Hollandissa. Muita tukikohtia ovat Amsterdam, Vlissingen, Texel ja Willemstad, Curaçaossa. Merijalkaväen kasarmit ovat Rotterdamissa, Doornissa sekä tukikohdat Curaçaossa ja Savaneta Arubassa.
Keshi yená Alankomaat valloittivat Curaçaon Espanjalta 1600-luvulla ja alankomaalaisten siirtolaisten myötä saarille saapuivat myös suuret juustokiekot. Curaçao oli myös merkittävä orjakaupan keskus ja paikalliset orjat aloittivat juustokiekkojen täyttämisen.
Curaçao Curaçaolla on yksikamarinen parlamentti, johon valitaan 21 edustajaa viiden vuoden välein. Kaikilla 18 vuotta täyttäneillä Alankomaiden kansalaisilla on oikeus äänestää. Maan hallitusta johtaa pääministeri. Tällä hetkellä pääministerinä toimii Ben Whiteman.
Curaçao Curaçaon ensimmäiset asukkaat saapuvat saarelle noin 2900 eaa. Orinocojoen alueelta. Espanjalaisten saapuessa vuonna 1499 saarella eli arawakkeja, joiden uskotaan kuluneen caquetioiden heimoon, jotka asuttivat myös Falcónin aluetta ja Guajiran niemimaata.
Curaçao Toinen maailmansota vauhditti Curaçaon taloutta, sillä saaren öljy oli tärkeää liittoutuneille. Koska Alankomaat oli Saksan valtaama, Yhdysvallat perusti saarelle tukikohdan sen turvaamiseksi. Yhdysvallat kohensi saaren liikenneinfrastruktuuria. Talouden nousukausi vauhditti muuttoa Curaçaolle. Saarella oli noin 33 000 asukasta vuonna 1915, ja noin 119 000 asukasta vuonna 1955. Saarella saapui paljon työntekijöitä Alankomaista, Karibian englanninkielisiltä saarilta, Surinamesta, Kolumbiasta, Venezuelasta ja Madeiralta, ja saaren talous monipuolistui, kun osa uusista tulokkaista siirtyivät vähittäiskauppaan ja palveluihin. Väestönkasvun takia saaren terveysalaa uudistettiin, ja saarelle tuotiin alankomaalainen koulutusjärjestelmä.
Klein Curaçao Vuohet saivat ennen vaeltaa saarella, mikä aiheutti sen aavikkoitumisen. Vuonna 1871 englantilainen kaivosinsinööri John Godden kävi saarella ja aloitti fosfaatin kaivuun, joka loppui vuonna 1886. Saari kaivettiin tyhjäksi, saaren korkeus laski, ja merilintupopulaatio romahti. Tällä hetkellä metsitys on CARAMBI-meritutkimusaseman hallussa. Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania vei paljon orjia Curaçaoon.
Ennen kuin orjat saapuivat Curaçaoon, sairaat pistettiin karanteeniin Klein Cuaraçoon. Ensimmäisen karanteenirakennuksen jäännökset ovat vieläkin saaren luoteisosassa. Orjat ja muut matkustajat, jotka eivät selvinneet laivamatkasta, haudattiin Klein Curaçoon. Nämä haudat ovat saaren eteläosassa.
Triple sec Triple sec on väritöntä appelsiininmakuista likööriä. Sitä käytetään tuhansissa erilaisissa drinkeissä. Triple secin valmistuksessa käytetään Curaçaon saarella kasvavien appelsiinien kuoria. Curaçaon appelsiinit ovat tavallista kirpeämpiä, ja triple seciin käytetään kypsymättömiä appelsiineja.
Curaçao Jalostamo alkoi vähentää väkeä vuoden 1960 jälkeen, minkä takia talous alkoi jälleen laskea. Shell jätti saaren vuonna 1985, jolloin Curaçaon hallitus osti jalostamon yhden guldenin symbolisella summalla ja vuokrasi sen venezuelalaiselle PDVSA:lle.
Curaçaon jalkapallomaajoukkue Curaçaon jalkapallomaajoukkue korvasi vuonna 2011 Alankomaiden Antillien jalkapallomaajoukkueen ja otti sen paikan FIFA-rankingissä. Se on ilmoittanut tavoitteekseen MM-paikan ja sen päävalmentajana toimi entinen suurpelaaja Patrick Kluivert, joka oli vuonna 2014 Alankomaiden apuvalmentajana voittamassa MM-pronssia.
Alankomaiden kuningaskunta Ennen vuoden 1954 valtioasetusta Suriname, Curaçao, Länsi-Uusi-Guinea sekä muut alusmaat olivat Alankomaiden merentakaisia siirtomaita. Tämän jälkeen siirtomaasuhde purettiin ja Surinamen, Curaçaon ja Alankomaiden-Uusi-Guinean ja alusmaiden tästä lähtien Alankomaiden Antillien asema muuttui kuningaskunnan maaksi, ja ne saivat itse päättää sisäisistä asioistaan. Vuonna 1962 Alankomaiden-Uusi-Guinea liitettiin Indonesiaan osana Länsi-Uusi-Guineaa ja vuonna 1975 Suriname irtautui kuningaskunnasta ja itsenäistyi. Vuonna 1986 Aruba irtautui Alankomaiden Antilleista ja muodosti oman autonomisen alueensa kuningaskunnan sisällä. Vuonna 2010 Alankomaiden Antillit jaettiin Arubaan, Curaçaoon, Sint Maarteniin ja kolmeen erityisasemassa olevaan kuntaan.
Papiamentu Ethnologuen arvion mukaan papiamentun puhujia on 263 200. Kieli on ollut Bonairen virallinen kieli vuodesta 2010. Papiamentu on virallinen kieli "de facto" myös Curaçaolla, Aruballa ja Sint Maartenissa. Eniten papiamentun puhujia asuu Curaçaolla (arviolta 115 000 vuonna 2011).
Savanniaratti Savanniaratti ("Eupsittula pertinax") on Etelä-Amerikan pohjoisosassa ja Panamassa elävä papukaija. Lajista tunnetaan 14 alalajia, joista monet elävät rannikon tuntuman saarilla, kuten Aruballa, Bonairella ja Curaçaolla. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Curaçaosta saadusta näytteestä 1758.
Curaçaon lippu Sen jälkeen kun Aruba sai lippunsa, vaikka se oli vielä osa Alankomaita, Curaçao sai luvan omaan lippuun. Neuvostolle lähetettiin kaksituhatta lippua, joista kymmenen pääsi jatkoon. Neuvosto teki päätöksen 29. marraskuuta 1982. Pienten muutoksien jälkeen lippu otetiin käyttöön 2. heinäkuuta 1984.
Alankomaiden Antillit ABC-saarten taloutta määritti pitkälti Venezuelasta saatu öljy. Curaçao sai tuloja öljynjalostamisesta ja -varastoinnista sekä tankkerien vierailuista saaren kuivatelakoilla. Öljytulojen vähetessä turismista muodostui tärkeä elinkeino. Myös veroparatiisiyhtiöiden isännöinti oli talouden tärkeä tulonlähde. Ennen öljyteollisuutta merkittävin tulonlähde oli kuuluisa Curaçao-appelsiinilikööri.
Curaçao Venezuelasta tuotava maaöljy muodostaa keskeisimmän osan Curaçaon taloudesta. Saaren satama on Panaman kanavalle johtavien kauppareittien risteyskohdassa, ja satamaa pystyvät käyttämään myös suuret säiliöalukset. Aiemmin Shellin omistuksessa olleen jalostamon omistaa nyt valtiollinen Refineria di Korsou, joka vuokraa sitä venezuelalaiselle PDVSA:lle. Vuokrasopimus umpeutuu vuonna 2019.
Curaçao Alankomaiden Antillien asema oli useasti kiivaiden keskusteluiden kohteena, ja jokaisella saarella kasvoivat patrioottiset ajatusmallit. Useiden kansanäänestysten jälkeen Alankomaiden Antillit hajotettiin lokakuussa 2010. Curaçaosta ja Sint Maartenista tuli Aruban tavoin oma Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva maanosa. Bonaire, Saba ja Sint Eustatius saivat puolestaan erityiskunnan aseman.
Klein Curaçao Klein Curaçossa ei ole pysyviä asukkaita. Saarella on palmun lehdillä vuorattuja vajoja päivämatkailijoita varten, ja koteja kalastajilla, jotka usein yöpyvät niissä muutaman päivän. He saavat vettä Curaçaon rannikkovartiostolta. Tuulenpuoli on hautausmaa haaksirikkoutuneille veneille. Pieni tankkeri Maria Bianca Guidesman on aaltojen iskujen purettavana. Muitten neljän tai viiden veneen jäännökset ovat ajautuneet rannalle.
Keshi yená Keshi yenáa valmsitetaan Curaçaolla, Aruballa ja Bonairella. Keshi yenán valmistus kotioloissa on vähentynyt, mutta annosta tarjoillaan yleisesti ravintoloissa. Paikalliset syövät sitä enimmäkseen juhlapäivinä esimerkiksi juuston kalliin hinnan takia. Juustoa käytetään paikallisessa keittiössä vain harvoin muiden ruokalajien valmistukseen. Ravintoloissa annosta tarjoillaan usein myös turisteille. Keshi yenáa on kuvailtu joskus Curaçaon kansallisruuaksi.
Alankomaiden kuningaskunta Alankomaiden kuningaskunta (holl. "Koninkrijk der Nederlanden") on Länsi-Euroopassa sijaitsevista Alankomaista sekä Karibialla sijaitsevista Arubasta, Curaçaosta ja Sint Maartenista koostuva valtioliitto. Aruballa, Curaçaolla ja Sint Maartenilla on äänioikeus koko kuningaskuntaa koskevissa asioissa. Kuningaskunnan nykyinen muoto astui voimaan 28. lokakuuta 1954. Tätä ennen vuodesta 1830 lähtien Alankomaiden kuningaskunta koostui Alankomaista ja sen siirtomaista. Suriname kuului kuningaskuntaan ennen itsenäistymistään vuonna 1975.
Vuoden 1958 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat Paraguay selviytyi MM-kilpailuihin.Meksiko selviytyi karsinnan toiselle kierrokselle Keski-Amerikan lohkon voittajaa vastaan.Costa Rica selviytyi karsinnan toiselle kierrokselle Pohjois-Amerikan lohkon voittajaa vastaan.
Curaçaon ja Guatemalan ottelu jäi pelaamatta, koska guatemalalaispelaajat eivät saaneet matkustaa Alankomaiden Antilleille. Ottelun pelaamatta jättämisellä ei ollut lohkon lopputuloksen kannalta merkitystä. Alankomaiden Antillien jalkapallomaajoukkue esiintyi MM-karsinnoissa vielä Curaçao nimellä.Meksiko selviytyi MM-kilpailuihin.
Savusauna Oulun eteläpuolen turpassaunat* ovat poikkeava erikoisuus Pohjois-Suomen savusaunojen joukossa. Myös Ruijan kveeneillä on ollut turpeesta tai ajopuusta tehtyjä savusaunoja. Värmlannin suomalaisalue oli toinen Suomesta alkunsa saanut mutta paikallisia vaikutteita käyttänyt saunarakennusalue. Delawaressa Värmlannin suomalaisia paljon sisältänyt ruotsalaissiirtokunta rakensi savusaunan vuonna 1654 paikalliselle kuvernöörille. Yhden erikoisen savusaunatyypin muodostavat vuosien 1939 ja 1944 välisenä aikana rakennetut ns. sotasaunat, joista melkoinen osa oli maahan kaivettuja korsusaunoja.
Vienan Karjala Vienan Karjalassa, niin kuin muuallakin Koillis-Euroopassa on asunut jo vuosituhansia suomalais-ugrilaisia kansoja, jotka olivat nykyisten karjalaisten ja suomalaisten esi-isiä. Vienankarjalaiset ovat suomalaisten lähin sukulaiskansa, mikä onkin tehnyt yhteyksien pitämisen rajan yli helpoksi. Suomen kieli ja Vienassa puhuttava karjalan kielen murre ovat lähellä toisiaan, mikä näkyy esimerkiksi Vienan paikannimistössä. Tämä helpotti esimerkiksi Vienasta Suomeen suuntautuvaa laukkukauppaa vuosisatojen varrella.
Uusi Ruotsi Ensimmäisen varsinaisen siirtolaisretkikunnan lähtiessä Ruotsista toukokuussa 1641 suurin osa sen siirtolaisista oli Värmlannista kerättyjä suomalaisia maanviljelijöitä. Kaksi vuotta myöhemmin kuvernööri Printzin mukana saapuneissa siirtolaisissa oli useita Pohjanmaalta ja Vaasasta tulleita suomalaisia, jotka olivat lähteneet mukaan Mustasaaressa asuneen Printzin ehdotuksesta.
Värmlannin lääni Värmlannin lääni sijaitsee läntisessä Keski-Ruotsissa. Se rajoittuu pohjoisessa Taalainmaan ja idässä Örebron lääniin, etelässä Länsi-Götanmaan lääniin ja lännessä Norjaan. Lääni sijaitsee Vänernin pohjoisrannikolla. Lääni vastaa lähes täysin Värmlannin maakuntaa, ja sen pääkaupunki on Karlstad. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Värmlannin läänin vaalipiirin.
Savolaisten asutusliike Vuonna 1638 perustettiin Uuden Ruotsin siirtokunta Eteläjoen (nyk. Delawarejoki) varrelle. Siirtokuntaan muutti satoja suomalaisia, etenkin Värmlannin kaskiviljelijöitä. Siirtokuntalaiset olivat nykyisen Philadelphian seudun ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat.
Värmlannin lääni Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Värmlannin kalliomaalaukset Värmlannin kalliomaalaukset muodostavat Ruotsin kalliomaalauksissa oman erillisen ryhmänsä. Maalaukset sijaitsevat Värmlannissa Norjan vastaisen rajan ja Vänernin välissä. Ne poikkeavat esityksensä puolesta Bohusläänin, Norlannin ja Suomen kalliomaalauksista, joten vastineita niille pitänee etsiä Norjan puolelta.
Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä Billie pelastuu saarelta ja hän saa tietää, että Bon ja hänen kuolleeksi luultu tytär, Georgia, onkin elossa. He saavat tietää että Georgia onkin koko ikänsä Salemissa asunut Chelsea Benson (nykyään Chelsea Brady).
Metsäsuomalaiset Vuosina 1596–1597 käyty nuijasota ja seuraavan vuosisadan alkuvuosiin ajoittunut nälänhätä saivat yhä useammat siirtolaiset siirtymään Ruotsin metsiin. Suomalaisasutus levisi noin sataanviiteenkymmeneen Keski-Skandinavian pitäjään (), lähinnä Värmlantiin, Taalainmaalle, Hälsinglandiin ja Södermanlandiin sekä sieltä Oslon itäpuolelle. Yksinomaan Värmlannissa suomalaiset levittäytyivät 40 pitäjään, Taalainmaalla 29:ään, Hälsinglandissa 16:een ja Södermanlandissa 12 pitäjään. Norjan puolelle suomalaisia siirtyi 150 kilometrin kaistalle rajaseudulle Oslosta pohjoiseen.
Värmlanti Värmlanti on ollut suurten muuttovirtausten maakunta. Jo 1600-luvulla sinne muutti runsaasti suomalaisia, jotka asuttivat alueen suomalaismetsät. Suomen kieli säilyi alueella jopa 1900-luvun puoleen väliin saakka. Vielä 1950-luvulla Värmlantiin muutti suomalaisia metsätöihin. Värmlannista lähti 1800-luvun lopulla siirtolaisia Amerikkaan ja rautatietyömaille ympäri Skandinaviaa.Värmlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 310 914 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Värmlannin lääni Värmlannin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Värmlannin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Värmlannin lääni Värmlannin läänissä on nykyään 16 kuntaa:
Årjäng Årjäng on taajama ja entinen kauppala Länsi-Ruotsissa. Årjäng sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa. Nykyään Årjäng on samannimisen Årjängin kunnan keskustaajama. Vuonna 2010 taajamassa oli 3 228 asukasta. Taajama sijaitsee E18-tien varrella noin 30 kilometrin päässä Norjan rajalta. Värmlannin läänin pääkaupunkiin Karlstadiin on matkaa 100 kilometriä
Värmlanti Prinssi Carl Philipllä on muodollinen arvonimi "Värmlannin herttua", ja hänen puolisonsa prinsessa Sofia Hellqvist on "Värmlannin herttuatar".
Värmlannin lääni Vuonna 2010 Värmlannin läänissä sijaitsi 66 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
Jämtlandin lääni Jämtlandin lääni muodostettiin Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista vuonna 1810. Ehdotuksen oli tehnyt alueen ainoa valtiopäivämies, Stugunissa asunut Anders Nilsson. Hänen mielestään tämä suuri alue Norjan rajalla tarvitsi paikallista johtamista. Uuden läänin muodostaminen auttaisi myös "voittamaan Suomen takaisin Ruotsin rajojen sisällä", sillä vuotta aiemmin Suomi oli liitetty osaksi Venäjää. Alueen talonpojat eivät halunneet perustaa uutta lääniä ja kasvattaa julkista sektoria, mutta Kustaa IV Aadolfin syrjäyttämisen jälkeen virassa ollut väliaikainen hallitus teki päätöksen. Östersundiin perustettavan lääninhallituksen katsottiin pystyvän myös parantamaan Ruotsin ja Norjan välisiä yhteyksiä, jotka Värmlannin pohjoispuolella kulkivat Jämtlandista Trøndelageniin Kölivuoriston yli.
Värmlannin lääni Närken ja Värmlannin lääni oli olemassa vuosina 1625–1639 ja jälleen 1654–1779. Ensimmäisellä kerralla myös Dalsland ja Västmanlandiin nykyisin kuuluva Örebron läänin osa lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa kuuluivat alueeseen. Toisella kertaa mukana olivat Närke, Värmlanti ja Västmanlandiin kuuluat Örebron läänin osat. Vuonna 1779 Närken ja Värmlannin lääni jaettiin ja perustettiin nykyinen Värmlandin lääni. Joskus sitä on kutsuttu myös "Karlstadin lääniksi" pääkaupunkinsa mukaan.
Uusi Ruotsi Siirtokunnan loppuaikoina suomalaisten ja Värmlannin metsäsuomalaisten osuus kasvoi uudelleen. Kun "Mercurius"-alus purjehti Delawareen talvella 1655–1656, sen 106 matkustajasta 92 oli mainittu suomalaisiksi. Retkeä johtanut Johan Papegoja ei osannut suomea, vaan joutui palkkaamaan tulkin. Aluksen lähtiessä Ruotsista jäi satamaan yli sata siirtolaista, jotka olivat turhaan ehtineet myydä talonsa ja kaiken omaisuutensa puolihintaan.
Charlottenberg Charlottenberg on Edan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 215 asukasta.
Skoghall Skoghall on Hammarön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 265 asukasta.
Torsby Torsby on samannimisen Torsbyn kunnan keskustaajama. Torsby sijaitsee Värmlannin läänin ja Värmlannin historiallisen maakunnan pohjoisosassa. Vuonna 2010 taajamassa oli noin 4 000 asukasta.
Lucian päivä Lucia-juhla tuli alkujaan Suomeen Högvallan seminaarin kautta 1919, jonne sen toi eräs opettaja Ruotsin Värmlannista. Kuitenkin Porvoossa on jo ainakin vuonna 1898 Porvoon suomalaisessa yhteiskoulussa vietetty Lucia-juhlaa koulun silloisen johtajan Kaarlo Tiililän päiväkirjamerkintöjen mukaan. 13.12.1898 koulussa on harjoitettu lapsia Lucia-juhlaa varten. Itse juhlasta ei näissä suppeissa merkinnöissä ole mainintaa.
Säffle Säffle on samannimisen Säfflen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 991 asukasta.
Sunne Sunne on samannimisen Sunnen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 931 asukasta.
Kil Kil on samannimisen Kilin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 842 asukasta.
Munkfors Munkfors on samannimisen Munkforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 054 asukasta.
Forshaga Forshaga on samannimisen Forshagan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 229 asukasta.
Grums Grums on samannimisen Grumsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 025 asukasta.
Arvika Arvika on samannimisen Arvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 244 asukasta.
Filipstad Filipstad on samannimisen Filipstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 022 asukasta.
Kristinehamn Kristinehamn on samannimisen Kristinehamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 839 asukasta.
Storfors Storfors on samannimisen Storforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 337 asukasta.
Värmlannin lääni Värmlannin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 272 736 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Ekshärad Ekshärad on taajama ja entinen kunta Keski-Ruotsissa. Ekshärad sijaitsee nykyisessä Hagforsin kunnassa Värmlannin läänissä ja Värmlannin maakunnassa. Vuonna 2010 Ekshäradin taajamassa siellä oli 1 074 asukasta.
Hjärne Suku on lähtöisin Ruotsin Värmlannista ja sen varhaisin tunnettu esi-isä oli 1500-luvulla Älgån pitäjän Fröbolissa asunut lautamies Jon Torsteninpoika. Hänen poikansa oli Nevanlinnassa kirkkoherrana toiminut Erlandus Jonæ (1596–1654), jota alettiin kutsua nimellä Hiärne hänen kotipitäjänsä lähellä sijainneen Hiernskog-nimisen paikan mukaan. Hänen poikansa, maaherra, arkkiatri ja Vuorikollegion varapuheenjohtaja Urban Hjärne aateloitiin nimellä "Hiärne" ("Hjärne") vuonna 1689. Suku esiteltiin samana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1149. Sukuun kuulunut valtaneuvos Gustaf Adolf Hjärne korotettiin vuonna 1762 vapaaherraksi ja 1770 kreiviksi, mutta introduktio Ritarihuoneelle jäi kummallakin kerralla suorittamatta ja tämä sukuhaara sammui mieslinjalta hänen kuollessaan vuonna 1805. Suku korotettiin 1779 ritaristoon eli aateliston toiseen luokkaan.
Ruotsin läänit Raportin jälkeen läänin ovat neuvotelleet keskenään läänijaosta. Neljä pohjoisinta lääniä haluaa yhdistyä kahdeksi lääniksi. Sveanmaalla aluejako on kaikkein ongelmallisin. Tukholman lääni ei halua yhdistyä muihin lääneihin, mutta tietyt läänit haluaisivat yhdistyä siihen. Jopa Örebron lääni haluaa liittyä Tukholman lääniin, mikä jättäisi Värmlannin läänin yksin. Uppsalan, Gävleborgin ja Taalainmaan läänit ovat pyytäneet lupaa perustaa Sveanmaan alueen, johon kuuluisivat myös Örebron ja Västmanlandin läänit. Lopulta siihen voisivat liittyä myös Värmlannin ja Södermanlandin läänit. Värmlannin läänissä on harkittu myös liittymistä Länsi-Götanmaan lääniin.
Tukholma Suomalaisia on asunut Tukholmassa keskiajalta lähtien. Uskonpuhdistuksen yhteydessä suomalaiset saivat dominikaaniluostarin kirkon itselleen. Vuonna 1533 pidettiin Tukholman ensimmäinen suomenkielinen jumalanpalvelus. Ensimmäiset suomenkieliset kirjat, Mikael Agricolan "Abckiria", "Rucouskiria" ja "Se Wsi Testamenti" painettiin Tukholmassa.
Luokki Luokkivaljastus on ollut käytössä yleisesti vain Itämeren itäpuolisilla alueilla. Luokin käyttöalue on hyvin yhtenäinen: suomalaisten ja virolaisten lisäksi luokkia käyttävät useat muut suomalais-ugrilaiset kansat sekä venäläiset. Keskiaikaisen "Codex Aboensis" -kirjan kuvituksessa esiintyvien luokkivaljaiden katsotaan osaltaan todistavan, että koko kirja on suomalainen. Läntinen raja kulkee Kuurinmaalla Latviassa. Suomessa yleisesti käytetty nimitys on luokka tai luokki, karjalassa vemmel tai vempele ja vepsässä vembel. Sana luokki puolestaan on yhtenäinen suomessa, vatjassa, virossa (look) ja liivissä. Venäläiset omaksuivat luokin suomalaisilta, ja Ruotsissa luokkia ovat käyttäneet vain Värmlannin metsäsuomalaiset. Länsi-Euroopassa tai Amerikan mantereella luokkia ei käytännössä tunneta lainkaan.
Kai Gideon Lapsuutensa Kai Gideon vietti pääkaupunkiseudulla, Westendissä. Hän peri musikaalisuutensa isältään Onni Gideonilta, joka muistetaan muun muassa Onni Klovnina ja havaijinkitaran soittajana. Kai Gideon joutui esiintymään kotonaan aina, kun perhe sai vieraita, ja esiintyi myös juhlatilaisuuksissa. Suurin esikuva hänelle oli kuitenkin naapurissa asunut Jukka Kuoppamäki. Kuusi vuotta nuoruudestaan Kai Gideon vietti Valamon luostarissa ja sittemmin kouluttautui uskonnonopettajaksi.
Hammarö Hammarö on entinen kauppala Keski-Ruotsissa. Kauppala sijaitsi samannimisellä Hammarön saarella Vänern-järven pohjoisrannalla aivan Karlstadin kaupungin eteläpuolella. Kauppalan alue kuului Värmlannin lääniin ja Värmlannin maakuntaan ja sen keskuksena toimi Skoghallin taajama.
Eyrejärvi Eyrejärven ympäristössä on asunut ihmisiä jo tuhansia vuosia, ja se onkin tärkeä paikka monissa Australian alkuperäiskansojen tarinoissa ja lauluissa. Erityisen tärkeä se on arabanoille, jotka asuivat järven ympäristössä eurooppalaisten saapuessa Australiaan.
Hagfors Hagfors entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Hagforsin kunnan keskustaajama. Hagfors sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 146 asukasta. Kaupunki sijaitsee Uvån-nimisen joen varrella.
Karlstad Karlstad (äännetään: [kɑːɭsta]) on taajama Keski-Ruotsin Värmlannissa Vänernin pohjoisrannalla. Karlstad on Karlstadin kunnan keskustaajama, Värmlannin läänin pääkaupunki ja Karlstadin hiippakunnan keskuskaupunki. Vuodesta 1999 Karlstadissa on ollut myös yliopisto. Karlstad on Ruotsin 17. suurin taajama.
Jos huonoo onnee ei ois mul ei ois onnee ollenkaan Jos huonoo onnee ei ois mul ei ois onnee ollenkaan on suomalaisen punkyhtye Pää Kiin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018.
Suomalaisten alkuperä 1800-luvulla syntyi Euroopassa käsitys suomalaisten mongolisuudesta ja tiedemiehet, jotka eivät olleet välttämättä edes nähneet suomalaisia, kirjoittivat suomalaisten itäisestä ulkonäöstä. Suomalaisten kerrottiin olevan tummia, lyhytkasvuisia ja vinosilmäisiä. Erään ranskalaisen tutkijan mukaan suomalaiset olivat muutoin saamelaisten näköisiä, paitsi että suomalaisilla oli tummempi iho. Eräs Suomessa käynyt saksalainen ihmetteli, miksei Suomessa asunutkaan suomalaisia, kun kuvatunlaisia ihmisiä ei löytynyt. Eräs Helsingin-matkaaja taas luuli nähneensä sekä germaaneja että mongoleja – ja mongoleillakin sen germaanipiirteen, että nämä olivat vaaleita.
Nina Sailo Pariskunta teki yhdessä useita runonlaulajien etsintämatkoja Karjalaan, ensimmäisen vuosina 1937–1938. Vielä jatkosodan loppuvaiheessa 1943–1944 he olivat lastensa kanssa Suomen miehittämässä Vienan Karjalassa Pirttilahdessa ja Vuokkiniemellä piirtämässä ja muovailemassa kuvia paikallisista kansanihmisistä ja suomalaisista rajajääkäreistä. Tuolloin syntyi myös 1989 Immolaan pystytetty Rajamiespatsas. Kesällä 1944 he joutuivat vetäytymään pois suomalaisten joukkojen mukana. Vielä 1951–1953 he olivat Ruotsn Värmlannissa kuvaamassa metsäsuomalaisten jälkeläisiä.
Sofia (Ruotsin prinsessa) Prinsessa Sofia, Värmlannin herttuatar (alun perin Sofia Kristina Hellqvist, s. 6. joulukuuta 1984 Danderyd, Ruotsi) on Ruotsin prinssi Carl Philipin puoliso. Avioliiton myötä Sofia Hellqvististä tuli prinsessa Sofia ja Värmlannin herttuatar.
Dorian Collaku Collaku on asunut useiden vuosien ajan Suomessa ja on naimisissa suomalaisen vaimonsa kanssa. Hän työskentelee ahtaajana Helsingin satamassa.
Onni Gideonin kvintetti Onni Gideonin kvintetti on suomalaisen Onni Gideonin orkesterin albumi vuodelta 2010, jossa ovat laulusolisteina Annikki Tähti ja Wiola Talvikki.
Yrjö Penttilä Yrjö Penttilä (s. 1891) oli suomalainen Hämeenlinnassa asunut taidemaalari joka kuvasi tauluissaan perinteiseen tyyliin suomalaisia maisemia.
Lagerborg Lagerborg on ruotsalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on introdusoitu Suomen aateliin sukuna numero 105. Suvun juuret ovat Ruotsin Värmlannissa ja sen vaiheet tunnetaan 1500-luvulta alkaen. Suvun kantaisä, everstiluutnanti Olof Olofsson Skragge aateloitiin suuren Pohjan sodan aikana 1719 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1620. Suomalaisen haaran kantaisä Karl Lagerborg muutti maahan vuonna 1731. Suku sammui Suomessa mieslinjalta vuonna 1961 ja kokonaan vuonna 2004.
Elim (Namibia) Suomalaisia lienee asunut pieniä määriä, kenties vain yksi perhe kerrallaan, Elimissä noin 1980-luvun alkuun saakka.
Metsäsuomalaiset 1800-luvun alkupuolella metsäsuomalaisia arvioitiin olleen noin 40 000, joista 14 000 asui Värmlannissa. Gottlund perusti heille 3 metsäsuomalaista seurakuntaa: Juvanniemi, Lautasalmi ("Lekvattnet") ja Kirveskangas ("Norra Finnskoga"). Hän halusi perustaa myös metsäsuomalaisen kihlakunnan Solörin ja Värmlannin väliselle raja-alueelle, jolle hän esitti nimeä "Fennia".
Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä Chloe on asunut koko lapsuutensa sijaiskodeissa, koska Nancy antoi hänet pois isänsä painostuksen vuoksi. Nancy luuli kauan, että Chloen isä on Nancyn raiskannut Dr. Sykes. Selvisi kuitenkin, että Craig onkin Chloen isä.
Onnen sävel Onnen sävel on suomalaisen Eero Avenin studioalbumi vuodelta 1991.
Onni (albumi) Onni on suomalaisen Aknestik-yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994.
Ruotsinsuomalaiset Ruotsin alueella on jo esihistoriallisella ajalla asunut suomalais-ugrilaista kieltä puhuvia väestöryhmiä, kuten saamelaisten esivanhempia. Tukholman kaupunki houkutteli keskiajalla siirtolaisia Suomesta sekä ruotsin- että suomenkielisiltä alueilta. Tukholmassa oli 1600-luvun lopulla noin 30 000 asukasta, joista lähes 3 000 oli suomalaisia. Suomalaisia toimi 1600-luvun Tukholmassa erityisen runsaasti kirvesmiehinä, nuottakalastajina sekä esimerkiksi viinin- ja raudankantajien ammattikunnissa ja palvelusväkenä, piikoina ja renkeinä. Ammattikuntarakenne ryhmitti merkittävän osan Tukholman suomalaisasutuksesta Södermalmille.
Örebron lääni Jo vuonna 1648 läänistä erotetut osat yhdistettiin takaisin Örebron lääniin, jonka alue oli sen jälkeen suunnilleen sama kuin nykyisen läänin. Värmlanti liitettiin takaisin lääniin vuonna 1614 ja muodostettiin uudelleen Närken ja Värmlannin lääni. Vuonna 1779 Värmlannin lääni erotettiin jälleen omaksi läänikseen ja jäljellä olleesta osasta tuli Örebron lääni.
Onnen oikotiellä Onnen oikotiellä on suomalaisen Kolmas Nainen -rockyhtyeen 7. studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1994.
Onni (nimi) Onni on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä 33 841 suomalaiselle miehelle. Onnin nimipäivä on 28. helmikuuta (ennen vuotta 1997 se oli kuitenkin karkausvuosina 29. helmikuuta).
Gullspångin kunta Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Näistä kunnista Visnum sijaitsi kokonaan Värmlannin läänissä. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Gullspångin kunta yhdistämällä Amnehäradin maalaiskunta, Hovan seurakunta Hovan maalaiskunnassa ja Södra Rådan seurakunta Visnumin maalaiskunnasta. Kuntaliitoksen myötä Södra Råda siirtyi Värmlannin läänistä silloiseen Skaraborgin lääniin.
Veli-Karri Suominen Suominen on asunut Vihdissä, mutta on harkinnut opiskelua Pietarissa, Venäjällä, missä hän on harjoitellut paljon. Suominen suoritti ylioppilastutkintonsa loppuun keväällä 2010 Helsingin Suomalais-venäläisessä koulussa.
Kilpi Kylälä Kilpi Kylälä (1908–1979) oli suomalainen Vaasassa asunut kansakoulunopettaja ja saarnamies. Hän toimi myös Vaasan suomalaisen evankelisluterilaisen seurakunnan katulähetystyön johtajana 1960- ja 1970-luvuilla.
Ugra (joki) Ugra on joki Venäjällä. Se on Volgan sijoen Okan vasen sivujoki. Sen pituus on 399 km. Ugran seuduilla on historiallisen ajan alussa asunut suomalais-ugrilaisia heimoja.
Antti Hosioja Toimiessaan opettajana ja sovittajana Hosioja on syventynyt suomalaiseen ja suomenruotsalaiseen pelimannitraditioon. Hän on toiminut myös Finlands svenska folkmusikinstitutin johtajana 1978-1982. Hän on asunut Kaustisella vuodesta 1986 alkaen.
Damon Williams Välillä keskusteltiin, olisiko Williamsin pelaaminen Suomen maajoukkueessa ollut mahdollista kansalaisuusasioiden kuntoon saattamisen jälkeen. Williams halusi pelata maajoukkueessa, ja hän haki Suomen kansalaisuutta ensimmäisen kerran vuonna 2004 mutta ei läpäissyt kielikoetta. Italian-vuosinaan Williams harjoitteli Suomessa ja palasi pelaamaan maahan, koska halusi olla lähempänä perhettään. Williams on asunut Suomessa vuodesta 1999, ja hän avioitui suomalaisen Evan kanssa vuonna 2003. Heillä on kolme lasta. Syksyllä 2015 Korisliigan herrasmiessopimuksen muututtua pysyvällä oleskeluluvalla Suomessa asunut Williams luettiin ns. kotimaiseksi pelaajaksi.
Michael Quarshie Saksassa syntyneen Quarshien isä on ghanalainen, äiti suomalainen, ja hän on molempien maiden kansalainen. Hän on asunut Suomessa vuodesta 1985 ja laulanut Cantores Minores -kuorossa. Suomalaisen vaimonsa kanssa hänellä on kaksi tytärtä.
Puma Swede Jussinniemen suomalaiset vanhemmat muuttivat Ruotsiin Oulun seudulta. Jussinniemi työskenteli Ruotsissa tietokonemyyjänä ja mallina ennen muuttamistaan Yhdysvaltoihin Kaliforniaan, jossa hän on asunut vuodesta 2004 lähtien. Hän seurustelee kuntosaliyrittäjän kanssa.
Suomalais-saamelainen sanasto Rohkean teorian mukaan tällaiset sanat olisivat jääneet joltakin tuntemattomalta kansalta, joka on asunut nykyisen Suomen alueella. Samanlaisia mutta vieläkin suppeamman alueen sanoja on itämerensuomalaisissa kielissä ja pelkästään suomen kielessä.
Akkulturaatio Mitä pidempään maahanmuuttaja on vieraan kulttuurin parissa asunut, sitä akkulturoituneempi hän on. Valtakulttuurin kielen hallinta nopeuttaa sopeutumista. Myös kulttuurisella ja etnisellä etäisyydellä on merkitystä. Suomalaisen on helpompi sopeutua ruotsalaiseen kulttuuriin kuin vaikkapa intialaiseen.
Värmlannin lääni Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Värmlannin lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 81 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
Örebron lääni Ennen vuotta 1639 Örebron lääni oli osa Närken ja Värmlannin lääniä, joka koostui Närkestä, Värmlannista, Dalslandista ja nykyiseen Örebron lääniin kuuluvasta Västmanlandin osasta lukuun ottamatta Fellingsbron kihlakuntaa. Vuonna 1639 muodostettiin Örebron lääni, joka koostui nykyisen läänin alueesta Fellingsbron kihlakuntaa lukuun ottamatta. Fellingsbron kihlakuntaan kuuluneet Fellingsbro, Näsbyn ja Ervallan pitäjät siirrettiin lääniin kuitenkin jo vuonna 1640.
Aslak Juuso Aslak Juuso, Ántt' Ásllat, suomalaisittain Kaijukka (1887–1969) oli Enontekiön Yliperällä asunut poromies, jota etelän suomalaiset kutsuivat myös Yliperän patriarkaksi ja pororuhtinaaksi. Kerrotaan, että hän omisti jopa 3000 poroa.
Meštšera Meštšera eli meštšeralaiset () ovat Keski-Venäjällä Okan keskijuoksulla asunut suomalais-ugrilaista meštšeran kieltä puhunut muinainen kansanryhmä. Heidän asuinaluettaan kutsutaan Meštšoran alangoksi. Meštšora on myös paikallisesta venäläisryhmästä käytetty nimitys.
Tidjân Ba Tidjân Ba (s. 21. marraskuuta 1978 Helsinki, Suomi) on suomalais-senegalilainen laulaja ja näyttelijä. Hän on Kwan-yhtyeen toinen laulaja ja hän on asunut kuudessa maassa, muun muassa Yhdysvalloissa, Saksassa ja Ranskassa.
Onni Hallsten Gustaf Onni Immanuel Hallsten (5. tammikuuta 1858 Vaasa – 26. lokakuuta 1937 Helsinki) oli oppikoulun lehtori, kanslianeuvos, vakuutusylitarkastaja ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Vologdan alue Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 96,6 % väestöstä on venäläisiä ja 1,0 % ukrainalaisia. Alueen länsiosassa sijaitsevissa Babajevon ja Vytegran piireissä on vanhastaan asunut vepsäläisiä. Vuonna 2002 vepsäläisiä oli 426 henkeä. Suomalaisia oli alueella 300 henkeä.
Onnen kerjäläinen Onnen kerjäläinen on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon vuonna 1984 julkaistu albumi. Levyltä löytyy muun muassa Jaakko Tepon tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva ""Pamela"".
Onnen laulut Onnen laulut on albumi, jolla suomalaiset artistit esittävät uusina versioina koko kansan tuntemia onnellisia kappaleita. Se pohjautuu Helsingin Sanomien vuonna 2009 järjestämään äänestykseen.
Wladimir Swertschkoff Wladimir Swertschkoff (; 4. syyskuuta 1821 Loviisa – 14. heinäkuuta 1888 Firenze, Italia) oli Suomessa, Saksassa ja Italiassa asunut venäläissyntyinen taiteilija. Hän loi pääosan urastaan ulkomailla, mutta hänen on sanottu pitäneen itseään enemmän suomalaisena kuin venäläisenä.
Kihnun kunta Kihnun saarella asui vuonna 2010 yhteensä 489 henkilöä. Valtaosa kihnulaisista on ortodokseja. Historiallisesti saarella on virolaisten lisäksi asunut vironruotsalaisia ja liiviläisiä. Saarella vierailee vuosittain noin 25 000 turistia, joista noin 10 prosenttia on suomalaisia.
MF Doom Dumile käyttää taiteilijanimellään esiintyessään aina naamiota. Hänen alter egonsa pohjautuu Marvelin sarjakuvakonnaan Tohtori Doomiin. Hänen yksityiselämästään tiedetään varsin vähän, mutta vuonna 2006 hän kertoi MySpace-sivullaan olevansa naimisissa ja kahden lapsen isä. Vaikka brittiläissyntyinen Dumile onkin asunut lähes koko elämänsä Yhdysvalloissa, hän on päättänyt pysyä Ison-Britannian kansalaisena.
Tahvo Luosto Kielitieteilijänä hänen merkittävin työnsä on yhdessä Aili Virkkusen kanssa kerätty aineisto itäkarjalaisesta Tunkuan murteesta, josta molemmat kirjoittivat myös laudatur-tutkielmansa. Luosto keräsi kesien 1927–1927 aikana yli 5 600 sanaa, joiden pääasiallisena lähteenä oli Ukki Väinämöinen. Hänen materiaaliaan on myöhemmin julkaistu Suomalais-Ugrilaisen Seuran toimittamassa "Karjalan kielen sanakirjassa". Kesällä 1930 Luosto osallistui Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan keruuretkelle Hailuotoon ja haastatteli tämän jälkeen Sanakirjasäätiön stipendiaattina viimeisiä Ruotsin metsäsuomalaisia Östmarkin pitäjässä Värmlannissa. Ruotsissa mukana olivat myös muun muassa Astrid Reponen-Juvas ja Martti Rapola.
Suomalaisen taruston maantiede Myyttisten henkilöiden nimien yhteys todellisiin lounaissuomalaisiin paikannimiin ja sukunimiin ei osoita, että jokin myyttinen henkilö olisi asunut tai vaikuttanut siellä, tai ollut yleensäkään todellinen henkilö. Siitä on kuitenkin tulkittu, että näihin henkilöihin liittyvistä kertomuksista olisi Lounais-Suomessa pisimmät perinteet.
Kansalaisuus Suomen kansalaisuuden voi saada syntymässä, ilmoitusmenettelyllä tai hakemuksesta. Yksilön kansalaisuusasemasta päättää Maahanmuuttovirasto. Syntymällä kansalaisuuden saa pääasiallisesti suomalaisen äidin lapsi. Suomalaisen isän lapsi saa kansalaisuuden, mikäli isyys on vahvistettu. Alle 12-vuotiaat ottolapset saavat kansalaisuuden automaattisesti samoin perustein kuin syntyneet. Ilmoitusmenettelyllä kansalaisuuden saavat yli 12-vuotiaat ottolapset ja eräät erityisryhmät. Hakemuksella kansalaisuuden voi saada Suomessa vähintään kuusi vuotta asunut nuhteeton ulkomaalainen, jolla on turvattu toimeentulo.
Älvsborgin lääni Lääninjaon yhteydessä Borås oli tilapäisesti pääkaupunkina. Vuoden 1681 kaupunkipalon jälkeen maaherra toimitti virkaansa osin Fänneslundan säterissä Åsin kihlakunnassa, olisin Alvhemin kuninkaankartanossa Alen kihlakunnassa. Uusi virkatalo Vänersborgissä oli valmiina vuonna 1690, jolloin siitä tuli läänin pääkaupunki. 1800-luvulla läänin rajoja muutettiin hieman pohjoisessa. Läänin (ja Dalslandin maakunnan) pohjoisin kolkka liitettiin Sillerudin pitäjään Värmlannin läänissä vuonna 1815. Vunona 1891 loppuosa Dalboreddenistä liitettiin Svanskogin seurakuntaan niin ikään Värmlannin läänissä.
Axel Olof Freudenthal Eräs suomenmielinen uusmaalaisen osakunnan jäsen oli vuonna 1858 esittänyt keskusteltavaksi kysymyksen: ”"Onko Uudenmaan ruotsalaisen rahvaan sulautuminen suomalaiseen kansanainekseen todennäköistä ja onko meillä oikeutta koettaa edistää sitä?"”. Luonnollisesti kysyjä esitti oman vastauksensa, joka oli myönteinen. Kysymys ja sitä seurannut keskustelu eivät kuitenkaan tyydyttäneet Freudenthalin näkemyksiä asiasta. Keskustelun jälkeen hänelle oli tullut selväksi, että hän itse ja tuo ruotsinkielinen rahvas eivät olleet ruotsalaistuneita suomalaisia vaan ruotsalaisia. Suomessa asui siis kahta eri kieltä puhuvia ja eri etnistä alkuperää olevia asukkaita, joita kutsuttiin suomalaisiksi. Freudenthal suositteli August Solhmanin aloitteesta, ettei suomenruotsalaisista käytettäisi ruotsin kielessä sanaa "finne", joka tarkoittaa suomalaista, vaan sanaa "finländare", joka voidaan suomentaa "suomenmaalaiseksi".
Keijo Astala Vuonna 1987 ilmestyneessä kirjassaan "Suomi-kansan puolustus" Astala pyrki muun muassa osoittamaan, että muinoin eläneet herulit olivat suomalaista sukua ja että suomalaisia oli vielä myöhäiskeskiajalla asunut nykyisen Böömin alueella. Hän ilmoittautui myös Sigurd Wettenhovi-Aspan perinteiden jatkajaksi.
Gracias Gracias pakeni perheineen Kongon sisällissotaa Suomeen vuonna 1992 ollessaan 4-vuotias. Hän on asunut Helsingin Malmilla ja asuu nykyään Pukinmäessä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta lukiosta ollessaan 21-vuotias. Hän kirjoitti kaiken kaikkiaan kuusi eri ainetta.
Metsätähti Metsätähti on Ruotsin Värmlannin maakuntakukka.
Formula 1 ja suomalaiset Suomalaisia oli paljon myös paikan päällä seuraamassa kilpailuja. Erityisesti suomalaisia on ollut seuraamassa Hungaroringillä Unkarin GP:tä, jota on jopa nimitetty "suomalaisten kotikilpailuksi". Radalla onkin nähty neljä suomalaisvoittoa: Mika Häkkinen kausilla 1999 ja 2000, Kimi Räikkönen kaudella 2005 ja Heikki Kovalainen kaudella 2008.
Ruotsalainen rekisterikilpi S, SA - Värmlannin lääni
Onni pyörii Myöhemmän tv-esityksen yhteydessä on elokuvassa erään kriitikon mukaan pari suomalaisen elokuvan surrealistisinta kohtausta. Lumikinosten taakse piiloutuvat mukamas humoristiset väkivaltakohtaukset ovat toisen kriitikon mukaan maamerkkejä suomalaisen elokuvan väkivallankuvauksesta.
Fujiwo Ishimoto Fujiwo Ishimoto (s. 10. maaliskuuta 1941 Ehime, Japani) on japanilaissyntyinen tekstiili- ja keramiikkataiteilija, joka on asunut Suomessa vuodesta 1970. Graafikon koulutuksen saanut Ishimoto näki Maija Isolan Marimekko-kuoseja Tokiossa 1960-luvulla ja päätti matkustaa Suomeen tutustuakseen Marimekkoon ja suomalaiseen suunnitteluun.
Värmlannin lääni Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Radikaali vasemmisto Esimerkiksi Vasemmiston radikaaliryhmä ja Euroopan vasemmistopuolue ovat radikaaleja vasemmistolaisia puolueita. Kreikassa ja Espanjassa vastaavat puolueet ovat tulleet suurten puolueiden joukkoon sosialistipuolueiden tilalle, mikä näkyi Europarlamenttivaaleissa.
Euroopan vasemmistopuolue Euroopan vasemmistopuolue on radikaali vasemmistolainen europuolue. Euroopan parlamentissa sen jäsenpuolueiden edustajat kuuluvat GUE-NGL-parlamenttiryhmään.
Vasemmistopuolue (Ruotsi) Puolueen nykyinen nimi on vuodelta 1990. Tätä ennen puolue tunnettiin nimillä Ruotsin sosiaalidemokraattinen vasemmistopuolue (1917–1921), Ruotsin kommunistinen puolue (1921–1967) ja Vasemmistopuolue kommunistit (1967–1990).
Vasemmiston radikaaliryhmä (Ranska) Vasemmiston radikaaliryhmä "()" on Radikaali vasemmistolainen ryhmä Ranskan kansalliskokouksessa johon kuuluu keskusta-vasemmistolaisia puolueita. Ryhmän suurin puolue on Radikaalinen vasemmistopuolue.
Lars Werner Lars Helge Werner (25. heinäkuuta 1935 Tukholma – 11. tammikuuta 2013) oli ruotsalainen poliitikko. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan rakennustyöntekijä. Hänet valittiin Vasemmistopuolue Kommunistien johtoon vuonna 1975. Hänen aikanaan (vuonna 1990) puolueen nimi supistettiin pelkäksi Vasemmistopuolueeksi. Hän erosi tehtävistään vuonna 1993, ja hänen seuraajakseen tuli Gudrun Schyman.
Forssan historia Forssassa vasemmistopuolueilla on perinteisesti ollut vahva kannatus. Vuonna 1903 Forssassa järjestettiin Suomen Työväenpuolueen puoluekokous, niin kutsuttu Forssan kokous, jossa otettiin käyttöön uusi nimi Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja hyväksyttiin uusi puolueohjelma. Suomen vasemmistopuolueet (SDP, Vasemmistoliitto ja SKP) juhlivat kaupungissa tuon kokouksen muistoa sata vuotta myöhemmin vuonna 2003.
Smer-SD Smer erosi Demokraattisesta vasemmistopuolueesta (, SDĽ) vuonna 1999. Puolueen nimi oli aluksi "SMER – tretia cesta" (). Robert Fico oli tuolloin sen suosituin jäsen ja SMER nousi nopeasti maan suosituimmaksi puolueeksi. Samaan aikaan SDĽ:n kannatus väheni. SDĽ sekä kaksi muuta vasemmistopuoluetta, SDĽ:sta aiemmin eronnut "Sociálnodemokratická alternatíva" ja aiemmin Alexander Dubčekin johtama "Sociálnodemokratická strana Slovenska", liittyivät Smeriin 1. tammikuuta 2005.