mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Margaret Thatcher IRA teki pommi-iskun 12. lokakuuta 1984 Brightonissa konservatiivipuolueen puoluekokouspaikkana toimineeseen hotelliin. Viisi ihmistä kuoli ja muita loukkaantui. Surmansa sai muun muassa parlamentin jäsen Anthony Berry ja teollisuusministeri Norman Tebbit loukkaantui. Thatcher selvisi vahingoittumattomana, sillä hän oli räjähdyksen tapahtuessa huoneistonsa työhuoneessa.
Vanha Paukku Vanhan Paukun tiloissa toimivat Lapuan kaupunginkirjasto sekä kansalais- ja musiikkiopisto. Kulttuurikeskus tarjoaa tilat myös Teatteri Lapualle ja elokuvateatteri Bio Marilynille. Keskuksessa sijaitsevat myös Lapuan taidemuseo, Patruunatehtaan museo, vanhaan pajarakennukseen tehty Pajakappeli, Patruunagalleria, Pohjanmaan Valokuvakeskus Lakeus ja Pyhälahden valokuvaamomuseo,
Norjan iskut 2011 Pelastuslaitos ja muut viranomaiset menivät rakennuksiin vasta noin tunti räjähdyksen jälkeen. Aftenpostenin mukaan pommi-iskussa ja attentaatissa loukkaantui vakavasti yhteensä noin 30 ihmistä.
Los Alfaquesin räjähdys Los Alfaquesin räjähdys tapahtui 11. heinäkuuta 1978 noin kello 14.30, kun nesteytettyä propyleeniä kuljettanut säiliöauto suistui tieltä ja räjähti Los Alfaquesin leirintäalueen vieressä Alcanarissa Tarragonan maakunnassa, Espanjassa. Räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa kuoli heti noin 150 ihmistä. Kaikkiaan onnettomuudessa kuoli lopulta 215 ihmistä. Lisäksi yli 200 ihmistä loukkaantui, heistä 65 vakavasti ja osa pysyvästi.
Lapua Maatalousnäyttelyt on järjestetty Lapualla vuosina 1938, 1948 ja 1968. Lapualla sattui vuonna 1976 yksi rauhan ajan pahimmista onnettomuuksista, Lapuan patruunatehtaan räjähdys. Onnettomuudessa menetti henkensä 40 tehtaan työntekijää ja useat loukkaantuivat vaikeasti. Surevaan kaupunkiin vaikutti helluntaisaarnaaja Niilo Yli-Vainio. Itsenäisyyspäivänä vuonna 1986 erikoispikajuna "Lapponia" suistui raiteilta Lapuan asemalla. Lapualla järjestettiin vuosien 1979 ja 2007 Jukolan viestit. Lapualla toimii myös Suomen toiseksi vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1995. Lapuan Lukion edeltäjä Lapuan Yhteislyseo oli Etelä-Pohjanmaan vanhin oppikoulu. Vuonna 2001 Lapua nousi valtakunnallisiin otsikoihin Lapuan Harrastajanäyttelijöiden toteuttaman Lapualaisoopperan ansiosta. Herättäjäjuhlat järjestettiin Lapualla vuonna 2014.
Norjan iskut 2011 Autopommin räjähdys tapahtui Oslossa kello 15.26 paikallista aikaa. Lannoitepommin sisältänyt pakettiauto räjähti pääministerin toimiston ja muiden valtion hallintorakennusten välissä. Oslon keskustan hallintorakennuksissa sijaitseva Norjan pääministerin Jens Stoltenbergin toimisto kärsi pahoja vahinkoja. Räjähdyksessä kuoli 8 ihmistä ja kymmeniä loukkaantui. Pääministeri ei saanut vammoja. Pian räjähdyksen jälkeen alettiin epäillä, että kyseessä oli terrori-isku: ensimmäiset epäilyt kohdistuivat äärioikeistolaisiin liikkeisiin tai islamisteihin. Ihmisiä oli rakennuksissa loukussa vielä kaksi tuntia räjähdyksen jälkeen.
World Trade Centerin pommi-isku 1993 Yhteensä pommi-iskussa kuoli kuusi ihmistä, joista yksi oli raskaana. 1042 ihmistä loukkaantui. Heistä suurin osa altistui savulle kaksoistornien evakuoinnin yhteydessä. Pahimpia vammoja olivat raajojen murskaantumiset. Monet palomiehet ja poliisit tarvitsivat sairaalahoitoa saamiensa vammojen takia, joita he saivat muun muassa räjähdyksen aiheuttamista tulipaloista.
Harrisburgin junaturma Harrisburgin junaturma (myös "Lochielin junaturma") tapahtui aamuyöllä 11. toukokuuta 1905 Lochielin lähiössä Harrisburgia Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Yöpikajunan ja tavarajunan yhteentörmäyksessä ja sitä seuranneessa räjähdyksessä ja tulipalossa kuoli 20 ja loukkaantui 125 ihmistä.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Onnettomuuden syytä ei koskaan varmasti saatu selville, mutta epäilyt kohdistuivat (mahdollisesti staattisen) kipinän sytyttämään ruutipölyyn. Käytössä olleessa suuressa ja avoimessa lataamossa riski siihen oli suurehko, koska käytössä oli matalissa rakennuksissa tehoton painovoimainen ilmanvaihtojärjestelmä. Räjähdyksen aiheuttajaksi epäiltiin myös latausrobottia, joka oli mahdollisesti ylikuumentunut ja/tai syttynyt palamaan. Ruudin annosteluvirhe ja siitä seurannut liika-ahtaminen saattoi herkistää ruudin itsesyttymiselle ja lisätä ruutipölyn määrää ilmassa. Annosteluvirheen aiheuttajana saattoi olla latausrobotin virhetoiminta tai väärät säädöt. Ruudin syöttölaitteen tukkeutumista paakkuuntumisen vuoksi pidetään vähemmän todennäköisenä selityksenä, koska Lapua oli tunnettu laadukkaista ruutisekoituksistaan. Vanha tiilirakennus tuhoutui lähes perustuksiaan myöten, mikä vaikeutti tutkintaa, mutta räjähdysjälkien perusteella räjähdys alkoi latausrobotin sijaintipaikasta.
Valtion Kivääritehdas Kivääritehtaan johtajana toimi vuosina 1926–1927 ja 1929–1941 Kosti Veltheim, joka välivuosina oli Lapuan patruunatehtaan johtaja.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Perheiden konkreettinen avustaminen käynnistyi yhden sosiaalityöntekijän voimin onnettomuuspäivänä. Seuraavana päivänä onnettomuudesta kärsineitä koteja lähti kiertämään viisi Suomen Punaisen Ristin ja Lapuan sosiaalitoimen edustajista muodostettua työparia. Työparien tehtävänä oli sekä tietojen kerääminen että välittömän rahallisen avun jakaminen SPR:n katastrofivaroista. Myös pappeja sekä toimittajia vieraili uhrien kodeissa.
Chicagon raitiovaunuonnettomuus 1950 Chicagon raitiovaunuonnettomuus tapahtui 25. toukokuuta 1950 Chicago Transit Authority (CTA) raitiovaunun törmättyä polttoainelastissa olleeseen säiliöautoon, mitä seuranneessa räjähdyksessä kuoli 33 ja loukkaantui 50 ihmistä. Lisäksi tuhoutui viisi rakennusta ja useita autoja, jotka olivat pysäköityinä kadun varrelle.
Lapuan patruunatehtaan räjähdys Onnettomuus herätti myös laajaa kansainvälistä huomiota. Kaikista pohjoismaista tuli surunvalitteluja Metallityöväen Liiton toimistoon. Surusähkeen lähettivät myös Kansainvälinen Metallifederaatio ja Amalgamated Metal Workers' Union Australia.
Iisak Kosola Pitkään hän ei viihtynyt toimettomana vaan siirtyi Valtion Patruunatehtaan palveluksessa Lapualle, missä hän työskenteli vuoteen 1942 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi Vaasan Tie- ja Vesirakennuspiirin palvelukseen ja työskenteli vuoteen 1945 saakka. Hänet haudattiin Kauhavalle jääkärihautaan.
Jukka Peltonen Peltonen on tullut tunnetuksi merkittävistä oikeudenkäynneistä. Hän on edustanut valtiota muun muassa Lapuan patruunatehtaan räjähdystä seuranneessa vahingonkorvausoikeudenkäynnissä, ja hän toimi kolmen poliisimiehen avustajana Mikkelin panttivankioikeudenkäynnissä. Hän on toiminut myös Wärtsilä meriteollisuuden konkurssipesän hoitajana.
Lapuan liike Yöllä 28. maaliskuuta 1930 alkoi suora toiminta. Vaasan satama-alueella maanviljelijä Pentti Alasaari ampui Mauser M1916 -pistoolillaan pari laukausta ilmaan hämätäkseen poliisia ja antaakseen näille alibin. Samaan aikaan Vaasan sisäisiä puhelinyhteyksiä häirittiin, ja 13 lapualaismiestä "Etelä-Pohjanmaan Pankin" johtajan ja Lapuan entisen nimismiehen Yrjö Nikulan sekä ylistarolaisen autoilijan Kustaa Vannaksen johdolla murtautui sisään ja hajotti "Työn Äänen" kirjapainon. Teko oli ilmeisesti Nikulan johdolla tarkkaan suunniteltu. Tekijät tulivat pian ilmi, sillä poliisi löysi kirjapainon lattialta kauhavalaispuukon, jossa oli Lapuan patruunatehtaan työntekijän Kullervo Leskisen nimi.
Leo Heinänen Leo Heinänen toimi vuosina 1975–1976 Suomen Lions-liiton puheenjohtajana. Hän organisoi puheenjohtajana ollessaan Lapuan patruunatehtaan räjähdysonnettomuuden uhrien hyväksi järjestetyn keräyksen ja hän rakennutti liitolle uuden toimitalon Raatimiehenkadulle sekä Lions-talon Helsingin Malmille.
Rosarion kaasuräjähdys 2013 Rosarion kaasuräjähdys 2013 tapahtui Argentiinan kolmanneksi suurimmassa kaupungissa, Rosariossa, 6. elokuuta 2013. Sen syynä oli suuri kaasuvuoto. Lähellä oleva talo romahti, ja muihin oli vaarana tulla rakenteellisia vaurioita. 22 ihmistä kuoli ja 60 loukkaantui. Alueelle tuli eri järjestöjä etsimään kadonneita ja auttamaan kotinsa menettäneitä ihmisiä. Pian räjähdyksen jälkeen korjaustöiden kestoksi arvioitiin puoli vuotta.
Hiroshima Räjähdysvoimaltaan 16 kilotonnia TNT:tä vastaava atomipommi, ”Little Boy”, pudotettiin Hiroshimaan 6. elokuuta 1945. B-29 Superfortressista 9 450 metrin korkeudesta pudotettu pommi räjähti 550 metrin korkeudessa kello 8.15 paikallista aikaa aamulla. Arviolta 70 000–100 000 ihmistä sai välittömästi surmansa räjähdyksessä ja yhtä moni loukkaantui. Myöhemmin moni menehtyi ydinlaskeuman ja syövän seurauksena.
Volter Asplund Rykmentinkomentajan tehtäviä hän hoiti 4. maaliskuuta – 2. toukokuuta 1924 välisen ajan, kunnes hänet siirrettiin 3. joulukuuta 1924 puolustusministeriön käyttöön ja määrättiin Aseseppäkoulun johtajaksi. Hänet nimitettiin 27. syyskuuta 1929 Valtion Patruunatehtaan johtajaksi Lapualle, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1932 asti.
Lapuan junaturma (tammikuu 1986) Lapuan junaturma tapahtui 30. tammikuuta 1986 kello 13.45 Lapuan rautatieaseman eteläpäässä, kun etelään matkalla ollut henkilöjuna ja pohjoiseen matkalla ollut tavarajuna törmäsivät toisiinsa. Turmassa loukkaantui 15 henkeä.
Castrén &amp; Snellman Castrén & Snellmanin osakas Martti Olsson toimi Risto Rytin asianajajana sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä. Toimisto edusti myös Paasivaara-yhtymää 1960-luvun alun margariiniskandaalin oikeuskäsittelyssä ja Lapuan patruunatehtaan teknistä johtajaa vuoden 1976 räjähdysonnettomuuden jälkeisessä työturvallisuusoikeudenkäynnissä. Castrén & Snellman hoiti takavuosikymmeninä monien suurten yritysten perintäasioita ja 1990-luvun laman aikana useita suuria konkurssi- ja saneeraustoimeksiantoja. Laman jälkeen Suomen yrityskauppamarkkinat lähtivät uuteen nousuun ja Castrén & Snellman keskittyi hoitamaan suuria yritys- ja rahoitusjärjestelyjä. Edelleen 2000-luvulla erityisesti yrityskaupat ja muut transaktiot ovat toimiston merkittävimpiä toimeksiantoja. Castrén & Snellman toimi Nordea Bank Abp:n neuvonantajana Suomen lainsäädännön osalta järjestelyssä, jossa Nordea-konsernin emoyhtiön kotipaikka siirrettiin Ruotsista Suomeen 1.10.2018.
Lapuan laki Lapuan liikkeeseen kuuluneiden tai sen nimissä toimineiden 1930-luvun alussa harjoittamaa omankädenoikeutta kutsuttiin Lapuan laiksi. Sen mukaan tekojen oikeutus määräytyi sillä perusteella, kuinka paljon ne edistivät kommunisminvastaista toimintaa. Teon laillisuudella ei ollut merkitystä, sillä liikkeen ajatusmaailman mukaan Lapuan liikkeen tulkitsema "kansan tahto" oli kirjoitetun lain yläpuolella. 5. kesäkuuta 1930 Lapuan liike julisti Lapuan lain voimaan Etelä-Pohjanmaalla.
Isis (järjestö) Belgian terveysministerin mukaan lentokentällä tapahtuneissa räjähdyksissä on kuollut ainakin 14 ihmistä ja loukkaantunut 81 ihmistä. Metron pommituksessa on kuollut metroa operoivan STIB:n tietojen mukaan ainakin 20 ihmistä ja loukkaantunut 55, joista kymmenen kriittisesti. Belgian liittovaltion syyttäjän mukaan kaikki kolme räjähdystä olivat terroristi-iskuja, ja ainakin toinen lentokentän räjähdyksistä oli todennäköisesti itsemurha-isku.
Lapuan liike Alun perin Lapuan laki tarkoitti Lapuan vuoden 1843 hallitussääntöä ja kyläasetusta sekä sen toteuttamista. Myös Lapuan liikkeen keskuudessa lapualaisten oman käden oikeutta alettiin kutsua Lapuan laiksi. Ajatuksen mukaan tekojen oikeutus määräytyi sen mukaan, kuinka paljon ne edistivät kommunisminvastaista toimintaa. Teon laillisuudella ei ollut merkitystä, sillä liikkeen ajatusmaailman mukaan lapuanliikkeen tulkitsema "kansan tahto" oli lain yläpuolella. 5. kesäkuuta 1930 Lapuan liike julisti Lapuan lain voimaan Etelä-Pohjanmaalla.
Final Fantasy VIII Koska SeeDit eivät tienneet kuinka ohjata Gardenia, he lopulta törmäsivät Fisherman's Horizonin kelluvaan kaupunkiin joka joutui samaan aikaan Galbadian hyökkäyksen kohteeksi. SeeDit ajoivat heidät pois ja tuhosivat lopullisesti erään valmiiksi huonossa kunnossa olevan tankin. Sen sisuksista kömpi esiin Selphien johtama ryhmä, joka kuin ihmeen kaupalla selvisi ohjustukikohdan räjähdyksestä. Squall oli erittäin iloinen heidät nähdessään. Rinoa pani tämän merkille, koska tällainen käyttäytyminen ei ollut Squallin tapaista.
Lapuan junaturma (joulukuu 1986) Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 "Lapponia" suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23.
Marcoule Kyseisessä räjähdyksessä kuoli yksi ihminen ja neljä loukkaantui.
Butte Butte perustettiin 1860-luvulla. 1900-luvun alussa kaivoksissa työskentelevien keski-ikä oli 35 vuotta. Syvimmillään työtä tehtiin noin 1 600 metriä maanpinnan alla. Kesällä 1917 Speculator-kaivoksen räjähdyksessä ja siitä alkaneessa tulipalossa kuoli 168 ihmistä, myös monia suomalaisia.
Manchester Vuonna 1996 IRA räjäytti suuren pommin kaupungin keskustassa. 200 ihmistä loukkaantui. Isku oli tuhoisin IRA:n Britannian puolella tekemistä iskuista. Keskustan liikehuoneistoille aiheutuneet vauriot maksoivat vakuutusyhtiöiden arvion mukaan yli 400 miljoonaa puntaa. Monia rakennuksia piti purkaa ja rakentaa kokonaan uudelleen.
Loukás Papadímos Papadímoksen autossa räjähti 25. toukokuuta 2017 kirjepommi. Papadímos loukkaantui räjähdyksessä vakavasti, mutta ei hengenvaarallisesti.
Lapuan junaturma (joulukuu 1986) Onnettomuudella oli myös vakavia seurauksia. Kun onnettomuusjunan vaunuja oltiin 12. joulukuuta 1986 siirtämässä Seinäjoelta Helsinkiin erikoiskuljetuksena, tapahtui toinen junaonnettomuus Turengin asemalla, Hämeenlinnan eteläpuolella. Tässä onnettomuudessa Lapuan onnettomuusjunan vaunuja kuljettaneen junan perässä ajaneen tavarajunan perään törmäsi toinen tavarajuna, jonka veturimiehistö loukkaantui.
Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset Pommi tappoi heti noin 75 000 ihmistä ja tuhosi 90 prosenttia kaupungista. Noin kolmasosa kuolleista oli sotilaita.
Pommin aiheuttama tuho kaupungissa oli valtava. Ensin tuli sokaiseva välähdys ja valtava kuumuus. Jonkin ajan kuluttua paineaalto kaatoi ihmisiä ja tuhosi rakennuksia. Lopuksi radioaktiivinen säteily tappoi monia niistä, jotka selvisivät hengissä räjähdyksestä.
Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet Noin 25 tuntia maanjäristyksen jälkeen, 12. maaliskuuta kello 15.36 tapahtui suojarakennuksen ulkopuolella ykkösyksikön reaktorirakennuksessa vetyräjähdys. Räjähdyksen taustalla oli suojarakennuksen korkean paineen takia sen ulkopuolelle vuotanut vety, joka oli sekoittunut reaktorirakennuksen ilman kanssa muodostaen räjähtävän seoksen. Vetyräjähdys ei vahingoittanut suojarakennusta, mutta se tuhosi reaktorirakennuksen ylimmän kerroksen. Räjähdyksessä loukkaantui viisi työntekijää.
Volter Asplund Aikanaan hänen epäiltiin joutuneen mahdollisen salamurhan uhriksi. Tarina alkoi, kun Neuvostoliiton sotilastiedustelun epäiltiin yrittäneen saada haltuunsa Lapuan patruunatehtaan valmistamien patruunoiden valmistamiseen tarkoitettuja salaisia suunnitteluasiakirjoja. Kuoleman jälkeen hänen ruumiille tehtiin erilaisia tutkimuksia, joiden aikana pyrittiin löytämään merkkejä tunnetuista myrkyistä, kuten muun muassa arsenikista, mutta mitään siihen viittaavaa ei löytynyt yrityksistä huolimatta. Se kuitenkin pystyttiin todistamaan, että vakoilija vei muutamia salaista tietoja sisältäviä mappeja, mutta saiko vakoilija tietoa kehitettävästä patruunatyypistä, ei ole varmuutta. Asplund on haudattu Vaasan vanhalle hautausmaalle sukuhautaan.
Tōhokun maanjäristys ja tsunami Japanin poliisi vahvisti, että ihmistä kuoli, ihmistä loukkaantui ja ihmistä katosi. Lukemat ovat peräisin Japanin 17 eri prefektuurista.
Etelä-Aasian maanjäristys 2005 Pakistanin pääministerin Shaukat Azizin 1. marraskuuta antaman lausunnon mukaan järistyksessä kuoli noin 57 000 ihmistä ja loukkaantui noin 78 000. Heti seuraavana päivänä kenraalimajuri Faruk Ahmed Khan kertoi kuolleiden määrän olevan peräti 73 276 ja loukkaantuneita olevan yli 69 000. Uhriluvun arvioitiin tuolloin vielä kohoavan. Intian hallinnoimalla alueella kuoli 1 360 ihmistä ja 6 622 loukkaantui. Järistyksessä kuoli myös neljä ihmistä Afganistanissa. Lokakuussa 2006 arvioitiin että Pakistanissa ja Intiassa kuoli yhteensä 74 000 ihmistä ja 3,5 miljoonaa jäi kodittomaksi.
Uudenkylän asevarikon räjähdysonnettomuus Neljän kuolleen lisäksi 69 henkilöä loukkaantui. Räjähdyksien yhteinen voima vastasi 100 tonnia trinitrotolueenia eli 0,1 kilotonnia.
Timothy McVeigh Timothy James McVeigh (23. huhtikuuta 1968 Lockport, New York, Yhdysvallat – 11. kesäkuuta 2001 Terre Haute, Indiana, Yhdysvallat) oli entinen Yhdysvaltain armeijan sotilas, joka tuomittiin Oklahoma Cityn pommi-iskun toteuttamisesta. Hän jätti 19. huhtikuuta 1995 räjähteillä lastatun auton kaupungissa sijainneen liittovaltion Alfred P. Murrah -virastorakennuksen eteen, sytytti tulilangat ja pakeni paikalta. Seuranneessa räjähdyksessä kuoli 168 ihmistä ja loukkaantui satoja. Teon motiivina oli libertaarin McVeigh’n mukaan halu toimia liittovaltion hallinnon hänen mielestään liian suureksi kasvanutta valtaa vastaan ja myös luultavasti kostaa liittovaltion agenttien raju voimankäyttö muun muassa Wacon piirityksen aikana kaksi vuotta aikaisemmin.
Shandiat Aisan mantra on uskomattoman voimakas hänen ikäänsä katsottuna. Kaukaa Shandian kylästä hän pystyi kuulemaan kahden "äänen" vaimentuneen, jotka olivat Satori ja Gan Fall. Lisäksi hän pystyi kertomaan kuinka monta ihmistä Enerin lentävässä arkissa oli maalta käsin.
Väinö Palomäki Sotaretkeltään palattuaan hänet nimitettiin Oulun suojeluskuntapiirin päälliköksi 1. tammikuuta 1920 alkaen. Edellä mainitusta tehtävästä hän erosi 31. tammikuuta 1921 ja siirtyi sen jälkeen insinööriksiValtion rautateiden palvelukseen Pasilan konepajalle, josta hän siirtyi 1. marraskuuta 1921 Imatran voimalaitosrakennuksen koneinsinööriksi. Hän siirtyi 31. joulukuuta 1923 alkaen Lapuan patruunatehtaan johtajaksi. Patruunatehtaalta hän erosi 28. helmikuuta 1925, jonka jälkeen hänet nimitettiin Viipurin piirin apulais-ammattientarkastajaksi 1. huhtikuuta 1926 alkaen ja saman piirin maahöyrykattiloiden katsastajana 1. heinäkuuta 1927 alkaen. Palomäki julkaisi vuonna 1922 kirjan "Aseoppi".
Unkarin myrkkyvuoto Myrkkyvuotoon ja sen aiheuttamiin vammoihin kuoli kymmenen ihmistä, ja onnettomuudessa loukkaantui noin 200 ihmistä.
Felice Orsini Vuonna 1857 Orsini rikkoi välinsä Mazzinin kanssa ja ryhtyi samoihin aikoihin suunnittelemaan Ranskan keisari Napoleon III:n murhaa, minkä hän uskoi tehokkaimmin edistävän Italian yhdistymistä. Hän sai mukaan hankkeeseen muutamia muita italialaisia vallankumouksellisia emigrantteja. Illalla 14. tammikuuta 1858 Orsini kahden avustajansa kanssa heitti kaksi pommia kohti vaunuja, joissa keisari yhdessä keisarinna Eugénien kanssa oli matkustamassa Pariisin oopperaan. Räjähdyksessä kuoli useita ohikulkijoita ja 141 ihmistä loukkaantui lentävistä sirpaleista – mukaan lukien Orsini itse – mutta keisaripari säilyi vahingoittumattomina. Yksi attentaatin tekijöistä saatiin kiinni verekseltään ja pian myös Orsini vangittiin. Vankeudesta hän kirjoitti 11. helmikuuta keisari Napoleonille paljon huomiota herättäneen avoimen kirjeen, jossa toivoi tämän tukevan Italian vapaustaistelua. Orsini tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 13. maaliskuuta.
Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet Kolmosyksikön reaktorirakennuksessa tapahtui vetyräjähdys 14. maaliskuuta kello 11.01 eli noin 68 tuntia maanjäristyksen jälkeen. Ykkösyksiköllä kaksi päivää aikaisemmin tapahtuneen räjähdyksen tapaan vety oli muodostunut höyryn ja zirkoniumin kemiallisessa reaktiossa reaktorin sydämen ylikuumentuessa. Vety oli vapautunut reaktorista suojarakennukseen, vuotanut sieltä korkean paineen takia ulos reaktorirakennukseen ja muodostanut ilman kanssa räjähtävän seoksen. Räjähdyksessä tuhoutui reaktorirakennuksen ylin kerros, ja 11 työntekijää loukkaantui.
Panssari-Sisu Ruotsalainen rauhanturvaaja kuoli tienvarsipommin räjähdyksessä 16. lokakuuta 2010 joka tuhosi ruotsalaisen XA-203-ajoneuvon. Kuollut sotilas toimi vaunun johtajana. Samassa tienvarsipommin räjähdyksessä joka tapahtui noin 50 kilometrin päässä Mazar-i-Sharifin kaupungista länteen loukkaantui kaksi muuta ruotsalaista sotilasta. Tapahtuman jälkeen Helsingin sanomat uutisoi näyttävästi myös suomalaisten Pasien heikosta suojasta nykyisiä tienvarsipommeja vastaan. Enemmän panssarin lisääminen tosin tekisi Pasista kömpelömmän ja hitaamman.
Lapuan liike Kesä ja syksyn 1930 radikalisoitumisen myötä maltilliset piirit jättivät Lapuan liikkeen. 22.–23. marraskuuta 1930 pidetyssä kansanliikkeen kokouksessa perustettiin Lapuan Liike Ry. Perustajat olivat käytännössä kansanliikkeen radikaalisiiven edustajia. Tarkoituksena oli luoda kansanliikkeelle järjestömäisempiä piirteitä ja selkeyttää sen epäselvää johtoa. Lapuan Liike Ry otti käyttöön suojeluskuntapiirien mukaisen piirijaon ja paikallisosastot. Vuosien 1931–1932 vaihteessa järjestön jäsenmäärä oli noin 30 000. Vaikka on vaikea laskea, eikä tarkkaan tiedetä, kuinka paljon kevään–kesän 1930 lapualaisliikehdintään otti aktiivisesti osaa, oli järjestön jäsenmäärä todennäköisesti huomattavasti vähemmän kuin aiemman kansanliikkeen.
Kuninkaansaaren ruutikellarin räjähdys 1906 Saarella oli noin 150 suomalaista punakaartilaista jotka oli tuotu sinne laivalla Hietalahdesta suojaamaan kapinallisten selustaa hallituksen joukoilta. Räjähdyksen tapahtuessa he olivat ruokailemassa kasarmissa eikä tiedetä kuinka moni heistä sai räjähdyksessä surmansa. Henkiin jääneet pakenivat saarelta viereiseen Vallisaareen tai sitten veneillä ja uimalla mantereelle ja moni heistä hukkui tässä vaiheessa. Räjähdyksen paineaalto aiheutti vahinkoja myös Helsingissä rikkoen muun muassa ikkunoita. Räjähdys saattoi vaikuttaa myös Viaporin kapinan kukistumiseen heikentäessään kapinallisten taistelutahtoa.
Moskova Kesällä 2017 Moskovassa rajumyrskyssä kuoli 14 ihmistä ja loukkaantui 168 ihmistä. Puita kaatui ja kattoja ja bussipysäkkejä irtosi.
Pyramidihuijaus Alimmilla tasoilla olevia pelaajia ei auta vaikka kaikki maailman ihmiset liittyisivät mukaan järjestelmään. Pyramidin pohjalla on aina valtaosa pelaajista riippumatta siitä, kuinka monta ihmistä pyramidissa on. Tästä syystä valtaosa pelaajista häviää rahansa järjestelmään. Kuvan 8-pallo-malli sisältää 15 osallistujaa.
Ensimmäinen maailmansota Sodan jälkeen rauhan aikana on kuollut yli 350 ihmistä räjähtämättä jääneiden ammusten räjähdyksissä. Viimeisimmiksi kuolonuhreiksi joutui kaksi ihmistä maaliskuussa 2014, ammuksen räjähtäessä.
Reyhanlın autopommi-isku Lokakuussa 2012 kranaatinheittimen ammus surmasi viisi henkeä lähellä rajaa sijaitsevassa Akçakalen kaupungissa. Helmikuussa 2013 lähellä Reyhanlıa sattuneessa räjähdyksessä kuoli 17 ja 30 loukkaantui.
Bangkok Uuden vuoden aattona 31.12.2006 usean pommin sarja laukaistiin Bangkokin keskustassa Voiton muistomerkillä ja Khlong Toeyn alueella noin kello 18:30. Myös kahteen katupoliisikojuun heitettiin kranaatteja. Ainakin kaksi ihmistä sai surmansa ja kaksikymmentä loukkaantui. Thaimaan sotilashallitus syytti pommi-iskuista Thaksinin kannattajia, eivätkä ne hallituksen mukaan liittyneet Etelä-Thaimaan muslimikapinointiin. Myöhemmin illalla ilmoitettiin vielä kahdesta uudesta iskusta, joissa loukkaantui ainakin seitsemän ihmistä, joukossa ulkomaalaisia.
Bombayn räjähdys Dynamiitti syttyi kello 16:07 ja aiheutti valtaisan räjähdyksen. Räjähdyksen voima sinkosi lähistöllä kelluneen 4 000 tonnin painoisen laivan rannalle. Räjähdyksessä tuhoutui myös 12 muuta alusta ja vaurioitui monia muita.
Lapuan laki Lapuan laki heijastuu monin tavoin myös Artturi Järviluoman omissa nimissään 1914 julkaisemaan, mutta pääosin alahärmäläisen Anton Kankaan kirjoittamaan näytelmään "Pohjalaisia". Sen tapahtumat sijoittuvat juuri Lapuan suurpitäjän alueelle, erityisesti Alahärmän Härmänkylään. Näytelmän vuorosanoissa mainitaan Lapuan hallitussääntö pari kertaa oikealta nimeltäänkin.
Maelbeek/Maalbeekin metroasema Asemalla räjähti pommi 22. maaliskuuta 2016 osana Brysseliin tehtyä terrori-iskua. Räjähdyksessä kuoli 20 henkilöä ja loukkaantui yli sata. Iskujen jälkeen asema suljettiin. Se avattiin jälleen 25. huhtikuuta.
Lauri Johansson Johansson yritettiin tappaa 4. helmikuuta 2001 Espoon Karakalliossa. Lapinjärveläinen Hannu Tapio Lämsä yritti virittää Johanssonin vaimon auton alle pommin, mutta pommi räjähti ennenaikaisesti. Lämsä loukkaantui räjähdyksessä vakavasti.
Rooman lentoasemaiskut Monet paloivat kuoliaaksi ja koneen takaosaan tuli suuri reikä. 32 ihmistä sai surmansa ja 20 loukkaantui. 18 ihmistä sai palovammoja.
Lapuan patruunatehdas Tehtaalla tapahtui vuonna 1976 räjähdys, jossa kuoli 40 ihmistä ja joka on yksi pahimmista sotien jälkeisistä onnettomuuksista Suomessa. Se johti päätökseen uuden tehdasrakennuksen rakentamisesta Lapuan Jouttikallion teollisuusalueelle. Seuraava investointi oli uusi hylsy- ja luotitehdas, joka otettiin käyttöön vuonna 1984.
Madeiran historia Madeiraa koettelivat 20. helmikuuta 2010 valtavat rankkasateet, jotka synnyttivät pahoja tulvia ja mutavyöryjä etenkin saaren eteläosassa. Pahimmat tuhot keskittyivät pääkaupunki Funchaliin. 42 ihmistä sai surmansa, noin 120 ihmistä loukkaantui ja yli 200 ihmistä menetti kotinsa myrskyn vuoksi. Kyseessä oli pahin myrsky vuoden 1993 jälkeen, jolloin kahdeksan ihmistä sai surmansa.
Luettelo jääkäreistä I (26. helmikuuta 1890 Alahärmä – 3. kesäkuuta 1957) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Kustaa Ilkkala ja Anna Filppula. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1909 Anna Huhtan kanssa. Tämä kansakoulun käynyt alahärmäläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 28. joulukuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 26. helmikuuta 1916. Siviilitöistä hän palasi takaisin pataljoonan täydennysjoukkoon 13. elokuuta 1917, josta hänet siirrettiin edelleen pataljoonan 1. komppaniaan 17. elokuuta 1917. Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka riveissä otti osaa sisällissodassa taisteluihin Kuokkalassa ja etenemiseen Rajajoelle. Hän haavoittui lievästi Kuokkalassa 23. huhtikuuta 1918. Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli joukkueenjohtajana 5. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4:ksi ja myöhemmin Tampereen rykmentiksi. Armeijasta hän erosi 24. huhtikuuta 1919 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön 3. toukokuuta 1919 ja sijoitettiin Virolahden suojeluskunnan paikallispäälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi 30. lokakuuta 1919 saakka, jonka jälkeen hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 14. marraskuuta 1919 ja sijoitettiin Tampereen rykmenttiin, missä hän toimi komppanianvääpelinä eri komppanioissa. Hänet siirrettiin 1. joulukuuta 1921 Viipurin rykmenttiin, jossa toimi aluksi 7. komppanian vääpelinä ja 1. lokakuuta 1922 alkaen 3. pataljoonan ja 1. lokakuuta 1926 lähtien rykmentin kuormastovääpelinä. Uudelleen hän erosi armeijasta 30. syyskuuta 1929 ja siirtyi Valtion patruunatehtaan palvelukseen Lapualle. Talvisotaan hän osallistui Valtion patruunatehtaan palveluksessa ja Jatkosodassa hän toimi varastonhoitajana Seinäjoen suojeluskuntapiirissä. Sotien jälkeen hän siirtyi Valtion rautateiden palvelukseen Lapualle. Sotien jälkeen hän oli syytettynä asekätkennästä, mutta syytteet häntä vastaan hylättiin. Hänet on haudattu Lapualle. Hän suoritti Rehumestarikurssin vuonna 1923 ja kuormastovääpelikurssin vuonna 1924. Ylennykset: Jefreitteri 11. helmikuuta 1918, Aliupseeri 1. maaliskuuta 1918, Varavääpeli 13. heinäkuuta 1918, Vääpeli 1. joulukuuta 1921. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 1. lk; Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Suomen Valkoisen Ruusun 2. lmitali. Suojeluskuntain ansiomerkki, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.
Norlannin ooppera Mando Diaon konsertin aikana 27. tammikuuta 2007 osa lattiasta romahti ja yli 20 ihmistä tippui noin kaksi metriä syvään reikään. 22 ihmistä loukkaantui tapahtuman vuoksi.
Ankara Kahden pommin räjähdyksessä rauhanmarssilla kuoli yli 85 ihmistä lokakuussa 2015.
Jussi Seljas Lapualla FMX-showssa 2010 elokuussa Seljas loukkaantui, kun hänen hyppynsä epäonnistui. Seljas putosi kyydistä pää edellä maahan ja enduro putosi hänen päälleen. Seljas loukkasi ainakin leukansa, ja hänet kiidätettiin sairaalaan kuvauksiin munuais-, ja päävammojen vuoksi.
Lapuan Ponnistus Ponnistus oli varhaisvuosinaan ensisijaisesti painiseura, jossa oli monta hyvää painijaa.Ylivoimaisin kasvateista oli painija Lauri Koskela, joka myöhemmin siirryttyään naapuriseura Lapuan Virkiän riveihin osallistui Olympialaisiin voittaen siellä olympiakultaa. Seura lakkautettiin Lapuan liikkeen aikana oikeuden päätöksellä 2. joulukuuta 1930.
PAD-liike PAD vetäytyi yleisradiosta huomattuaan sen lähettävän lähetyksiä etälähettimen avulla, mutta pitivät hallitusrakennuksen vallattuna. PAD:n kannattajien ja vastustajien välinen väkivalta jätti tuolloin jälkeen kymmenittäin loukkantuneita ja yhden kuolleen PAD:n vastustajan. Ammattiliittojen PAD:lle antama lakkotuki on uhannut pysäyttää koko maan sähkön- ja vedenjakelun, Lopulta PAD sai tavoittensa läpi, kun Samak erosi tehtävästään perustuslakituomioistuimen todettua hänet syylliseksi siihen, että hän oli esiintynyt tv-sarjassa ollessaan jo pääministeri.
PAD-liikkeen vastarinta paheni entisestään, kun Samakin tilalle pääministeriksi tuli Thaksinin lanko Somchai Wongsawat. Kymmenet tuhannet mielenosoittajat piirittivät parlamenttitalon ja estivät parlamentin kokoontumisen. Poliisi joutui käyttämään koko päivän kyynelkaasua väkijoukon hajottamiseksi. Mielenosoittajia, jotka olivat pääasiassa naisia ja aseettomia, loukkaantui kyynelkaasukranaatin räjähdyksessä. Mielenosoituksen tukahduttamisessa 433 mielenosoittajaa loukkaantui. Suurin osa heistä oli menettänyt sormia, varpaita ja raajoja. Kaksi mielenosoittajaa sai surmansa, joukossa 28-vuotias nainen. Toinen heistä sai surmansa autopommin räjähdyksessä. Tällöin PAD ilmoitti olevansa väkivallattomuuden linjalla, mutta käyttävänsä itsepuolustusta tarpeen tullen.
Carol Danvers Carol Danvers työskenteli upseerina Yhdysvaltain ilmavoimissa sekä turvallisuuspäällikkönä sotilastukikohdassa, jossa hän tapasi myös tohtori Walter Lawsonin, joka oli todellisuudessa krii-supersankari Kapteeni Ihmeen peitehenkilöllisyys. Vaikka Kapteeni Ihme pelasti hänen henkensä eräässä räjähdyksessä, Danvers haavoittui silti erittäin vakavasti.
Kosti Veltheim Kosti Veltheimin vanhemmat olivat lasitehtaan johtaja Ernst Friedrich Heinrich Veltheim ja Amanda Allenius ja puoliso vuodesta 1916 Aina Rosenberg (k. 1949). Veltheim tuli ylioppilaaksi 1898 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1902. Hän teki opintomatkoja Skandinaviaan ja Keski-Eurooppaan 1926 ja 1928. Veltheim toimi Veljekset Nobelin Nafta-yhtiön piirustuskonttorin palveluksessa Pietarissa 1902–1904, yhtiön Siperian ja Transbaikalin alueiden teknillisenä johtajana 1905–1920 sekä rautateiden palveluksessa Oulu-Nurmes -radan rakentamisessa 1924 ja konepajalla Viipurissa 1925. Valtion patruunatehtaan johtaja Lapualla Veltheim oli 1928–1929 ja Valtion kivääritehtaan johtajaa Jyväskylässä kahteen otteeseen, 1926–1927 ja 1929–1941. Eläkkeelle hän jäi 1941.
Shorehamin lentonäytösonnettomuus 11 ihmistä kuoli ja 16 loukkaantui. Kuolleiden joukossa oli kaksi Englannin jalkapalloliigan yhdeksännen sarjatason Worthing Unitedin pelaajaa. Lentäjä Hill selvisi hengissä mutta loukkaantui hengenvaarallisesti. Hän oli onnettomuuden jälkeen kriittisessä tilassa, ja hänet saatettiin lääkkeillä keinotekoiseen koomaan. Hän pääsi sairaalasta syyskuussa 2015.
Wenzhou Kaupunki on toinen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-rautatien pääteasemista. Kaksi kyseisellä rautatiellä kulkenutta suurnopeusjunaa törmäsivät lähellä Wenzhoun kaupunkia 23. heinäkuuta 2011. Onnettomuudessa kuoli 39 ihmistä ja noin 200 ihmistä loukkaantui.
Bostonin maratonin pommi-isku Kaksi painekattiloista tehtyä pommia räjähti maalilinjan lähettyvillä kahdentoista sekunnin välein. Räjähdykset tappoivat kolme ihmistä ja haavoittivat yli sataa. Painekattiloihin oli lisätty metallikuulia ja nauloja, jotta niissä olisi enemmän tuhovoimaa. Räjähdykset sattuivat noin kaksi tuntia voittajien maaliintulon jälkeen. Molemmat räjähtäneet pommit olivat pieniä, eikä niissä ollut voimakkaita räjähdysaineita. Poliisilla ei ollut mitään ennakkotietoa pommeista.
Krimin miehitys 2014 Kaksi siviiliä menehtyi ja useita loukkaantui Krimin parlamentin edustalla 26. helmikuuta 2014. Toinen sai sydänkohtauksen ja toinen tallautui. Donetskissa Itä-Ukrainassa Venäjää tukevien ja maan toimia vastustavien välisissä mellakoissa kuoli 13. maaliskuuta kaksi ihmistä sekä kymmeniä loukkaantui.
Alphen aan den Rijnin ostoskeskusammuskelu Alphen aan den Rijnin kunnan ostoskeskusammuskelu tapahtui Alankomaissa 9. huhtikuuta 2011. Seitsemän ihmistä kuoli asemiehen ampumiin luoteihin Ridderhofin ostoskeskuksessa. 24-vuotias Tristan van der Vlis surmasi kuusi ihmistä pienoiskiväärillä ja lopuksi itsensä ilmeisesti käsiaseella. Lisäksi ammuskelussa loukkaantui 17 ihmistä.
Shang Tsung Ei ole tiedossa, kuinka Shang Tsung selvisi räjähdyksessä, mutta hän päätyi muodostamaan liiton Onagan, Shao Kahnin ja Quan Chin kanssa päästäkseen taistelemaan Blazea vastaan.
Lapuan liike Väinö Hakkilan kyydityksen myötä Vaasan läänin maaherra Erik Heinrichs erosi kestämättömänä pitämästään tehtävästä. Lapuan liike joutui puolustuskannalle kyydityksestä, joka selvästi osoitti kenttäväen radikalisoituneen ja aloitelleen sosiaalidemokraattien vastaista toimintaansa. Lapuan liikkeen radikaali johtohenkilö, Lapuan kirkkoherra, asessori Kaarlo Rietrikki Kares ei pitänyt väkivallan ihannoimisesta, mutta ilmoitti kyseessä olevan eräänlainen vallankumous ja että elämällä oli omat kovat lakinsa. Monissa kansalaispiireissä tämä Kareksen lausunto aiheutti hämmästystä ja tyrmistystäkin:
Oklahoma Cityn pommi-isku Oklahoma Cityn pommi-iskuksi kutsutaan Yhdysvaltojen liittovaltion Alfred P. Murrah Federal Buildingiin Oklahoma Cityssä 19. huhtikuuta 1995 tehtyä pommi-iskua. Räjähdyksen seurauksena 168 kuoli ja yli 800 loukkaantui. Lisäksi rakennus koki osittaisen sortuman ja tulipalon.
Lapuan liike Vihtori Kosola palasi vankeudesta 20. lokakuuta 1932 Lapualle ja tapahtuma oli suuri kansanjuhla. Lapuan liikkeen perintöä jatkamaan perustettiin Isänmaallinen Kansanliike 5. kesäkuuta 1932. Puolue aloitti toimintansa 14. kesäkuuta 1932 edustajainkokouksessa Lapualla. Isänmaallinen Kansanliike piti edelleen puolueohjelmassaan tavoitteenaan sosiaalidemokratian kitkemistä, mutta toimi puolueena demokratian ja parlamentarismin pelisäännöin edeltäjänsä taustasta huolimatta. Isänmaallinen Kansanliike oli vain eduskuntapuolue muiden joukossa korostaessaan laillisuutta, parlamentarismia ja demokratiaa. Tämä ärsyttikin monia vanhoja aktiiviseen suoraan toimintaan luottaneita Lapuan Liikkeen radikaalisiiven edustajia, kuten Kosti-Paavo Eerolaista. Isänmaallinen Kansanliike oli kuitenkin aivan erilainen poliittinen liike kuin Lapuan Liike ja toimi aivan erilaisessa yhteiskunnallisessa tilanteessa.
Tunguskan räjähdys Tunguskan räjähdys oli 30. kesäkuuta 1908 Siperiassa Venäjällä nykyisen Evenkian alueella tapahtunut erittäin voimakas räjähdys, jonka aiheuttajaa ei varmuudella tiedetä vieläkään. Räjähdys kaatoi valtavat määrät metsää ja sytytti metsäpaloja. Se surmasi kymmeniä poroja ja tappoi ainakin kaksi ihmistä.
Todennäköisesti sen aiheutti asteroidin tai komeetan räjähtäminen maan ilmakehässä. Vuosien varrella on esitetty myös erilaisia vaihtoehtoisia teorioita. Räjähdys tapahtui Kivinen-Tunguska-joen latvoilla Vanavaran kauppa-aseman lähistöllä korkealla ilmassa monena erillisenä jyrähdyksenä. Räjähdyksestä levinnyt paineaalto ja myrskytuuli kaatoivat noin 60 miljoonaa puuta 2 150 neliökilometrin suuruisella alueella eli noin 40 kilometrin säteellä. Räjähdyksen kuumuus poltti metsää noin 14,5 kilometrin säteellä ja tuntui polttavana vielä 60 kilometrin päässä. Palamisalue oli muodoltaan pitkulainen ja puiden kaatumisalue perhosmainen. Tuhoalueesta tuli epäsäännöllinen kumpuilevan maaston takia ja myös siksi, että räjähdyksen keskipiste liikkui ilmassa räjähdyksen kestäessä. Räjähdyksen aiheuttama ilmanpainevaihtelu ja järistys havaittiin ympäri maailman.
Nizza Ranskan kansallispäivän juhlassa, torstaina, 14.7.2016 Nizzassa tapahtui terrori-isku, kun kuorma-auton kuljettaja ajoi suurta väkijoukkoa päin samalla ampuen ihmisiä. Iskussa kuoli ainakin 84 ihmistä, joista suuri osa oli lapsiperheitä. Yli 300 ihmistä loukkaantui.
Liettuan puolalaiset Puolalaisia on asunut Liettuan alueella monen vuosisadan ajan. Suhde puolalaisten ja liettualaisten välillä on monimutkainen. Puola ja Liettua olivat yhdistyneinä Puola-Liettuan valtioliiton aikana, mutta liitto lakkautettiin Puolan jaoissa. Molemmat maat saivat itsenäisyyden ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1920 erimielisyys Vilnan omistuksesta johti Puolan–Liettuan sotaan, joka johti Vilnan liittämiseen Puolaan. Riita Vilnasta kärjistyi Neuvostoliiton käytettyä valtaansa Vilnan liittämiseksi Liettuan neuvostotasavaltaan toisen maailmansodan jälkeen. Kysymys Vilnan alueesta kärjistyi uudelleen Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1990, mutta alue pysyi Liettuan hallussa. Kiistasta huolimatta Puola kannatti suuresti Liettuan itsenäistymistä ja oli yksi ensimmäisistä maan itsenäisyyden tunnustaneista valtioista. Näin oli huolimatta Puolassa syntyneistä peloista, jotka liittyivät liettuanpuolalaisten kohteluun Liettuan itsenäistymisen jälkeen.
Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta Liettuan kommunistisen puolueen johto pyrki hillitsemään Liettuan sosialistisen tasavallan teollistamista, jotta sinne ei olisi muuttanut työläisiksi ja toimihenkilöiksi väkeä muualta Neuvostoliitosta. Tämän vuoksi Baltian itsenäistyessä uudelleen venäjänkielisten osuus Liettuan väestöstä oli vain 8%, minkä vuoksi Liettuan täydet kansalaisoikeudet voitiin myöntää koko väestölle asettamatta venäjänkieliselle väestölle samanlaisia kansalaisuusehtoja kuin Latviassa ja Virossa, joissa venäjänkielisten osuus oli moninkertainen.
Liettuan puolalaiset Liettuan puolalaiset tai liettuanpuolalaiset ovat Liettuassa asuvia henkilöitä, jotka katsotaan syntyperältään tai juuriltaan puolalaisiksi. Vuoden 2012 alussa Liettuassa asui 210 600 puolalaista. Tämä on Liettuan väkiluvusta 6,6 %, mikä tekee ryhmästä maan suurimman etnisen vähemmistön. Liettuanpuolalaiset ovat myös määrältään yksi suurimmista entisen Neuvostoliiton alueilla asuvista puolalaisista diasporaryhmistä.
Baltian maat Baltian maiden elinkeinorakenne on samankaltainen. Alkutuotannon osuus bruttokansantuotteesta on kaikissa maissa 3–4 prosenttia, teollisuuden osuus 15–30 prosenttia ja palveluiden osuus 70–80 prosenttia. Teollisuustuotannon osuus on suurin Virossa ja pienin Latviassa. Vuodesta 2004 vuoteen 2014 palveluiden osuus kansantuotteesta on kasvanut ja kahden muun sektorin osuus on laskenut.
Baltian maat ovat tehneet yhteistyötä keskenään ja myös Pohjoismaiden kanssa. Yhdessä ne muodostavat Baltoskandian alueen. Baltian maat kuuluvat muun muassa Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissioon. Baltian politiikka on ollut oikeistojohtoista, mutta konservatiivien lisäksi myös sosiaalidemokraatit ja vihreät ovat menestyneet kohtalaisen hyvin 2000-luvulla. Virossa johtava puolue on oikeistoliberaalinen Reformipuolue, Latviassa keskustaoikeistolainen Yhtenäisyys ja Liettuassa Liettuan sosiaalidemokraattinen puolue. Baltian maista jokainen kuuluu Natoon.
Druskininkain kunta Druskininkain kunta on yksi Liettuan 60 kunnasta, joka sijaitsee Alytusin läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 24 341 (13,7 % läänin väkiluvusta).
Justinas Marcinkevičius Marcinkevičius syntyi maanviljelijäperheeseen. Hänen jopa 50 000 kappaleen painoksina julkaistuja teoksiaan luonnehtivat luonto ja isänmaallisuus. Hänellä oli yhteiskunnallisena vaikuttajana ja Liettuan kansanrintaman Sajdisin toiminnassa merkittävä osuus 1990 Liettuan itsenäisyyden palautumisessa.
Anykščiain kunnallispiiri Anykščiain kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Utenan läänissä. Kunnallispiirin väkiluku vuonna 2008 oli 32 137 asukasta (18,6 % läänin väkiluvusta).
Ignalinan kunnallispiiri Ignalinan kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä. Se sijaitsee Utenan läänissä. Kunnallispiirin väkiluku oli vuonna 2008 20 147 asukasta (11,7 % läänin väkiluvusta).
Molėtain kunnallispiiri Molėtain kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Utenan läänissä. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 23 187 asukasta (13,4 % läänin väkiluvusta).
Telšiai Telšiai on Liettuan länsiosassa sijaitseva kaupunki. Se on Telšiain läänin pääkaupunki ja Telšiain kunnallispiirin hallinnollinen keskus. Vuonna 2012 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 25 271 asukasta.
Šilutėn kunnallispiiri Šilutėn kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä. Lännessä kunnallispiiri rajoittuu Itämereen. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 52 960 (14 % läänin väkiluvusta).
Liettua Suuri osa Liettuan kaupasta suuntautuu edelleen itään ja Keski-Eurooppaan. Vuonna 2011 tuonnin määrä oli yhteensä 78,8 miljardia litiä. Liettuan suurimmat tuontimaat olivat Venäjä (osuus 32,1 %), Saksa (10,0 %), Puola (9,1 %), Latvia (6,6 %) ja Alankomaat (5,0 %).
Zarasain kunnallispiiri Zarasain kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä. Se sijaitsee Utenan läänissä, maan koillisosassa rajoittuen Latviaan ja Valko-Venäjään. Vuonna 2008 väkiluku oli 20 593 asukasta (11,9 % läänin väkiluvusta).
Liettua Vuoden 2013 maaliskuussa Liettuan väestö oli vähentymässä vauhdilla 1,0 % edellisvuoteen verrattuna. Väkiluvuksi arvioitiin tuolloin 2,972 miljoonaa. Negatiivinen kehitys on jatkunut useiden vuosien ajan. Suhteellisen korkean syntyvyyden takia väestön ikääntyminen ei ole samanlainen ongelma kuin muissa Baltian maissa. Tätä on selitetty katolisuudella ja etnisellä yhtenäisyydellä. Vuonna 2012 maassa syntyi 9,34 lasta tuhatta asukasta kohti. Maastamuutto on yleistä: viimeisten sadan vuoden aikana vain yhdestä Euroopan maasta eli Irlannista on muuttanut väkilukuun suhteutunutta enemmän ihmisiä ulkomaille kuin Liettuasta. Liettuan EU-jäsenyyden vuoksi onkin vähintään puoli miljoonaa koulutettua ja kielitaitoista liettualaista muuttanut erityisesti Britanniaan ja Irlantiin.
Klaipėdan kunnallispiiri Klaipėdan kunnallispiiri () on yksi Liettuan 60 kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä, maan länsiosassa. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 50 617 asukasta (13,4 % läänin väkiluvusta). Hallinnollisena keskuksena toimii Gargždai.
Skuodasin kunnallispiiri Skuodasin kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä. Kunta rajoittuu lännessä Itämereen ja pohjoisessa Latviaan. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 23 783 asukasta (6,3 % läänin väkiluvusta).
Šakiain kunnallispiiri Šakiain kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee maan lounaisosassa Marijampolėn läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 36 364 asukasta (20,1 % läänin väkiluvusta). Lounaassa kunnallispiiri rajoittuu Kaliningradin alueeseen.
Kretingan kunnallispiiri Kretingan kunnallispiiri () on yksi Liettuan 60 kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä, maan länsiosassa rajoittuen Itämereen. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 45 835 asukasta (12,1 % läänin väkiluvusta). Hallinnollisena keskuksena toimii Kretinga.
Ukmergė Ukmergė on Liettuan itäisessä osassa sijaitseva kaupunki, joka on osa Vilnan lääniä. Kaupunki sijaitsee 76 kilometriä luoteeseen Vilnasta. Ukmergė on Ukmergėn kunnallispiirin hallinnollinen keskus. Vuonden 2012 alun väkiluvuksi arvioitiin 23 450 asukasta.
Liettuan maantiede Liettua kuuluu luonnonmaantieteellisesti lauhkean vyöhykkeen sekametsäalueeseen. Havupuiden osuus metsien puustosta on hiukan alle puolet, yleisimpänä kuusi. Eri metsätyypeissä on valtalajeina yleensä 3-5 puulajia, havupuiden lisäksi erityisesti jaloja lehtipuita. Soita ei juurikaan ole, mutta lehtomaiset kosteikot ja tervaleppä-paju-saarniluhdat ovat yleisiä. Tyypillisiä lehtipuita ovat koivut, lepät, haapa ja jalot lehtipuut, kuten tammi, pähkinäpensas ja lehmus. Pyökki kasvaa Liettuassa pohjoisimmillaan. Sen levinneisyyden pohjoisraja seurailee suurin piirtein Latvian ja Liettuan rajaa.
Kaunasin kunnallispiiri Kaunasin kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Kaunasin läänissä. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 86 701 asukasta (12,9 % läänin väkiluvusta). Kunnallispiiri käsittää Kaunasin kaupungin ympäröimät alueet ja hallinnollisena keskuksena toimii itse Kaunas.
Kalvarijan kunta Kalvarijan kunta () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnasta, joka sijaitsee maan lounaisosassa Marijampolėn läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 13 407 asukasta (7,4 % läänin väkiluvusta). Kunta rajoittuu etelässä Puolaan. Maastoltaan Kalvarijan kunta on hyvin kukkulaista.
Marijampolė Marijampolė on teollisuuskaupunki ja Marijampolėn läänin hallinnollinen keskus Etelä-Liettuassa. Kaupunki sijaitsee Puolan rajan ja Venäjälle kuuluvan Kaliningradin alueen tuntumassa, lähellä Vištytis-järveä. Kaupunki kuuluu Sudovian seutuun. Vuonna 2012 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 40 388 asukasta.
Jonavan kunnallispiiri Jonavan kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka on osa Kaunasin lääniä. Se sijaitsee maan koillisosassa lähellä Kaunasin kaupunkia. Kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena toimii Jonavan kaupunki. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 51 745 asukasta (7,7 % läänin väkiluvusta).
Kaišiadorysin kunnallispiiri Kaišiadorysin kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Kaunasin läänissä. Kunnallispiirin väkiluku oli vuonna 2008 35 905 asukasta (5,3 % läänin väkiluvusta). Kunnallispiirin maa-alasta 50,2 % on maatalousmaata, metsiä 31,5 %, teitä 2,4 %, rakennettua maa-alaa 3,4 % ja vesistöjä 3,5 %.
Liettuan historia Koulutettu väestö alkoi mukautua järjestelmään ja liettualaisten osuus puolueen jäsenistössä alkoi nousta. Noin 20 % jäsenistä oli vuonna 1975 jokin korkeamman asteen tutkinto. Syynä puolueeseen liittymiseen oli se, että jäsenyydellä saattoi edistää omaa uraansa valtarakenteessa tai luoda ammatillista uraa. Tämä johti tilanteeseen, missä julkisesti ylistettiin neuvostokommunismia ja yksityisesti, luotettujen kesken arvosteltiin järjestelmää kovalla kädellä. Oli myös idealisteja, jotka uskoivat, että työläisten asema kaipaa edelleen parantamista ja että puoluetta voi uudistaa sisältä päin edistäen samalla Liettuan asiaa. Mitään politiikkaa ei Liettuassa tehty, vaan noudatettiin Moskovan antamia ohjeita.
Visaginasin ydinvoimala Kesällä 2012 Liettuan parlamentti hyväksyi alustavasti uudemman suunnitelman 1 350 megawatin ydinvoimalasta. Voimalan reaktori halutaan tilata japanilaiselta Hitachilta, joka tulisi 20 prosentin osuudella myös sijoittajaosakkaaksi tähän noin viisi miljardia euroa maksavaan uuteen ydinvoimalaan. Liettuan valtiolle tulisi 38 prosentin osuus, Viro on kiinnostunut 22 prosentin osuudesta ja Latvia saattaa osallistua 20 prosentin osuudella.
Alytusin kunnallispiiri Alytusin kunnallispiiri on yksi Liettuan kunnallispiireistä maan eteläosassa, Alytusin läänissä. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 31 073 asukasta (17,6 % läänin väkiluvusta). Kunnallispiiri perustettiin vuonna 1950 ja vuonna 1953 siitä tuli osa Alytusin lääniä. Nykyinen vaakuna otettiin käyttöön 7. elokuuta 2001.
Metsäveljet Rintamalinja lähestyi jälleen Baltiaa vuoden 1944 alussa. Saksan armeijaan liittyi noin 50 000 virolaista ja 100 000 latvialaista miestä, joista kaatui 15 000 virolaista ja 40 000 latvialaista. Virolaisjoukoilla oli tärkeä osuus kesän 1944 taisteluissa Neuvostoliittoa vastaan Sinimäedin alueella Narvan lähistöllä. Latviassa syntynyt kansallinen vastarintaliikkeen keskuskomitea yritti palauttaa maan itsenäisyyden onnistumatta siinä. Liettuassa syntyi useita vastarintaryhmiä, jotka 1943 yhdistyivät Liettuan vapautuskomiteaksi. Saksalaiset kuitenkin pidättivät sen jäsenet.