mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Biewerterrieri Rotu on saanut nimensä saksalaisilta herra ja rouva Bieweriltä, jotka kasvattivat alunperin yorkshirenterrierejä. Tammikuussa 1984 syntyi ensimmäinen värivirheellinen yorkshirenterrieri, Schneeflockchen von Friedheck. Saman vuoden huhtikuussa syntyi toinen tricolor-värinen pentu, joka ei myöskään sopinut yorkshirenterrierin rotumääritelmään. Nähtyään kyseiset koirat muuan eläinlääkäri ehdotti, että näille "värivirheellisille yorkshirenterriereille" annettaisin uusi nimi kasvattajapariskunnan mukaan. Molemmat koirat päätyivät saksalaiselle laulajalle Margot Eskensille, joka päätti lisätä rodun nimeen "a la Pom Pon". Vuonna 1986 "Biewer Yorkshire Terrier a la Pom Pon" esiteltiin ensi kerran uutena rotuna erotuksena värivirheellisestä yorkshirenterrieristä. Herra Biewerin sairastuttua ja rouva Biewerin keskitettyä huomionsa hänen hoitamiseensa rodun jalostus loppui heidän osaltaan kokonaan. Vuonna 2003 biewerterrierejä alettiin kuitenkin tuoda Yhdysvaltoihin, missä heräsi kiinnostus niitä kohtaan. Biewer Terrier Club of America alkoi selvittää rodun taustoja tarkemmin ja pyysi Mars Veterinaryn apua todistaakseen, että kyse oli oikeasta uudesta rodusta eikä pelkästä värivirheestä. Se kuuluu American Kennel Clubin Foundation Stock Service -rekisterin rotuihin, mikä on Yhdysvalloissa viimeinen askel ennen täydellistä hyväksyntää roduksi.
Machina/The Machines of God Kaikki kappaleet on kirjoittanut Billy Corgan.
Rotten Apples Kaikki kappaleet kirjoittanut Billy Corgan, ellei toisin mainittu.
Gordoninsetteri Rodun koulutettavuus ja palvelunhalu tulee esille muun muassa siinä, että gordoninsetteri on yleensä helposti opetetettavissa noutajaksi. Kanalintujen metsästyksen lisäksi gordoninsetteri sopii hyvin myös sorsastukseen.
Afganistaninpaimenkoira Tämä ei tarkoita että afganistaninpaimenkoira olisi täysin kuriton. Sen sijaan se tarkoittaa, että taatakseen turvallisuuden ja koiran terveyden ja hyvinvoinnin omistajan tulee kiinnittää siihen erityistä huomiota ja olla sekä rodun että eläinten käytöksen asiantuntijoita.
Mellon Collie and the Infinite Sadness Yhtye päätti lopettaa työskentelyn Butch Vigin kanssa, joka oli tuottanut yhtyeen edelliset albumit, ja valitsi Floodin ja Alan Moulderin tuottajiksi. Corgan sanoi, "Ollakseni täysin rehellinen, mielestäni asiantila, jossa meistä oli tullut niin läheisiä Butchin kanssa, alkoi olla meidän haittanamme [. . .] Tunsin vain, että meidän piti patistaa itsemme normaaliin "Pumpkin äänitystapaan". En halunnut toistaa edellisiä töitämme." Huhtikuussa 1995, yhtye aloitti nauhoitussessiot harjoittelemalla, menemättä ensin studioon. Tällöin yhtye äänitti rankkarytmisiä kappaleita Floodin kanssa. Harjoittelun piti luoda karkea luonnos albumista, mutta siitä muodostuikin albumin perusta. Corgan kertoi, "Niin työskentely teki koko prosessista erittäin mielenkiintoisen – siitä ei tullut pitkäveteistä."
The Smashing Pumpkins Yhtye nousi suureen suosioon albumien "Siamese Dream" (1993) ja "Mellon Collie and the Infinite Sadness" (1995) myötä, jolloin se saavutti suurimman kaupallisen menestyksensä. Vuosien varrella yhtyeessä esiintyi suuria ongelmia, kuten huumeriippuvuutta, jonka takia kiertuemuusikkona toiminut (kosketinsoittimet) Jonathan Melvoin menehtyi New Yorkissa vuonna 1996. Toukokuussa 2000 yhtye ilmoitti hajoavansa ja viimeisen konserttinsa se soitti joulukuun toisena päivänä Chicagossa. Vuosina 2001–2003 Smashing Pumpkinsin johtohahmo Billy Corgan oli Zwan-yhtyeen keulahahmo ja perustajajäsen, mutta yhtye kuitenkin hajosi parin vuoden jälkeen, jonka jälkeen Corgan kehitteli soolouraansa.
Sekarotuinen koira Sekarotuiset koirat eivät voi osallistua virallisiin näyttelyihin, mutta niille järjestetään epävirallisia match show-tapahtumia, joihin rekisteripapereita ei tarvita. Koiran rokotusten tulee kuitenkin olla kunnossa ja koira tulee rokottaa Suomen Kennelliiton säännösten mukaisesti. Rokotusten ajantasaisuus todistetaan rokotustodistuksella. Sekarotuisilla koirilla ei ole osallistumisoikeutta agilityn arvokisoihin, mutta ne saavat osallistua kaikille roduille avoimiin sekarotuisten MM-kilpailuihin.
Yunnanosaurus "Yunnanosaurus" tarkoittaa "Yunnanin liskoa". Nimi tulee Kiinassa sijaitsevasta Yunnanin maakunnasta. Toisen lajin, "Y. huangin", tieteellinen nimi "huangi" tulee Huangchiatienin alueesta.
Volpino italiano Volpino italiano eli italiankääpiöpystykorva on pienikokoinen Italiasta kotoisin oleva pystykorva. Se soveltuu erityisesti vahti- ja seurakoiraksi. Rodun nimi "volpino" merkitsee "pikku kettua".
Papillon (koirarotu) Papillon on siro kääpiörotu, joka on ilmeeltään valpas ja älykäs. Liikkeet ovat vapaat ja tyylikkäät. Sillä on pitkäkarvaiset, pystyt perhosmaiset korvat, joista juontuu rodun nimi, joka tarkoittaa ranskaksi päiväperhosta.
Adirondackinseisoja Adirondackinseisoja jalostettiin alun perin Mainen osissa ja New Yorkin Adirondackvuorilla 1880-luvun lopulla pointterin pidempikarvaiseksi vastineeksi. Rodun toinen nimi "kanadanseisoja" on virheellinen: rotua ei jalostettu Kanadassa, vaikka moni uskoo nimen olevan peräisin siitä, että rodun varhaisimmat kasvattajat käyttivät jalostukseen pointterin ja portugalinseisojan lisäksi myös labradorinnoutajaa. Rotu kuoli lähes sukupuuttoon 1930-luvulla, kunnes sen elvytti muutama connecticutilainen kasvattaja. Nykyisin adirondackinseisoja kuuluu yksilömäärältään pienimpiin rotuihin: sen kotimaassa Yhdysvalloissa on jäljellä vain 114 yksilöä.
Sininenpesukarhukoira Käpälät ovat kissamaiset, pyöreät ja niissä on kaareutuneet varpaat. Ne ovat suuremmat kuin lähes millään muulla rodulla. Takaraajojen kintereissä on kohtalainen taive. Kaikkien raajojen tulee olla edestä ja takaa katsottuna suorat.
Täysiverinen Joillakin roduilla on lisäksi erillisiä vaatimuksia hevosten astutukseen liittyen. Englannintäysiverisillä hyväksytään vain luonnonmukainen astutus. Ahaltekhevosilla ainoa rajoitus on, että alkionsiirrossa myös keinoemon tulee olla kantakirjatamma.
Kristallisuola Kristallisuola eli intiaanisuola tai ruususuola on kallioperästä louhittavaa mineraalisuolaa, joka sisältää natriumkloridin lisäksi muita suoloja, kuten kaliumkloridia ja magnesiumsulfaattia. Nimi Ruususuola tulee punertavasta väristä, joka syntyy mm. mangaanista ja raudasta. Nimi intiaanisuola tulee suolan louhintapaikan Uyunin suolajärven seudun asukkaista, Chilen ja Bolivian rajalta Andeilta. Kristallisuola tulee Himalajalta.
Caroline Kennedy Vuonna 1972 hän meni Concorden yliopistoon Massachusettsissa. Tämän jälkeen hän työskenteli setänsä, senaattori Edward M. Kennedyn alaisena sekä New York Daily News -lehdessä. Pian näiden jälkeen hän meni töihin Metropolitan Museoon New Yorkiin 1980, josta hän löysi miehensä Edwin Schlossbergin. Heillä on kaksi tytärtä, Rose Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1988, (nimi tulee kunnioitetusta isoäidistä) sekä Tatiana Celia Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1990, (nimi tulee Edwinin isoäidin mukaan) ja yksi poika, John Bouvier Kennedy Schlossberg. Hän syntyi 1993 (nimi tulee presidentti isän mukaan).
Hamppu Hampunviljely on Suomessa vanhempaa kuin aiemmin on uskottu. Tuoreimpien löytöjen mukaan se on varhaisempaa tai vähintäänkin samanaikaista kuin viljan viljely. Hampun läpimurto ja yleistyminen Keski-Suomessa osuu pitkälti yksiin maanviljelyn "toisen ekspansion" eli 1400–1500-luvun uudisasutuksen kanssa. Tänä kautena paikallaan pysyvä maatalousasutus lujittui merkittävästi. Eteläisessä Sisä-Suomessa maanviljelykulttuurin alku eli "ensimmäinen ekspansio" ajoittuu noin vuoteen 500 eaa. eli esiroomalaisen rautakauden alkuun. Tämä sisämaassa maanviljelyä harjoittanut "kantaväestö" viljeli jo hamppua, esimerkiksi Etelä-Hämeestä on löydetty jopa 4 000 vuoden ikäistä hampun siitepölyä. Lounais-Suomen vanhalla peltoviljelyalueella on hamppua viljelty kiistatta ainakin tuhat vuotta.
Hamppu Hamppu on nopeasti kasvava energiakasvi, jota voidaan viljellä kuivattuna poltettavaksi tai biokaasuksi kaasutettavaksi biomassaksi. Hamppu ja maissi tuottavat Suomen korkeuksilla enemmän ja nopeammin korjuukelpoista maanpäällistä biomassaa kuiva-aineena mitattuna kuin mikään muu peltoviljelykasvi. Hampulla saadaan jopa 20 tonnin kuiva-ainesatoja hehtaarilta. Dieselmoottorin kehittäjä Rudolf Diesel kokeili moottoria hampun siemenöljystä valmistetulla biodieselillä maapähkinöistä valmistetun biodieselin ohella, vaikka alkuperäinen tarkoitus oli käyttää moottorissa kivihiilipölyä (engl. "coal dust").
Hamppu Kuituhamppua viljeltiin Suomessa 150 hehtaarilla vuonna 2006. Hamppu kylvetään lämpimään maahan yleensä kesäkuun alussa. Sen jälkeen sille ei tarvitse tehdä mitään. Sato korjataan syksyllä tai vasta keväällä ruokohelpin tapaan. Kevätkorjuussa osa sadosta menetetään. Korjuu onnistuu niittokoneella ja paalaimella. Kuituhamppua viljeltiin vuonna 2004 Euroopan unionissa 15000 hehtaarin alalla. Kuituhampun lisäksi viljellään öljy- ja energiahamppua. Vuonna 2014 Suomessa oli hyötyhampun viljelijöitä nelisenkymmentä ja viljelypinta-ala alle 200 hehtaaria. Vuonna 2016 hamppua viljeltiin noin tuhannen hehtaarin alueella.
Hamppu Hampun saapuminen Pohjois- ja Keski-Eurooppaan on tapahtunut eri aikoina. Pohjoinen hampunviljelys on osoittaunut keski- ja eteläeurooppalaista jonkin verran vanhemmaksi. Suomessa hamppu on kuulunut ensimmäisiin viljelykasveihin. Ensimmäiset merkit hampunviljelystä ovat varhaiselta neoliittiselta kivikaudelta, n. 4800 eaa. Hampunviljely levisi Suomeen todennäköisesti Kiinasta yhdessä tattarin ja saviastioiden valmistustaidon kanssa. Aluksi viljely on ollut pienmuotoista toimintaa metsästäjä-keräilijäkulttuurin rinnalla. Monin paikoin maanviljelyn vakiintuminen alkaa hampunviljelyksestä, kuten Lappeenrannan Kauskilassa, jossa hampunviljely alkaa 400-luvulla eaa. ja laajenee viljan viljelyksi ajanlaskun tienoilla.
Hamppu Ensimmäiset eurooppalaiset uudisasukkaat Amerikan mantereella alkoivat viljellä hamppua omiin ja emämaidensa tarpeisiin. Vuoteen 1690 mennessä Pohjois-Amerikassa oli riittävästi hamppua, pellavaa ja puuvillaa niin, että siellä voitiin aloittaa teollinen paperituotanto.
Maatalous Maanviljelyssä kasvit voidaan jakaa ravinto- ja kuitukasveihin. Esimerkiksi viljat ja hedelmät ovat ihmisten kasviravintoa. Ravintokasvit voidaan jaotella edelleen viljoihin, juureksiin, hedelmiin, marjoihin ja vihanneksiin. Rehua sen sijaan ovat heinät kuin myös useat viljat. Merkittäviä kuitukasveja ovat muun muassa hamppu ja puuvilla: hamppukuidun tunnetuin käyttökohde on hamppuköysi, mutta hampusta saatavista kuiduista voidaan valmistaa myös kestäviä kankaita, selluloosaa paperin raaka-aineeksi sekä teollista raaka-ainetta käytettäväksi eristeenä, levyinä tai huonekalujen materiaalina. Puuvillaa taas käytetään vaatteiden valmistukseen.
Samaran alue Maatalouden päätuotantoaloihin kuuluvat viljanviljely ja karjanhoito. Viljan ohella viljellään auringonkukkaa, sokerijuurta ja hamppua. Eläintaloudessa on keskitytty sekä lihakarjan ja maidon tuotantoon. Näiden lisäksi on lampaidenkasvatusta lihan ja villan tähden sekä merhiläistarhausta.
Hamppu Suomen itämurteissa, karjalan kielessä ja muissa itäisissä lähisukukielissä hampun nimenä on "liina" tai "lina" (vepsässä). Läntisessä Suomessa on käytetty myöhään Ruotsista tullutta hamppu-sanaa. Hampun siemenelle on ollut useita murteellisia nimityksiä kuten pöyryt, kulmut, kumut, suulat, kouhlot ja liinanpäät.
 
Viroksi hamppu on "kanep". Saamelaiskielissä hampun nimitys yhdistyy karjalaiseen ja savolaiseen sanaan "roivas", joka murteissa yleensä tarkoittaa nyhdettyä hamppukourallista tai hamppulyhdettä, virossa vastaava sana tarkoittaa yleensä vaatteita.
Hamppu Makrofossiilitutkimuksissa tehtyjen varhaisten hamppulöytöjen pohjalta voisi arvailla, että hampunviljely on saattanut levitä Lounais-Suomeen Keski-Euroopan, Baltian tai Skandinavian kautta eikä välttämättä Venäjältä. Itä-Suomeen kasvi levisi luultavasti kaakosta nykyisen Venäjän alueelta, kuten tähän asti onkin oletettu. Hampun viljelyn erilähtöisyydestä Suomen itä- ja länsiosassa saattaa puhua myös se seikka, että suomen itämurteissa, karjalan kielessä sekä muissa itämerensuomen itäryhmän kielissä hampun nimityksenä on "liina" tai "lina" eikä suinkaan hamppu. Myös hampun viljely- ja muokkausmenetelmät sekä käyttö idässä ja lännessä ovat olleet hieman erilaisia. Useiden tutkijoiden mukaan hampunviljely on Suomessa vanhempaa kuin pellavanviljely. Pellavan oletetaan levinneen Suomeen keskiajalla Ruotsin kautta. Hampun viljelyn vanhuutta puoltaa se, että pohjoisimmat maatiaishamppukannat ovat erittäin hyvin sopeutuneita Pohjolan pitkään päivään ja lyhyeen kesään eikä niitä silti missään kasva villinä.
Hamppu Suomen hamppuosaaminen on kehittynyt pitkän ajan kuluessa saaden vaikutteita monesta eri kulttuurista. Erikoistuneet viljelytaidot ja jalostuslaitteet kertovat suomalaisten olleen hampun käsittelyssä kekseliäitä ja osaavia.
Suomen vanhin varma makrofossiilinen hamppulöytö on Ahvenanmaalta. Kastelholman linnan läheltä löydetystä asuinpaikka- ja hautakomplekseista on tavattu makrofossiilitutkimuksissa hampun siemeniä. Ne on ajoitettu viikinkiajalle eli vuosille 800–1050. Laajalti Lounais-Suomessa (Turun alueella) tehdyissä kaivauksissa on tavattu hampun pähkylöitä pitkältä yhtenäiseltä ajanjaksolta noin vuosilta 1100–1500. Hamppu oli kauppatavaraa. Tavallisesti sitä vietiin kuiduiksi työstettynä, joten siinä ei ollut siemeniä mukana. Pähkylälöydöt osoittavat siis, että löytöalueilla todella viljeltiin hamppua, eikä kyse ollut tuontihampusta.
Voikko (ohjelmisto) Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.
Orjolin alue Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, metalli-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maanviljely tuottaa viljaa, hamppua ja sokerijuurikasta. Lisäksi on karjan- ja siipikarjanhoitoa.
Penzan alue Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kevyt- elintarvike-, puunjalostus-, paperi- ja rakennusaineteollisuus. Maatalous tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia ja hamppua. Lisäksi on karjataloutta.
Hamppu Etelä-Savossa hamppu yleistyi siitepölytutkimuksen mukaan 1400–1500-luvulla. Naantalin luostarissa hamppua kasvatettiin ainakin 1550-luvulla ja todennäköisesti jo aiemmin. Sen viljely oli laajimmillaan 1700-luvulla ja 1800-luvun alkupuolella. Hampun viljelykulttuuria ja sen pitkää historiaa arvioitaessa jälkimmäinen huomio on erityisen painava. Se kertoo, milloin hampusta tuli "koko kansan kasvi" ja milloin sen taloudellinen merkitys oli suurimmillaan. Elias Lönnrotin 1800-luvun alkupuoliskolla keräämän Kalevalan kahdeksannessaviidettä runossa mainittu "liina" on Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1910 julkaiseman "Kalevalan selityksiä" mukaan hamppu. Länsi-Suomessa liinalla on tarkoitettu pellavaa. Kahdeksannenviidettä runon eli Tulen synty -loitsun "koiriminen" viittaa kuitenkin nimenomaan hamppuun.
Brjanskin alue Maataloudessa on keskitytty kasvinviljelyyn (viljoista: ruis, kaura, vehnä, ohra ja tattari; lisäksi pellava, hamppu ja sokerijuurikas) ja karjatalouteen (liha- ja maidontuotanto, sika- ja siipikarjatalous), sekä mehiläistarhaukseen.
Hamppu Varhaisimmat merkit hampun viljelystä Suomessa ovat samanaikaisia tai hieman varhaisempia kuin viljanviljelyn merkit eli noin 4000 vuoden takaisia. Hampun eli "liinan" kehittynyt viljely Fennoskandiassa ja sen monipuolinen käyttö oli erityisen tyypillistä karjalaislähtöisille väestöille, joihin myös savolaiset osittain kuuluvat. Myös Itä-Venäjän suomensukuiset kansat ovat kuitukasveista viljelleet yleensä vain hamppua.
Hamppu Suomessa hampun kasvattaminen huumausainekäyttöön on kiellettyä rikoslain 50. luvun 1 §:n perusteella. Kieltoa rikkova syyllistyy huumausainerikokseen, josta voidaan langettaa enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. Jos kasvattaa suuren määrän huumausaineeksi luokiteltavaa hamppua, syyllistyy törkeään huumausainerikokseen, josta tuomitaan vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen päätöksellä hamppu on myös rohdoskasvi.
Johan Kraftman Suurin Kraftmanin yksittäisistä projekteista oli yli kaksikymmentä vuotta kestänyt, vuonna 1785 päätökseen saatu Lattomeren soiden kuivatus niityksi ja viljelysmaaksi. Hän yritti myös viljellä hamppua, mutta huonolla menestyksellä.
Beata Bladh Leskivuosinaan hän oli Vaasan eniten kauppaveroja maksava asukas. Liiketoiminta koostui tervan, pien, kalan, humalan ja kimröökin viennistä Tukholmaan ja kauppahuone toi maahan suolaa, viljaa, rautaa, tupakkaa, hamppua, pellavaa, viinejä, mausteita ja rihkamaa.
Yarkant Yarkantin keidasalue on hyvin hedelmällinen ja alueella tuotetaan esimerkiksi viljaa, puuvillaa, hamppua, papuja, hedelmiä ja mulperipuun lehtiä silkintuotantoa varten. Keitaan ympäristössä kasvatetaan kameleita, hevosia ja lampaita. Kaupungin käsityöläisten tuotteisiin kuuluvat erilaiset puuvillasta ja silkistä valmistetut tekstiilit.
Hamppu Suomessa on selvitetty eri viljelykasvien varhaishistoriaa mm. seuraavia tieteenaloja soveltaen:Hampun viljely on levinnyt Suomeen todennäköisesti Kiinasta varhaisella neoliittisellä kivikaudella. Ensimmäiset viljelykasvit ovat olleet tattari, hamppu ja ohra. Kouvolan Huhdasjärven sedimentistä löydettyä hampun siitepölyä on radiohiiliajoitettu vuosiin 4800 eaa., 3600 eaa. ja 2500 eaa. Alueen ensimmäiset metsänraivausvaiheet ajoittuvat samaan yhteyteen. Ensimmäiset pellot ovat todennäköisesti olleet pienikokoisia ja elanto on saatu ensisijaisesti metsästyksestä ja keräilystä. Kuitukasveina ovat toimineet mahdollisesti aluksi enimmäkseen villeinä kasvaneet humala ja nokkonen. Hampun viljelystä on tullut yleisempää maanviljelyn ensimmäisen aallon aikoihin 500-800 jaa. Suosio kasvoi maanviljelyn toisen aallon aikana 1400–1500-luvuilla ja saavutti huippunsa 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa, jolloin sitä viljeltiin miltei koko maan alueella.
Saint Helena Aikaisemmin Saint Helena oli laivoille tärkeä hiilen ja juomaveden täydennyspaikka Intian ja Euroopan välisellä meritiellä. Nykyään saaren talous perustuu suurelta osin Ison-Britannian tukeen. Saarella viljellään bataattia ja hamppua. Sen merkittävimmät elinkeinot ovat kuitenkin karjankasvatus, kalastus ja käsitöiden myynti.
Tšuvassia Suluissa piirin hallinnollinen keskus.Tšuvassialla on monipuolista teollisuutta. Merkittävimmät alat ovat koneenrakennus-, metallinjalostus-, kemian-, elektroniikka-, öljykemian-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuus. Lisäksi tuotetaan sähköenergiaa. Maanviljely tuottaa viljaa, vihanneksia, hedelmiä, viiniä, humalaa, hamppua, mahorkkaa ja tupakkaa. Myös maito- ja lihakarjan kasvatus on huomattavaa.
Hamppu Hampun viljelyssä oli käytännössä tauko Suomessa vuosina 1950–1990, mikä johti viljelytaidon unohdukseen ja maatiaislajikkeiden häviämiseen. Vanhat suomalaiset maatiaislajikkeet ovat mitä todennäköisimmin olleet venäläisistä lajikkeista jalostettuja.
Hamppu Suomessa hamppua voi nykyään tavata luonnonvaraisena tulokkaana kaatopaikoilla, rautateillä, satamissa ja myllyillä Etelä-Lappia myöten. Etelä-Euroopassa ja muun muassa Ukrainassa se on vakiintunutkin.
Hamppu "Cannabis sativa" subsp. "ruderalis" on kotoisin Itä-Euroopan pohjoisosista. Esimerkiksi Keski-Venäjällä ja Ukrainassa sen lähisukulaiset kasvavat villeinä teiden varsilla ja talojen seinustoilla. Ruderalis-hamppu kukkii jopa hampulle erikoisessa 24 tunnin valossa. Sen villimuotoa kutsutaan myös rikkahampuksi ja sen siementen itävys säilyy maassa jopa 40 v. ajan. Siihen pohjautuvista maatiaishampuista on hiljattain jalostettu kuituhamppulajikkeita Pohjoismaihin, koska se kasvaa nopeasti ja tuottaa siemeniä vaikka olisi yötön yö. Fin-314®, "Finola", on Suomen kesäoloihin erityisesti jalostettu öljyhamppulajike, joka kasvaa lyhyeksi, yksivartiseksi ja ehtii valmistua Suomen lyhyessä kesässä.
Hamppu Hamppu on kaksikotinen ja tuulipölytteinen. Kukinnot ovat lehtihankaisia sekä varren latvassa. Hedekukinto on perällinen, runsashaarainen ja itse kukat ovat ennen kukkimista hyvin pientä vihreätä banaaniterttua muistuttavat. Kehälehtiä ja heteitä on viisi kappaletta. Emikukinto on lyhyt tähkä, vihreä kuten verhiölehdet jotka muodostavat kukasta suuren osan. Kukkia täysikasvuisessa, kukkivassa emiyksilössä on satoja. Verhiölehtien välistä työntyy kaksi, yhdessä v-asennossa olevaa luottia, jotka ovat nuorella kasvilla vaaleat ja vanhalla kasvilla lopulta ruskeat ja kuivat. Suomessa hamppu kukkii heinä-lokakuussa. Hampun hedelmä on pähkylä. Nämä "siemenet" ovat noin puolen senttimetrin pituisia, litteitä, kaljuja ja väriltään kellanharmaita. Jotkut siemenet ovat jopa hyvinkin tummia tai tummaviirullisia pystysuunnassa.
Apache OpenOffice Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.
Hamppu Kiinalaiset omaksuivat hampun sekä lääkekasviksi että kuitukäyttöön. Luonnonlääkkeenä hamppu oli tunnettu Kiinassa jo tuhansia vuosia. Hamppu oli Keski-Aasiassa ensimmäinen viljelty kuitukasvi. Ensimmäiset kudotut kankaat olivat hamppua, ja ne ovat peräisin ajalta 7000–8000 vuotta eaa.
Maanviljely Suomen ensimmäiset viljellyt kasvit ovat tattari 5300 eaa., hamppu 4800 eaa. ja ohra 4300 eaa. Viljely alkoi siis samaan aikaan kuin Keski-Euroopassa. Tattarin ja hampun viljely on levinnyt Suomeen todennäköisesti Kiinasta. Maanviljely on ollut ensin pienimuotoista toimintaa metsästäjä-keräilijäkulttuurin rinnalla.
Tarkkaa tietoa ajankohdista ei ole, koska kasvien domestikaatio on vanhempaa kuin ihmiskunnan kirjoitettu historia.
Maatalous Subtropiikissa ja tropiikissa kasvavat puuvilla ja juutti sekä lauhkean vyöhykkeen pellava ovat merkittävimpiä kuitukasveja. Puuvillaa viljellään pääasiassa Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Intiassa. Kuitupellava on eräs vanhimmista tunnetuista kehruukasveista. Juutti, josta tehdään säkkejä ja köysiä, kasvaa Kiinassa, Intiassa ja Bangladeshista. Myös hamppu on maininnan arvoinen kuitukasvi, ja sen viljely pohjolassa juontaa vanhimmillaan jo 4 000 vuoden taa.
Hamppu Nämä kehitysaskeleet – biomuovi ja nopea kuidunjalostus – olivat valmiina siirtämään teollistuneet maat uuteen hampun hyödyntämisen aikakauteen. Kuitenkin petrokemian tuotteet ja puu sekä puuvilla korvasivat hampun myöhemmin 1900-luvulla, sillä hampun kasvatus julistettiin Yhdysvalloissa laittomaksi.
Krasnodarin aluepiiri Krasnodarin aluepiiri on yksi Venäjän federaation subjekti (alue). Aluepiirin hallinnosta vastaavat kuvernööri ja lakiasäätävä kokous. Aluepiiri on jaettu hallinnollisesti seitsemään kaupunkipiiriin ja 37 kunnallispiiriin.Krasnodarin aluepiirissä on elintarvike-, koneenrakennus-, metalli-, sementti- ja puunjalostusteollisuutta. Alueella tuotetaan myös öljyä ja maakaasua. Maataloudessa on keskitytty maanviljelyyn, joka tuottaa viljaa, sokerijuurikasta, tupakkaa, eteerisiä öljykasveja, hamppua, viiniä ja teetä. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta.
Hamppu Saksilaiset kirjasivat lääkinnälliseen kirjallisuuteensa hamppurohtojen reseptejä. Hamppua käytettiin paitsi ravintona, myös yleisrohtona erilaisiin vaivoihin, hammassärystä ja synnytyskivuista kuumetauteihin ja reumatismiin. Platina sanoo, että hampusta saa mainiota köyttä. Sitten hän lisää, että tiettyyn ruokaan käytetään jauhettua hampun siementä, mutta se vahingoittaa vakavasti vatsaa ja päätä eli kaiken kaikkiaan koko kehoa. Keskiajalla pellava- ja hamppukulttuuri kukoistivat Euroopassa. Kaikki käyttövaatteet oli valmistettava kotona kasvatetusta pellavasta, hampusta ja villasta.
Šventojin asuinpaikka Narut ja langat valmistettiin Šventojissa yleensä lehmuksen tai hampun (kohde 23) kasvikuiduista. Yksi lanka on valmistettu nokkosen kuiduista (kohde 2/4). Hamppua on saatettu kasvattaa itse, sillä kohteista 3 ja 23 on löydetty myös hampun siemeniä. Kalastusvälineet sidottiin lehmuksen kuiduilla (niinikuitu), ja hamppua käytettiin muussa tarkoituksessa.
Hamppu Arvellaan, että hamppu tuotiin Aasiasta Etelä- ja Länsi-Eurooppaan noin 1500 eaa. Kesti kuitenkin kauan, ennen kuin se tuli tunnetuksi koko Euroopassa. 400-luvulla eaa. Herodotos kertoi, että skyytit kasvattivat hamppua huumaavien vaikutusten ja traakialaiset kuitujen takia. Roomalaiset levittivät hampun viljelyn koko Eurooppaan, joskin kasvi oli paikoin jo pohjoisemmassakin tunnettu.
Hamppu Myöhemmin hampulle on ehdotettu myös useampilajisia luokitteluja. Melko yleinen luokittelu on jakaa hamppu kolmeen lajiin: "Cannabis sativa", "Cannabis indica" ja "Cannabis ruderalis". Yksilajisessa luokittelussa nämä eri muodot voidaan ajatella Cannabis sativan alalajeiksi (subspecies, subsp.), muunnoksiksi (varietas, var.) tai lajin eri muodoiksi (forma, f.), seuraavaan tapaan:Hamppu on yksivuotinen, 1–2 metrin korkuinen pystysti kasvava kasvi. Emikasvit kasvavat hedekasveja korkeammiksi. Varsi on yläviistoon siirottavakarvainen. Hampun alimmat lehdet kasvavat vastakkain kun taas ylemmät ovat kierteisesti. Lehdet ovat ruodillisia ja sormijakoisia, tavallisesti 3–7-sormisia. Lehdykät ovat suikeita ja terävöhampaisia. Hampunlehtien sormien määrä lisääntyy kasvin kasvaessa: ensimmäiset lehdet ovat vain kolmisormisia mutta vanhemmista lehdistä on tavattu jopa 13-sormisia. Hampun lehden muodosta on syntynyt eräänlainen hampun yleinen tunnus.
Hamppu Hamppu ("Cannabis sativa") on hamppukasvien ("Cannabaceae") heimoon kuuluva perinteinen viljelyskasvi. Nykypäivänä hamppu on yksi maailman kiistellyimmistä kasveista eräiden hamppulajikkeiden päihdyttävien vaikutuksien vuoksi.
Hamppu Hampun luontainen kannabinoidipitoisuus on tunnettu ympäri maailmaa. Kasvin pääasiallinen psykoaktiivinen yhdiste on tetrahydrokannabinoli (THC), mutta hampusta on eristetty noin 60 muuta kannabinoidia, joista suurin osa ei ole päihdyttäviä .
Voiko sen sanoa toisinkin "Voiko sen sanoa toisinkin" oli Suomessa yksi vuosien 1967 ja 1968 levymyyntimenestyksiä. Se nousi lokakuussa 1967 albumilistan ykköseksi ohi The Beatles -albumin "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band", pysyi ykkösenä neljä viikkoa ja albumilistalla kaikkiaan 60 viikkoa ja myi noin 9 500 kappaletta.
Hamppu Vanhin hampun viljelyyn kehottava laki Euroopassa oli itsensä Kaarle Suuren laatima 800-luvulla. Viikingit omaksuivat hampun jo varhaisessa vaiheessa käyttäen sitä mm. köysiin, purjeisiin, vaatteisiin ja kalaverkkoihin, sillä hamppu kestää pitkään hapertumatta kosteudenkaan haittaamatta sitä. Vuonna 850 rakennettujen viikinkilaivojen jäännöksistä on löydetty hampunsiemeniä. Hamppukuitujen voimin viikingit matkasivat Pohjois-Amerikan länsirannikolle ja ovat luultavasti vieneet kasvin mukanaan.
Zvejniekin kalmisto Atlanttisella ilmastokaudella metsiin ilmestyi myös jalavat. Lehtipuiden osuus kasvoi männyn kustannuksella, mutta pähkinäpensaita oli siitepölyssä jopa 10%. On pohdittu, oliko ihmisellä ollut tapana levittää tätä hyötykasvia samalla tavalla kuin vesipähkinää, jota oli alueella runsassti. Kauden jälkipuoliskolla on selviä merkkejä viljelyn alkamaisesta, koska hamppua ja ohraa on tavattu siitepölynä. Ilmaston edelleen lämmettyä alettiin viljellä myös vehnää. Lisääntynyt hiilipölyn määrä saattaa viitata myös kaskeamiseen. Burtniekia voidaan tuolloin pitää mesotrofisena järvenä.
Englannin maatalouden vallankumous Yksi muutokseen vaikuttanut tekijä oli vuoroviljely, jossa eri vuodenaikoina pelloilla kasvatettiin viljaa tai rehunaurista ja apilakasveja ja niiden sukulaisia kuten sinimailanen, herne ja papu sekä teollisuuden tarvitsemia kasveja, kuten hamppua, pellavaa ja humalaa. Nauris voi kasvaa myös talvikaudella ja tekee syvät juuret nostaen kivennäisiä pintaan. Apila taas pystyy sitomaan ilmasta typpeä ja lannoittaa siten maaperää. Tämä mahdollisti tehokkaan kevyiden maiden kasvatuksen ja viljelykelpoisena pitämisen rajatuilla maatiloilla.
Buyit Buyit asuttavat tavallisesti kyliä tasangoilla ja jokilaaksoissa. Tyypillisessä talossa on kaksi kerrosta, joista ylin on asuinkäytössä ja alin kotieläinten suojana. Tavallisia kotieläimiä ovat esimerkiksi lampaat, siat, kanat, naudat ja vesipuhvelit. Buyien asuttaman alueen maaperä on hedelmällistä ja sillä viljellään esimerkiksi puuvillaa, hamppua, silkkiä, riisiä, teetä ja sokeriruokoa. Osa buyeista harjoittaa myös metsänhoitoa kasvattamalla mäntyjä ja pihtoja vientikauppaan. Historiallisesti buyit olivat tunnettuja kauppiaina ja he toimivat paikallisten vähemmistökansojen ja han-kiinalaisten välisen kaupan välikäsinä.
Itämeri Pohjoissaksalaiset perustivat 1200-luvulla hansaliiton, joka hoiti kauppaa Itämerellä. Hansakaudella Itämeren merkittävimmät satamakaupungit olivat Visby, Danzig, Riika, Tallinna, Wismar, Stralsund, Stettin, Tukholma ja Kööpenhamina. Hansaliiton keskuskaupunki puolestaan oli Lyypekki, ja tärkein vientituote oli silakka. Hansaliitto kuljetti Itämerellä kuitenkin myös puutavaraa, hamppua, pellavaa, viljaa, turkiksia, tervaa ja meripihkaa. Hansaliiton merkitys pieneni silakan ylikalastuksen, Amerikan löytämisen jälkeisen kaupan painopisteen muuttumisen ja muiden kauppalaivojen koon kasvamisen jälkeen.
Hamppu Hamppu on yksi vanhimmista viljelykasveista. Hamppukuidun tunnetuin käyttökohde on hamppuköysi, mutta hampusta saatavista kuiduista voidaan valmistaa myös kestäviä kankaita, selluloosaa paperin raaka-aineeksi sekä teollista raaka-ainetta käytettäväksi eristeenä, levyinä tai huonekalujen materiaalina.
Hamppu EU-direktiivin (2860/2000, liite V, kohta 2.b) mukaan yli 0,2 prosenttia tetrahydrokannabinolipitoisuuden (THC) omaavalle hampulle ei myönnetä viljelytukea. Kuitu- tai öljyhamppua, eli alle 0,2 prosenttia THC:tä sisältävää hamppua saa kasvattaa vapaasti.
Hamppu Porilaisen apteekkarin vuosikertomus vuodelta 1827 sanoo, että apteekki oli saanut omasta lääkekasvimaasta 50 naulaa kannabiksen siemeniä. Vuonna 1888 annettiin "armollinen asetus rohdoskaupasta", joka sisälsi määräykset myrkyllisten aineiden myynnistä Suomessa. "Asetus myrkkykaupasta" puolestaan määräsi, että jokaisella, jolla on oikeus harjoittaa apteekkitointa tai rohdoskauppaa, oli oikeus myydä myrkyksi luokiteltuja lääkeaineita. Asetuksen liitteenä oli luettelo vaarallista ja vähemmän vaarallista laatua olevista myrkyistä. Intian hamppu yrttinä ja ekstraktina oli mukana vaarallisten myrkkyjen listassa. Vuonna 1895 Duodecim-lääkärilehdessä kuvattiin luultavasti ensimmäinen kannabismyrkytys Suomessa. Kyseessä oli 27-vuotias naishenkilö, jonka migreeniä tohtori oli parantanut hyvin tuloksin kannabisekstraktilla. Potilas oli myöhemmin yrittänyt itse lääkitä migreeniä apteekista ostamallaan kannabiksella ja sai monenlaisia kannabispäihtymykseen viittaavia oireita, jotka kestivät 12 tuntia. Sama tohtori käytti kannabista myös muiden potilaiden hoidossa, muun muassa hoitaessaan unettomuutta. Vuonna 1925 kannabis lisättiin Kansainväliseen oopiumisopimukseen ja Kansainliitto tiedusteli jäsenmaiden kantaa asiaan. Suomen sisäasiainministeriön mukaan intialaista hamppua tuotiin vuosittain Suomeen 2–3 kiloa ja siitä valmistettua ekstraktia 1,5–3 kiloa ja sitä ei käytetty huumausaineena. Koska oli kuitenkin mahdollisuus, että huumausainekäyttö olisi voinut levitä muista maista, Suomi ei asettunut vastustamaan kannabiksen liittämistä vaarallisten rohdosten luetteloon.
Hamppu Briteillä oli saarivaltana ongelmallisemmat olosuhteet. Niinpä Englannin Henrik VIII määräsi vuonna 1533 kaikki maanviljelijät kasvattamaan neljänneseekkerin hamppua tai pellavaa jokaista kuudettakymmenettä eekkeriä maata kohden. Englannin Elisabet I toisti määräyksen vuonna 1563, mutta säännös kumottiin vuonna 1593, koska maanviljelijät eivät huonon korvauksen tähden halunneet kasvattaa kuituja valtiolle. Vuonna 1663 Britannia määräsi siirtolaistyöläisiä kuitujen muokkaukseen ja asetti Irlannin tuottamaan hamppu- ja pellavavaatteita emämaalle verovapaana. Englanti myös osti jopa 97 % hampustaan Venäjältä pysyäkseen vallassa merivoimin.
Voikko Voikko (engl. "palomino", ruots. "isabell", saks. "Isabell", ransk. "palomino") on hevosen väritys, jota vierasperäisesti kutsutaan joskus myös palominoksi tai isabellanväriksi. Voikko on karvaltaan voin- tai kullankeltaisen vaaleanruskea ja sillä on hyvin vaaleat, kermanväriset jouhet. Voikon korvien reunat ovat yleensä tummat ja korvien sisällä on selvästi vaaleampaa karvaa, mikä voi auttaa värin tunnistamisessa. Voikkoväritystä pidetään yleensä hyvin kauniina, ja tällaiset hevoset ovatkin kautta aikojen olleet suosittuja ja haluttuja.
Hamppu Suomalainen ja karjalainen maatiaishamppu kuului ilmeisesti tuohon ruderalis-ryhmään. Samanlaista hamppua viljeltiin Pohjois-Venäjällä ja Pohjois-Skandinaviassa. Se oli erittäin nopeakasvuista ja pystyi tuottamaan siementä jopa Sodankylässä asti ja kuitua vieläkin pohjoisempana. Sen siemen ei kuitenkaan Pohjolan oloissa säily maassa itävänä toisin kuin villin ruderalis-hampun.
Hamppu Hampun viljely laillistettiin Yhdysvalloissa joulukuussa 2018.
Latvialaiset Latvialaisten pääelinkeino feodaaliajan lopulle saakka oli maanviljely, jonka jälkeen karjanhoidon merkitys kasvoi merkittävästi. Kaskiviljelys vaihtui varsinaiseen peltoviljelyyn 1000-luvulla. Myöhemmin otettiin käyttöön kesantojärjestelmä ja 1500-luvulla kolmivuoroviljely. Kun moisiot muodostettiin 1500-luvulla ne alkoivat tuottaa maataloustuotteita arkkinoille. Talonpojat tuottivat niitä itselleen sekä maksaakseen veronsa moisioille. Viljellyt kasvit olivat 1700-luvulle saakka pääasiassa viljaa, palkokasveja, pellavaa tai hamppua. Peruna tuli käyttöön 1700-luvulla. Kaupunkien asukasluvun kasvu 1700- ja 1800-luvuilla nosti liha- ja maitotuotteiden markkinoita.
Värirotu Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.
Hamppu Keski-Venäjän suomensukuisilla kansoilla hamppu on ollut ainoa viljelty kuitukasvi.
Hamppu Rudolf Dieselin kehittämä dieselmoottori oli alun perin tarkoitettu käyttämään hamppu- ja muita kasviöljyjä.
Hampun eteerinen öljy Hampun naaras- ja hermafrodiittiyksilöistä saatavan kannabiskukan eteerisen öljyn pääsääntöisiin ainesosiin lukeutuu mm. seuraavia:
Hamput Hamput ("Cannabis") on hamppukasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu kolme tunnettua kasvilajia. Lajit esiintyvät luonnonvaraisina Aasiassa.
Palomino Voikkojälkeläinen voidaan teoriassa saada näiden ehtojen täyttyessä hyvin monenlaisista yhdistelmistä - esimerkiksi heterotsygoottien voikonhiirakonpäistärikönkimon ja ruunikon yhdistelmästä syntyisi voikko noin 1,56 % todennäköisyydellä— mutta varmimmat ja käytetyimmät yhdistelmät voikon saamiseksi käsittävät rautiaita sekä rautiaspohjaisia heterotsygootti- ja homotsygoottivoikkoja (voikko, cremello). Alla olevassa taulukossa esitetään näiden kolmen yhdistelmät. Kaikki värit ovat rautiaspohjaisia (ee).
Hamppu Jo ennen Kolumbusta viikingit olivat luultavasti kuljettaneet hampunsiemeniä mukanaan ylittäessään Atlantin ja vieraillessaan uudessa maassa ensimmäisen vuosituhannen vaihteessa. Hamppua oli kuitenkin viljelty Amerikan mantereella myös ennen viikinkejä. Luultavasti aikoinaan Kiinasta, Beringinsalmen kautta, nykyiseen Alaskaan vaeltaneet kansat olivat tuoneet hampun mukanaan. Varhaisista uuden maan ja Euroopan välisistä tiedotteista on jäänyt tietoja, joiden mukaan länsirannikolta olisi löytynyt luonnonvaraiseen elämään sopeutunut hamppulaji, "villihamppu", "Cannabis americana".
Kannabis Suomessa Hyvin rajoitetulle joukolle (223 erityislupaa vuonna 2014) on myönnetty Suomessa erikoislupa ostaa lääkekannabista. Sallittuja lääkekannabisvalmisteita ovat mm. Sativex-oraalisuute, Bedrocan, Bediol ja Bedica. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen päätöksellä hamppu on myös rohdoskasvi.
Hamppu Kun vertaa englantilaista sanaa "hemp" ja kreikkalaista sanaa "kannabis", huomaa nimen tulleen indoeurooppalaisista kielistä. On oletettavaa, että maanviljelyn levitessä hampun kasvattaminen yleistyi ja nimi kulki sen mukana.
Hamppu 1800-luvun alussa Yhdysvallat, kuten monet Euroopankin maat, olivat luoneet vahvat kauppasuhteet maataloustuotteista Venäjän kanssa. Yhdysvaltojen tuontituotteista kymmenen prosenttia oli venäläisiä – niistä tärkeimpiä olivat rauta, hamppu ja pellava.
Energiakasvi Myös hampun käyttöä energiakasvina on tutkittu. Hampun rakenne myös mahdollistaa suuren sadonkorjuuprosentin. Runko on paksu eikä ylimääräisiä lehtiä ja hauraita osia ole, jotka varisisivat maahan sadonkorjuun aikana.
Lex Karpela Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.
Suomen pakanallinen juhlaperinne Monet laskiaisen perinteet, runsas ruokatarjoilu ja riehakas ilonpito, viittaavat vanhoihin kevään ja vuoden vaihtumisen juhliin. Monet suomalaisen laskiaisen menot ovat luultavasti peräisin vanhasta työnjuhlasta, jolloin naiset lopettivat pellavien, hamppujen ja villojen muokkaamisen ja kehräämisen langoiksi. Mäkeä laskevat nuoret toivottivat tulevalle vuodelle onnea huutamalla ”pitkiä pellavia, hienoja hamppuja ja lautasenkokoisia nauriita”. Laskiaisen tienoille sijoittuu muinaiseurooppalainen vuodenvaihde, minkä vuoksi siihen on liittynyt aikaisemmin runsaasti kansanuskomuksia ja taikoja. Työt piti lopettaa hyvissä ajoin iltapäivällä, jotta työt olisivat joutuneet hyvin koko vuoden. Saunaan täytyi mennä päivänvalolla ja siellä oli oltava ääneti.
Valkovoikko Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja – tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi – ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon ("cremello") jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.
Voikkoväri Voikkovärit on hevosen väriryhmä, jossa pohjaväriä haalistaa voikkogeeni C. Geeni on epätäydellisesti vallitseva, joten homotsygootit voikot ovat huomattavasti heterotsygootteja voikkoja vaaleampia.
Hamppu Hampun tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisesta sativus-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle. Ruderalis tarkoittaa ruderaattia eli joutomaata ja indica viittaa Intiaan.
Oikeinkirjoituksen tarkistin Kaupallisia suomen kielen oikeinkirjoituksen tarkistimia ovat kehittäneet muun muassa Lingsoft, Kielikone ja Lanser Data. Ilmaisia tarkistimia ovat muun muassa Soikko ja Voikko.
Charas Korkeassa ympäristössä kasvatettu hamppu on tunnetusti vaikutukseltaan erityisen voimakasta. Korkealla ultraviolettisäteily on vahva ja sille altistunut hamppu tuottaa huomattavasti enemmän THC:ta (tetrahydrokannabinoli, kasvin pääasiallinen psykoaktiivinen ainesosa). THC:ta on ehdotettu käytettäväksi lyhytaaltoista ultraviolettivaloa vastaan.
Hamppu Sata vuotta ennen ajanlaskumme alkua kiinalaiset valmistivat käärepaperia, ja vuonna 105 keisarillisen palatsin ministeri Tsai Lun onnistui valmistamaan kirjoituspaperia. Vanhimmat päivätyt paperit on löydetty Gobin erämaasta, ja ne ovat peräisin vuosilta 265–334. Kiinalaiset valmistivat paperia kuitukasveista – kuten mulperipensas, kiinanruoho (rami), pellava ja hamppu – sekä ramin, pellavan ja hampun lumpuista. Kuudensadan vuoden ajan vain kiinalaiset osasivat valmistaa ohutta mutta erittäin kestävää hamppupaperia. Vuonna 751 arabit voittivat kiinalaisen armeijan kuuluisassa Talasin taistelussa. Sotavankien joukossa oli paperintekijöitä, minkä seurauksena Samarkandista tuli paperin maailmankaupan keskus.
Hamppu Kuituhamppupelto tuottaa 3–4 kertaa enemmän kuitua kuin metsä. Uusi sato valmistuu vuosittain, toisin kuin metsän, jonka kuitukäyttöön kasvaminen kestää noin 20 vuotta, mutta sijainnista ja puulajista riippuen vähemmän tai enemmän. Hampun kuitu on kuitenkin erilaista kuin puukuitu.
Valkovoikko Valkovoikolla värityksellä ei pitkään ollut virallista suomenkielistä nimeä, mutta hevosten väreihin erikoistunut tietokirjoittaja Johanna Viitanen kutsui väriä kuvaavasti valkovoikoksi vuonna 2007 ilmestyneessä kirjassaan Hevosen värit. Valkovoikkoa voidaan kutsua myös sen periytymisen mukaan "homotsygootiksi voikoksi". Värityksen vanhoihin nimityksiin Suomessa ovat kuuluneet ”albiino” ja ”BEC” (), ja hevosihmisten puhekielessä valkovoikkoja on värin periytyvyyden selvittyä kutsuttu myös tuplavoikoiksi. Niitä on saatettu luonnehtia myös kermanvärisiksi. Viitanen huomauttaa, että myös heterotsygooteilla eli ”tavallisilla” voikoilla voi olla siniset silmät erillisistä tekijöistä johtuen. Englanniksi värityksen nimitys on Britanniassa "blue-eyed cream" ("sinisilmäinen kermanvärinen") ja Yhdysvalloissa "double dilute" ("kaksinkertainen diluutti").
Hampun eteerinen öljy Vaaleankellertävä hampun eteerinen öljy on herkästi haihtuva nestemäinen öljy, joka koostuu haihtuvista yhdisteistä, kuten monoterpeeneistä, seskviterpeeneistä, ja muista terpenoidien kaltaisista yhdisteistä. Öljyä valmistetaan pääosin Ranskassa ja Sveitsissä THC-pitoisuudeltaan sekä miedommista että vahvemmista kannabislajikkeista.
Hamppu Kristoffer Kolumbus purjehti hamppupurjein Atlantin yli vuonna 1492. Merivaltojen laivanvarustus oli täysin riippuvaista hamppukuidun määrästä. Raportit siitä, että hamppu kasvoi hyvin uudessa maassa, antoivat merivalloille uuden mahdollisuuden lisätä laivojensa määrää ja sen myötä myös valtaansa maailmassa.
Voikkoväri Valkovoikoilla hevosilla on vaaleansiniset silmät sekä vaaleanpunainen iho. Silmien värin vuoksi ne on toisinaan tunnettu nimellä "blue-eyed cream (BEC)" eli sinisilmäinen voikko, lähinnä erotuksena joskus hyvin vaaleiksi jäävistä tavallisista voikoista. Valkovoikkoja yksilöitä ei hyväksytä monissa varsinkaan poniroduissa (esimerkiksi newforestinponi ja gotlanninruss), vaikka voikot sinänsä yleensä hyväksytään. Valkovoikon hevosen pohjaväriä on tavallisesti vaikea määrittää pelkän ulkonäön perusteella, mutta rautiaspohjainen kermanvärinen tunnetaan nimellä cremello, ruunikkopohjainen perlino (jolla jouhet ja jalat ovat yleensä hiukan tummemmat kuin muu karva) ja mustapohjainen smoky cream.
Hamppu Villi, luonnossa kasvava hamppu ei ole kovin kannabinoidipitoinen. Siitä on kuitenkin jalostettu vahvoja päihdehamppulajikkeita, jonka kuivapainosta jopa 25 prosenttia on kannabinoideja. Poliisin mukaan marihuanan tyypillinen THC-pitoisuus on 0,5-5 %. Toisessa ääripäässä on hyötykäyttöön jalostettu kuituhamppu, joka saattaa sisältää kannabinoideja vain 0,05 prosenttia.
Valkovoikko Valkovoikko on hevonen, jolla on C-lokuksessa kaksi epätäydellisesti vallitsevaa alleelia C. Valkovoikon genotyyppi C-lokuksen suhteen on siis homotsygootti CC, kun se eriperintäisillä voikoilla on heterotsygootti CC ja ei-voikoilla hevosilla homotsygootti CC.
Hamppu Hamppukuitu on erittäin luja (120 kg/mm²) ja märkäkestävä. Se on myös muun muassa puuvillaa lämpimämpi ja pehmeämpi materiaali tekstiiliksi valmistettuna. Pehmeää kangasta varten hamppu korjataan 2–3 kuukauden iässä, lankakäyttöön 3–4 kuukauden jälkeen ja vaativaan kangas- ja köysikäyttöön noin puolivuotiaana.
Markku Vuorinen (asianajaja) Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkeriidassa kiisteltiin siitä, voiko lisäeläke olla työsuhteen ehto ja voiko työantaja muuttaa sitä yksipuolisesti. Kantajia oli satoja. Riita ratkaistiin lopulta sovintoneuvotteluissa, ja työnantajan maksettavaksi sovittu korvaussumma päätettiin pitää salaisena.
Kurt Vilja Vilja pääsi tekemisiin elokuva-alan kanssa 1930 turkulaisessa Lahyn-Filmissä, jossa jälkiäänitettiin Yrjö Nybergin johdolla musiikkia ja äänitehosteita Suomi-Filmin elokuvaan "Aatamin puvussa ja vähän Eevankin". Samalla valmisteltiin yhtiön omaa elokuvaa "Sano se suomeksi". Vilja toimi oli aluksi maalarina ja yleismiehenä, sitten valaisijana ja äänittäjän apulaisena. Yhtiön palveluksessa hän oli sen toiminnan loppumiseen saakka 1933. Tämän jälkeen hän tarjosi Nybergin (vuodesta 1935 Norta) kanssa elokuvantekijöille äänityspalveluja Suomessa ja Ruotsissa. Viimeksi mainitussa Vilja osallistui muun muassa elokuvien "Kärlek och landstorm" (1931) ja "Havets melodi" (1934) äänityksiin. Hän äänitti Nybergin kanssa Erkki Karun perustaman Suomen Filmiteollisuus SF Oy:n ensimmäisen elokuvan "Meidän poikamme ilmassa – me maassa" (1934). Varsinaisen ensimmäisen pää-äänittäjän työn Vilja teki yhtiön elokuvaan "Syyllisiäkö?" (1938).
Hampun eteerinen öljy Kannabiksen kukinnon eteerinen öljy, tunnettu myös hampun eteerisenä öljynä, saadaan höyrytislaamalla kannabiskasvin (Cannabis sativa) kukkia ja ylimpiä lehtiä. Tätä eteeristä öljyä ei pidä sekoittaa hamppuöljyyn, hampunsiemenistä puristettuun öljyyn, jonka valmistukseen käytetään lajikkeita joissa on matala THC-pitoisuus, kuten Anka, Grag, Finola ja USO.
Hamppu Hampulla on hyöty- ja päihdekäyttökohteita, mutta niille on erilaisen jalostuspäämäärän tuottamat lajikkeet. Hyötykäyttöhamppu eli kuitu- tai öljyhamppu ovat lajikkeita, joilla on marginaalinen vaikuttavien aineosien eli kannabinoidien pitoisuus, mutta ne kasvattavat pitkän ja suoran varren tai paljon suuria ja öljypitoisia siemeniä. Päihdehamppu on kannabinoidipitoinen muoto, josta voidaan kuivaamalla valmistaa "kannabista". Yhteistä molemmilla lajiketyypeille ovat ulkonäön peruspiirteet.
Hamppu Teollisen vallankumouksen ensiaskelia 1800-luvun puolivälissä olivat uudet mekaaniset ratkaisut hamppukuidun käsittelyssä. Vuonna 1882 pelkästään New Yorkissa oli kymmeniä kuitujen muokkaukseen keskittyneitä tehtaita. Oli suhteellisen yksinkertaista saada aikaan selluloosaa ja kuitua, mutta kemian alan kehitys tämän vuosisadan puolella antoi mahdollisuuksia myös uudenlaiseen hampun hyödyntämiseen.
The Capeman Simon ja Walcott pyrkivät musikaalissa tutkimaan anteeksiantoa: voiko kaksi teini-ikäistä murhannut saavuttaa anteeksiannon ja voiko yhteiskunta antaa tälle anteeksi. Tekijöiden tarkoituksena oli pyrkiä olemaan saarnaamatta yleisölle esittää nämä moraaliset kysymykset viihdyttävän tarinan muodossa.
Suomen Viljava Suomessa käytyjen sotien aikaan 1939-1945 Valtion viljavaraston henkilökunta moninkertaistui ja se toimi kansanhuoltoministeriön alaisuudessa hoitaen Suomen viljan tuonnin ja jakelusäännöstelyn. Valtion viljavarasto sai yksinoikeuden viljan tuontiin.
Kannabis Euroopassa hamppuvalmisteet tunnettiin jo antiikin aikana. Kansanlääkinnässä sitä käytettiin vain vähän. Osasyynä tähän on se, että Euroopassa viljelty hamppu on teholtaan heikompaa kuin Intiassa kasvava "Cannabis indica", sillä kasvi tarvitsee enemmän lämpöä ja auringonvaloa kehittyäkseen huumaavaksi. Herodotos mainitsee "Historiateoksessaan" skyyttien polttavan hamppua kuumilla kivillä teltan sisällä ja hengittävän sen savua.
Voiko sen sanoa toisinkin Voiko sen sanoa toisinkin on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Sauvo Puhtilan salanimellä Solja Tuuli sanoittama kristillinen jazzmessu. Se televisioitiin Mainos-TV:n ohjelmistossa vuoden 1966 lopussa ja julkaistiin myyntitilaston kärkeen nousseena LP-levynä seuraavana vuonna.
Myytinmurtajat (7. tuotantokausi) Kari, Tory ja Grant kokeilivat useiden takaa-ajokohtausten pohjalta, voiko henkilöautolla ajaa erilaisten esteiden läpi. He arvioivat törmäyksiä kahdella kriteerillä: näyttääkö oikea törmäys samalta kuin elokuvissa, ja voiko autolla ajoa jatkaa sen jälkeen. He törmäsivät...