mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
H. P. Blavatsky Ihminen on mikrokosmos, ja eri planeettakausien kehityksellä on ihmisessä omat vastaavuutensa esimerkiksi aisteina sekä tajunnan eri tasoina ja ominaisuuksina. Ihmisessä voidaan siten erottaa seitsemän prinsiippiä, jotka ovat ātma eli kaikkiallinen henki, buddhi eli henkinen sielu, manas eli inhimillinen sielu, kāma rūpa eli himo- tai tunnekeho, linga sharīra eli fyysisen kehon kaksoispuoli eli astraalikeho, prāna eli elonhenkäys elävässä olennossa ja sthūla sharīra eli fyysinen keho. Neljännen juurirodun aikana ihmiskunnassa oli vielä toimivana ”kolmas silmä” eli henkinen näkökyky, jonka fyysinen elin on nyt surkastunut ja tunnetaan käpyrauhasena.
Saimaannorppa Saimaannorppa on eväjalkaisiin kuuluvan norpan ("Pusa hispida") alalaji. Norppa on eriytynyt ainakin viiteen alalajiin. Jäämeressä elävä "P. h. hispida" on alkumuoto, josta on viimeisimmän jääkauden jälkeen eriytyneet saimaannorpan ("P. h. saimensis") lisäksi itämerennorppa ("P. h. botnica") ja laatokannorppa ("P. h. ladogensis").
Lanchesterin lait Antiikkisessa sodankäynnissä, jossa joukot oli järjestetty keihäin varustetuiksi falangeiksi, yksi sotilas kykeni taistelemaan kerrallaan täsmälleen yhden vihollisen kanssa. Oletetaan keskinäisen taistelun päättyneen aina toisen osapuolen kuolemaan ja häviävän osapuolen taistelevan täydelliseen tuhoon asti. Tällöin todennäköisin lopputulos on se, että jäljelle jääneen armeijan vahvuus on yksinkertaisesti taistelleiden osapuolten välisten alkuperäisten vahvuuksien erotus |H - P|, eli H - P, jos H > P ja P - H, mikäli P > H. Tämä on odotettavissa, mikäli kamppailevien osapuolten kaikki sotilaat ovat yhtä hyviä ja käyttävät identtistä aseistusta.
Kristosofia Eräänä keskeisenä käsityksenä kristosofiassa on jumaluuden ”laskeutuminen” ihmiskunnan päivätajuntaan, joka kristosofian oppien mukaan tapahtuu vaiheittain. Kirjailija J. R. Hannula tutustui Pekka Ervastiin vuonna 1912 ja vakuuttui ajan myötä yhä enemmän Ervastin erityisestä asemasta uuden uskonnon julistajana, joka painotti Vuorisaarnan merkitystä käytännön tekojen ohjenuorana. Hannulan kirjojen mukaan maailmassa on esiintynyt kolme tietäjää: Buddha, joka ilmensi Logosta Pyhänä Henkenä ja järkenä, Jeesus Kristus, joka ilmensi Logosta edellisen lisäksi Poikana, rakkautena ja Pekka Ervast, joka ilmensi Logosta edellisten lisäksi Isänä, hyvänä tahtona. J. R. Hannula perustaa esityksensä Pekka Ervastin henkisestä ja okkultisesta asemasta Pekka Ervastin omiin kirjoihin, mm. kirjaan "Ruusu-Ristin syntysanat Suomessa". Niin ikään kristosofian mukaan Ervastin työtä valmistivat osaltaan Leo Tolstoi, Rudolf Steiner ja H. P. Blavatsky.
H. P. Lovecraft – Historiallinen seura H. P. Lovecraft – Historiallinen seura ry. on kesällä 2010 perustettu kauhu-, scifi- ja fantasiakirjailija H. P. Lovecraftin muistolle omistettu seura. Seuran tarkoituksena on ylläpitää ja edistää kiinnostusta kauhukirjallisuuteen, tukea jäsentensä kirjallisia harrastuksia, luoda uusia lukuja Cthulhu-myytokseen, jakaa tietoa H. P. Lovecraftista ja tuottaa mahdollisuuksien mukaan myös muita lovecraftiaanisia aktiviteetteja.
W. H. Auden Auden muutti vuonna 1939 Yhdysvaltoihin, jonka kansalaisuuden hän sai vuonna 1946. Myöhemmin hän vietti kesiään Euroopassa, ja vuosina 1956–1961 hän toimi Oxfordin yliopiston professorina. Hän kuoli Wienissä saatuaan sydänkohtauksen 66-vuotiaana.
H. P. Blavatsky Monadien henkinen kehitys tapahtuu karman lain kautta, mutta ihmisyksilö voi nopeuttaa omaa kehitystään elämällä moraalisesti oikein. Rukoilu sen tavallisessa merkityksessä on epäjumalanpalvelusta, koska eksoteeristen uskontojen jumalat (kuten Jehova) ovat rajallisia, luotuja olentoja. Ihmisen sen sijaan tulisi pyrkiä toimimaan sopusoinnussa oman jumalallisen itsensä eli ātma-buddhi-manaksen kanssa. Ihmisen kuollessa kolme alinta prinsiippiä tuhoutuvat ja neljä ylintä jatkavat kāma lokaan, joka vastaa katolilaisuuden kiirastulta tai antiikin mytologian Haadesta. Tämän jälkeen ātma-buddhi-manas irtaantuu kāma rūpasta ja jatkaa devakhāniin eli taivaaseen, jossa se pysyy 1 000–1 500 vuotta. Tämän jälkeen se jälleensyntyy maailmaan.
Agadez Vuonna 1450 kaupungissa asui noin 30 000 asukasta ja 1500-luvun aikana Agadez sai uusia asukkaita sinne muuttaneista käsityöläisistä ja kauppiaista. Väkiluku pienentyi 1700-luvun lopulla, kun monet asukkaat muuttivat etelään hausojen asuttamiin kaupunkeihin Agadezin menetettyä kaupallisen merkityksensä. 1900-luvun alkuun mennessä väkiluku oli laskenut alle 3 000:en. Agadez lähialueineen kärsi 1900-luvun alussa malariaepidemiasta, joka tappoi useita ihmisiä. Ihmisiä muutti myös alueelta pois, sillä monet menettivät karjansa. Viime aikojen kuivuudet ovat vaikuttaneet Agadezin väkilukuun, kun karjansa menettäneet ovat joutuneet muuttamaan kaupungin laitamille.
Vega (saaristo) Perinteinen kulttuuri ajautui murroskauteen 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa, kun väestönkasvu ja monet innovaatiot rohkaisivat ihmisiä muuttamaan mantereella tai Amerikkaan. Seuraava merkittävä murros tapahtui 1950-luvulla, kun Norjassa päätettiin väestön keskittämisohjelmasta. Tällöin lähes kaikki Vegan saaret autioituivat, Hysværin ja Skogsholmenin koulut lakkautettiin, eikä postipalvelut enää jatkuneet. Ihmisille maksettiin jopa avustuksia, jotta ne muuttaisivat pois saarilta. Rajotteista huolimatta jotkut, varsinkin vanhemmat asukkaat jäivät saarille ja monet pitivät vanhan talonsa kesäkäytössä. 1900-luvun lopussa tilanne on kuitenkin hieman kääntynyt. Vegan kunta on pyrkinyt rohkaisemaan saariston hyödyntämiseen vanhojen kulttuuriperinteiden säilyttämiseksi.
Ole luonani aina Kertomus on dystopia, joka sijoittuu 1900-luvun lopun Englantiin. Tiede on kehittynyt niin pitkälle, että ympäristöltä suljetuissa laitoksissa kasvatetaan kloonattuja ihmisiä, joiden elämän ainoa tarkoitus on toimia elintenluovuttajana.
Filosofia ja tiede Monet filosofit ovat pyrkineet kohottamaan filosofian tieteiden joukkoon. Tämä ilmeni muun muassa 1900-luvulla pyrkimyksenä pois spekulatiivisesta metafysiikasta kohti tieteellistä tutkimusta logiikan, tietoteorian, etiikan jne. aloilla.
Euroopanmarjakuusi Euroopanmarjakuusen kaikki osat siemenvaippaa lukuun ottamatta ovat myrkyllisiä. Kasvi sisältää muun muassa taksiinia (CHNO), joka on ihmiselle ja monille eläimille, kuten hevosille, tappavan myrkyllistä. Jo 500 grammaa neulasia tiedetään tappaneen hevosen alle tunnissa. Myös ihmisten tiedetään kuolleen euroopanmarjakuusesta saatuun myrkytykseen pahimmissa tapauksissa muutamassa tunnissa. Myrkytysoireet vaativat nopeaa lääkärinhoitoa. Euroopanmarjakuusen kuorta on kuitenkin voitu hyödyntää lääketieteessä eristämällä siitä taksolia, jolla on kasvaimia estävää vaikutusta.
Käärmeenpäät Aikuisten käärmeenpäiden ravintoa ovat pienemmät kalat, sammakot, äyriäiset, matelijat ja pienet vesilinnut sekä nisäkkäät. Nuoret kalat syövät vesihyönteisiä ja planktoneliöstöä. Lisääntymiskausi vaihtelee lajeittain, mutta pääosin ne kutevat kesäkuukausina. Aikuiset vartioivat munia hyvin aggressiivisesti ja niiden tiedetään tappaneen jopa ihmisiä puolustaessaan muniaan ja jälkikasvuaan. Käärmeenpäät tulevat toimeen vesissä, joiden lämpötila on 0–30 °C.
Naisten parrakkuus Osalla naisista kasvaa parran näköistä tummaa karvaa kasvoissa. Monet naiset pyrkivät poistamaan karvat kulttuurillisista syistä, mutta varsinkin 1800- ja 1900-luvuilla tiedetään lukuisia sirkuksissa esiintyneitä naisia, joilla oli hyvin pitkä parta. Suurin osa tapauksista on kuitenkin huijauksia.
Suden hetki Nykyisin sanotaan kansanomaisesti, että suden hetkellä nukkuvan ihmisen elimistö alkaa valmistautua uuteen päivään, ja vanha ihminen kuolee, jos hän ei enää jaksa aloittaa uutta päivää. Suden hetkellä normaalin päivärytmin mukaan nukkuvalla on uni syvintä ja elintoiminnot hitaimpia. Suden hetkellä ihmisen ruumiinlämpö lähtee nousuun ensin laskettuaan.
Kansalaistiede Kansalaistiede () on tieteellistä tutkimusta, jonka tavalliset ihmiset osittain tai kokonaan toteuttavat. Tavalliset ihmiset voivat auttaa tutkimuksen tekemisessä monella tavalla. He voivat esimerkiksi kerätä, luokitella tai analysoida tutkimukseen tarvittavaa dataa. Tärkeää on, että ihmiset eivät ole tutkimuksen kohteita, vaan sen tekijöitä. Tutkimukseen osallistuakseen ei tarvitse olla koulutettu tieteilijä. Kansalaistieteestä voidaan käyttää myös nimityksiä "osallistava tiede" tai "joukkoistettu tiede".
Laboratoriohiiri Laboratoriohiiri on nimitys hiirelle, jota ihmiset käyttävät koe-eläimenä eläinkokeissa. Hiiri on yksi tunnetuimmista ja tärkeimmistä ihmisen käyttämistä koe-eläimistä. Sitä on käytetty apuna lääketieteessä ja biologiassa jo 1900-luvun alusta lähtien ja monet hiirikokeissa saadut tulokset ovat vaikuttaneet merkittävästi tieteen kehitykseen ja uusien lääkeaineiden valmistukseen.
Lääketieteen historia Vaikka lääketieteellä on pitkät perinteet, se saavutti vasta 1800-luvun loppupuolella erityisaseman ihmisen sairauksien hoidossa. Mikrobiteorian kehittyminen 1800-luvulla johti monen tartuntataudin hoidon löytymiseen. Kansanterveyttä koskevia toimenpiteitä kehitettiin erityisesti 1800-luvulla kun kaupunkien nopea kasvu vaati systemaattisia terveyttä koskevia toimenpiteitä. Tutkimuskeskuksia perustettiin 1900-luvun alkupuolella, usein suurten sairaaloiden yhteyteen. 1900-luvun puolivälille oli ominaista uudet biologiset hoitomenetelmät kuten antibiootit. Nämä edistykset sekä kemian, perinnöllisyystieteen ja laboratorioteknologian (kuten röntgensäteilyn) kehittyminen johtivat moderniin lääketieteeseen. Lääketiedettä muutettiin ammatillisemmaksi 1900-luvulla ja uusia työuria avautui naisille sairaanhoitajina ja lääkäreinä. 21. vuosisadalle on ominaista erittäin kehittynyt tutkimus, johon osallistuu lukuisia tieteenaloja.
Taikausko Antropologi Margaret Mead on todennut, että taikausko on kuulunut jokaisen sivilisaation kulttuuriin. Vaikka tiede onkin länsimaissa syrjäyttänyt taikauskoa, monet länsimaalaiset ovat 1900-luvun lopulta alkaen pyrkineet tietoisesti löytämään uudelleen ja omaksumaan magian alkukantaisimpia juuria. New Agen myötä esimerkiksi shamanismi, okkultismi, ennustaminen, Tarot ja numerologia ovat lisänneet suosiotaan.
Ansakuoppa Ansakuoppa on metsästyksessä käytettävä ansa, maahan kaivettu kuoppa, johon eläimen on tarkoitus pudota. Ansakuopilla on metsästetty Suomessa jo kivikaudella. Suden kuoppapyynti on viimeinen ansakuoppametsästyksen perinne Suomessa, ja sekin päättyi viimeistään 1900-luvun alkupuolella. Suden ansakuoppia kutsuttiin sudenkuopiksi tai hukanhaudoiksi. Sudenkuoppiin on usein laitettu keskelle paalu, jonka päässä on syötti. Muita kuin lihansyöjiä on peloteltu ansoihin, tai ansat on tehty eläinten toivotuille kulkureiteille.
Montserrat Montserratin kulttuuri on karibialaista, mutta siinä on sävyjä irlantilaisesta perinteestä. Monet kansantavat ovat lähes kadonneet 1900-luvulla. Aiemmin kristillisten rituaalien jälkeen tai kriisiaikana esitettiin "jumbee"-tanssi, jonka avulla ihmiset saattoivat mennä transsimaiseen tilaan.
Suden hetki Suden hetki tarkoittaa aikaa varhain aamuyöllä noin kello 3.00–5.00, jolloin ihmisen ajatellaan olevan heikoimmillaan. Jo muinaiset roomalaiset arvelivat, että suden hetkellä useampi ihminen kuolee sairauteen tai vanhuuteen kuin muina aikoina vuorokaudesta. He olivat myös sitä mieltä, että suden hetkellä unet ovat voimakkaimpia. Suden hetkeä on pidetty aavemaisena ja pelottavana. Suden hetkellä myös pelättyjen susien on arveltu saalistavan.
DNA:n korjaus Monet DNA:n korjaus reitit ja niitä koodaavat geenit löydettiin ensimmäisenä bakteereista. Nykyään tiedetään, että monet näistä geeneistä toimivat myös muissa eliöissä mukaan luettuna ihmisessä.
Yellowstonen eläimistö Susia on esiintynyt Yellowstonen alueella ainakin tuhannen vuoden ajan. Puiston alkuperäiset sudet tapettiin kuitenkin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa osana puiston yrityksiä suojella hirvieläinkantaansa. Viimeinen luonnonvarainen susi ammuttiin vuonna 1926. Vastustuksesta huolimatta susikanta päätettiin 69 vuotta myöhemmin palauttaa kansallispuistoon, ja susia tuotiin vuonna 1995 Kanadasta. 
Susia on nykyään Yellowstonessa noin 300 yksilöä. Ne elävät useissa laumoissa ympäri puistoa; keskimäärin kymmenen sutta sisältäviä laumoja on laskettu ainakin 14 kappaletta. Sudet saalistavat muun muassa vapiteja, hirviä, peuroja ja lampaita.
Arjalaiset Monet kielentutkijat ovat väittäneet arjalaisten saapuneen Intiaan 1500–1200 eaa., mutta arkeologit noin 1900–1700 eaa. Indoiranilaisia on voinut saapua maahan monena aaltona. Persian ja Aleksanteri Suuren aikoihin Afganistanissa Heratin seuduilla sijaitsi Arian-niminen maakunta, mikä voi viitata arjalaisiin. Tiedetään joidenkin Belutšistanin kaupunkien palaneen noin 1900 eaa., ja jotkin induskulttuurin asutukset hylättiin merkeistä päätellen nopeasti. Mundigakin asutuskeskus Afganistanissa Kandaharin lähellä kasvoi samoihin aikoihin kun induskulttuuri rappeutui.
Susi Susipelko on Suomessa vanhaa perua. Turun hovioikeus tuomitsi vuonna 1652 Iisalmen pitäjästä kotoisin olleen Lauri Kapaisen teloitettavaksi ja poltettavaksi susien noitumisen vuoksi. Tuomion mukaan Kapainen oli tunnustanut ”noituneensa” ne sudet, jotka edellisenä talvena raatelivat ja söivät Jääsken pitäjässä 18 lasta. Samankaltaisia lasten sarjatappoja on Suomen kirkonkirjojen haudattujen luetteloihin merkitty yhteensä kuusi. Niistä ajoittuivat 1700-luvulle Ristiinan ja Ilomantsin lastensurmat. Eniten susien tappotekoja tunnetaan 1800-luvulta, jolloin kirjattiin Kaukolan, Kivennavan, Hämeen ja Varsinais-Suomen lastensurmat. Susien tekemiä surmia tapahtui eniten Karjalassa. Kivennavalla sudet tappoivat enemmän ihmisiä kuin missään Suomen pitäjässä. Viimeinen mainittu suomalainen susiuhri 1800-luvulla oli 7.11.1881 kuollut viisivuotias Kalle Oskari Grönroos Vahdolta. Vuonna 1932 jotkin lehdet kertoivat kuusivuotiaan tytön joutuneen suden uhriksi Puumalassa, mutta uutinen todettiin perättömäksi.
Tonkawat Tonkawat olivat oman uskomuksensa mukaan syntyneet susista, jotka kaivoivat heidät esille Texasin maaperästä. Susitanssi, joka oli heidän tärkein seremoniansa, kuvasi heidän omaa luomistarinaansa sudesta ihmiseksi. Jokainen tanssija oli pukeutunut sudentaljaan. Monet vuosisadat tanssi pidettiin salassa ulkopuolisilta. Meskaliinikaktuksen eli "peyoten" käyttö visioiden herättämiseksi kuului yhtenä osana heidän myöhempiin rituaaleihinsa.
Tieteenfilosofia Kriittinen realismi väittää, että ihmiset eivät pysty havaitsemaan todellisuutta sellaisenaan mutta tiede yrittää saavuttaa yhä parempaa tietoa todellisuudesta. Tiede siis pyrkii lähestymään totuutta. Kriittisen realismin mukaan on järkevää olettaa elektronien olevan olemassa, koska näkemystä tukevat monet kokeet.
Nokkoset Nokkosille tyypillinen piirre ovat poltinkarvat, joiden myrkky sisältää tavallisesti muurahaishappoa, serotoniinia ja histamiinia. Tämä ei välttämättä ole yleispätevä koostumus, sillä ainakin "Urtica thunbergiana"n myrkyssä on eniten oksaali- ja viinihappoa. Poltinkarvat toimivat siten, että kosketuksesta karvan kärki murtuu ja syntyvä veitsenterävä kärki tunkeutuu ihoon samalla kun karvan sisällä oleva myrkky ruiskuaa haavaan. Seurauksena on tavallisesti vain jonkin aikaa kutiava ja kirvelevä jälki. Uusiseelantilaisen "Urtica ferox" -lajin ("ongaonga") tiedetään kuitenkin tappaneen ainakin yhden ihmisen sekä useita koiria ja hevosia.
Lintuinfluenssa Lintuinfluenssa on linnuissa esiintyvä virustauti. Se löydettiin Italiassa 1900-luvun alkupuolella, ja tautia tiedetään esiintyvän maailmanlaajuisesti. Lintuinfluenssaviruksesta on yli 140 erilaista tyyppiä, joista suurin osa aiheuttaa linnuille vain lieviä oireita (ns. matalan vaarallisuusluokan tai matalapatogeeniset tyypit) ja on ihmisille vaarattomia. Osa tyypeistä aiheuttaa vakavampia oireita; näitä tyyppejä ei normaalisti esiinny luonnonvaraisissa linnuissa, vaan ne ovat tyypillisesti siipikarjan sairauksia (ns. korkean vaarallisuusluokan tai korkeapatogeeniset tyypit).
Gallinan kulttuuri Useimmat Gallinan kulttuurin rakennukset on hylätty harkiten, ja niiden jäännökset tuhottu rituaalisesti polttamalla. Mutta joistain Gallinan taloista löytyy merkkejä raaoista murhista, ihmiset on murhattu ja heitetty sisään taloonsa, joka on sytytetty palamaan. Ihmisiin on ammuttu nuolia. Toisaalta on mahdollista että hyökkääjät olisivat ampuneet tornin puurakenteet tuleen, ja tappaneet katolla olevat ihmiset nuolilla. Tämän jälkeen palava katto olisi romahtanut sisään. Jotkut murhatut on löydetty torneista. 1930-luvulla löytyi noin kuusi metriä korkea pyöreä kivitorni, jossa oli 16 ihmisen luurangot. Heissä oli väkivallan merkkejä.
Muodonmuuttaja Erityisen tunnettuja ja nykyisinkin suosittuja ovat tarinat ihmissusista. Dokumentoituja todellisia muodonmuutoksia esimerkiksi ihmisestä sudeksi ei kuitenkaan tunneta. Kyseessä arvellaan olevan harhaluulo, ja on myös arveltu että ainakin keskiajalla sudeksi itseään luulleet ihmiset olivat saattaneet nauttia hallusinogenista torajyvää. Joillain ihmisillä on synnynnäinen hypertrikoosi eli liikakarvoitus, joka saa heidät näyttämään susilta, mikä on saattanut ruokkia legendoja ihmissusista.
Tiikeri Tiikeri ei normaalisti saalista ihmistä ruoakseen. Se tappaa ihmisen yleensä vain tuntiessaan itsensä uhatuksi eikä tällöinkään syö tätä. Tästä huolimatta vaikuttaa siltä, että tiikeri on historian aikana tappanut enemmän ihmisiä kuin mikään muu suuri kissapeto. Tiikerin arvellaan surmanneen vielä 1800-luvulla vuosittain peräti tuhat ihmistä. Champwatin tiikerin kerrotaan tappaneen yksistään 436 ihmistä.
Pohjois-Dakota Pohjois-Dakotan väkiluku ja keskimääräinen väestötiheys ovat pienimpien osavaltioiden joukossa. 1900-luvun puolivälistä asti kaupungistuminen on jättänyt monia kyliä tyhjilleen. Maaseudulla jossa välimatkat ovat pitkiä, monet koulut ovat niin pieniä, etteivät voi tarjota monipuolista opetusohjelmaa, lisäksi monilla ihmisillä on pitkä matka lääkäriin ja hammaslääkäriin.
Susi Susien tekemien tappojen kokonaismäärää voidaan arvioida kirkonkirjamerkintöjen perusteella. Vuosilta 1710–1881 on listattu yhteensä 175 tapausta, joista 98 alle 18-vuotiaita, 75 aikuisia, ja kaksi iältään tuntemattomia. Toinen lähde antaa tosin samoilta vuosilta lasketuksi kokonaismääräksi 193 henkilöä. Lisäksi joitain kirkonkirjoihin merkitsemättömiä tapauksia tunnetaan oikeuslaitoksen asiakirjojen perusteella. Monissa muistiin merkityistä tapauksista tiedetään tai epäillään ihmisen kimppuun käyneen suden sairastaneen rabiesta.
Peukaloinen (Perrault) Perrault'n Peukaloinen muistuttaa monessa suhteessa Grimmin veljesten satua "Hannu ja Kerttu". Tällaisten satujen katsotaan auttavan lapsia nousemaan sen tason yläpuolelle, jota Freud nimitti oraaliseksi vaiheeksi. Sitä voidaan pitää myös kertomuksena itsensä hyväksymisestä ja sivistyksen eläimellisyydestä saamasta voitosta, mitä osoittaa sekin, että Peukaloinen olisi mieluummin tullut ihmisen kuin suden syömäksi.
Intiaanit 1600-luvun puoleenväliin mennessä yli 80 prosenttia intiaaneista on arveltu kuolleen eurooppalaisten tuomiin tartuntatauteihin. Samalla aikakaudella epidemioiden uskotaan tappaneen joka viidennen ihmisen maailmassa, ja erään tutkimustuloksen mukaan kyseessä oli ”suurin kuolleisuus ihmishistorian aikana”.
Ihmisyys (kirja) Ihmisyys: 1900-luvun moraalihistoria on Jonathan Gloverin kirja vuodelta 1999. Teoksessa Glover tutkii ihmisen toimintaa yhteiskunnan osana ja ihmisen toiminnan eettisiä perusteita 1900-luvulla tapahtuneissa sotarikoksissa, kansanmurhissa ja väkivaltaisuuksissa.
Theodore Kaczynski Kaczynski oli lukenut laajasti filosofisia teoksia, jotka vaikuttivat hänen ajatusmaailmaansa. Kaczynski on maininnut lempikirjakseen Jacques Ellulin teknologista kehitystä ja sen vaikutuksia kritisoivan teoksen "The Technological Society". Kaczynskin lisäksi myös monet muut ovat esittäneet kritiikkiä teknologista kehitystä kohtaan. 1700-luvun Englannissa luddiitit särkivät koneita, joiden he uskoivat vievän työtä ihmisiltä. Kaczynskiä on kuvailtu nykyajan uusluddiittiksi. 1900-luvun loppupuolella on kehittynyt anarkismin suuntaus nimeltä anarkoprimitivismi, jota edustavat filosofit ovat keskittyneet samanlaisiin kysymyksiin kuin Kaczynski, ja häntä on kuvailtu myös anarkoprimitivistiksi. Samankaltaista yhteiskuntakritiikkiä erityisesti ympäristötuhoihin keskittyen on esitetty yliopistopiireissä, joka on Kaczynskin viiteryhmä, 1900-luvun jälkipuoliskolla laajemminkin, eikä Kaczynskin manifestin sisällössä ollut juurikaan mitään sellaista, mistä yliopistopiireissä ei olisi jo keskusteltu.
Jämsän Kiekko-Sudet Jämsän Kiekko-Sudet oli jämsäläinen vuodesta 1987 vuoteen 2011 toiminut jääkiekkoseura. Seuran edeltäjä oli Jämsän Pallo (JämPa), joka toimi myös monessa muussa lajissa. Parhaimmillaan Kiekko-Sudet pelasi entisessä II-divisioonassa, joka vastaa nykyään Suomi-sarjaa, Suomen kolmanneksi korkeimmalla tasolla.
Ihmisoikeudet Kiinassa Uiguurien muslimimaakunta Xinjiang on puolen Intian kokoinen. Sen muslimiterroristit ovat tappaneet satoja ihmisiä viime vuosina. Kiinalla on käynnissä kulttuurinen puhdistus maakunnassa. Keskitysleireille on vangittu muslimikiinalaisten lisäksi ulkomaalaisia. Uudelleenkoulutusohjelmalla pyritään muuttamaan vankien poliittinen ajattelu ja identiteetti sekä poistamaan heistä islam. Kieltäytyjiä pahoinpidellään ja pidetään nälässä ja yksinäisyydessä. Professori Rian Thumin mukaan tämä aiheuttaa sukupolvia kestävän trauman, josta monet eivät koskaan toivu. Tarkoitus on poistaa ääriajattelu ja separatismi lopullisesti.
Tiede 1900-luvulle tultaessa oli kehittynyt nykyaikainen ajatus tieteestä erityisenä todellisuutta koskevan tiedon tarjoajana, jota harjoittivat erityiset tieteilijät ja joka hyödynsi sille ominaista tieteellistä menetelmää. 1900-luvun kuluessa myös kytkennät tieteen ja tekniikan välillä kasvoivat yhä vahvemmiksi.
Museo Museolaitos syntyi 1700-luvulla, mutta sen taustalla on ihmisen tarve kerätä. Varhaisimpia esikuvia on löytynyt Mesopotamiasta, ja ’museo’-sana tulee kreikan sanasta ’museion’. Monet kokoelmat avattiin yleisölle 1700-luvulla, jolloin museoihin liitettiin myös opetuksellinen tavoite. Louvren avaamisesta vuonna 1793 käynnistyi ajatus kansallismuseoista. Museot ovat sen jälkeen ottaneet muun muassa mallia maailmannäyttelyistä yleisön viihdyttämisessä ja Skansenin ulkomuseosta historian elävöittämisessä. Museoista on tullut 1900-luvulla myös arkkitehtuurin merkkipaaluja, joiden suunnittelusta on pidetty kansainvälisiä kilpailuja.
Mustaparta Maineestaan huolimatta Mustaparran ei varmasti tiedetä koskaan tappaneen ketään omakätisesti, joskin hän haavoitti joskus omia miehiään muistuttaakseen heille, kuka hän on.
Waziristan Pakistanin itsenäistyminen toi muutoksia Waziristaniin. Vakinaisen armeijan varuskunnat korvattiin paikallisilla puolisotilaallisilla joukoilla ja alueelle tuli nyt myös kouluja ja sairaaloita. Monet paikalliset työskentelivät eri puolilla Pakistania. Luotettavien väestönlaskentojen puutteesta huolimatta Waziristanin väestön tiedetään kasvaneen selvästi 1900-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Väestönkasvu johti omiin ongelmiinsa alueen heimojen välillä. 1970-luvulla hallitusten joukkojen piti puuttua väkivaltaisuuksiin mahsudien ja wazirien heimojen välillä. Afganistanin sodan myötä Waziristanista ontullut merkittävä piilopaikka Afganistanin Taliban-liikkeen taistelijoille. Pakistanin hallitus on taistellut Yhdysvaltojen painostuksesta Taliban-taistelijoita vastaan alueella.
Romasanta Romasanta on 1800-luvun Espanjaan sijoittuva tositapahtumiin perustuva ihmissusielokuva, joka kertoo Allariz-nimisen kaupungin kauhusta. Ihmisiä on kadonnut ja löytynyt silvottuina, mutta oudoimpana pidetään ruumiiden rasvojen puuttumista. Tämä johtaa ihmiset epäilemään tekijäksi ihmissutta. Jahti on alkanut, mutta suden pyydystäminen vaatii myös sen ihmishahmon kiinniottoa. Alueella liikkuva kauppias ja kirjuri Manuel Romasanta on otollinen epäilty.
Puuleopardi Tarhaoloissa urosten tiedetään tappaneen naaraita, vaikka ne olisivat viettäneet näiden kanssa jo useita viikkoja samassa häkissä. Ei tiedetä ovatko puuleopardiurokset myös luonnossa yhtä hyökkääviä naaraita kohtaan, mutta toistaiseksi aggressiivista käytöstä ei ole onnistuttu selittämään. Puuleopardit parittelevat yöllä, joten tutkijoiden on vaikea havainnoida samaan häkkiin laitettua pariskuntaa kriittisellä hetkellä.
Epidemia Paleoliittisella kivikaudella kulkutaudit olivat melko harvinaisia, sillä ihmisiäkin oli vähän ja harvassa. Väkiluvun kasvaessa kulkutaudit yleistyivät voimakkaasti. Uusi kulkutauti pyyhkäisi aaltona maan yli aina, kun edellisestä epidemiasta oli kulunut riittävän kauan, ja se saattoi viedä lapsista kolmanneksen. Vielä 1900-luvun alun molemmin puolin koleraepidemiat ja 1900-luvun alussa espanjantauti ja "historian suurin tappaja" isorokko herättivät suurta kauhua. 1900-luvun aikana kulkutaudit saatiin hallintaan, ja nykyisin länsimaisen ihmisen riski kuolla kulkutauteihin on pienintä kivikauden jälkeen.
Étretat Arkeologisten kaivausten perusteella Étretat’ssa on ollut ihmisasutusta jo paljon ennen ajanlaskumme alkua. Näistä ajoista ei kuitenkaan tiedetä juuri mitään, ei edes paikan sen aikaista nimeä. Se kuitenkin tiedetään, että Étretat’ssa kalastus on aina ollut tärkeässä roolissa, ennen kuin kaupungista tuli matkailijoiden suosima lomanviettopaikka 1800-luvulla. Kalastus väheni merkittävästi 1900-luvun lopulla.
Ilich Ramírez Sánchez Carlos joutui jälleen oikeuden eteen 7. marraskuuta 2011. Häntä syytettiin Ranskassa 1980-luvulla tapahtuneista pommi-iskuista, jotka vaativat 11 ihmisen hengen. Oikeudenkäyntiä ennen Carlos ei tunnustanut tehneensä näitä kyseisiä terrori-iskuja, vaikka kehui muutoin tappaneensa tuhansia ihmisiä erilaisissa terrori-iskuissa. Oikeudenkäynnissä Carlokselle vaadittiin elinkautista vankeutta. Oikeudenkäynti alkoi 7. marraskuuta ja loppui 15. joulukuuta. Carlos tuomittiin elinkautiseen vankeuteen.
Koira Koira on kotieläimistä muunnelluin ja eri rotuja on huomattavan monta. Monien rotujen historia tunnetaan tarkasti ja tiedetään miten ne on jalostettu tiettyyn erikoistarkoitukseen. Eurooppalaisissa roduissa katsotaan olevan runsaasti intialaisen suden vaikutusta. Vinttikoira- ja pystykorvatyypit ovat vanhoja intialaisperäisiä koirarotuja. Mastiffi-tyyppisten koirien katsotaan polveutuvan isoista ja lyhytkuonoisista tiibetiläisistä susista. Monet pikkukoirat, kuten spanieli-, terrieri- ja pointterityyppit, ovat osin eurooppalaisperäisiä. Ne voivat olla peräisin Lähi-idässä kesyyntyneistä susikannoista. Pieniä ja vanhoja koirarotuja on myös Amerikassa ja Kiinassa. Kaikki koirat eroavat susista selvimmin heikon hammas- ja leukarakenteen vuoksi.
Kappeliseurakunta Paitsi nykyisenä kirkkojärjestyksen käsitteenä kappeliseurakuntia on esiintynyt myös aiemmin historiallisena aikana, ja monet nykyisistä kappeliseurakunnista ovat ennen itsenäiseksi seurakunnaksi muodostumistaan ja sitä mahdollisesti seurannutta kappeliseurakunnaksi tulemistaan olleet joko samojen tai eri emäseurakuntien kappeliseurakuntia. Varsinkin kunnallishallinnon perustamisen myötä 1860-luvulta alkaen monet kunniksi muodostuneet kappeliseurakunnat muodostuivat myös itsenäisiksi seurakunniksi joko 1800-luvun loppu- tai 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. 1900-luvun lopulla Suomen evankelis­luterilaisessa kirkossa ei ollut enää yhtään kappeliseurakuntia.
Nongqawuse Noihin aikoihin xhosat olivat menettäneet suuren osan entisistä alueistaan briteille, minkä lisäksi he kärsivät ihmisiin ja karjaan vaikuttaneista taudeista. Huhtikuussa 1856 eteenpäin seuraavien 15 kuukauden aikana Nongqawuse vakuutti monet tärkeistä xhosien päälliköistä ennustuksillaan. Xhosat tappoivat noin 400 000 karjaeläintään, mikä johti 35 000-50 000 xhosan kuolemaan seuranneessa nälänhädässä. Lisäksi noin kolminkertainen määrä joutui lähtemään mailtaan ruuan ja työn perässä. Nongqawusen elämästä tapahtumien jälkeen ei tiedetä kovin paljon, mutta hänet ilmeisesti luovutettiin brittiviranomaisille, jotka siirsivät hänet Kapkaupunkiin. Jonkin ajan jälkeen Nongqawuse vapautettiin ja hän palasi Itä-Kapin alueelle, jossa hän avioitui ja sai kaksi tytärtä. Nongqawuse kuoli vuoden 1900 paikkeilla maatilalla lähellä Alexandrian kaupunkia.
Sisäilmaongelma Huolimatta lääkäreille suunnatusta ohjeistuksesta eduskunnan tarkastusvaliokunta totesi mietinnössään 2013, että rakennusten terveellisyyteen ei suhtauduta riittävällä vakavuudella. Oireilevien ja sairastuneiden potilaiden tutkimukset, hoito ja tuki ovat valiokunnan mielestä heikosti järjestettyjä. Monet sairastuneet ihmiset ovat kokeneet itsensä väliinputoajiksi ja huonosti kohdelluiksi. Valiokunta korostaakin potilaan asianmukaista hoitoa ja auttamisen tärkeyttä, vaikka aina ei löydetäkään oireille ja sairauksille lääketieteellisiä syitä. Ristiriitatilanteissa potilaan tarve saada hoitoa painaa valiokunnan mielestä enemmän kuin oireiden ja sairauden lääketieteellisten syiden tarkka selvittäminen. Valiokunnan mielestä tilanteen korjaamista auttaa jo sekin, jos ihmisille rehellisesti kerrotaan, mitä aihealueesta tällä hetkellä tiedetään ja mitä ei tiedetä.
Uskontokritiikki Uskontoa vastaan on esitetty arvostelua myös moraalisin perustein: arvostelijoiden mielestä uskonnot saavat aikaan sotia, tappamista ja kärsimystä. Uskonnottomat moraalifilosofit ovat esittäneet, että monet uskonnolliset näkemykset uskonnon oppien mukaan elämisen palkitsemisesta ikuisessa elämässä edustavat itsekästä nautinnontavoittelua. Väitteen mukaan ruumiillisen kärsimyksen tuottaminen tai edes tappaminen eivät ole ikuiseen, ei-ruumiilliseen elämään uskovalle moraalisesti kauhistuttavimpia asioita. Sokea usko on arvostelijoiden mukaan johtanut liian usein siihen, että ihmiset ovat tuhonneet ja tappaneet. Historiallisista esimerkeistä tunnetuimpia ovat ristiretket, uskonnolliset sodat, inkvisitio ja noitavainot.
Punasusi Punasutta on perinteisesti pidetty itsenäisenä lajina "Canis rufus", jolla on kolme alalajia: "C. rufus rufus", "C. r. floridanus" ja "C. r. gregoryi". Punasuden ja suden eli harmaasuden ("Canis lupus") keskinäinen luokittelu on kuitenkin ollut ongelmallista. On esimerkiksi esitetty teoria, että punasusi olisi oikeastaan vain suden ja kojootin risteytymisen tuloksena syntynyt hybridi. Monet tutkijat ovat siksi luopuneet punasuden lajistatuksesta, ja he pitävät punasutta ja sen alalajeja vain suden alalajeina.
Sotkamon Jymy 1900-luvun alussa urheilu ja monet uudet virtaukset, kiehtoivat ihmisiä ja avasivat mahdollisuuksia kilpailla mm. paremmuudesta. Urheiluseurojen yleistyessä, myös Sotkamoon perustettiin Nuorisoseuran voimistelu- ja urheiluosasto Jymy, 14. maaliskuuta 1909. Urheiluosaston tärkeimpiä lajeja olivat alussa hiihto, voimistelu, paini, pyöräily ja uinti. Alku toiminnalle oli hyvin aktiivista ja urheiluosastoa luonnehdittiin Kainuun urheilupiirin vuoden 1912 vuosikertomuksessa vilkkaimmin toimivaksi maalaisseuraksi.
Mosambikin historia Portugalilaiset perustivat 1650-luvulla Sambesin laaksoon järjestelmän, joka oli periaatteiltaan feodalistinen. Portugali vuokrasi uudisasukkaille ja varakkaille kauppiaille maa-alueita, eli ns. prazo-tiloja. Prazeroilla, prazojen omistajilla, oli täysi valta omaan maa-alueeseensa. Monet prazerot eivät viljelleet maata lainkaan vaan keräsivät veroja maillaan asuvilta ihmisiltä. Orjakauppa oli kasvanut 1700-luvulle tultaessa, ja orjat olivat Mosambikin merkittävimpiä kauppatavaroita. Prazot myivät Quelimanessa orjia portugalilaiskauppiaille. Portugalilaiset veivät orjia Brasiliaan ja ranskalaiset Intian valtameren saarille. Orjakauppa alkoi hiipua 1800-luvun puolivälin jälkeen, mutta se jatkui silti vielä 1900-luvun alkuun saakka.
Laulava uudenguineankoira Laulava uudenguineankoira ("Canis lupus halstromi") on Uudessa-Guineassa elävä villikoira. Koiran historia ulottuu 6000 vuoden taakse. Koiran toivat 2000 vuotta sitten Uuteen-Guineaan mukanaan etelästä saapuneet ihmiset, ja uudella asuinsaarellaan se vähitellen villiintyi. Nykyisin Uudenguinean laulavakoira sijoittuu tieteellisessä luokittelussa koiran ja dingon lailla suden alalajiksi. Laulava uudenguineankoira muistuttaa monella tapaa dingoa, mutta kuitenkin kooltaan tätä pienempi. Nimensä koira on saanut laululta kuulostavasta ulinastaan.
Budapestin historia Budapestin väkiluku nousi nopeasti; Euroopassa ainoastaan Berliinin kasvuvauhti oli nopeampi. Kaupungista kasvoi myös koko itäisen Keski-Euroopan merkittävin finanssikeskus. Kaupunkiin muutti eri kansallisuuksia, etenkin juutalaisia, joita oli vuosisadan vaihteessa jo noin 23 prosenttia väestöstä. Kaupungin liepeille syntyi kurjia vuokraslummeja, ja monet ihmiset elivät kerjäämällä ja hyväntekeväisyyden varassa. 1900-luvun vaihteessa Budapest oli väkiluvultaan Euroopan kuudenneksi suurin kaupunki.
Metro 2033 (romaani) Sattuman kautta toinen metrotunneliverkosto löytyy, raketit löydetään ja ne asetetaan valmiuteen. Ennen niiden laukaisemista Artjom ehtii vierailla kotiasemallaan VDNH:lla, jota mutanttien toistuvat hyökkäykset ovat kohdelleet kaltoin. Monet ovat kuolleet tai paenneet, mutta Artjom löytää kuitenkin isäpuolensa Suhoin, joka pitää pystyssä viimeistä eloonjääneiden linnaketta ja on valmis kuolemaan asemaa puolustaessaan. Tälle ei kuitenkaan ole tarvetta, sillä mustien tuhoaminen ohjuksilla onnistuu. Juuri ennen ohjusten laukaisua Artjom saa kuitenkin mielessään merkillisen yhteyden mustiin mutantteihin, jotka kertovat hänelle, etteivät ole tappaneet ihmisiä tahallaan, vaan yrittäneet ainoastaan saada keskusteluyhteyden ihmisiin. Heidän aikeensa eivät ole siis olleet pahat, vaan heiltä on vain puuttunut kunnollinen keskusteluväylä ihmisen kanssa kommunikoimiseen, ja he haluaisivat elää sovussa ihmisten kanssa. Artjom ymmärtää, että mustat ovatkin vain ihmisiä kehittyneempiä uudenlaisia elämänmuotoja, jotka ovat sopeutuneet menestymään muuttuneessa elinympäristössä. Artjomin ollessa juuri kertomaisillaan tästä ohjuksen laukaisijoille, on kuitenkin jo liian myöhäistä perua käskyä ja pesä tuhoutuu. Teos loppuu siihen, kun Artjom palaa pettyneenä takaisin metrotunneleihin.
Jerusalem Monet runoilijat ja proosakirjailijat niin keskiajalla kuin 1900-luvulla inspiroituivat Jerusalemista. Heitä ovat olleet muun muassa Heinrich Heine, Jehuda Halevy, Torquato Tasso, Dante Alighieri ja William Blake. 1900-luvulla Elie Wiesel, Saul Bellow ja Dennis Silk. Jerusalemissa 1900-luvulla syntyneitä ja kasvaneita tai siellä pitkään eläneitä kirjailijoita ovat mm. Shmuel Agnon, Amos Oz, David Shahar ym.
Bonobo Simpanssia on 1970-luvulta lähtien pidetty ihmisen lähimpänä sukulaisena, mutta bonobon tunnettuuden lisäännyttyä 1900-luvun lopulla jotkut tutkijat ovat esittäneet, että se olisi lähempänä ihmisen esivanhempaa.
Idaho 1900-luvun puolivälissä Idahon syrjäisyys houkutteli maallemuuttajia ja vaihtoehtoväkeä. 1980-luvulla heitä seurasivat äärioikeistolaiset ryhmät, jotka hakeutuivat suvaitsevaisena ja etäisenä tunnetusta paikasta. 1900-luvun viimeisinä vuosikymmeninä osavaltioon muutti 100 000 uutta asukasta, monet heistä Kaliforniasta ja Tyynenmeren rannikolta.
Tropiikin kasvot Tropiikin kasvot asettavat vastakkain tropiikin alkuperäiskansat ja kapitalistiset länsimaat. Monet kirjan kohdat syyttävät ahneita länsimaalaisia 1900-luvun alun rappiosta esimerkiksi Brasiliassa ja Intiassa. Summatakseen tilannetta Lévi-Strauss toteaa, että yhteiskunta yksinkertaisesti synnyttää orjuutta: kun ihmisiä on liian paljon, jotta kaikki voisivat olla hyväosaisia, osalta heistä vain kielletään ihmisarvo. Toisaalta Lévi-Strauss kuvaa siirtomaiden kansojen kyvyttömyyttä puolustautua länsimaista byrokratia-koneistoa vastaan.
Kreetan historia Doorilaiset saapuivat Kreetalle noin 1200–1100 eaa., minkä jälkeen jälleen monet kreetalaiset muuttivat vuoristoon, jossa he jatkoivat minolaisten tapojen noudattamista. Näitä ihmisiä kutsuttiin eteokreetalaisiksi eli oikeiksi kreetalaisiksi. Osa muutti jopa Palestiinaan saakka. Minolaisten kielen tiedetään säilyneen noin 400-luvulle eaa. saakka. Doorilaiset toivat saarelle rautakauden korvattuaan pronssin raudalla. Doorilaisten arvojärjestyksessä hallitsija oli korkeimmassa arvossa. Hänen jälkeen tulivat vapaat miehet, palvelijat ja viimeisenä orjat. Doorilaiset saivat Kreetan taantumaan ja siellä sijaitsi useita keskenään sotivia kaupunkivaltioita.
Okratoksiinit Okratoksiini on "Aspergillus ochraceus" -sienen tuottama homemyrkky, joka osoitettiin myrkylliseksi vuonna 1957. Okratoksiinin tiedetään tappaneen muutamassa päivässä sikoja, joita on ruokittu saastuneella rehulla. Okratoksiinin vaikutukset ovat tällöin kohdistuneet munuaisiin ja maksaan.
Luettelo kirjasarjan Surkeiden sattumusten sarja sivuhenkilöistä Hän esiintyy myös kirjassa "Ratkaisun rajoilla" yhtenä Hotelli Ratkaisun hotellivieraista, jotka heräävät Rehti Ratkaisun tappaneen harppuuna-aseen ääneen. Ei tiedetä, selviytyikö hän hotellin tulipalosta.
Soini (Kalevanpoika) Soini on suomalaisessa mytologiassa yksi Kalevan 12 pojasta. Soinin lisänimi oli "Kalkki". Kristfried Ganander kertoo Mythologia Fennicassa Soinin olleen veijari syntymästään lähtien. Soini myytiin Karjalaan Köyrötyinen -nimiselle sepälle joka laittoi Soinin töihin. Vanhoissa runoissa kerrotaan Soinin lapsenpiikana ollessaan tappaneen lapsen, paimenena ollessaan kutsuneensa karhut ja sudet syömään karjalauman ja lopulta yllytäneen karhun repimään emäntänsä reiden kostoksi tämän leipomasta leivästä jonka sisään tämä oli pannut kiven.
Susi Ihmisen vuoksi suden levinneisyys on supistunut voimakkaasti ja sutta tavataan enää lähinnä harvaan asutuilla vuoristo- ja erämaaseudulla. Vainon seurauksena susipopulaatiot ovat kutistuneet, mikä on johtanut riskiin niiden häviämisestä sekä sisäsiittoisuuteen ja geneettisen monimuotoisuuden häviämiseen. Suden ongelma on myös risteytyminen kesykoiran kanssa, vaikka tämä onkin luonnonoloissa vähäistä.
Natriumglutamaatti Monet allergiattomat ihmiset ovat alkaneet oma-aloitteisesti vältellä natriumglutamaattia, vaikka ravitsemuksellista tai terveydellistä perustetta sellaiselle tiede ei tunne. Helsingin yliopiston ravintoturvallisuuden professori Marina Heinonen tiivistää asian "Natriumglutamaatin vastustus ei perustu tieteeseen vaan luuloon". Helsingin sanomien haastattelema ravitsemusterapian apulaisprofessori Ursula Schwab Itä-Suomen yliopistosta näkee syynä vierauden pelon: "On tyypillinen ilmiö, että kun ei tiedetä mitä jokin aine on tai mistä sitä saadaan, siitä tulee mörkö. Tässä on päässyt unohtumaan, että natriumglutamaattia syntyy myös luonnostaan, kuten parmesanin kypsymisprosessissa".
Susi Monet suden populaatioista eroavat toisistaan ulkomuodoltaan. Susia onkin luokiteltu useisiin alalajeihin turkin värityksen, morfologisten ominaisuuksien kuten kallon pituuden, ja nykyisin myös perimän eroavaisuuksien perusteella. Luokittelu on kokenut aikojen saatossa myllerryksiä. Sudesta on kuvattu lähteestä riippuen 32–37 eri alalajia.
Fysiikka Ihmisen usko fysiikkaan ja muihin tieteisiin kohosi nopeasti huippuunsa. 1800-luvulla tehdyt valtavat löydöt saivat ihmiset uskomaan tieteeseen ja siihen, että tiede ratkoo kaikki ihmisten ongelmat tulevaisuudessa.
Kulttuuri Kulttuurin käsitteen syntyessä 1700- ja 1800-luvun Euroopassa sillä tarkoitettiin ihmisen ”hengen viljelyä” maanviljelyksen tai puutarhanhoidon tapaan. 1800-luvulla sillä alettiin viitata yksilön kehittymiseen erityisesti koulutuksen kautta, ja myöhemmin kansallisten pyrkimysten ja ideaalien toteutumiseen. 1900-luvun puolivälissä jotkut tiedemiehet käyttivät kulttuurin käsitettä viittaamaan universaaleihin inhimillisiin kykyihin. 1900-luvun mittaan kulttuuri kehittyi antropologian keskeiseksi käsitteeksi, sisältäen kaikki inhimilliset ilmiöt, jotka eivät perustu suoraan geeneihin. Geert Hofstedellä kulttuuri tarkoittaa ”kollektiivista mielen ohjelmointia, joka erottaa yhden ryhmän tai kategorian ihmiset toisista”.
Sindar (kieli) Kun "noldor" palasivat Ensimmäisellä ajalla Keski-Maahan, "sindar" eivät sallineet heidän puhumaansa kieltä quenyaa kuultuaan "noldorin" tappaneen "teleriä", joten "noldor" joutuivat ottamaan käyttöön sindarin kielen. Sindarilla on yhteiset juuret quenyan kanssa – tämän vuoksi kielillä on keskenään joitakin samankaltaisia sanoja. Ennen Númenorin tuhoa tunsivat myös monet númenorilaiset "sindar"in kielen oman kielensä, adûnaicin, lisäksi. Númenorin tuhosta selvinneet sekä valarille uskollisena pysyneet Arnorin ja Gondorin ihmiset jopa puhuivat Toisen Ajan loppuun sekä Kolmannen Ajan alun ajan äidinkielenään sindaria.
Susi Suden kanssa samaan "Canis"-sukuun kuuluvat kultasakaali, juovasakaali, vaippasakaali, etiopiansusi ja kojootti sekä dingo, joka luokitellaan nykyisin yleensä suden alalajiksi. Susi erkaantui kojootista noin kaksi miljoonaa vuotta sitten luultavasti Euraasiassa. Sen jälkeen susi on levittäytynyt useita kertoja takaisin Pohjois-Amerikkaan ja kehittynyt siellä eristyksissä eri alalajeiksi. Jääkauden aikana sudet työntyivät etelämmäksi, ja arktisten susien fossiileja on löydetty Kaliforniasta asti. Ennen pleistoseenikauden sukupuuttoaaltoa noin 11 000 vuotta sitten susi oli vain yksi monesta samankokoisesta petoeläinlajista, mutta nykyisin se on holarktisen alueen huippupeto.
Herätysliike Suomessa herätysliikkeillä tarkoitetaan tavallisesti 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa syntyneitä neljää suurta liikettä, joiden taustalla on 1600-luvulla Saksasta lähtenyt pietismi. Nämä vanhat herätysliikkeet ovat rukoilevaisuus, herännäisyys (eli körttiläisyys), evankelisuus ja lestadiolaisuus, joista monet ovat jakautuneet kahteen tai useampaan suuntaan. Pienempi aikakauden herätysliike oli seppä Högmanin tyttären Margareta Högmanin ystäväliike. Viidenneksi herätysliikkeeksi, tai viidesläisyydeksi, kutsutaan 1900-luvulla syntynyttä evankelioivaa herätyskristillisyyttä eli uuspietismiä. Viidesläisyys on alun perinkin organisaatioltaan epäyhtenäinen. 1800-luvun herätysliikkeet ovat levinneet perinteisiltä kannatusalueiltaan eri puolille Suomea. Nykyään lähes kaikissa maamme luterilaisissa seurakunnissa vaikuttaa rinnakkain useita herätysliikkeitä. Vaikka herätysliikkeillä on nykyään perinneyhdistyksen piirteitä, ne tavoittavat jatkuvasti uusia ihmisiä, myös pääkaupunkiseudulla.
Susi Sutta on metsästetty monenlaisin tavoin. Varhaisia metsästysaseita olivat keihäät, jouset ja nuolet sekä käsijousi ja varsijousi. Ainakin Ruotsissa ja Virossa käytettiin susiverkkoa, johon susi ajettin. Susitarha eli hukanhuone oli Suomessakin käytetty männynrangoista tehty ansa, johon susi tuli syötin perässä eikä päässyt pois. Susihauta eli sudenkuoppa oli pari metriä syvä, naamioitu ja terävillä seipäillä reunustettu kuoppa, johon susi putosi tavoitellessaan syöttiä. Inarissa sutta pyydettiin myös vivulla, joka laukesi ja veti suden kaulastaan köysiansaan roikkumaan. Loukku oli yleinen metsästysväline: siinä pyydystä koskettavan suden päälle putosi painava tukki. Kun rautaa alkoi olla saatavilla, alettiin tehdä pyyntirautoja, joihin reitillään kulkeva susi jalallaan astui. Myrkkypyynti on ollut käytössä vuosisatojen ajan. Myrkky, yleensä strykniini, laitettiin haaskaan tai kapseleihin, joita levitettiin petojen löydettäväksi. Ajojahdilla sutta metsästettiin sellaisilla hangilla, jotka kantoivat hiihtäjää mutta eivät sutta. Lentokoneesta susia on alettu metsästää Pohjois-Amerikassa ja Neuvostoliitossa 1900-luvulla. Suomessa lentokonepyyntejä on järjestetty vuosina 1939, 1949 ja 1962, mutta saalis oli aina niukka. Susia on vähennetty myös tappamalla niiden poikasia pesään. Nykyisin suden metsästys perustuu pitkälti lippusiiman käyttöön. Tuulessa liehuvat nauhat pelottavat mottiin ajettua sutta, eivätkä ne mielellään mene siimasta läpi vaan kulkevat kohti passissa odottavia metsästäjiä. Poronhoitoalueella käytetään moottorikelkkaa suden jälkien etsimisessä.
Kasvinsyöjä Yleinen oletus on, että kasvinsyöjät ovat pienempi uhka ihmisille kuin lihansyöjät. Tämä on kuitenkin jokseenkin väärin. Vain muutamat lihansyöjät käyttävät ihmisiä ravintona, mutta mikä tahansa eläin hyökkää uhkaavaa ihmistä kohti. Esimerkiksi Yhdysvaltojen Yellowstonen kansallispuistossa biisonit ovat suurempi uhka ihmisille kuin sudet, jotka yleensä välttelevät ihmisiä.
Urban Assault 2000-luvun alussa on tapahtunut ympäristökatastrofi, jonka seurauksena ilmakehä on saastunut ja otsonikerros tuhoutunut, jolloin maan pinnalle pääsee vaarallisia määriä ultraviolettisäteilyä. Säteily ja saasteet ovat tappaneet elämän valtameristä ja tehneet suuresta osasta maapalloa elinkelvottoman ihmisille. Ihmiset joutuvat elämään pienissä kaupungeissa, joita ympäröivä kupolimainen voimakenttä suojaa niitä liialliselta säteilyltä. Maailmassa vallitsee ruoka- energia- ja resurssipula, ja ihmiskunta on jakautunut ryhmittymiin, jotka sotivat toisiaan vastaan. Kaikki ryhmittymät käyttävät uutta teknologiaa, jonka avulla sota-aluksia voidaan luoda pelkästä energiasta ja ohjata tukialuksen ("Host Station") kautta.
Arktinen susi Arktinen susi eli napasusi ("Canis lupus arctos") on nisäkäs ja suden alalaji. Arktisia susia asuu Kanadan arktisilla alueilla ja Pohjois-Grönlannissa. Arktiset sudet eivät pelkää ihmisiä lainkaan, koska niiden elinalueilla ei juuri ole asutusta ja ne usein lähestyvät ihmistä uteliaana. Näissä tilanteissa ne eivät ole koskaan osoittaneet saalistuskäyttäytymistä tai aggressioita.
Fenomenologinen psykologia Fenomenologia psykologiassa viittaa myös vastaavaan kuin frenologia 1800-luvulla. Frenologia oli epätieteellinen oppi, jossa kallon muodot kertoivat ihmisen persoonan. Fenomenologia psykologiassa liittyi siis oppiin, jossa oletetaan ihmisen liikkeiden, eleiden, raajojen mittasuhteiden, vartalon muodon ja kasvonpiirteiden ilmentävän yksilön luonnetta. Esimerkiksi 1900-luvun alusta aina 1900-luvun puoliväliin asti oli vallalla muun muassa rikollisten kasvonpiirteiden tunnistaminen ja määrittely. Tällä tavoiteltiin varkaiden ja väkivaltarikollisten ennakoivaa tunnistamista. Tiettävästi ei kuitenkaan ainakaan Suomessa ole langetettu tuomioita kasvonpiirteiden perusteella.
Tiwanaku Ei tiedetä, keitä Tiwanakun perustajat ovat. Tiwanakun kulttuurin levinneisyysalue vastaa suunnilleen aimaroiden asuinaluetta. Niinpä yleensä pidetään kulttuurin luojina aimaroita. Mutta alueella asuvia arawakin sukuisia puquinoja (pukinoja) ja uruja on ehdotettu. Myös Urut asuivat 1500-luvulla Tiwanakun impariumin alueella, jokilaaskojen ja järvien rannoilla. Luultavasti Tiwanaku alisti kasvaessaan moneen kieliryhmään kuuluneita ihmisiä valtansa alle. Inkojen aikoina aimarat pitivät uruja alempana kansana. Puquinat tunnettiin inkojen aikana kiertelevinä parantajina. Joidenkin arvioiden mukaan urut olisivat olleet alueen alkuperäisiä asukkaita ja aimarat olisivat tulleet pohjoisesta alueelle kulttuuria luomaan.
Leonardo da Vinci Leonardon päiväkirjat on nähtävästi tarkoitettu julkaistaviksi, sillä monet irtolehdet on muotoiltu ja järjestelty julkaisemista helpottavalla tavalla. Monissa tapauksissa yksi aihe, esimerkiksi ihmisen sikiön sydän, käsitellään yksityiskohtaisesti sekä sanoin että kuvin yhdellä paperilla. Ei tiedetä, miksi niitä ei julkaistu Leonardon elinaikana.
Kokonaislukujen tekijöihinjako Toistaiseksi ei tiedetä, mihin aikavaativuusluokkaan tekijöihinjakamisongelma kuuluu. Se, onko annetulla luvulla "n" alkutekijää, joka on pienempi kuin "M" on nimeltään tekijöihinjaon päätösongelma. Sen tiedetään olevan sekä NP että co-NP. Tämä siksi, että voidaan tarkistaa kyllä- ja ei-vastaukset annetuille tekijäehdokkaille jos ne tiedetään alkuluvuiksi tai yhdistetyiksi luvuiksi. Tekijöihinjaon tiedetään olevan BQP Shorin algoritmin perusteella. Tekijöihinjaosta oletetaan, että se ei kuulu luokkiin P, NP-täydellinen eikä co-NP-täydellinen. Jos onnistutaan osoittamaan, että ongelma ei ole NP-täydellinen eikä co-NP-täydellinen, tulee samalla osoitettua, että NP = co-NP. Tulos olisi hämmästyttävä, joten nykyään uskotaankin, että tekijöihinjako ei kuulu näihin luokkiin. Monet ovat yrittäneet tuloksetta löytää polynomiaalista algoritmia tekijöihinjaolle, joten epäillään, että tekijöihinjako ei ole P-ongelma.