mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
SWOT-analyysi Tämän jälkeen SWOT-analyysin pohjalta voidaan tehdä päätelmiä, miten vahvuuksia voidaan käyttää hyväksi, miten heikkoudet muutetaan vahvuuksiksi, miten tulevaisuuden mahdollisuuksia hyödynnetään ja miten uhat vältetään. Tuloksena saadaan toimintasuunnitelma siitä, mitä millekin asialle pitää tehdä.
Higgsin bosoni Kaikki kentät, myös Higgsin kenttä, pyrkivät asettumaan mahdollisimman alhaiselle energiatasolle eli vakuumitilaan. Useilla kentillä, kuten sähkömagneettisella kentällä, se tapahtuu kentän arvon ollessa nolla. Higgsin kenttä kuitenkin poikkeaa siitä, sillä sen energiataso on alhaisin, kun kentän arvo poikkeaa nollasta. Tämän vuoksi Higgsin kenttä ei häviä eli ei saa arvokseen nollaa vakuumitilassa. Ilmiötä nimitetään Higgsin mekanismiksi.
Digitaalinen taloushallinto Taloushallintoa käsitellään kirjassa kokonaisuutena ja sen osaprosessien kautta. Kirjassa kerrotaan miten taloushallinto toimii digitaalisesti ja miten automatisointia ja nykyaikaisia järjestelmiä voidaan hyödyntää. Kirjassa esitellään erilaisia taloushallinnon tietojärjestelmiä ja miten niitä voi hankkia. Se kertoo myös miten automatisoitu taloushallinto muuttaa töiden organisointia ja johtamista.
Algebrallinen luku Algebrallinen luku tarkoittaa sellaista reaali- tai kompleksilukua formula_1, joka on kokonaislukukertoimisen polynomin formula_2 nollakohta eli toteuttaa yhtälön formula_3. Polynomin
aste tulee olla positiivinen, jolloin vähintään yksi kertoimista formula_5 poikkeaa nollasta. Jos vain formula_6 poikkeaa nollasta, on kyseessä vakiofunktio, joka ei täytä edellä mainittua ehtoa. Yleensä algebrallinen luku on kompleksinen, mutta tietyillä ehdoilla se voi olla myös reaalinen, rationaalinen tai kokonainen.
Hintainformaatio Hintainformaatio viittaa siihen, miten hintatarjoukset kertovat siitä, miten paljon jotakin resurssia tarvitaan, ja hintapyynnöt siitä, miten korkeita sen tuotantokustannukset tai vaihtoehtoiskustannukset ovat.
Przewalskinhevonen Nykytutkimus määrittelee przewalskinhevosen muuten sukupuuttoon kuolleen villihevosen ("Equus ferus") alalajiksi "Equus ferus przewalskii". Laji poikkeaa kromosomiluvultaan kesyhevosesta: kesyhevosilla kromosomeja on 64, kun taas przewalskeilla 66. Mitokondrion DNA-tutkimukset ovat osoittaneet, että przewalskinhevonen ei ole nykyisten kesyhevosten edeltäjä ja se poikkeaa myös ulkonäöltään monin tavoin kesyhevosen roduista. Przewalskinhevonen ja kesyhevonen ovat kuitenkin hyvin läheistä sukua keskenään ja niillä on vain pieniä geneettisiä eroja.
Keuhkoahtaumatauti Keuhkoahtauman ja astman oireet muistuttavat osittain toisiaan. Astman syntymekanismi on kuitenkin erilainen ja hoito poikkeaa keuhkoahtaumasta, vaikka kumpaakin sairautta hoidetaan osittain samoilla lääkkeillä. Tauti on helposti todettavissa spirometrialla eli mittaamalla keuhkojen tilavuutta ja uloshengityskapasiteettia. Laitteistoa ei ole joka terveysasemalla, mutta Hengitysliitto pyrkii toimittamaan mahdollisimman monelle terveysasemalle ns. minispirometrin, jota voidaan pitää kädessä kuten matkapuhelinta. Astma poikkeaa keuhkoahtaumasta erityisesti siinä, että astmapotilaan keuhkojen suorituskyky vaihtelee voimakkaasti.
Raamattu Uuden testamentin evankeliumeissa (Matteus, Markus, Luukas, Johannes) kerrotaan, miten Jeesus eli ja opetti ja miten hänet lopulta tuomittiin, koska hän ilmoitti olevansa Jumalan poika. Evankeliumien lopussa kerrotaan hänen vihamiestensä saattaneen hänet tuomiolle ja ristinkuolemaan ja siitä, miten hänet herätettiin eloon kolme päivää kuolemansa jälkeen. Evankeliumeissa kerrotaan myös, miten Jeesus lähetti opetuslapsensa viemään hyvää sanomaa hänestä kaikkialle maailmaan.
Dialogi Tällaisen puhumisen taidon takana on tietenkin ajattelu: miten suhtaudun muihin, miten tärkeänä näen arvostuksen ihmisten välisissä suhteissa ja miten tietoisesti pyrin edistämään arvostusta.
Satunnaismuuttujien riippuvuus Kun kummankin satunnaismuuttujan poikkeamat kerrotaan keskenään formula_39, on tulos riippumattomassa tapauksessa nolla. Mikäli satunnaismuuttujat riippuvat toistaan, voi riippuvuus olla positiivista tai negatiivista. Riippuvuus on positiivista, kun sekä formula_16 että formula_17 poikeavat positiiviseen suuntaan yhdessä ja molemmat negatiiviseen suuntaan yhdessä. Poikkeamien tulo on tällöin aina positiivinen, koska tulontekijät ovat samanmerkkisiä. Jos formula_16 poikkeaa positiiviseen suuntaan, kun formula_17 poikkeaa negatiiviseen suuntaan, on poikkeamien tulo negatiivinen. Sama tulos saadaan, kun ne poikkeavat päinvastaisiin suuntiin.
WWE 2K (pelisarja) WWE All Stars ilmestyi Yhdysvalloissa 29. maaliskuuta 2011, ja Euroopassa 1. huhtikuuta 2011. Peli sisältää nykyisiä painijoita, sekä myös vanhoja painilegendoja. Tämä painipeli poikkeaa realismisuudesta siten, että sen pelin painijat ovat normaalia suurempia ja lihaksikkaampia.
Peli poikkeaa myös siten, että pelissä vois hyppiä esimerkiksi Steel Cage ottelussa häkin seunustalta toiselle seinustalle. Myös liikkeet sisältävät erikoisefektejä kuten esimerkiksi valoefektejä ja monen metrin korkuudelle hyppimistä.
Apostolien teot Jotkut tutkijat ovat katsoneet, että tekstinsisäinen todistusaineisto puhuisi Luukkaan roolia vastaan. Heidän mukaansa kirjan teologia poikkeaa Paavalin kirjeistä. Jos Luukas oli Paavalin matkakumppani, tämä olisi erikoista. Nämä tutkijat katsovat myös, että Apostolien teot poikkeaa kerronnassa joissakin kohdassa Paavalin kirjeistä, kuten Galatalaiskirjeestä, kuvatessaan aikaa Paavalin kääntymyksestä siihen, kun hän kävi Jerusalemissa tapaamassa muita apostoleita. Jotkut katsovat, että Luukas ei voi olla kirjoittaja, koska hän ei mainitse kirjassa Paavalin kirjeitä. Toiset taas katsovat, että kirjeet on julkaistu yhdessä vasta Apostolien teon kirjoittamisen jälkeen.
Xiben kieli Xiben kieli on tunguusikieli, jota puhuvat Kiinan Xinjiangissa asuvat xibet. Xibe ja mantšun kieli ovat keskenään ymmärrettäviä ja joidenkin sinologien mukaan (esim. Jerry Norman) xibe on mantšun murre, kun taas jotkut pitävät sitä erillisenä kielenä. Xibe poikkeaa mantšun kielestä mm. siinä, että siinä on kahdeksan vokaalia, kun taas mantšussa on vain kuusi vokaalia. Myös morfologia poikkeaa mantšun vastaavasta ja vokaalisointujärjestelmä on monimutkaisempi. Lisäksi xibessä on vähemmän kiinalaisperäisiä lainasanoja kuin mantšussa. Xibeä kirjoitetaan xiben kirjaimistolla, joka juontaa juurensa mantšun kirjaimistosta.
Vilho Koskela Vilho Koskela on hämäläisen pienviljelijän ja punapäällikön Akseli Koskelan ja Elina Kivivuoren esikoispoika. Hän syntyy kuvitteellisessa Pentinkulman kylässä vuonna 1913 ja kuolee jatkosodassa vuonna 1944.
Vilho Koskela Jatkosodan syttyessä Vilho Koskela on lähes 30-vuotias. Hänen alaisuudessaan palvelevat sotilaat ovat ymmärtäväisempiä Koskelaa kuin toista joukkueenjohtajaa, luutnantti Lammiota (joka myöhemmin aktiiviupseerina nousee kapteeni Kaarnan paikalle komppanianpäälliköksi) kohtaan. Koskela on hiljainen, rauhallinen ja ystävällinen, ja onnistuu siksi saamaan sotilaidensa luottamuksen. Vahäpuheisuutensa takia hän saa lisänimen Ville Vaitelias. Koskela on sangen vaatimaton ja usein enemmän sotilas kuin upseeri. Käydessään kotona syyskesällä 1942 Vilho Koskela esittää isänsä kanssa keskustellessaan pessimistisiä arvioita sodan lopputuloksesta ja pitää Saksan häviötä mahdollisena – jo kauan ennen Stalingradin taistelua. Koskela kuolee kesän 1944 torjuntataisteluiden aikana. Hänet ammutaan konepistoolilla hänen tuhotessaan vihollisen panssarivaunun kasapanoksella, ja hänen yrityksensä estää suomalaisten linjaa hajoamasta valuu hukkaan.
Vilho Koskela Vilho tulee tarinaan mukaan Pohjantähti-trilogian toisen osan ensimmäisessä luvussa. Hän on syntyessään normaalikokoinen, painaa ”rohkeen kolme ja puoli kiloo”. Hänen isovanhempansa ovat Johannes ja Alma Koskela sekä Otto ja Anna Kivivuori. Hänen kummeikseen valitaan eno Janne Kivivuori ja tämän Sanni-vaimo. Jannen ja Sannin poika Allan on Vilhon ainoa serkku. Vilhon toinen eno, Oskari Kivivuori, kaatuu Suomen sisällissodan loppuvaiheessa. Hänen molemmat setänsä, Aleksis Johannes ja August Johannes Koskela, taistelevat sisällissodassa punaisella puolella, ja heidät teloitetaan sodan päätyttyä. Vilholla on kaksi pikkuveljeä, Eero ja Voitto, jotka molemmat kaatuvat talvisodassa. Hänen nuorin veljensä, vuonna 1927 syntyvä Juhani Koskela, ei joudu sotaan ja perii Koskelan tilan. Vilhon neljäs sisarus on pikkusisko Kaarina Koskela.
Vilho Koskela Vilho Johannes Koskela on kuvitteellinen hahmo Väinö Linnan romaaneissa "Tuntematon sotilas" (1954) ja "Täällä Pohjantähden alla" (1959–1962). "Tuntemattomassa sotilaassa" Koskelan sotilasarvo on aluksi vänrikki ja myöhemmin luutnantti. Hän kaatuu jatkosodassa 1944.
Vilho Koskela Kenties tunnetuimman Vilho Koskela -tulkinnan teki Kosti Klemelä Edvin Laineen vuonna 1955 ohjaamassa "Tuntemattomassa sotilaassa". Klemelä tulkitsi roolin myös eri teattereissa. "Täällä Pohjantähden alla" -romaanin kolmanteen osaan perustuvassa elokuvassa "Akseli ja Elina" (1970) roolin teki Ismo Vehkakoski. Vuonna 1985 Rauni Mollberg ohjasi "Tuntemattoman sotilaan" toisen elokuvaversion, jossa Koskelaa näytteli Risto Tuorila, ja vuonna 2009 valmistuneessa Timo Koivusalon "Täällä Pohjantähden alla" -elokuvassa Vilhoa näytteli Sampo Sarkola. "Tuntemattoman sotilaan" kolmannessa filmatisoinnissa Koskelaa tulkitsee Jussi Vatanen.
Vilho Koskela Väinö Linnan oman kertoman mukaan Vilho Koskelan esikuva oli nilsiäläinen Einari Kokkonen. Kokkonen oli pientilallisen poika, joka hyvänä hiihtäjänä oli osallistunut talvisodassa vaativiin partioretkiin ja yleni sotien aikana alikersantista kapteeniksi. Kokkonen antoi aineksia etenkin Linnan "Tuntemattomassa sotilaassa" kuvaamaan Vilho Koskelan luonteeseen ja preussilaisen sotilaskurin ajatusta loukkaavaan johtamistapaan. Linna myös piti savolaista Kokkosta niin ”hämäläisen oloisena”, että saattoi käyttää häntä hämäläisen Koskelan esikuvana. Toinen Koskelan hahmoon aineksia antanut upseeri oli Pertjärven taistelun jälkitoimissa kaatunut Niemelä-niminen luutnantti, jota Linna myös arvosti johtajana. Niemelä oli luonteeltaan Kokkosta tylympi, mutta vain ihmisenä, ei johtajana. Kokkosen tavoin Niemelä, joka sivilissä oli ollut autonapumies, yleni sodan aikana alikersantista komppanianpäälliköksi.
Vilho Koskela Helsingin Sanomien entisen elokuvakriitikon Helena Yläsen mielestä Vilho Koskelaa ei voi ajatella ilman tietoa myöhemmästä "Täällä Pohjantähden alla" -trilogiasta. Jo "Tuntemattomassa sotilaassa" Väinö Linna kertoo Koskelan taustasta poikkeuksellisen paljon, enemmän kuin kenestäkään muusta romaanin henkilöstä. Yläsen mukaan Vilhossa yhdistyvät kaikki hänen perheensä hyvät ominaisuudet: hänen isoisänsä Jussin sisu, isoäitinsä Alman käytännöllisyys, isänsä Akselin johtajankyvyt sekä toisen isoisänsä Oton ja enonsa Jannen nokkeluus. Mahdollisesti hänellä on myös äitinsä Elinan hymy.
Vilho Koskela Akseli Koskelan ikäluokkaan kuuluva iloluontoinen Aune Leppänen vie juopuneen Vilhon eräänä iltana Leppäsen saunaan. Vilho harrastaa seksiä Aunen kanssa samassa saunassa kuin Akselikin aikoinaan:
Vilho Koskela Vilho Koskela on esimerkillinen hahmo ystävällisyytensä vuoksi ja onkin miestensä ihannoima johtaja. Hän on mukana sekä talvi- että jatkosodassa. Talvisodan jälkeen Koskela komennetaan upseerikouluun, ja hän jää armeijaan ylimääräisesti palkattuna vänrikkinä. Palveluksessa hän on vähä-ääninen, hieman kömpelö, mutta asiallinen ja saa miehensä opetetuiksi siinä missä muutkin. Kotilomalla Pentinkulmalla välirauhan aikana keväällä 1941 opettaja Pentti Rautajärvi tekee hänen kanssaan sinunkaupat: ”Kun tässä kerran upseeritovereita ollaan. Tästä lähtien Pentti.”
Vilho Koskela Asevelvollisuutensa Vilho suorittaa Hennalassa Tampereen rykmentissä. Samassa paikassa hänen punakapinallinen isänsä oli sisällissodan loppuvaiheessa vangittuna. Rivissä Vilho ”oppii helposti kaiken”, ja hän jatkaa aliupseerikouluun. Komennusta sinne pidetään hieman erikoisena miehen edellä mainitun ”suuren punaisen sukurasituksen” tähden: isä, setämiehet ja Oskari-eno taistelivat sisällissodassa punaisten puolella ja Janne-eno on pesunkestävä sosiaalidemokraatti. Ensisijaiset syyt komennukselle aliupseerikouluun ovat Vilhon menestyminen hiihtokilpailuissa ja muissa ”ruumiinharjoituksissa” sekä hänen erinomainen ampujantaitonsa. Heti asepalveluksen jälkeen Vilho palaa kotitilalleen Koskelaan.
Täällä Pohjantähden alla Teoksella on joitain yhtymäkohtia Linnan toisen tunnetun teoksen "Tuntemattoman sotilaan" kanssa. Esimerkiksi "Tuntemattomassa sotilaassa" esiintyvä konekiväärijoukkueen johtaja Vilho Koskela on Akselin ja Elinan vanhin poika. Vilho Koskelan kuolinkohtaus "Tuntemattomassa sotilaassa" ja "Täällä Pohjantähden alla" -sarjan kolmannessa osassa on lähes sanasta sanaan identtinen.
Vilho Koskela Kun kielitieteilijät suorittivat murteenkorjailua Linnan alkuperäiskäsikirjoitukselle, he pyrkivät mahdollisimman aitoon ja kielitieteellisesti perusteltuun murreasuun. "Tuntemattoman sotilaan" hahmojen murteenmuokkaus on Koskelan kohdalla kulkenut päinvastaiseen suuntaan kuin romaanin muiden hahmojen kieli. Alkuperäisessä käsikirjoituksessa Vilho puhuu lähinnä kansankieltä, kun taas painetussa "Tuntemattomassa sotilaassa" hän puhuu muiden upseerien tapaan lähes puhdasta yleiskieltä.
Vilho Koskela Linna kuvaa Koskelaa "Sotaromaanissa": ”Tanakkaruumiinen, vaaleatukkainen, sinisilmäinen, lovileukainen ja niin vähäpuheinen, että oli saanut liikanimen Ville Vaitelias.”
Vilho Koskela Linna kuvaa Koskelan ihanteellisena johtajana. Siksi Koskelasta on jäänyt suomalaiseen kulttuuriin käsitys esimerkillisenä johtajana. Elämään on jäänyt muun muassa Koskelan tokaisu: ”Asialliset hommat suoritetaan. Muuten ollaan kuin Ellun kanat.” Koskelalla on kirjassa hyvin vähän repliikkejä, mutta hän on tästä huolimatta miltei joka hetki läsnä, miestensä parissa. Koskela johtaa joukkoaan siten, että hänen miehensä tuntevat tekevänsä asian vapaaehtoisesti. Hän ei puutu toisten tekemisiin eikä häntä itseään tarvitse auttaa, sillä hän selviytyy kaikista saamistaan tehtävistä. Yhdessä Rokan kanssa hän tekee vain sen, mistä on hyötyä. Reilu ja järkevä Koskela muuttuu kuitenkin humaltuessaan aggressiiviseksi ja arvaamattomaksi.
Vilho Koskela Pentinkulman rovasti Lauri Salpakari, jolla usein menee sukset ristiin Akselin kanssa, kunnioittaa Vilhoa ”Hän on rehti poika… Jotakin tämän kansan parhaimmiston ytimestä hänessä näkyy…” Salpakari katsoo, että Vilho veljineen on hyvittänyt isäinsä ”pahat teot” kansakunnalle.
Akseli Koskela Vilho, Eero ja Voitto lähtivät Suomen joukoissa talvisodan rintamalle, missä Eero ja Voitto kaatuvat. Vilho ylenee vänrikiksi, myöhemmin luutnantiksi ja kaatuu jatkosodan lopulla. Hänen sotataivaltaan kuvataan tarkemmin Linnan teoksessa "Tuntematon sotilas". Sen päivän iltana, jolloin Vilhon kuolinviesti on saapunut, Akseli istuu hevostallissa ylösalaisin käännetyn silppusaavin päällä ja itkee väkivaltaisesti purskahtelevaa itkua; viikkoa aiemmin tullut tieto Koskelasta sotaan otetun hevosen kaatumisesta on menettänyt täysin merkityksensä.
Vilho Koskela Elokuvassa "Akseli ja Elina" Koskela kuitenkin kuolee eri tavalla. Hän astuu miinaan ei-kenenkään-maalla joitain hetkiä aselevon alkamisen jälkeen mentyään hakemaan kaatuneiden suomalaisten ruumiita.
Vilho Koskela "Tuntemattoman sotilaan" hahmoista Koskela ja Rokka olivat Linnan itsensä mukaan ainoita, joilla oli todellinen esikuva; Rokan esikuva oli Linnan asetoveri, sittemmin Punkalaitumella pienviljelijänä toiminut Viljam Pylkäs. Muita todellisiin henkilöihin perustuvia hahmoja Linna on romaanin tarpeisiin muokannut edelleen käyttäen todellisia henkilöitä vain aineksina, vain Rokka ja Koskela ovat Linnan ystävän, kirjailija Jaakko Syrjän mukaan sopineet romaaniin sellaisenaan.
Vilho Koskela Koskelan johtamistaidot on kuitenkin myöhempinä vuosikymmeninä osittain kyseenalaistettu ja niiden vastapainoksi on alettu korostaa Lammion johtamistyylin hyviä ominaisuuksia. Esimerkiksi eversti Wolf H. Halsti piti Koskelan tyyppisiä johtajia esimiehilleen epälojaaleina ja passiivisina ja katsoi taistelukyvyn ja -hengen päässeen heidän vuokseen romahtamaan jatkosodan asemasotavaiheessa. Koskela on vahvimmillaan luottamuksen rakentajana, ja hän on miehiään kohtaan äärimmäisen vastuuntuntoinen, mutta häneltä puuttuu oma-aloitteisuus joukkonsa kouluttamiseen. Lisäksi hän katsoo alaistensa väärinkäytöksiä läpi sormiensa eikä tue arvovallallaan sellaisia ylemmältä taholta tulleita käskyjä, jotka häiritsevät hänen rauhaansa tai ovat hänelle vastenmielisiä. Everstiluutnantti, kasvatustieteen tohtori Vesa Nissinen pitää Koskelaa luontaisena pienen joukon johtajatyyppinä, mutta hänen mielestään tämä ei pysty tarkastelemaan asioita laajasti eikä Koskelasta siksi olisi nykyaikaisen suuryrityksen johtajaksi. Toisaalta Lammio pilaa vahvuutensa – ammattitaitonsa ja rohkeutensa – joustamattomuudellaan ja puutteellisilla taidoillaan ihmisten käsittelyssä.
Vilho Koskela Koulussa Vilho on hiljainen ja hillitty, opettajan kannalta melko helppo oppilas. Koulun suhteen hänen toiveensa on lähinnä, että se loppuisi pian. Opettaja Pentti Rautajärveen tekee vaikutuksen Vilhon kultamitali pitäjän poikien hiihtokilpailussa. Koulun päätyttyäkin hän on kiinnostunut urheilusta, mutta tietää toisaalta, ettei isä päästä häntä ”suojeluskunnan kentälle urheilemaan”.
Väinö Linna Linnan omissa elämänvaiheissa on monista yhtäläisyyksiä yhden romaanien päähenkilön, Vilho Koskelan kanssa. Tästä huolimatta hän on itse mieltänyt heidät eri henkilöiksi.
Risto Tuorila Tuorila on näytellyt monissa teatteri- ja elokuvaproduktioissa. Hän näytteli Vilho Koskelaa Rauni Mollbergin elokuvassa "Tuntematon sotilas" (1985) ja voitti siitä Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon. Tuorila näytteli Jussi Koskelaa Timo Koivusalon ohjaamissa "Täällä Pohjantähden alla" ja "Täällä Pohjantähden alla II" -elokuvissa. Hän sai Oulun kaupungin kulttuuritunnustuspalkinnon vuonna 2004, perusteena pitkäaikainen ja ansiokas työ Oulun kaupunginteatterissa.
Pentti Rautajärvi Hän esiintyy ennen sotaa poikkeuksetta pohjalaisessa perinneasussa: lapikkaissa, pussihousuissa ja jussipaidassa korostaakseen isänmaallisuuttaan. Ennen Pentinkulmalle tuloaan hän on osallistunut sisällissotaan – vaikkakin vain lähettinä – ja Aunuksen retkeen. Rautajärvi pitää sotilaskasvatuksen puuttumista kansakoulun opetussuunnitelmasta suurena puutteena ja pyrkii korvaamaan sen marssittamalla lapsia tahdissa voimistelutunneilla. Lukutunnilla luetaan Topeliuksen Maamme-kirjaa, ja Vilho Koskela jää laiskanläksylle, koska hän ei osaa ulkoa tarinaa karhuntappaja Martti Kitusesta. Myöhemmin Vilho kuitenkin menestyy erinomaisesti hiihtokilpailuissa, ja opettaja valitsee hänet Pentinkulman koulun edustajaksi pitäjän koulujenvälisiin hiihtokilpailuihin, jotka Vilho niin ikään voittaa.
Tauno Koskela Koskelan vanhemmat olivat tehtailija Iisak Viktor Koskela (ent. Grönfors) ja Elli Aliina Tamminen. Hänen vanhempi veljensä oli kirjailija Unto Koskela. Koskelalla oli myös veli Otto ja sisar Hilppa. Koskela oli naimisissa AK Seppisen tyttären Anna-Liisan kanssa. Heile syntyi kaksi poikaa, Tapani ja Hannu. Koskela tuli ylioppilaaksi Rauman yhteislyseosta 1936 ja lähti aluksi opiskelemaan teologiaa Helsingin yliopistoon pariksi vuodeksi. Hän valmistui kuitenkin kansakoulunopettajaksi Jyväskylän Kasvatusopillisesta Korkeakoulusta 1943 ja filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta 1956. Koskela toimi äidinkielen lehtorina Rauman seminaarissa 1964–1972 ja didaktiikan lehtorina Rauman opettajankoulutuslaitoksessa 1972–1979.
Lauri Koskela Lauri Koskela syntyi Lapuan Huhtalankylässä köyhään viljelijäperheeseen. Isän häivyttyä omille teilleen äiti joutui huolehtimaan lapsistaan yksin hankkien elannon pyykkärinä ja siivoajana. Koskela joutui taustansa takia koulukiusatuksi, minkä vuoksi hän päätti ryhtyä harrastamaan urheilua. Koskela oli kiinnostunut myös yleisurheilusta sekä jalkapallosta, mutta lopulliseksi lajivalinnaksi muodostui paini, jota hän harrasti Lapuan Ponnistuksessa.
Koskela (Oulu) Koskela on vanha työläiskaupunginosa, joka syntyi alun perin Toppilan sahan viereen. Myös Toppilan sellutehdas, Toppilan panimo ja satama ovat luoneet teollisuustyöpaikkoja alueella. Nykyiseen Koskelan kaupunginosaan kuuluu myös osa entisestä Koskelankylästä. Tämä vanha nimitys näkyy edelleen työväentalon, Koskelankylän Walon, nimessä.
Akseli Koskela Pentinkulmalle tulee 1920-luvulla uusi opettaja Pentti Rautajärvi, joka on innokas suojeluskuntalainen ja mielipiteiltään oikeistolainen. Kun pappilan väki on selvittänyt hänelle Akselin menneisyyden, Rautajärvi ei tervehdi Akselia kohdatessaan tämän maantiellä. Opettajan suhtautuminen Akseliin muuttuu kuitenkin suopeammaksi, kun Vilho voittaa säännöllisesti koulun hiihtokilpailut ja lopulta koulujen välisen kilpailun.
Esko Koskela Esko Koskela syntyi Tyrvään Kotajärvenmaassa. Hän jäi orvoksi varhain ja varttui kahden enonsa kanssa, jotka hankkivat hänelle ensimmäisen, Majaniemen valmistaman, harmonikan huomattuaan pojan musikaalisesti lahjakkaaksi ja innostuneeksi soittajaksi. Hän perusti pian soittamaan opittuaan oman orkesterin.
Vilho Siivola Vilho Siivola syntyi Valkeakoskella paperitehtaan hevosmiehen poikana 1910 ja kuoli 74 vuoden ikäisenä 1984 Helsingissä.
August Koskela Sodan loppuvaiheessa punaisia pyrkii myös Pentinkulmalta pakoon Venäjälle ennen kuin valkoiset saapuvat kylään. Lähtijöiden joukossa on myös Elma, mutta Aku jää kylään muun muassa jalassaan olevan haavan takia. Punaisten lähdettyä ja valkoisten tultua kylään Aku ja hänen veljensä Aleksi vangitaan. Kun veljeksiä lähdetään viemään kotoaan Koskelasta, Aku antaa luupäisen linkkuveitsensä Akselin pojalle Vilholle, joka on salaa toivonut sitä itselleen. Valkoisten kenttäoikeus tuomitsee Akun ja Aleksin kuolemaan, ja veljekset teloitetaan yhdessä Aadolf Halmeen, Anton Laurilan ja Kalle Silanderin kanssa. Juuri ennen teloitustaan Aku heittää kävelykeppinsä päin teloittajia, mikä aiheuttaa hetken kestävän hämmingin. Elma puolestaan jää muiden itää kohti pyrkivien punakaartilaisten kanssa vangiksi Lahden lähistöllä ja hänet ammutaan myöhemmin Hennalassa.
Vilho Rantanen (Vapaakirkko) Toimitussihteeri Vilho Einar Rantanen ja hammaslääketieteen kandidaatti Jenny Wilhelma Auer solmivat vuonna 1927 avioliiton. Perheeseen syntyi neljä lasta: Kari 1929, Pentti 1931, Paavo 1934 sekä Anja 1936. Lapsista Paavo Rantanen toimi muutamia kuukausia ulkoministerinä keväällä 1995.
Jussi Vatanen (näyttelijä) Vatanen palkittiin tammikuussa 2014 parhaan miesnäyttelijän Kultaisella Venlalla roolistaan televisioelokuvassa "Puolin ja toisin". Hän sai saman palkinnon myös vuoden 2015 gaalassa roolistaan komediasarjassa "Kimmo". Vatanen on ollut ehdolla parhaan miesnäyttelijän Kultaisen Venlan saajaksi myös vuosina 2013 ja 2017. Vuonna 2018 hän oli kolmannen kerran urallaan ehdolla Jussi-palkinnon saajaksi, nyt parhaan miessivuosan kategoriassa roolistaan Aku Louhimiehen ohjaamassa "Tuntematon sotilas" -elokuvassa. Hän esittää elokuvassa vänrikki Vilho Koskelaa.
Koskela (Helsinki) Koskelan voidaan katsoa jakautuvan kahteen alueeseen: pienen luonnontilassa olevan kaistaleen pohjoispuoliseen omakotitaloalueeseen ja eteläpuoliseen kerrostaloalueeseen. Koskelassa on mm. vanhainkoti, kaksi lastenkotia, koulu, päiväkoti, nuorisotalo, keskuspesula (purettu 2012) ja Koskelan vanhustenkeskus. Kaupunkikuvaan kuuluvat varikot Koskelan bussi- ja raitiovaunuvarikko eivät kuulu Koskelaan nimistään huolimatta. Puu-Koskelassa kadut on nimetty uusmaalaisten kuntien mukaan.
Vilho Rantanen (Vapaakirkko) Rantasen vanhemmat olivat Jaakko Matinpoika Rantamäki, myöhemmin Rantanen ja Sanna Salomonintytär Rantamäki, Rantanen o.s. Kaataja. Jaakko oli muiden nurmolaisten tavoin hankkinut viiden vuoden Amerikan passin vuonna 1887 ja lähtenyt metsuriksi Texasiin. Amerikan dollareilla Sannan kanssa oli aloitettu yhteinen matka vuonna 1891. Hankitussa talossa oli leipomo ja kauppa. Sanna leipoi. Kun Vilho syntyi viidentenä lapsena vuonna 1899, Jaakko Rantamäki katseli tilavampaa asuntoa ja osti Pakkalan tilan Nurmon Kourasta. Hän palasi isiensä ammattiin maanviljelijäksi. Perheen sukunimi vaihtui Rantaseksi. Perheeseen syntyi yhdeksän lasta.
Pasi Koskela Koskelan vaimo on oopperalaulaja Tiina-Maija Koskela (o.s. Hirvilammi). Koskelan veli, pikaluistelija Pekka Koskela, piti yli vuoden ajan hallussaan 1 000 metrin maailmanennätystä ja on lajin moninkertainen arvokisamitalisti. Veljekset ovat myös sukua painin olympiamitalisti Harri Koskelalle.
Laila Koskela Maaliskuussa 2014 Tampereen Perussuomalaiset ry erotti Koskelan paikallisyhdistyksestä luottamuspulaan vedoten. Koskelan epäiltiin kannelleen kaupunginlakimiehelle perussuomalaisten Rantaväylän tunneliin liittyvästä Aamulehdessä julkaistusta ilmoituksesta. Koskela kertoi myöhemmin erottamisen vaikuttaneen hänen päätökseensä lähteä perussuomalaisista. Koskela erosi puolueesta marraskuun alussa 2014 ja liittyi Suomen Keskustaan. Samalla hän ilmoitti olevansa käytettävissä keskustan ehdokkaaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Koskelan loikkauksen jälkeen keskustalla oli 36 ja perussuomalaisilla 37 kansanedustajaa. Koskelaa ei valittu eduskuntaan 2015 vaaleissa.
Koskela (Helsinki) Koskelan vanhustenkeskus eli entinen Koskelan sairaala on saanut alkunsa vuonna 1912 perustetusta Forsbyn vaivaistalosta ja työlaitoksesta, joka myöhemmin muutettiin Helsingin kaupungin kunnalliskodiksi. Vuonna 1957 siitä tuli "Koskelan sairaskoti", myöhemmin Koskelan sairaala.
Unto Koskela Koskelan vanhemmat olivat tehtailija Iisak Viktor Koskela (ent. Grönfors) ja Elli Aliina Tamminen. Hän tuli ylioppilaaksi 1928 ja toimi rautatievirkailijana 1925-1927. Koskelan nuorempi veli oli kirjailija ja opettaja Tauno Koskela. Hän opiskeli Helsingin ja Turun yliopistoissa ja työskenteli Länsi-Suomi-lehden toimittajana ja pakinoitsijana. Koskela kuului opiskeluaikanaan V. A. Koskenniemen johtamaan kirjalliseen piiriin, mutta siirryttyään Helsinkiin hän liittyi Tulenkantajiin.
Jouni Koskela (pesäpalloilija) Jouni Koskela (s. 2. heinäkuuta 1988 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2018 Seinäjoen JymyJusseja. Koskela on edustanut JymyJusseja kaudesta 2018 alkaen. Koskelan kasvattajaseura on Alajärven Ankkurit. Koskelan edellisiä seuroja ovat Koskenkorvan Urheilijat, Alajärven Ankkurit sekä Kankaanpään Maila.
Koskela (Helsinki) Koskelassa sijaitsee bussilinjan 55 päätepysäkki, minkä lisäksi Koskelaa palvelevat Koskelantietä ajavat linjat 57, 518 ja 848 sekä Käpyläntietä ja Oulunkyläntietä liikennöivät linjat 52 ja 65. Lahdenväylän liikennekäytävän linjat kulkevat Koskelassa, mutta ohittavat asuinalueet noin kilometrin etäisyydellä. Sekä Käpylän että Oulunkylän lähijuna-asemille on Koskelan runsasväkisemmältä kerrostaloalueelta hieman yli kilometrin matka.
Minna Koskela Koskela tunnetaan televisiosarjasta "Kumman kaa", jossa hän näyttelee terveydenhoitaja Ellu Jokista. Koskela on käsikirjoittanut sarjan Heli Sutelan kanssa. Sutela ja Koskela olivat samalla vuosikurssilla Teatterikorkeakoulussa. He tekevät yhdessä myös sketsiesityksiä. Koskela on esiintynyt kotimaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, kuten "Iltalypsy", "Tahdon asia", "Team Ahma" ja "Raid", sekä "8 päivää ensi-iltaan", "Nousukausi" ja "Klassikko".
Vilho Rantanen (jääkäri) Rantasen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Evert Rantanen ja Augusta Matilda Mattsson. Hän meni naimisiin Hilja Uolan kanssa. Avioliitosta syntyi yksi tytär Eila Rantanen. Vilho Rantanen kirjoitti ylioppilaaksi Tyrvään suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Satakuntalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopistossa vuosina 1912–1915 ja 1919–1926. Hän suoritti lääketieteellisen alkututkinnon vuonna 1915 ja lääketieteen kandidaattitutkinnon vuonna 1921 sekä lääketieteen lisensiaattitutkinnon vuonna 1926.
Koskelan vanhustenkeskus Vuosina 2003–2013 alueella toimi myös Koskelan terveysasema. Sen nimi oli alun perin "Käpylän terveysasema", ja sille valmistui vuonna 1983 uusi punatiilinen rakennus Käpylän­tien ja Kullervon­kadun kulmaan. Koskelan sairaala-alueelle se siirrettiin vuonna 2003, jolloin sen nimi samalla muutettiin Koskelan terveys­asemaksi. Vuonna 2013 Koskelan terveys­aseman pavelutarjonta kuitenkin vietiin Oulunkylän terveysaseman yhteyteen.
Ilpo Koskela Ilpo Kaarlo Koskela (29. tammikuuta 1945 Janakkala – 9. elokuuta 1997 Padasjoki) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja. Koskela pelasi neljät MM-kisat ja kerran olympialaisissa. Ilpo Koskela pelasi yhteensä 112 maaottelua tehoin 12+13. Koskela voitti yhden Suomen mestaruuden ja pelasi 349 ottelua jääkiekon SM-sarjassa ja -liigassa tehden pisteet 67+82.
Toni Koskela Koskela oli alun perin Puotinkylän Valtin kasvatteja, minkä lisäksi hän edusti juniorina myös HJK:ta. Aikuisten tasolla Koskela debytoi FC Jokereiden reservijoukkue Jokruissa nousten myöhemmin seuran edustusjoukkueeseenkin kaudella 2001. Heinäkuussa 2003 Koskela puolestaan vuokrattiin toiseen liigaseuraan FC Hämeenlinnaan loppukaudeksi Jokereiden hankittua tuolloin Sami Ylä-Jussilan keskikentälleen. Huhtikuussa 2004 Koskela siirtyi Kotkaan FC KooTeePeehen.
Koskelan vanhustenkeskus Koskelan vanhustenkeskus on Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveysviraston ylläpitämä vanhusten palveluasuntoalue ja vanhainkoti. Se toimii entisen Koskelan sairaalan alueella Helsingin Koskelassa. Sen puistomainen tontti on noin 10 hehtaarin laajuinen, ja sitä rajoittavat Koskelan­tie, Kullervon­kadun jatke, Käpylän­tie ja Kunnallis­kodin­tie.
Tiina-Maija Koskela Koskela on naimisissa entisen pikaluisteluvalmentajan Pasi Koskelan kanssa.
Vilho Lampi Lampi syntyi Oulussa ja vietti lapsuutensa Kakaravaaran kaupunginosassa. Hän kävi Kajaanintullin kansakoulua, kunnes muutti 11-vuotiaana Liminkaan, josta hänen isänsä oli ostanut maatilan. Perhe asui Matinlaurin tilalla kylän keskustassa Liminganjokivarressa. Lähellä tilaa sijaitsevassa vanhassa Limingan kansakoulurakennuksessa niin sanotussa Kivikoulussa, jota koulua myös Lampi aikoinaan kävi, sijaitsee nykyään Vilho Lampi -museo. Koulun kevätnäyttelyissä Lammen töitä saattoi olla näytillä seinän täydeltä ja nuorena Lampi tunnettiin myös innokkaana lukijana, lausujana ja kirjoittajana.
Hannele Koskela Hannele Kristiina Koskela (o.s. Hämäläinen, s. 25. joulukuuta 1966 Lahti) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti vuodesta 1984 lähtien Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Hämäläinen sekä Juha Koskela. Kalevan kisoista Koskela saavutti pituushypyssä kaksi pronssia vuosina 1984 ja 1990. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kisoista pituushypyn hopeaa vuonna 1992. Virallisissa kilpailuissa Koskela ei ole esiintynyt vuoden 1992 jälkeen.
Laura Koskela Koskelan kaksoissisko Lotta Toivonen (o.s. Koskela) on myös koripallon Suomen mestari.
Pekka Koskela (professori) Pekka Koskela: Capacity Extension Domains (1990). Jyväskylän yliopisto. (Koskelan väitöskirja)
Pietari Päivärinta Päivärinnan ensimmäinen puoliso vuodesta 1850 oli Liisa Tuomikoski (k. 1890) ja toinen vuodesta 1890 Anna Liisa Koskela (k. 1951). Avioliitoista Päivärinnalla oli yhteensä 18 lasta, joista nuorin syntyi 1906, kun Päivärinta oli jo liki 80-vuotias.
Vilho Lampi Lampi kävi Suomen Taideyhdistyksen Piirustuskoulua vuosina 1921–1925 ja oli jo opiskeluaikanaan taiteilijana tuottelias, minkä ansiosta häntä ihailtiin ja kutsuttiin ystäväpiirissä Nero-Lammeksi. Näihin aikoihin hän maalasi Tyko Sallisen, Alvar Cawénin ja Marraskuun ryhmän vaikutuksen sävyttämää ekspressionismia. Vaikka Lampi syntyi ja kasvoi kaupungissa, opiskeluajoistaan alkaen hänellä oli tapana korostaa maalaisuuttaan ja liminkalaisuuttaan. Tämä ilmeni muun muassa siten, että hänellä oli tapana opiskelijoiden iltamissa tanssia pirunpolskaa ympäri salia heilutellen puukkoaan. Vieraille hän esitteli itsensä ”Vilho Lampi Limingasta. Yhtä painava kuin pitäjän parhaat manttaalipösöt!”
Minna Koskela Televisiorooliensa lisäksi Koskela on näytellyt teatterien lavoilla, muun muassa Koko-teatterissa. 15. maaliskuuta 2010 alkoi "Kummanki kaa ja mukana myös Vesa" -lavakiertue, jossa oli mukana Koskelan lisäksi "Kumman kaa" -sarjasta tutut näyttelijät Heli Sutela ja Ilkka Merivaara. Koskela on käsikirjoittanut sen yhdessä Heli Sutelan kanssa.
Jani Koskela Jani Koskela (s. 14. huhtikuuta 1993) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja häntä valmentaa Juha Koskela.
Laila Koskela Koskela oli vuoden 2007 eduskuntavaaleissa senioripuolueen ehdokas ja hän sai 5 761 ääntä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Koskela valittiin perussuomalaisten listalta eduskuntaan 9 172 äänellä. Koskela valittiin perussuomalaisten listalta Tampereen kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 2 191 äänellä ja vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 1 231 äänellä.
Voitto Koskela Voitto Koskela (1918–1940) on Akseli ja Elina Koskelan kolmas poika Väinö Linnan romaanitrilogiassa "Täällä Pohjantähden alla".
Paavo Pentikäinen Pentikäinen oli Yleisradion Televisioteatterin näyttelijä 1965–1996. Hän näytteli useissa teattereissa, elokuvissa sekä televisio-ohjelmissa 1960-luvulta lähtien. Hänen tunnettuja roolejaan ovat muun muassa Akusti Koskela elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (1968), pappi elokuvassa "Leikkikalugangsteri" (1969), Reiska Mikko Niskasen "Kahdeksan surmanluotia" -elokuvassa (1972), rakennustyömies Urho Suomalainen elokuvassa "Jouluksi kotiin" (1975), Vilho Lammen rooli elokuvassa "Jumala on kauneus" (1985), Tuure Hilarius Ruokosen rooli elokuvassa "Petos" (1988), rekkakuski TV-teatterin road moviessa "Missä on suuri pohjoinen" (1991) sekä Tauno Tane Lintusen rooli elokuvassa "Pilkkuja ja pikkuhousuja" (1992). Pentikäinen oli myös ääniroolissa piirrossarjoissa "Kaukametsän pakolaiset" ja "Vili Vilperi".
Niina Koskela Koskelan uran korkein eloluku on 2312, jonka hän saavutti huhtikuun 2003 listalla. Koskela on rauhallinen asemapelaaja, jonka pelityylissä ei ole selviä heikkoja kohtia.
Ilpo Koskela (sarjakuvapiirtäjä) Koskela on julkaissut sarjakuva-albumeita, useita sarjakuvanovelleja eri lehdissä ja "Pienen oppaan sarjakuvanpiirtämiseen" (2007). Viimeksi mainittu on ilmestynyt myös saamenkielisenä käännöksenä ("Smávva oahpis ráidogovaid sárgumii", 2008). Vuonna 2010 ilmestyi Koskelan kirjoittama laajempi sarjakuvanteon yleisopas "Sarjakuvantekijän oppikirja". Vuonna 2011 Koskela sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän sarjakuvaneuvoksen arvonimen.
Aarno Vehviläinen Vehviläinen syntyi agrologi Vilho Vehviläisen ja Vieno Hämäläisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1971 oli diplomikosmetologi Aila Alice Kymäläinen (k. 2010). Toimittaja ja juontaja Kimmo Vehviläinen on heidän poikansa.
Pekka Koskela Koskela on 188 senttimetriä pitkä ja painaa 84 kilogrammaa. Hän edustaa Seinäjoen Urheilijoita. Koskelan Pasi-veli oli myös Suomen maajoukkuepikaluistelija ja myöhemmin maajoukkuevalmentaja.
Pekka Koskela (professori) Pekka Koskela on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2004 lähtien. Tieteellisistä ansioistaan matematiikan alalla Koskela sai 2001 Väisälän palkinnon.
Koskela (Helsinki) Koskela () on Helsingin 26. kaupunginosa, jossa on asukkaita noin 3 300. Sitä reunustavat Käpylä, Kumpula, Vanhakaupunki ja Oulunkylä. Helsingin piirijaossa Koskela lasketaan osaksi "Vanhankaupungin peruspiiriä".
Katri Koskela Katri Koskela (s. 1983) on suomalainen käsipalloilija. Hän pelasi aktiiviurallaan Sparta IF:n naisjoukkueessa ja oli sen kapteeni. Pelipaikaltaan Koskela oli viivapelaaja. Hän päätti peliuransa vuonna 2013.
Lauri Koskela Siviilielämässä Koskela tunnettiin hiljaisena ja vaatimattomana miehenä. Hänestä tuli tunnettu julkisuuden henkilö, joka teki ulkomuodollaan vaikutuksen erityisesti naisiin, joilta ”Pohjolan Adonikseksi” ylistetty Koskela sai runsaasti ihailijapostia. Hän oli kuitenkin itse naimisissa. Lauri Koskela osallistui sekä talvi- että jatkosotaan. Jatkosodan hyökkäysvaiheen jälkeen hän sai vapautuksen palveluksesta ikänsä vuoksi mutta hänet määrättiin uudelleen rintamalle vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana. Hänestä oli tuolloin kaavailtu myös Suomen Painiliiton uutta päävalmentajaa. Lauri Koskela kaatui Vuosalmella vartiossa ollessaan elokuussa 1944. Hän tavoitteli tuulenpuuskan taisteluhaudan reunan yli heittämää puolisonsa kirjettä ja kuoli tarkka-ampujan luotiin.
Koskelan kirkko Koskelan kirkko on Helsingin kaupungin omistaman entisen Koskelan sairaalan kirkko. Rapatusta tiilestä rakennettu kirkko rakennettiin vuonna 1914 Koskelan kunnalliskodin alueen kirkoksi. Sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Nils Wasastjerna. Suorakaiteen muotoisen ja satulakattoisen pitkäkirkon kuoripäädyssä on runkohuonetta kapeampi ja matalampi puoliympyrän muotoinen sakaristo. Katolla on pieni avoin kellotorni. Runkohuoneen pitkiä sivuja jäsentää sarja poikkipäätyjä.
Oulun normaalikoulu, Koskela Vuonna 2013 Oulun kaupungin hallinnoima Koskelan koulu lakkautettiin ja koulu siirtyi Oulun normaalikoulun osaksi. Uudeksi nimeksi yksikölle tuli Oulun normaalikoulu, Koskela.
Timo Koskela Koskela on voittanut A-, B- ja C-nuorten pistepörsit, valittu Tanskan liigan All-Starssiin ja on kaksinkertainen Tanskan mestari. SM-liigassa Koskela on voittanut pronssia neljästi.
Katri Koskela Koskela aloitti käsipallon Spartan joukkueessa 10-vuotiaana. Hän voitti Spartassa neljä suomenmestaruutta ja toimi maajoukkueen kapteenina. Koskela pelasi kaksi kautta Ruotsissa Elitserienissä Stockholmspolisenissa.
Antero Rokka Antti Rokka on yli 30-vuotias maanviljelijä Karjalankannakselta, jossa hänellä on vaimo ja kolme lasta. Alikersantti Rokka saapuu konekiväärikomppaniaan täydennyksenä syksyllä 1941 sotamies Suden kanssa. Toisin kuin muut hänen yksikössään Rokka ja Susi ovat jo vanhempia miehiä. Rokka oli mukana jo talvisodassa Kannaksen taisteluissa. Rokka osoittautuu erityisen kyvykkääksi taistelijaksi ja muun muassa ottaa vangiksi neuvostoliittolaisen kapteenin ja tuhoaa kokonaisen vihollisjoukkueen. Muodollista kuria kunnioittamaton Rokka joutuu lukuisiin kahnauksiin päällystön kanssa, erityisesti jyrkän ja pedantin komppanianpäällikön luutnantti, myöhemmin kapteeni ja majuri, Lammion kanssa. Toisaalta Rokka tulee hyvin toimeen vänrikki, myöhemmin luutnantti, Vilho Koskelan sekä vänrikki, myöhemmin luutnantti ja kapteeni, Kariluodon kanssa. Hän haavoittuu sodan loppuvaiheella, ja toimii ainakin sotamies Hauhian kouluttajana.
Koskela (Oulu) Palvelut ovat keskittyneet Koskelan koulun läheisyyteen. Sieltä löytyvät kirjasto, neuvola, ostoskeskus, päiväkoti, Wellamo-koti, Koskelan palvelukeskus sekä palvelukeskus Runola. Toinen päiväkoti sijaitsee Purjehtijantiellä. Urheilukenttä on Niittyarossa.
Tiina-Maija Koskela Tiina-Maija Koskelan kirkas, iskukykyinen ääni loistaa erityisesti Straussin, Verdin ja Wagnerin sopraano-osissa. Hän debytoi Suomen Kansallisoopperassa syksyllä 2008, Savonlinnan Oopperajuhlilla kesällä 2009 ja Tampereen Oopperassa keväällä 2013. Maaliskuussa 2015 Koskela lauloi Evan roolin Harry Kupferin ohjauksessa Nürnbergin mestarilaulajissa Suomen kansallisoopperassa. Kesäkuussa 2015 Koskela debytoi Elsan roolissa Wagnerin Lohengrin -oopperassa Pfozheimissa, Saksassa.
Lauri Koskela Koulun jälkeen Koskela työskenteli Lapuan Patruunatehtaalla ja liittyi samalla ammattiyhdistykseen sekä Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Ensimmäisiin painikisoihinsa hän osallistui 1920-luvun puolivälissä. Koskela ei ollut kertaakaan mukana Työväen Urheiluliiton mestaruuskilpailuissa, mutta esimerkiksi toimittaja Lauri Järvinen arveli hänen olleen vuosikymmenen lopulla vähintään TUL:n toiseksi paras omassa sarjassaan. Marraskuussa 1929 Koskela osallistui Helsingin Jyryn järjestämiin valtakunnallisiin kilpailuihin ja voitti 62 kg:n sarjan. Kilpailu aiheutti urheilupoliittisen selkkauksen, koska kommunistinen Jyry oli erotettu sosialidemokraattien hallitsemasta Työväen Urheiluliitosta, joka määräsi Lapuan Ponnistuksen erottamaan kisoihin osallistuneet Koskelan ja Elias Tervasmäen. Ponnistus kuitenkin kieltäytyi, ja TUL erotti seuran jäsenyydestään.
Lauri Koskela Vuonna 1930 Koskela joutui äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen ahdistelemaksi, mikä huipentui kesällä tapahtuneeseen kyyditykseen. Hänet siepattiin kotoaan ja kuljetettiin Alajärvelle, mutta Koskela selvisi tapauksesta ilman suurempia vammoja. Hän kertoi myöhemmin olleensa valmis lyömään kotiinsa tunkeutuneita fasisteja kirveellä mutta malttaneen mielensä äitinsä pyynnöstä. Äärioikeistolaisen ilmapiirin kasvaessa Suomessa ja erityisesti Pohjanmaalla Koskelalla oli enää kaksi vaihtoehtoa, joko lopettaa painiminen kokonaan tai vaihtaa seuraa porvarilliseen Lapuan Virkiään. Hän päätti syksyllä 1930 loikata Virkiän riveihin, syynä oli lähinnä Koskelan tietoisuus omista kyvyistään ja menestysmahdollisuuksistaan myös kansainvälisissä kisoissa. Vasemmistolaisen seuran jäsenenä hänellä ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia tulla valituksi esimerkiksi olympialaisiin.
Mauri Koskela Kansainvälisissä tehtävissä Koskela on toiminut Lähi-idässä, Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Hän toimi mm. UNMIL-operaation sotilaskomponentin esikuntapäällikkönä Liberiassa 2013–2014 ja UNDOF-operaation apulaiskomentajana Lähi-Idässä 2016-2018. Koskela oli ensimmäinen suomalaisen osaston vanhin Afganistanissa 2002, jossa hän toimi myös ISAF operaation siviili-sotilasyhteistyöosaston päällikkönä. Koskela oli mukana perustamassa Suomen ensimmäisiä EU:n taisteluosastoja sekä Kokonaisvaltaisen Kriisinhallinnan Osaamiskeskusta yhdessä CMC-Finlandin kanssa.
Kylmäsuo Niemelän jälkeen entisen soranottamon läheisyydessä oleva mäki ja sitä ympäröivä alue on Koskela, mikä on saanut nimensä vuokratilaansa lunastamattoman maanvuokraajan, Jussi Koskelan mukaan, joka eli kartanosta lunastetun talon mailla vuokraajana viimeisen lunastusvuoden, 1926, jälkeenkin. Koskelan Jussin varsinainen henkikirjanimi oli Johan Törnström (1860–1940). Sitä, miksi soranottamon 1949 muodostanut mäki sai nimensä Koskelaksi ei tiedetä. Mäen länsipuolella on kuitenkin ojaksi pelkistynyt joki, jossa on korkeuseroa. Törnströmin vävy oli Väinö Kokkinen.
Niina Koskela Niina Koskela (s. 8. elokuuta 1971) on suomalaissyntyinen norjalainen shakinpelaaja. Koskela sai naisten suurmestarin arvon vuonna 2006 ja hän on toistaiseksi ainoa tämän arvon saavuttanut suomalaispelaaja. Norjaa hän on edustanut vuodesta 2012.
Arto Minkkinen Arto Minkkinen syntyi Vilho ja Aino Minkkisen perheeseen. Hän opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1978–1982. Minkkinen työskenteli Hämeenlinnan kaupunginteatterissa 1982–1983 ja Ahaa Teatterissa 1984–1988. Niin ikään 1988 hän ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi.
Väinö Malmivaara Malmivaara avioitui Ellen Maria Gummeruksen kanssa. Perheeseen syntyi viisi lasta: Paavo Vilho (1906), Arvi Taneli "Tatu" (1908), Heikki Tapani (1912), Kaisa Salome (1914) ja Väinö Juhani "Jukka" (1916).
William Koskelin Koskelin toimi Tarvaalan maanviljelyskoulun opettajana Saarijärvellä 1889–1890 ja omisti Kirrin tilan Jyväskylän maalaiskunnassa 1890–1908. Hän oli Keski-Suomen maanviljelysseuran sihteerinä ja konsulenttina 1899–1919, Tampereen osakepankin Jyväskylän konttorin johtajana 1917–1922 ja Suomen maatalous-osakepankin Jyväskylän konttorin johtajana 1922–1936. Koskelin toimi lisäksi vt. lääninagronomina vuosina 1893 ja 1898 sekä Keski-Suomi-lehden maatalousosaston toimittajana 1901–1904. Koskelin sai kunnallisneuvoksen arvon 1922.
Toni Koskela Tammikuussa 2005 Koskela vaihtoi ulkomaiden kentille Englannin mestaruussarjassa pelanneeseen Cardiff Cityyn. Hän esiintyi siellä kuitenkin ainoastaan kahdessa sarjaottelussa sekä yhdessä FA Cupin ottelussa. Cardiffista Koskela jatkoikin tammikuussa 2006 matkaansa Kreikkaan solmittuaan sopimuksen Ilisiakosin kanssa. Saman vuoden heinäkuussa hän palasi kuitenkin taas Kotkaan KooTeePeehen. Tämän jälkeen Koskela edusti vielä norjalaista Moldea ja Veikkausliigan Jyväskylän Jalkapalloklubia. Hän joutui lopettamaan uransa kauden 2009 jälkeen kärsittyään polvivammasta.
Tero Koskela Koskela on Kokkolan Pallo-Veikkojen kasvatti, ja ensimmäiset Veikkausliiga-ottelunsa hän pelasi Vaasan Palloseurassa kaudella 1996. Hän on edustanut Suomessa pääsarjatasolla myös Jazzia, Jokereita ja Tampere Unitedia. TamUsta Koskela siirtyi Norjaan, jossa hän edusti puolitoista kautta sekä Tippeligaenin Fredrikstadia että Adeccoligaenin Hønefossia. Kaudeksi 2007 hän siirtyi Honkaan ja kaudeksi 2009 hän palasi Vaasaan. Koskela on saavuttanut muun muassa SM-kultaa TamUssa kaudella 2001 ja Suomen cupin mestaruuden Jokereissa kaudella 1999.
Koskela (Kempele) Koskela on Kempeleessä sijaitseva asuinalue. Asuinalue sijaitsee Pohjanmaan radan itäpuolella, noin 1,5 kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta. Koskela rajoittuu pohjoisessa Ketolanperäntielle ja Ristisuolle, lännessä seututiehen 847 ja Riihivainioon sekä idässä valtatiehen 4 ja Kauppakeskus Zeppelinin alueelle.
Mauri Koskela Mauri Koskela (s. 19. syyskuuta 1960, Lappajärvi ) on suomalainen upseeri ja prikaatikenraali. 
Koskela kävi Kadettikoulun 1980–1983 ja Sotakorkeakoulun 1993–1995. Hän toimi opetusupseerina Kymen Jääkäripataljoonassa 1983-1985 sekä linjan johtajana Reserviupseerikoulussa 1985–1987. Seinäjoen sotilaspiirissä hän työskenteli toimistoupseerina ja toimistopäällikkönä 1987–1993 sekä Vaasan sotilasläänissä osastopäällikkönä ja esikuntapäällikkönä 1995–2000. Porin prikaatissa hän toimi Satakunnan jääkäripataljoonan komentajana 2000–2003 ja esikuntapäällikkönä 2005–2007. Puolustusvoimien Kansainvälisen Keskuksen apulaisjohtajana Koskela oli 2003–2005 ja keskuksen johtajana 2007–2009 vastaten keskuksen siirrosta Niinisalosta Tuusulaan ja kriisinhallintaoperaatioiden johtovastuun siirrosta Puolustusvoimien Kansainväliseltä Keskukselta Porin Prikaatille. Vuonna 2009 hänet määrättiin Jääkäriprikaatin komentajaksi, josta Koskela siirtyi Maavoimien henkilöstöpäälliköksi 2012.
Vilho Virta Vilho Virta syntyi Tampereella ja jäi orvoksi jo seitsemänvuotiaana. Hän pääsi kuitenkin kirjansitojan oppiin ja kiersi 18-vuotiaasta saakka eri puolilla Suomea harjoittamassa ammattiaan. Samalla hän oppi ruotsinkieliseltä mestariltaan ja saksalaiselta työtoveriltaan molempien puhumat kielet. Virta asettui pian Helsinkiin ja liittyi samalla Viktor Julius von Wright perustamaan Helsingin Työväenyhdistykseen. Se kuului niin sanottuun wrightiläiseen työväenliikkeeseen, joka oli pääosin porvariston muodostama ja hallitsema varhainen työväenliike. Sen mukaan työntekijöiden ja työnantajien välillä ei vallinnut mitään sovittamatonta ristiriitaa. Saksantaitoinen Virta oli kuitenkin tutustunut sikäläisten sosialistien ajatuksiin ja vaati jo vuonna 1893 wrightiläistä työväenliikettä radikalisoitumaan.
Sadan miekan mies Serkukset Elisabeth ja Kristiina palaavat Koskelaan ennen kapteeni Kaarnojaa. Koskelassa renki kertoo Ståhlhandsken saapuneen paikalle. Se on kuitenkin valhe, jonka takana on van Heeren. Kaunottaret ajautuvat miekkataisteluun van Heereniä vastaan. Kaarnojan kapteeni saapuu juuri silloin Koskelaan. Hän voittaa van Heerenin kamppailussa, tämän todellinen henkilöllisyys paljastuu kapteenille ja van Heeren luovutetaan Ståhlhandskelle, joka sillä välin on todella saapunut Koskelaan. Elisabeth antaa hallussaan olleen kirjeen Ståhlhandskelle, ja van Heerenin peli on pelattu.
Tiina-Maija Koskela Tiina-Maija Koskela on kansainvälisen, Wagneriin keskittyneen Lauritz Melchior -laulukilpailun voittaja vuodelta 2014. Lisäksi Koskela on voittanut Lappeenrannan valtakunnallisen laulukilpailun naisten sarjan vuonna 2008 sekä sijoittunut toiseksi Timo Mustakallio -laulukilpailussa vuonna 2006.
Koskela (Oulu) Koskela on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee noin neljä kilometriä pohjoiseen keskustasta Oulu–Tornio-rautatien ja valtatien 4 välisellä alueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 3 500. Koskelan kaupunginosaan kuuluvat myös Mustasuon, Niittyaron ja Simpsinkankaan eli Simpsin osa-alueet.
Kaarina Koskela Kaarina Koskela on Koskelan Akselin ja Elinan ainut tytär ja neljäs lapsi romaanitrilogiassa "Täällä Pohjantähden alla". Hän rakastuu Aulis Kiviojaan, mistä hänen isänsä Akseli ei ole aluksi ollenkaan mieliksi, mutta lopulta suostuu näiden avioitumiseen. Romaanitrilogian lopussa Kaarinalla ja Auliksella on jo yksi poika.
Matti Koskela Matti Koskela (s. 19. elokuuta 1987) on suomalainen salibandyn pelaaja. Pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on tuttu kasvo Suomen nuorten salibandymaajoukkueessa. Hän pelaa Nokian KrP:ssa. Ennen siirtymistä Nokialle, hän edusti tamperelaista Classicia. Koskelalla on kaksi SM–hopeaa Classicin vuosilta.
Pasi Koskela Koskela toimi urheilijanuransa jälkeen Suomen pikaluistelumaajoukkueen valmentajana ja joukkueenjohtajana suurimmissa ulkomaan kilpailuissa. Vuonna 2011 hänet nimettiin Suomen pikaluistelun valmennuspäälliköksi. Hänen uudelleenvalintansa ko. tehtävään vuonna 2014 otettiin ristiriitaisesti vastaan lajitoimijoiden keskuudessa, ja vuonna 2015 Koskelan sopimusta ei jatkettu.