mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Pekka Kuusi Sodan jälkeen hän aloitti työt raittiusliikkeessä, josta hän siirtyi Alkon palvelukseen vuonna 1946 ja päätyi vuonna 1971 yhtiön pääjohtajaksi. Hän oli jo 1960-luvulta alkaen keskeinen vaikuttaja kansallisessa alkoholipolitiikassa. Kuusi toimi Alkossa yleistarkastajana 1946–1949, sosiaalihallinnollisen toimen apulaisjohtajana 1949–1950, liikehallinnollisen toimen apulaisjohtajana ja johtokunnan varajäsenenä 1950–1952, johtokunnan jäsenenä ja jakelutoimen johtajana 1952–1971, johtokunnan varapuheenjohtajana ja pääjohtajan varamiehenä 1969–1971 sekä johtokunnan puheenjohtajana ja pääjohtajana vuodesta 1972.
Château d’Yquem Château d'Yquem on jalohomeisista Sémillon- sekä Sauvignon Blanc -lajikkeista sekoitussuhteella 80/20 tehty makea valkoviini, jonka sokeripitoisuus on vuosikerrasta riippuen noin 140 grammaa litraa kohti. Sitä pidetään yhtenä maailman parhaista viineistä, mikä heijastuu myös tuotteen hintaan. Esimerkiksi puolikas pullo vuoden 1995 Château d'Yquemia maksoi syksyllä 2007 Alkossa 134,20 euroa, vuonna 2014 maksoi pullo vuosikerran 2007 viiniä 671,30€. Alkon kuvauksen mukaan viini on täyteläisen tasapainoinen, viipyvä ja herkullisen hapokas.
Alkoholijuomien käyttö Alkoholin myyntiä ja käyttöä rajoitetaan lukuisin säädöksin. Alkoholin vähittäis- ja ravintolamyynti on luvanvaraista. Vuonna 1932 perustetulla Alkolla on Suomessa monopoli yli 5,5-prosenttisten alkoholijuomien vähittäismyyntiin, poikkeuksena ovat tilaviinit sekä pienpanimoiden oluet. Ennen vuotta 2018 vastaava raja oli 4,7 prosenttia, ja lisäksi miedompiakin tislattua alkoholia sisältäviä alkoholijuomia sai myydä vain Alkossa sekä pienpanimo-oluita ei saanut myydä suoramyyntinä. Alkoholimonopoleja on myös eräissä muissa maissa, kuten Ruotsissa (Systembolaget), Norjassa (Vinmonopolet) ja Islannissa (Vínbúð).
Vasalli Vasallius perustui lääninherran ja vasallin väliseen luottamukseen ja molemminpuoliseen hyötyyn. Lääninherra antoi vasallilleen maa-alueen eli läänityksen, ja vasalli puolestaan vannoi uskollisuutta herralleen. Lääninherra suojeli vasalliaan muita lääninherroja vastaan, ja vasalli maksoi vastineena veroja herralleen. Vasallin velvollisuuksiin kuului myös luovuttaa miehiä lääninherran sotajoukkoihin. Aluksi vasallin oikeudet läänitykseensä olivat rajallisia, mutta ajan myötä ne kasvoivat ja läänityksistä tuli perinnöllisiä. Vasallit saivat myös oikeuden jakaa läänityksensä pienempiin osiin omille vasalleilleen. Vasallijärjestelmä oli feodalismin perusta ja aatelin pohja.
Valtakunnankreivi Valtakunnankreivi tarkoitti että sen haltija on suoraan keisarin vasalli, eikä vain välillisesti jonkin keisarikuntaan kuuluvan ruhtinaskunnan alaisuuden kautta.
Samuli Vasala Samuli Johannes Vasala (s. 29. marraskuuta 1976 Lohja) on suomalainen entinen keski- ja kestävyysmatkojen juoksija, kauppatieteen maisteri, urheilumarkkinoinnin ja -liiketoiminnan parissa työskentelevä yritysjohtaja. Vasala on kilpaillut myös duathlonissa. Pekka Vasalan veljenpoika Samuli Vasala oli paras suomalainen kestävyysjuoksija 1990-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa. Samuli Vasala esiintyi MTV3:n "Elixir"-ohjelmassa. Samuli Vasala toimi vuosina 2009 - 2014 Suomen Urheiluliiton omistaman Track & Field Finland Oy:n markkinointipäällikkönä ja harrasteliikuntajohtajana. Vasala on Suomen Olympiakomitean liiketoimintayksikön toimitusjohtaja ja vastaa isoista Olympiakomitean yrityssopimuksista
Vasalemma Vasalemma () on entinen kunta ja vuodesta 2017 pienkauppala (alevik) Harjumaan maakunnassa, Virossa. Vasalemmassa oli kolme pienkauppalaa (Vasalemma, Rummu, Ämari) sekä kaksi kylää (Veskiküla ja Lemmaru). Vasalemma liitettiin osaksi uutta Lääne-Harjun kuntaa vuoden 2017 lokakuussa.
Lääninherra Lääninherra oli vapaasyntyinen mies, joka läänityslaitoksessa teki läänityssopimuksen vasallinsa kanssa. Varhaiskeskiajalla tämä elinaikainen sopimus tehtiin suullisesti, mutta juhlallisia muotoja käyttäen. Sopimuksen mukaan lääninherra oli velvollinen suojelemaan vasalliaan, ja vasallin oli puolestaan tuettava lääninherraansa. Yleensä vasallin oli suoritettava ratsain asepalvelusta, mikä merkitsi sitä, että hänen oli hevosen lisäksi kustannettava raskas varustus. Vasalli ei ehtinyt tehdä muuta tuottavaa työtä, mikä luontaistalouden aikana olisi merkinnyt taloudellista ahdinkoa. Siksi lääninherra antoi vasallinsa hallintaan maa-alueen, jonka tuoton vasalli sai omakseen. Tämän läänitysmaan viljelemisestä huolehtivat talonpojat. Näin lääninherra ja hänen sotilaansa olivat tiukassa riippuvuussuhteessa toisiinsa nähden.
Samuli Vasala Vasala on duathlonin Suomen mestari vuodelta 2003. Vasala on myös osallistunut pyöräilykilpailuihin.
Pekka Vasala Olympialaisten jälkeen Vasalan huhtikuussa loukkaantunut jalka operoitiin. Vasala oli juossut kauden kortisonin avulla. Leikkauksen piti olla vain arpikudoksen poistoa, mutta arpikudoksen alta paljastui, että jalkaholvia tukeva jänne oli osittain revennyt. Leikkauksen ja siihen liittyvien jälkitulehdusten seurauksena hän ei kyennyt urheilemaan lähes koko vuonna 1973 ja ehti jo kertaalleen lopettaa urheilu-uransa. Hän kuitenkin aloitti heinäkuussa 1973 jälleen harjoittelun tähtäimessään Rooman EM-kilpailut 1974. EM-kilpailuissa Vasala epäonnistui alkuerässään jääden erän viidenneksi ja oli lähellä karsiutua finaalista. Hän pääsi mukaan finaaliin viimeisenä miehenä. Finaalissa Vasala taisteli itsensä kuudenneksi.
Pekka Vasala Münchenin olympialaisissa Vasala voitti oman alkueränsä ajalla 3.40,8. Välierässä hän tuli maaliin toisena uusiseelantilaisen Rod Dixonin jälkeen ajalla 3.37,9. Finaalissa kenialainen Kipchoge Keino aloitti kirinsä jo 800 metriä ennen maalia. Ainoastaan Vasala kykeni seuraamaan ja loppusuoran alkaessa hän kiihdytti Keinon ohi. Vasalan voittoaika oli 3.36,3, joka on vieläkin Suomen ennätys. Keino sijoittui toiseksi ja Rod Dixon kolmanneksi.
Pekka Vasala Vuonna 1972 Vasala antoi olympianäyttönsä Suomi-Ruotsi-maaottelussa. Hän teki siinä uuden Euroopan ennätyksen 800 metrin juoksussa ajalla 1.44,5. Aika ei jäänyt maailmanennätyksestä kuin 0,2 sekuntia. Matkan jälkeen Vasala antoi lehdistölle pessimistisiä haastatteluja, jotta häneen ei kohdistuisi paineita olympialaisissa. Vasala piti myös 800 metriä riskialttiimpana lajina kuin 1 500 metriä, joten hän ilmoitti osallistuvansa olympialaisissa vain 1 500 metrin juoksuun.
Samuli Vasala Samuli Vasala on voittanut Suomen mestaruuden 1 500 metrin juoksussa 1998, 5 000 metrillä 1997, 1999, 2001 ja 2002 sekä maastojuoksun lyhyen radan mestaruuden 1996, 1997, 2001 sekä 2002 ja maastojuoksun Pohjoismaiden mestaruuden 2003 . Lisäksi Vasalalla on 1 500 metrillä hopea vuodelta 1997 ja pronssi vuodelta 1996, 5 000 metrillä pronssia 1996 sekä puolimaratonin hopeaa 1998. Hallissa Vasala on voittanut 3 000 metrillä SM-kultaa 1995 ja 1997.
Vasala Vasala-nimisiä henkilöitä:
Antti Vasala Antti Antero Vasala (s. 13. toukokuuta 1977 Heinola) oli suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajanaan toimi Simo Kaukonen. Kalevan kisoista Vasala voitti hopeaa ja kaksi pronssia 800 metrin juoksussa sekä kaksi hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Lisäksi hän voitti viestijuoksun SM-kilpailuista neljä kultaa 4 x 800 metrin viestijuoksussa sekä kolme kultaa, hopeaa ja pronssia 4 x 1 500 metrin viestijuoksussa. Virallisissa kilpailuissa Vasala ei ole esiintynyt vuoden 2005 jälkeen.
Vladimir Pantelei Pantelei sijoittui Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kymmenenneksi 1 500 metrillä ajalla 3.45,0. Hänen edellään yhdeksänneksi sijoittui suomalainen Pekka Vasala. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 Pantelei oli samalla matkalla jälleen kymmenes ajalla 3.42,9 ja jälleen Vasala tuli juuri hänen edellään maaliin. Münchenin 1972 olympialaisissa Pantelei sijoittui Vasalan voittamassa 1 500 metrin loppukilpailussa kahdeksanneksi ajalla 3.40,2. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui 1 500 metrillä ajalla 3.41,4 viidenneksi – tällä kertaa yhden sijan Pekka Vasalaa parempana.
Pekka Vasala Vuonna 1969 pidettiin EM-kilpailut Ateenassa. Suomen Urheiluliitto oli asettanut 1 500 metrin karsintarajaksi 3.42. Vasala yritti rikkoa rajaa moneen kertaan vuoden aikana, kunnes elokuussa Turussa hän saavutti ajan 3.41,9. Ateenassa EM-kisojen alkuerässä Vasala oli kolmas ja selvisi finaaliin. Finaalissa hän ei kuitenkaan pärjännyt, vaan putosi pistesijoilta sijoittuen yhdeksänneksi ajalla 3.44,1.
Vasalemma jõgi Vasalemma jõgi on joki Raplamaassa ja Harjumaassa Viron pohjoisosissa, joka laskee Suomenlahteen Keilan ja Padisen rajalla.
Pekka Vasala Vasala on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hän sai tasavallan presidentin myöntämän talousneuvoksen arvonimen vuonna 2011.
Vasalemma jõgi Kun joki on alittanut Keila–Riisipere rautatien, kääntyy se pohjoiseen kuin välttääkseen Vasalemmassa Kibunan, Rummun ja Vasalemman taajamat sekä vielä Ämarin lentokentän. Täällä siihen yhtyy suurin sivujoki Munalaskme oja, jonka valuma-alue on 139 km² eli 35 % Vasalemman jõen vesistön koko valuma-alueesta. Munalaskme ojan pituus on 24 kilometriä. Ojan mukana tulevat myös Hingu ojan sekä Orkjärve raban luonnonsuojelualueella sijaitsevan Laanemaa järven vedet. Lentokentän kodalla siihen yhtyy oikealta toiseksi suurin sivujoki Maeru oja ja lentokentän jälkeen siihen yhtyy oikealta Kloogan suoalueella () sijaitsevan Klooga järven laskuoja . Joki laskeekin tämän jälkeen Suomenlahteen, mutta kohtaa ennen sitä vielä vettä metrin verran nostavan pohjapadon .
Vasalemma Vasalemman kunnan pinta-ala oli 38,66 neliökilometriä. Sen asukasluku oli 2 655 (1.1.2014) ja asukastiheys 68,7 asukasta neliökilometrillä.
Pekka Vasala Pekka Antero Vasala (s. 17. huhtikuuta 1948 Riihimäki) on suomalainen entinen keskimatkojen juoksija ja olympiavoittaja.
Samuli Vasala Arvokisoista Vasalan paras sijoitus on kuudes tila 5 000 metrillä (13.40,68) Budapestin EM-kisoissa 1998.
Vasalemma Vuonna 2011 Vasalemman kunnassa oli 2 699 asukasta, joista 1 353 (50,1 %) oli virolaisia, 1 059 (39,2 %) venäläisiä ja 285 (10,6 %) muita kansallisuuksia.
Vasalli Vasalli oli keskiajan Euroopassa läänityksen haltija, joka oli voimakkaamman lääninherran alainen. Nimitys on peräisin latinankielisestä sanasta "vassallus", jonka taustalla lienee kelttiläisistä kielistä omaksuttu sana "gwas", palvelija.
Date Masamune Vuonna 1604 muutti 52 000 vasallinsa ja heidän perheidensä kanssa silloiseen pieneen kalastajakylään Sendaihin. Tunnetuin Masamunen vasalleistaan oli Hasekura Tsunenaga. Sendaista tuli suuri ja menestyvä kaupunki.
Pekka Vasala Vasala aloitti yleisurheiluharrastuksen opiskellessaan kansalaiskoulussa. Vuonna 1965 hän voitti alle 17-vuotiaiden poikien Suomen mestaruuden 1 000 metrillä. Samana vuonna hän juoksi matkan aikaan 2.32,7. Syyskuussa 1968 hän juoksi Norjaa vastaan pidetyssä maaottelussa 1 500 metrin juoksussa Arne Kvalheimin perässä ajan 3.41,8 parantaen ennätystään noin viisi sekuntia. Tämä aika avasi hänelle oven Mexico Cityn olympialaisiin. Kisapaikalle saavuttuaan Vasala kuitenkin sairastui ja jäi alkueränsä jumboksi ajalla 4.08,5. Lopulta hänen sijoituksekseen koko matkalla tuli 41.
Chanson de geste Geste de Monglane -runojen aiheena on vasallin uskollisuus, ja Geste de Doon de Mayence -runoelmissa puolestaan vasallin kapina kuningasta vastaan. Chanson de geste sulautui 1300-luvulla ritariromaaneihin.
Knuut VI Fredrik I Barbarossa uhkaili Knuutia ja yritti alistaa tämän alamaisekseen, ja käski vasallinsa Pommerin ruhtinaan Bugislawin valloittaa Tanskan. Valloitusretki epäonnistui surkeasti. Knuutin vastaisku johti 1185 Bugislawin alistumaan puolestaan Knuutin vasalliksi.
Filip III (Ranska) Filip puolestaan kokosi vasalliensa armeijan, jossa läsnäolollaan loistivat niin Burgundin herttua kuin Bretagnen, Blois'n, Flanderin ja Boulognen kreivit ja muutkin keskeiset vasallit. Ja he puolestaan olivat kutsuneet kuninkaalliseen palvelukseen omat vasallinsa. Kuninkaallinen armeija lähti lukuisana liikkeelle kohti Pyreneitä.
Filip II (Ranska) Englannin kuningas oli myös Ranskan kuninkaan vasalli Ranskassa olevien alueittensa kautta. Tämä voimakas vasalli oli vaarallinen ja oli aiheuttanut jo Filip Augustuksen edeltäjille paljon murheita. Henrik II ei hyödyntänyt Filip II Augustuksen hallinnon alkuvaihetta ja siihen liittyviä kapinoita, vaikka leskikuningatar Champagnen Adèle oli kutsunut hänet yhteiseen rintamaan nuorta hallitsijaa, poikaansa, vastaan. Henrikillä oli kuitenkin Englannissa riittävästi murheita oman perheensä kanssa, eikä hän joutanut sekaantumaan naapurinsa ja lääninherransa vastaiseen rintamaan. Lopulta Filip käytti mahdollisuuden haastaa vasallinsa ja tukea Henrikin poikaa Rikhard Leijonamieltä tämän taistelussa isäänsä vastaan. Kuninkaiden yhteenotosta tuli lyhyt, ja Henrik II koki tappion Azay-le Rideaussa vuonna 1187.
Pekka Vasala 1. heinäkuuta 1971 Vasala osallistui Helsingin Maailmankisoihin. Hän voitti 1 500 metrin kilpailun Suomen ennätyksellä 3.38,6. Taakse jäi muun muassa Kenian Kipchoge Keino. Helsingin EM-kisoissa hän selvisi jälleen alkulohkojuoksustaan jatkoon, mutta loppukilpailussa sijoitus oli jälleen yhdeksäs, tällä kertaa aika oli 3.41,5.
Vasalemma jõgi Joen alkulähteet sijaitsevat aivan Raplamaan reuna-alueella Kohilassa, mutta se juoksee pian Harjumaan puolelle ensin Sauen ja sitten Kernun puolelle. Alitettuaan Keila–Riisipere rautatien, se siirtyi Vasalemman puolelle ja pian sen jälkeen Keilan puolelle. Ämarin lentokentän kohdalla joki muuttuu Keilan ja Padisen rajajoeksi, jollaisena se on laskiessaan Suomenlahteen Paldiskin lahdessa.
Filip IV (Ranska) Filip Kaunista voidaan pitää modernina kuninkaana, koska hän perusti niin sanotun ”arrière-ban” -armeijan, eli ulotti armeijavelvollisuudet myös vasallien omiin vasalleihin ja sotilaisiin ja loi samalla myös vastaavan rahoituskeinon eli veron. Kuitenkin Filip Kaunis on tunnettu monarkkina, joka loi entistä keskitetymmän hallintokoneiston ja perusti erillisen, virkamieskuntaan pohjautuvan hallintokoneiston.
Shugo Viran loi alun perin Minamoto no Yoritomo vuonna 1185 helpottaakseen Minamoto no Yoshitsunen vangitsemista ja levittääkseen shōgunin vallan koko Japaniin. Shugot korvasivat vähitellen Kioton keisarillisen hovin nimittämät kokushit. Virallisesti jokaisen provinssin gokenin-vasallien oli tarkoitus palvella shugoja, mutta käytännössä heidän suhteensa shugoihin oli hauras, sillä he olivat vasalleja myös shōgunille.
Ukita Naoie Naoie palveli alkujaan Urakami-klaania, ja vuonna 1544 hänelle myönnettiin oma läänitys. Hän suoriutui annetuista tehtävistään menestyksekkäästi ja auttoi Urakamia taistelussa petollisia vasalleja vastaan. Lopulta Naoien vaikutusvalta nousi niin suureksi, että Urakamin vasallit seurasivat mieluummin häntä. Naoie solmikin liittouman voimakkaan Mori-klaanin kanssa Urakamia vastaan ja kukisti Urakamin vuonna 1577.
Alphonse (Toulouse) Vuoden 1241 lopulla Alphonse joutuu vastatusten vahvan vasallinsa Hugues X de Lusignanin kanssa. Kapinoivalla vasallilla on takanaan Englannin kuninkaan Henrik III:n että myös Alphonsen oman apen Raymon VII de Saint-Gillesin tuki. Veljensä, Ludvig IX:n avustuksella hän kuitenkin voittaa kapinoitsijan ja tämän liittolaiset Taillebourgin tasitelussa 21. heinäkuuta 1242.
Stefan Lazarević Osmanien valtakunnan vasallina Lazarević oli Serbian joukkojen komentaja Rovinen taistelussa 1395, Nikopoliksessa 1396 ja Ankarassa 1402. Ankaran taistelun jälkeen Lazarević sai despootin arvon Bysantilta. Vuosiksi 1403-1404 hänestä tuli vasalli Unkarin kuningaskunnan Sigismundille ja peri Mačvan, Belgradin, Golubacin ja muita alueita, kuten Srebrenican 1411. Hovinsa Lazarević perusti Belgradiin.
Asteekkien historia Kun asteekit auttoivat tepaneekit voittoon acolhuoita vastaan käydyssä sodassa, he saivat palkkioksi oikeuden kantaa veroja voitetulta heimolta. Tämä tarkoitti sitä, että asteekit olivat ensimmäistä kertaa historiassaan saaneet alamaisia ja vaikutusvaltaa mantereella. He eivät enää olleet tepaneekkien alistuneita liittolaisia vaan varteenotettava kilpailija. Tämän seurauksena tepaneekit pyrkivät tukkimaan kaikki Tenochtitlániin johtavat pengertiet. Mutta se oli turhaa, Itzcóatlin hallintokaudella 1428 asteekit liittoutuivat mahtavan Texcocon johtajan Nezahualcoyotlin kanssa, mukaan tuli monia tepaneekkien vasalleja. 114 päivää myöhemmin tepaneekit oli kukistettu ja heidän pääkaupunkinsa Azcapotzalco ryöstetty. Heidän kuninkaansa Maxtla uhrattiin väkijoukon silmien edessä: hänen rintansa halkaistiin ja sydän revittiin irti. Tämä oli kostoa siitä, että tämä tepaneekkijohtaja oli surmannut Itzcóatlin veljen.
Pekka Vasala Vasala työskenteli Metsäliiton teollisuuden palveluksessa 1970–1972 ja 1974–1975, Virsu Oy:ssä 1973, Suomen urheiluopiston talouspäällikkönä 1975–1983, Suomen Urheiluliiton talousjohtajana 1983–1984 ja toimitusjohtajana 1984–1987, Virsu Oy:n markkinointijohtajana 1987–1988, Suomen Valtakunnan Urheiluliiton liiketoimintayksiköiden toimitusjohtajana 1988–1990, Suomen urheiluopiston varatoimitusjohtajana 1990–2010 ja toimitusjohtajana 2010–2011 sekä Vierumäki Country Club Oy:n toimitusjohtajana 1990–2011.
Gyges (Lyydia) Kimmerialaiset, indoeurooppalainen paimentolaiskansa, joita vastaan Gyges kävi sotavaunujen ja falangien kanssa, uhkasivat hänen valtaansa. Gyges haki turvaa Assyrian kuningas Assurbanipalilta, jolle hän alistui vasalliksi ja maksoi veroa. Kimmerialaisten paine hellitti hetkesi alkaakseen uudelleen, kun Gygeen liitto assyrialaisten kanssa purkautui. Nämä valloittivat Lyydian pääkaupungin Sardiin sen jälkeen, kun Gyges oli yrittänyt kohdata heidät armeijansa kanssa ilman menestystä ja saanut surmansa taistelussa. Hän aloittamansa mermnadien hallitsijasuku pysyi kuitenkin vallassa, joskin hänen poikansa Ardys hallitsi valtakuntaa Assyrian vasallina.
Kiinan historia Zhou-dynastian vasallit muuttuivat yhä tyytymättömimmiksi ja kuninkaan oli yhä vaikeampi ylläpitää valtaansa. Valtakuntaa uhkasivat myös Keski-Aasian aroilla vaeltavat jousilla varustautuneet hevospaimentolaiset, jotka muodostivat nopealiikkeiset taistelujoukot ja aiheuttivat huomattavia levottomuuksia Keski-Aasiassa 800-luvulla eaa. Kuningas Youn valtakaudella vuosina 781–771 eaa. kuninkaan arvovalta oli jo niin heikko, että yksikään vasalli ei tullut avuksi, kun barbaariheimot hyökkäsivät lännestä Zhoun valtakeskukseen ja surmasivat kuningas Youn.
Kapitalismi Marxilaisen näkemyksen mukaan kapitalismi kehittyi alun perin käsi kädessä käsityöläisperinteestä nousevan teollisuustuotannon kanssa, ja kapitalismi edusti uudenlaista tuotantotapaa suhteessa orjayhteiskunnan ja feodalismiin maanviljelyyn ja maanomistukseen. Euroopassa harjoitetussa feodalismissa vasallit olivat lääninherran alaisuudessa ja työstivät maapaloja jotka lääninherra oli osoittanut. Kaikki vasallit eivät sopeutuneet järjestelmään, ja pakenivat metsiin, joissa he törmäsivät muihin karkureihin. Nämä feodalismin vastustajat perustivat metsiin omia kommuuneitaan, ja perustivat jotakin uutta. Nämä feodalismiin sopeutumattomat karkurit ja heidän perustamansa kommuunit ja tuotanto olivat kapitalismin pohja.
Alalakh Egypti alkoi laajentaa valtaansa uudelleen Pohjois-Syyriassa faarao Thutmosis I:n aikaan noin 1520 eaa., ja faarao teki tänne sotaretkiä. Faaraot hallitsivat myös Alalakhia rauhassa 20–30 vuotta. Paikkaa sanottiin Mukishiksi, ja kuningas Ilimilimma oli luultavasti faaraon vasallina. Ilimilimman jälkeen nousi valtaan hänen poikansa Idrimi (1480–1450 eaa.), joka joutui laajenevan Mitannin kuninkaan Paratarnan vasalliksi. Idrimi mainitsee Aleppon palatsivallankumouksen, jossa hän menetti valtansa. Idrimin aikoihin mainitaan ensi kerran nimi Kanaan, "purppuramaa", ja hapirut. Tällä alueella Idrimi oli maanpaossa. Idrimi sopi oman kertomuksensa mukaan veljensä kanssa, aihe, mikä muistuttaa Raamatun kertomusta Joosefista. Idrimi taisteli heettiläisiä vastaan. Idrimi palvoi hurrilaisia säänjumala Teshupia ja jumalatar Hepatia, ja vasta kolmantena Alalakhin Ishtaria.
Idrimin jälkeen tuli Niqmepa, joka oli Mitannin Shaushatarin vasalli. Idrimin pojanpoika Ilimilimma II siirtyi heettiläisten Suppiluliuman jälkeen heettiläisten puolelle. Sotaisat Merikansat ryöstivät Alalakhin 1193 eaa.
Ludvig VI (Ranska) Ludvig VI Paksu, joka sai lisänimensä muhkeasta muodostaan ja hyvästä ruokahalustaan, vietti elämänsä hevosen selässä kierrellen omia suoria läänityksiään niitä tarkistamassa. Alueen vasallien käyttöön rakennetuista puolustustorneista, parhaana esimerkkinä Pontlhéryn torni, oli tullut ryöstelevien ryhmien turvapaikkoja ja siksi Ludvig määräsi ne purettaviksi ja tarvittaessa piirityksen ja sotatoimien avulla hän toteutti määräyksensä. Näin hänen johdollaan tehtiin kuninkaallisen läänitysalueen eri osiin myös eräänlaisia rangaistusretkiä, joiden avulla niskuroivat vasallit, joita oli melkoisen runsaasti, saatiin kunnioittamaan lääninherraansa.
Keskimatkan juoksu Keskimatkan juoksulla tarkoitetaan juoksumatkoja, jotka ovat vähintään 800 metriä ja alle 3 000 metriä. 3 000 metriä ylittävät matkat luetaan kestävyysjuoksuihin ja lyhyet matkat pikajuoksuihin. 800 metriä ja 1 500 metriä ovat suosituimmat keskipitkät juoksumatkat, sillä ne juostaan yleisurheilun arvokilpailuissa. Myös mailin juoksu (1 609 metriä) on suosittu juoksumatka, vaikka sitä järjestetään nykyisin enää harvemmissa kilpailuissa Ison-Britannian ulkopuolella. Joissain tapauksissa myös 3 000 metrin sekä kahden mailin kilpailut saatetaan lukea kuuluviksi keskimatkoihin.1 500 metrin juoksussa suomalaiset ovat voittaneet olympiakullan kolme kertaa. Paavo Nurmi voitti matkan vuonna 1924, Harri Larva vuonna 1928 ja Pekka Vasala vuonna 1972.
Dōshin Dōshin oli Japanissa feodaaliajalla shōgunaattia poliisijoukoissa palvellut samurai. Dōshiniksi päätyivät yleensä samuraiden arvoasteissa alimmissa luokissa palvelevat samurait. Dōshinin ja näitä korkeampiarvoiset yorikit kuuluivat kuitenkin gokeniin joka tarkoitti bafukun suorassa alaisuudessa olevia suoria vasalleja ("bakushin"). Dōshinin virkaa saattoi tietyissä olosuhteissa muodostua periytyväksi. Dōshinin virka oli machi-bugyō-shōn eli kaupungin maistraatin tai muun poliisiorganisaation alaisuudessa oleva, heikosti palkattu, päällystövirka johon kuului jonkin verran hallintoa mutta kuitenkin aina käytännön partiointia. Partioidessa dōshin toimi joukon, joka saattoi koostua viidestä jopa kolmeenkymmeneen ei-samuraisäätyisistä poliisin palveluksessa työskentelevistä ("komono" ja "goyōkiki") alempisäätyisistä poliisivirkamiehistä. Dōshin vastaa nykyaikana poliisin viroista lähinnä komisariota.
Vasalemma Ämarissa on Viron tärkein lentotukikohta.
Japanilainen arkkitehtuuri Vastineena ajan militaristiseen ilmastoon kehittyi kaksi uutta arkkitehtuurityyliä: feodaaliherran ja hänen sotilaidensa tukikohdaksi rakennettu linna sekä shoin, vastaanottohalli ja työhuone, joka suunniteltiin edustamaan herran ja vasallin suhdetta feodaaliyhteiskunnassa. Himejin linna (rakennettu nykyiseen muotoonsa vuonna 1609), joka tunnetaan kauniisti kaartuvine kattoineen yleisesti "valkoisena haikaralinnana", on yksi Momoyama-kauden kauniimmista rakennuksista. Kioton Nijōn linnan suuri vastaanottosali ōhiroma 1600-luvulta on taas yksi shoinin klassisista esimerkeistä: hallissa on tokonoma-alkovi, shoin-ikkuna huolellisesti maisemoituun puutarhaan ja selkeästi erotetut alueet Tokugawa-feodaaliherroille ja heidän vasalleilleen.
Kaarta Vuonna 1878 ranskalainen Senegalin kuvernööri Louis Briere de l'Isle lähetti joukkoja Kaartaan, Toucouleurin kuningaskunnan vasalliin Senegaljokea pitkin. Alkuun Ranskan johto vastusti Briere de l'Islen suunnitelmia, mutta tämän väittäessä Toucouleurin olevan uhka Futa Toorolle, Ranskan alueelle, joka kiinnosti myös brittejä, sai hän luvan hyökätä. Ranskalaiset joukot tuhosivat Kaartan linnoitukset Sabouciréssa ja teloittivat vasallin johtajan Almany Niamodyn. Osia Kaartasta liitettiin Khasson protektoraattiin, ja loputkin valloitettiin vuoteen 1890 menneessä. Lopullisesti Kaarta liitettiin Ranskan Länsi-Afrikkaan 1904.
Lohengrin Kreivejä ja aatelisia, aatelisnaisia, vasalleja, palvelijoita (kuoro)
Eleonoora Akvitanialainen Eleonooran kehotuksesta Ludvig järjesteli Eleonooran sisaren Petronillan ja Vermandois'n kreivin Raoul I:n avioliittoa, joskin kreivi joutui eroamaan edellisestä puolisostaan, joka puolestaan oli Champagnen kreivin Theobald II:n sisar. Tämä johti sotatilaan kuninkaan ja vasallin välillä, kun vasalli lisäksi oli asettunut tukemaan paavia Burgesin arkkipiispan nimityksessä. Sotaa käytiin vuosina 1142–1144 ja se päättyi kuninkaan miehittäessä Champagnen. Taistelun tuoksinassa kuningas oli hävittänyt koko Vitryn kylän, jonka kirkon polttamisen yhteydessä kaikki 1.300 sinne suojaan mennyttä ihmistä paloi hengiltä. Syyllisyyden vaivaamana Ludvig lupasi joulupäivänä vuonna 1145 lähteä ristiretkelle.
Viron historia 1400-luvulla ruhtinaiden käyttämien vasallien eli ratsumiehen varustamiseen velvoitettujen määrä ja merkitys kasvoivat. He alkoivat perustaa kartanoita ja saivat vähitellen talonpoikaisalustalaisensa täysin valtaansa. Vasallit olivat yleensä saksalaisia, alustalaiset virolaisia. Kartanon alustalaisille säädettiin perintöalamaisuus, eli talonpoika omisti periaatteessa tilansa, mutta hän tai hänen perillisensä ei saanut myydä tai luovuttaa sitä ilman kartanonherran lupaa. Yhdistettynä säännölliseksi tulleeseen päivittäistyövelvoitteeseen ja kartanonomistajan veronkanto-oikeuksiin perintöalamaisuus teki talonpojista käytännössä maaorjia. Tämä kartanolaitos, jolla on merkittävä vaikutus Viron ja Latvian kulttuuriin, ei kuitenkaan kattanut heti koko Viroa vaan kasvoi pikkuhiljaa ja sai hallitsevan aseman vasta 1700- tai 1800-luvuilla.
Vasalemma jõgi Joki on lohen, purotaimenen, taimenen ja harjuksen luontaisen lisääntymisalue.
Moldova (historiallinen alue) Moldovan ruhtinaskunnan perusti Dragoș 1300-luvulla johdettuaan joukon romanialaisia Unkarin hallitsemilta Karpaateilta ja saavutettua riippumattomuuden aluetta tuolloin hallinneista mongoleista. Hän oli kuitenkin Unkarin vasalli. Vuonna 1349 Moldova sai täyden itsenäisyyden Dragoșin seuraajan Bogdan I:n julistautuessa itsenäiseksi ruhtinaaksi. Suurimmillaan ruhtinaskunta sisälsi Bessarabian ja ulottui pohjoisessa Dnestrille asti ja etelässä Mustallemerelle. Ruhtinaskuntaa kuitenkin ympäröivät monet viholliset, jotka uhkasivat sen itsenäisyyttä, nimittäin Puola, Unkari ja osmanien valtakunta, jotka uhkasivat myös Moldovan etelänaapuri Valakiaa. Moldovan Tapani III Suuri puolusti 1457–1504 ruhtinaskuntaa Unkaria ja Puolaa vastaan, mutta hänen kuolemansa jälkeen Bogdan III Yksisilmä joutui maksamaan veroja osmanien sulttaanille. Seuraavat kolme vuosisataa Moldova oli suurimman osan aikaa osmanien vasalli, kapinoista huolimatta. Juhana Hirmuinen (1572–1574) kapinoi kasvavia veroja vastaan, Valakian Mikael Rohkea yhdisti romanialaiset ruhtinaskunnat osmaneja vastaan ja 1601–1618 Moldova oli Puolan vasalli. Turkkilaiset valitsivat ruhtinaat, vuoteen 1711 asti ruhtinassuvusta, mutta myöhemmin asemaan määrättiin kreikkalainen fanariootti. Turkkilaisten alaisuudessa Moldova muutettiin vahvasti linnoitetuksi rajaseuduksi.
Assyria Assyria pysyi heikkona kolmisen sataa vuotta. Kun kassiitit valtasivat Babylonian, hurrilaiset puolestaan valtasivat Assyrian alueen ehkä jo Samsu-Ilunan aikoihin. Noin 1470 eaa. Mitannin kuningas Saushtatar ryösti Assurin ja teki Assyriasta vasallinsa. Vuosien 1650–1400 eaa. tapahtumia ei tunneta, vain kuninkaiden nimiä on tiedossa. Nämä Adadi-dynastian 24 kuningasta lienevät olleet mitannilaisten tai hurrilaisten vasallikuninkaita, jotka vaihtuivat tiuhaan tahtiin. Ainakin kerran oli kiista rajasta kassiittien Babylonian kanssa. Assyriasta vietiin temppelien kultaesineitä ja muuta arvokasta Mitanniin, joka pysyi Mitannin valtakunnan osana noin 1400–1350-luvulle eaa. saakka. Tällöin alkoi Lähi-idässä suurvaltojen välillä noin sata vuotta kestänyt kausi, jolloin suurvaltojen välisiä asioita pyrittiin hoitamaan diplomatian avulla. Egypti oli suurin valtakunta alueella. Assur solmi Mitannin vasallina Babylonin kanssa rajasopimuksen. Muuten Assurin valta ei ulottunut laajalle. Vaikka veljekset Assurbelnisheshu ja Assurimnisheshu olivat Mitannin Shutarna II:n vasalleja, he vahvistivat Assurin muureja. Assurbelnisheshu teki Babylonian kanssa uuden rajasopimuksen. Assurdaninakhe II lisäsi Assurin itsenäisyyttä, kun Mitannissa kamppailtiin vallasta. Mitannin valta kasvoi taas Tushrattan aikoina Eribaadad I:n hallitessa Assyriaa.
Vasalemma jõgi Joen alkulähde on kirjaimellisesti lähde tai pikemminkin joukko lähteitä (), jotka sijaitsevat Lümandun kylässä Kohilassa . Joki alkaa virrata mutkitellen Pohjois-Viron tasankoa edeten pääasiassa kohti luodetta. Suoalueilla joen meanderit on oikaistu suorilla osuuksilla, mutta pian tämän jälkeen se saapuu Kernussa valtatien 4 jälkeen Kohatun kylään, missä joki on padottu Kernun patojärveksi (). Altaan pinta-ala on 14 hehtaaria . Hieman alempana ja ennen Ruilan kylää, siihen laskee vasemmalta Ruila järven laskuoja. Ruilassa jon jokeen padottu lampi () ja sen jälkeen joki palaa metsä- ja suomaille. Niiden loppuessa se sivuaa Suure-Aru soota ja Vasalemman suurta hiekkakivilouhosta, josta tulee jokeen kuivatusoja.
Iberian kuningaskunta Arabit saapuivat Iberiaan noin vuonna 645 ja pakottivat sen prinssin, Stepanoz II:n (637]]–n. 650) hylkäämään liittolaisuutensa Bysantille ja tunnustamaan Kalifin valta. Iberiasta tuli nyt vasalli arabeille ja emiiri asettui Tbilisiin noin vuonna 653. 800-luvun alussa eristavi (ruhtinas) Ašot I (813–830) uudesta Bagrationi-dynastiasta käytti arabien hallinnon heikkenemistä hyväkseen ja teki itsestään Iberian perinnöllisen prinssin (Bysantissa "kouropalates"). Hänen seuraajansa Adarnase II, virallisesti Bysantin vasalli, kruunattiin georgialaisten kuninkaaksi vuonna 888. Hänen jälkeläisensä Bagrat III (975–1014) yhdisti alueen eri ruhtinaskunnat yhdeksi Georgian valtioksi.
Zhou-dynastia Hallinto kehittyi muistuttamaan Euroopan feodaalijärjestelmää, jossa paikalliset lääninherrat olivat kuninkaan vasalleja.
Vímara Peres Vímara Peres (n. 820–873) oli iberialainen sotapäällikkö. Hän oli Leónin kuninkaan vasalli.
Viro Saksalaishallinnon alussa Viroon syntyi vasallisto eli aateli. Heidän luokkansa syntyi alueiden läänittämisen myötä. Vasallit olivat pääosin saksalaisia, ja he muodostivat vasallien enemmistön myös Tanskan omistamilla alueilla. Läänitysten myötä virolaiset talonpojat joutuivat lääninherrojen vallan alaisuuteen. Virolaisten jatkuvaan kapinointiin kyllästyneenä Tanska myi omat alueensa Virossa Saksalaiselle ritari­kunnalle vuonna 1350, viimeisenä Saarenmaan. Saksalaisvallan aikana alkoi syntyä yhä suurempia kaupunkeja. Reformaatio alkoi 1500-luvun alkupuolella. Vanha-Liivinmaa romahti Liivinmaan sodan aikana 1558–1561 ja se jaettiin Ruotsin ja Puolan kesken Puolan saadessa Etelä- ja Ruotsin Pohjois-Viron. Sodan aikana Viroa koetteli rutto.
Frankkien valtakunta Vuonna 772 paavi Hadrianus I pyysi Kaarlelta apua langobardeja vastaan, jotka olivat hyökänneet Kirkkovaltioon. Kaarlen joukot pakottivat langobardien pääkaupungin Pavian antautumaan ja Desiderius karkotettiin luostariin. Kaarle kruunautti itsensä langobardien kuninkaaksi, mikä tarkoitti langobardien valtakunnan päättymistä. Pian tämän jälkeen Kaarle ryhtyi alistamaan pohjoisen sakseja. Frankit olivat jo vuonna 772 valloittaneet saksien pyhätön, ja tuhonneet siellä olleen pyhän Irminsul-pylvään. Vuonna 775 Kaarle järjesti uuden sotaretken saksien maille. Kaarle järjesti valtakunnankokouksen Paderbornissa, mutta joutui lähtemään kesken kokouksen auttamaan Barcelonan käskynhaltijaa. Saksit käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja ryhtyivät kapinaan, jolloin Kaarle kääntyi takaisin. Joukkojen vetäytyessä Pyreneiden yli baskit ilmeisesti tuhosivat Kaarlen vasallin, rajakreivi Hruodlanuksen johtamat jälkijoukot. Tämä tapahtuma antoi aiheen Rolandin laululle.
Petru I 27. syyskuuta 1387 Lvivissä hän alistui Puolan kuninkaan Vladislav II Jagiellon vasalliksi.
Adarnase III Adarnasella oli bysanttilainen kuropalates-arvonimi, mikä on osoitus Bysantin vaikutusvallasta Georgiassa, vaikka georgialaiset olivat edelleen kalifaatin vasalleja.
Feodalismi Feodalismi tai feodaalinen järjestelmä () on uudella ajalla syntynyt termi, jolla viitataan keskiajalle tyypilliseen sotilaalliseen, hallinnolliseen ja taloudelliseen järjestelmään. Euroopassa feodalismi kehittyi Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen, 700- ja 800-luvuilla. Järjestelmä perustui läänitysperiaatteelle, joka on tunnettu myös muualla maailmassa, Aasiassa (Kiina ja Japani) sekä Afrikassa.
Oikeushistoriallisesti suuntautuneet tutkijat samaistavat usein feodalismin ja läänityslaitoksen. Näin määritellyn feodalismin peruspilari on lääninherran suojelu ja ylläpito vastapalkkiona alamaisen verosuorituksesta, ylempänä (lääninherrojen välillä) ylemmän suojelu vastikkeena alemman herran uskollisuudesta ja palveluksesta. Vasallin uskollisuus koski vain lähintä herraa, jolle hän oli vannonut uskollisuutta. Ylläpitovelvollisuus ilmeni useimmiten niin, että herra antoi vasallilleen maa-alueen, joka tunnetaan läänityksenä. Läänityksiä käytettiin sotilasluokan palkan korvikkeena.
Tripolin kreivikunta Tripolin kreivikunta oli ristiretkivaltio, joka perustettiin ensimmäisen ristiretken jälkeen vuonna 1103. Kreivikunta oli Jerusalemin kuningaskunnan vasalli.
Tomoe Gozen Tomoe Gozen (1157?–1247) (), kuului Taira-klaaniin ja oli Minamoto-perheen vasalli 1100-luvun lopun japanissa.
Markku Aalto Heinäkuussa 1971 Aalto juoksi 800 metrin Suomen ennätyksen 1.47,2, jonka Pekka Vasala rikkoi seuraavana kesänä.
Meedia Persia oli alkujaan Meedian vasalli. Kyyros II Suuren aikana Persia riistäytyi Meedian vallasta ja hän teki siitä Persian maakunnan.
Horezmin sosialistinen kansantasavalta Horezmin sosialistinen kansantasavalta oli lyhytikäinen valtio Keski-Aasiassa. Todellisuudessa valtio oli nimellisesti itsenäinen Neuvostoliiton vasalli.
Sancho III Suuri Hallituskautensa aikana Sancho III valtasi Aragonian, Sobrarben ja Ribagorzan kreivikunnat sekä saattoi Barcelonan vasallin asemaan.
Kiinan historia Zhou-dynastian vallan alkuaikoina alkoi kehittyä feodaalinen järjestelmä, jossa maa-alueet läänitettiin oman klaanin ja liittolaisklaanien jäsenten kesken. Zhou-ruhtinaiden omassa suorassa hallinnassa ollut alue käsittivät osia nykyisen Shaanxin ja Henanin alueista. Näin ollen Zhou-kuninkaan valta koostui käytännössä hänen suorassa hallinnassaan olevasta pääkaupungista, sekä useista vasallivaltioista, jotka maksoivat veroa Zhou-kuninkaalle. Zhou-kuninkaan valta perustui siihen että hän oli jumalallisessa asemassa, jonka lääninherrat tunnustivat ylimmäksi valtiaaksi. Järjestelmän tarkoitus oli vahvistaa Zhou-hallitsijan valtaa, mutta myöhemmin kuninkaat eivät enää pystyneet jakamaan uusia läänityksiä vasalleilleen, minkä seurauksena vasallit alkoivat samaistua omaan alueeseensa eivätkä enää olleet uskollisia Zhou-hallinnolle. Läänityksistä syntyi ajan kuluessa useita itsenäisesti toimivia pieniä valtiota, jotka taistelivat vallasta keskenään.
Italian tasavalta (vasalli) Italian tasavalta oli Pohjois-Italiassa sijainnut lyhytikäinen valtio. Se oli Napoleon I:n hallitseman Ranskan ensimmäisen tasavallan vasallivaltio.
Vasalli Vasallijärjestelmä oli lähtöisin karolingien hallitsemasta frankkien valtakunnasta, jossa kuningas antoi ylimyksille maa-alueen, "beneficiumin", vastineeksi siitä, että nämä ryhtyivät ratsusotilaaksi tai varustivat sellaisen.
Parthia Noin vuonna 225 jaa. viimeisen parthialaisen hallitsijan surmasi yksi hänen vasalleistaan, Ardašir, joka perusti Parthian valtakunnan tilalle sassanidien dynastian ja valtakunnan.
Kersantti Kersantti (vanh. ransk. sergent, palveleva, palvelija, myöh. lat. erityisesti kuninkaan palvelija tai vasalli; lyhenne kers.) on aliupseerin arvo armeijassa.
Kuroda Kanbei Kuroda Kanbei (, 1546–1604) oli Toyotomi Hideyoshin kunnianhimoinen ja kyvykäs strategi ja vasalli. Hänet tunnettiin myös nimellä Kuroda Josui ja Kuroda Yoshitaka .
Filip II (Ranska) Vahvan vasallin Henrikin varjo lankesi koko kuningaskunnan ylle. Muitakin ongelmia 15-vuotias monarkki kohtasi heti hallituskauden alkuvaiheessa.
Lääne-Harjun kunta Kunta muodostuu Paldiskin kaupungista (linn), Karjakülan, Keila-Joan, Kloogan, Rummun, Vasalemman ja Ämarin pienkauppaloista (alevik) sekä 44 kylästä (küla).
Assyria Keski-Assyrian 200 vuotta kestävä ajoittaisen laajenemisen aika alkoi 1365 eaa., kun mitannilaiset ajettiin pois. Mitannissa puhkesi sisällissota ja sen vasallit ja heettiläiset kävivät valtakunnan kimppuun. Mitannin alueellinen suurvalta romahti. Tällöin Mitannin vasalli Assyria saattoi itsenäistyä ja tehdä pienen sotaretken Eribaadad I:n johdolla Mitanniin. Seuraava Assyrian kuningas, Assur-Uballit I (1365 eaa. – 1330 eaa.), ei sotinut Mitannissa, koska heettiläiskuningas Shuppiluliuma I oli nostanut prinssi Mattiwazan Mitannin kuninkaaksi. Assyria valtasi nyt Niniven itäpuolisen Musrun viljavan tasangon. Hän käytti ensimmäistä kertaa pitkään aikaan Assyrian kuninkaan ja maailmanvaltakunnan kuninkaan arvonimeä, tunnusteli liittoa Egyptin kanssa, ja naitatti tyttärensä Babyloniaan. Enlilnirari kävi sotaa Babylonian kanssa, ja Arikdenilu laajensi Assyrian Zagros-vuorille ja Armeniaan, ja hän taisteli lännessä aramealaista Aklamea vastaan.
Läntinen Zhou-dynastia Zhou-dynastian vasallit muuttuivat yhä tyytymättömimmiksi ja kuninkaan oli yhä vaikeampi ylläpitää valtaansa. Valtakuntaa uhkasivat myös Keski-Aasian aroilla vaeltavat jousilla varustautuneet hevospaimentolaiset, jotka muodostivat nopealiikkeiset taistelujoukot. He aiheuttivat huomattavia levottomuuksia Keski-Aasiassa 800-luvulla eaa. Kuningas Youn valtakaudella vuosina 781-771 eaa. kuninkaan arvovalta oli jo niin heikko, että yksikään vasalli ei tullut avuksi, kun barbaariheimot hyökkäsivät lännestä Zhoun valtakeskukseen ja surmasivat kuningas Youn.Zhoun kulttuuri ennen Shang-dynastian kukistamista oli ilmeisesti Weijoen laakson paikallisten kulttuurien sekoitus. Shangin alueita vallatessaan Zhou omaksui Shangin kulttuuripiirteet. He käyttivät lähes samaa kilpikonnanluista ennustamista, samoja pronssin valamistamistapoja ja samoja hautausriittejä kuin Shang-kuninkaat. He kehittivät kuitenkin myös oman astioiden koristelutavan, joka poikkesi selvästi Shang-dynastian koristeluista.
Harezm Afrighidien hallitsijasuku hallitsi pääasiassa itsenäistä Chorasmian kuningaskuntaa 305–995. Kuningaskunta tosin oli välillä sassanidien ja umaijadien vasalli. Harezm kääntyi islamin 700-luvulla.
Dunkerque Kaupungin paikalla on ollut kalastajakylä jo ainakin 900-luvulla. Vuonna 960 Ranskan vasallin Flanderin kreivi Baldwin III rakennutti kaupungin muureja viikinkejä vastaan.
Kaarle IV (Espanja) Kaarle oli heikko kuningas, jonka aikana Espanja oli likimain Ranskan vasalli. Valtiota hallitsivat käytännössä kuningatar Maria Luisa ja tämän rakastaja Manuel de Godoy.
Kongon kuningaskunta Portugalin kuningas Pietari V antoi Kongolle vasallivaltion aseman, jota hallitsi Kongon kuningas. Kongon vasalli lakkautettiin 1914 portugalilaisia vastaan tehdyn kapinan jälkeen.
Kipchoge Keino Neljä vuotta myöhemmin Münchenin kisoissa Keino voitti kultaa 3 000 metrin esteissä mutta jäi 1 500 metrillä Pekka Vasalan taakse hopealle.
Tie 17 (Viro) Kantatie 17 kulkee Pohjois-Virossa Keilan kaupungista valtatieltä 8 (Tallinna–Paldiski) Vasalemman, Rummun ja Padisen kautta Haapsalun itäpuolelle valtatielle 9.
Marko Kraljević Marko Kraljević ('Marko kuninkaanpoika'), Marko Mrnjavčević, on serbialaisen ja yleensä eteläslaavilaisen kansanrunouden sankari. Hänen esikuvanaan on ollut Serbian kuninkaan Vukašinin poika Marko (k. 1395), joka oli turkkilainen vasalli.
Lääne-Harjun kunta Lääne-Harjun kunta muodostettiin lokakuussa 2017 yhdistämällä Keilan, Padisen ja Vasalemman kunnat sekä Paldiskin kaupunki. Kunnassa on 12 881 asukasta (1.1.2018). Kunnan keskuspaikka on Paldiski.
Montecristo 1500-luvun puolivälissä siitä tuli yhdessä muun Toscanan saariston kanssa osa Espanjan vasallia Presidin valtiota. Kun Napoleonin johtama Ranskan keisarikunta sortui, saaresta tuli osa Toscanan suurherttuakuntaa.
Adalin sulttaanikunta Aluksi Adal oli yksi Ifatin vasalleista. Myöhemmin siitä tuli Walashma-dynastian keskusalue. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa ja kaupankäyntiä. Pääkaupunkina toimi Dakar ja vuodesta 1520 lähtien Harar.
Basarab I Unkarin kuningaskunta oli kovassa poliittisessa kriisissä Árpádin dynastian aikoihin. Samaan aikaan kultainen orda lisäsi vaikutusvaltaansa Karpaattien ja Tonavan välisellä alueella. Näiden vaikutuksesta voivodikunnat vahvistuivat ja halusivat kasvavissa määrin lisää maa-alaa Tonavan alangoilta. Basarab oli kuningas Kaarle Ropertin vasalli. Kuningas käytti Basarabista nimitystä: "‘meidän Valkian voivodi’", asiakirjassa, joka oli päivätty 26. heinäkuuta vuonna 1324. Uskotaan, että hänestä tuli kuninkaan vasalli jo vuoden 1321 jälkeen, sillä silloin kuningas johti operaatiota Baanaatin alueella, missä hän valloitti Mehadian linnan kapinoivalta Vejteh -perheeltä. Kuitenkin jo 18. kesäkuuta 1325 päivätyssä asiakirjassa Basarabista lausuttiin: "‘Valakian Basarab, uskoton kuninkaan pyhälle kruunulle’". Kuningasperheessä uskottiin, että Basarbin valta alueella ylitti jo kuninkaan suvereniteetin Valakiassa. Vuonna 1327 paavi Johannes XXII mainitsi Basarabin '‘hurskaaksi Katolisen kirkon prinssiksi’".
Läntinen Zhou-dynastia Zhou-dynastian vallan alkuaikoina alkoi kehittyä feodaalinen järjestelmä, jossa maa-alueet läänitettiin oman klaanin ja liittolaisklaanien jäsenten kesken. Zhou-ruhtinaiden omassa suorassa hallinnassa ollut alue käsittivät osia nykyisen Shaanxin ja Henanin alueista. Näin ollen Zhou-kuninkaan valta koostui käytännössä hänen suorassa hallinnassaan olevasta pääkaupungista, sekä useista vasallivaltioista, jotka maksoivat veroa Zhou-kuninkaalle. Zhou-kuninkaan valta perustui siihen että hän oli jumalallisessa asemassa, jonka lääninherrat tunnustivat ylimmäksi valtiaaksi. Järjestelmässä oli se heikkous, että kun lääninherrat kasvoivat voimakkaammiksi, he alkoivat toimia itsenäisesti ja pitivät Zhou-kuningasta enää nimellisenä hallitsijana. Järjestelmän tarkoitus oli vahvistaa Zhou-hallitsijan valtaa, mutta myöhemmin kuninkaat eivät enää pystyneet jakamaan uusia läänityksiä vasalleilleen, minkä seurauksena vasallit alkoivat samaistua omaan alueeseensa eivätkä enää olleet uskollisia Zhou-hallinnolle. Läänityksistä syntyi ajan kuluessa useita itsenäisesti toimivia pieniä valtiota, jotka taistelivat vallasta keskenään.
Francesco Gasparini Valtaosa Gasparinin noin 50 oopperasta on kadonnut. Manner-Euroopan ohella oopperat "Il più fedel fra i vassalli" (“Vasalleista uskollisin”) ja "Ambleto" (”Hamlet”) saivat suosiota myös Lontoossa.
Ruhtinas Esihistoriallisella ajalla Skandinaviassa ruhtinas saattoi olla mitä tahansa herttuan ja kuninkaan väliltä: kuninkaan vasalli, tai täysin itsenäinen hallitsija. Silloin kuninkaalliset arvonimet (esimerkiksi kuningaz ja druhtinaz) käsitettiin eri lailla kuin nykyaikana.
Lucius II Vuonna 1144 paavi tapasi Sisilian Roger II:n Ceperanossa selventääkseen Rogerille tämän velvollisuuksia paavin vasallina. Lucius ei ollut valmis hyväksymään Rogerin vaatimuksia, mutta Roger pakotti sotavoimallaan hänet hyväksymään ehdot.
Ristiretket vendejä vastaan Muutaman päivän päästä rügenilaiset saapuivat Valdemarin luokse ja ehdottivat rauhaa. Valdemar suostui. Samalla Henrikin joukot löivät Nyklotin pojat ja heidän alueensa jaettiin Henrikin vasallien kesken.
Italian tasavalta (vasalli) Vuonna 1805, kun Napoleon oli kruunattu Ranskan keisariksi, Italian tasavalta muutettiin Italian kuningaskunnaksi ("Regno d’Italia"), jonka kuninkaana hallitsi Napoleon ja varakuninkaana Napoleonin poikapuoli Eugène de Beauharnais.
Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1971 Suomen joukkue koostui viidestä miesurheilijasta, joista parhaiten sijoittui Antti Kalliomäki, joka oli seiväshyppykilpailussa viides. Tuleva olympiavoittaja Pekka Vasala jäi 1 500 metrillä alkueriin.
Saffaridit Saffardien dynastian suuri valtakunta romahti 'Amrin teloituksen jälkeen, mutta hallitsijasuku sinnitteli vielä Sistanissa samanidien vasalleina. Viimeinen Sistanin saffaridihallitsija Ḵalaf kukistui ghaznavidihallitsija Mahmud Ghaznilaisen hyökkäyksessä vuonna 1003.
Ulkomaalaisen omaisuuden hoitokunta "Suomi sitoutuu sotasaaliina luovuttamaan Liittoutuneiden (Neuvostoliiton) Ylimmälle Sotilasjohdolle kaiken Suomen alueella olevan Saksalle ja sen vasalleille kuuluvan sotilasomaisuuden sekä näille maille kuuluvat ja Suomen aluevesillä olevat sota- ja muut alukset."
Puolan voivodikunnat Puolan voivodikunnat () ovat Puolan aluehallinnon laajimpia yksiköitä. Puolan paikallishallinto on kolmiportainen: voivodikunta jakautuu vielä piirikuntiin () ja kuntiin (). Nimitys voivodikunta on peräisin keskiajalta, jolloin voivodiruhtinaat hallitsivat Itä-Eurooppaa kuninkaidensa vasalleina.
Brillouinin vyöhyke Brillouinin vyöhykkeen käsitteen kehitti ranskalainen fyysikko Léon Brillouin (1889–1969).
Brillouinin vyöhyke Brillouinin vyöhykkeeseen läheisesti liittyvä käsite on redusoitumaton Brillouinin vyöhyke. Koska ensimmäisellä Brillouinin vyöhykkeellä yleensä on symmetriaominaisuuksia, se voidaan jakaa keskenään yhteneviin alueisiin. Redusoitumaton Brillouinin vyöhyke saadaan tällä tavoin ottamalla huomioon ensimmäisen Brillouinin vyöhykkeen kaikki symmetriat.
Brillouinin vyöhyke On olemassa myös toinen ja kolmas Brillouinin vyöhyke ja niin edelleen. Ne vastaavat sarjaa erillisiä, tilavuudeltaan yhtä suuria alueita kasvavilla etäisyyksillä origosta, mutta niitä käytetään harvemmin. Ensimmäistä Brillouinin vyöhykettä sanotaankin usein yksin­kertaisesti Brillouinin vyöhykkeeksi. Yleisesti "n":s Brillouinin vyöhyke käsittää ne käänteis­avaruuden pisteet, joihin pääsee origosta leikkaamalla täsmälleen "n" − 1 eri Braggin tasoa.
Brillouinin vyöhyke Tutkittaessa kidehilassa esiintyviä, atomien värähtelystä aiheutuvia kimmoaaltoja voidaan yleensä rajoittua käsittelemään aaltoja, joiden aaltovektori sisältyy ensimmäiseen Brillouinin vyöhykkeeseen, sillä aallot, joiden aaltovektori on tämän ulkopuolella, voidaan käsittää ekvivalenteiksi jonkin Brillouinin vyöhykkeessä olevan aallon kanssa. Tämä on ehkä helpoimmin ymmärrettävissä tarkasteltaessa yksiulotteista atomiketjua.
Käänteishila Tutkittaessa kidehilassa esiintyviä kimmoaaltoja voidaan yleensä rajoittua käsittelemään aaltoja, joiden aaltovektori sisältyy ensimmäiseen Brillouinin vyöhykkeeseen, sillä aallot, joiden aaltovektori on tämän ulkopuolella, voidaan käsittää ekvivalenteiksi jonkin Brillouinin vyöhykkeessä olevan aallon kanssa. Tämä on ehkä helpoimmin ymmärrettävissä tarkasteltaessa yksiulotteista atomiketjua.
Brillouinin vyöhyke Fysikaaliselta merkitykseltään käänteishilan pisteet vastaavat kiteessä etenevien aaltojen mahdollisia aaltovektoreita. Käänteishila ja siihen liittyvä Brillouinin vyöhyke on kiinteän olomuodon fysiikan keskeisimpiä käsitteitä.. Niiden merkitys kiinteiden aineiden teoriassa on niin perustava, että niitä on verrattu Maxwellin yhtälöihin, sillä niistä voidaan johtaa suuri osa koko teoriasta, samoin kuin koko sähkömagnetismin teoria voidaan johtaa Maxwellin yhtälöistä.
Brillouinin vyöhyke Brillouinin vyöhyke on matematiikassa ja varsinkin kiinteän olomuodon fysiikassa käänteishilan alkeiskoppi. Samaan tapaan kuin suoraa hilaa esittävä Bravais'n hila todellisessa avaruudessa voidaan jakaa Wigner–Seitzin soluihin, voidaan käänteishila jakaa Brillouinin vyöhykkeisiin. Niiden väliset rajat ovat käänteishilan läpi kulkevia tasoja. Brillouinin vyöhykkeillä on keskeinen merkitys kiinteän olomuodon fysiikassa erityisesti siitä syystä, koska jaksollisessa väliaineessa etelevät aallot voidaan kuvata Blochin aaltoina, ja tällöin osoittautuu, että ratkaisuja luonnehtii täydellisesti se, miten ne käyttäytyvät yhdessä ainoassa Brillouinin vyöhykkeessä.
Brillouinin vyöhyke Tärkein hilan Brillouinin vyöhykkeistä on ensimmäinen Brillouinin vyöhyke. Se määritellään niiden käänteis­avaruuden pisteiden joukoksi, jotka ovat lähempänä käänteis­hilan origoa kuin mitään muuta käänteis­hilan hila­pistettä. Yhtäpitävästi se voidaan määritellä niiden "k"-avaruuden pisteiden joukoksi, joihin voidaan päästä origosta leikkaamatta yhtäkään Braggin tasoa. Samalla se on origoa ympäröivä Voronoin solu käänteishilassa.
Brillouinin vyöhyke Koska pintakeskisen kuutiollisen (FCC) hilan käänteishila on tilakeskinen kuutiollinen (BCC), on pintakeskisen kuutiollisen hilan Brillouinin vyöhyke saman muotoinen kuin tila­keskisen kuutiollisen hilan Wigner–Seitzin solu, katkaistu oktaedri. Vastaavasti tila­keskisen kuutiollisen hilan Brillouinin vyöhyke on saman muotoinen kuin pinta­keskisen kuutiollisen hilan Wigner–Seitzin solu, rombidodekaedri.
Wigner–Seitzin solu Käänteishilassa Wigner–Seitzin soluja vastaavat Brillouinin vyöhykkeet, jotka ovat käänteishilan Voronoin soluja. Brillouinin vyöhykkeillä on keskeinen merkitys kiinteän olomuodon fysiikassa.