mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Győr Győr [] (, ) on Luoteis-Unkarin tärkein kaupunki ja Győr-Moson-Sopronin läänin pääkaupunki. Sen paikalla oli jo roomalaisaikaan Arrabonan kaupunki. Győr on väkiluvultaan Unkarin kuudenneksi suurin kaupunki; siellä on 130 476 asukasta (2009) ja sen pinta-ala on 174,62 neliökilometriä.
Gyöngyöspata Gyöngyöspata on kylä Pohjois-Unkarissa. Sen pinta-ala on 60,75 km² ja väkiluku on 2 520 (1.1.2011).
Dabas Dabas on kaupunki Pestin läänissä Unkarissa. Asukkaita kaupungissa on 16 671 (2009) ja sen pinta-ala 165,99 neliökilometriä.
Szentendre Szentendre on kaupunki Unkarissa Pestin läänissä. Se on pinta-alaltaan 43,82 neliökilometriä ja siellä on 23 401 asukasta (2009).
Budaörs Budaörs () on kaupunki Unkarissa Pestin läänissä. Asukkaita kaupungissa on 28 272 (2009) ja sen pinta-ala 23,59 neliökilometriä.
Tolna (lääni) Tolna on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Fejérin, Bács-Kiskunin, Baranyan ja Somogy'in lääneihin. Pääkaupunki on Szekszárd ja muita kaupunkeja ovat Dombóvár sekä Paks, jossa on kiistelty ydinvoimala. Voimala tuottaa puolet Unkarin sähköstä. Läänin pinta-ala on 3 703 km² ja sen väkiluku arviolta 225 936 (vuonna 2015).
Unkarin maantiede Ihminen on monin paikoin muuttanut Unkarin alkuperäistä kasvillisuutta, ja noin puolet maan pinta-alasta on viljelykäytössä. Muualla maassa on niittyjä, laidunalueita ja metsiä. Mikään osa valtiosta ei ole tarpeeksi korkealla, jotta siellä pärjäisi kunnolliset havumetsät. Vuoristojen kliimaksivaiheen päälajeja ovat pyökit, ja alankoalueilla kliimaksiyhteisöt kasvavat joko tammimetsiä tai pensaikkoisia ruohomaita.
Fejér Fejér on lääni Keski-Unkarissa, Tonavan länsipuolella. Se rajautuu Pestin, Bács-Kiskunin, Tolnan, Somogy’in, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Székesfehérvár, jossa kruunattiin ennen Unkarin kuninkaat. Toinen tärkeä kaupunki on Dunaújváros. Läänin pinta-ala on 4 358 km² ja sen väkiluku arviolta 417 651 (vuonna 2015).
Eger Eger [] () on kaupunki Unkarissa Hevesin läänissä Budapestista koilliseen. Asukkaita kaupungissa on 56 429 (vuonna 2009) ja sen pinta-ala on 92,24 neliökilometriä.
Nyíregyháza Nyíregyháza on Szabolcs-Szatmár-Beregin läänin pääkaupunki koillisessa Unkarissa. Kaupungin pinta-ala on 274,54 neliökilometriä ja väkiluku 117 597 (2009).
Szolnok Szolnok [] on Jász-Nagykun-Szolnokin läänin pääkaupunki Unkarin keskiosassa. Kaupungin pinta-ala on 187,24 neliökilometriä ja väkiluku 74 885 (2009).
Vas (lääni) Vas on lääni Länsi-Unkarissa. Se rajautuu Győr-Moson-Sopronin, Veszprémin ja Zalan lääneihin sekä lännessä Itävaltaan ja lounaassa Sloveniaan. Pääkaupunki on Szombathely. Muita 
läänin kaupunkeja ovat Sárvár, Körmend ja Kőszeg. Sana 'vas' tarkoittaa unkariksi rautaa. Läänin pinta-ala on 3 336 km² ja sen väkiluku arviolta 253 997 (vuonna 2015).
Mogyoród Mogyoród on Unkarin kunta Pestin läänissä Budapestin koillispuolella. Kunnassa on arviolta 6 560 asukasta (vuonna 2016), ja sen pinta-ala on 34,48 neliökilometriä.
Bratislavan alue Bratislavan alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan lounaisosassa ja rajautuu Trnavan alueeseen, Itävallan Burgenlandin ja Ala-Itävallan osavaltioihin sekä Unkariin. Sen pääkaupunki on Bratislava. Alueella on arviolta 641 892 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 053 neliökilometriä.
Zalaegerszeg Zalaegerszeg (, , ) on kaupunki Unkarin länsiosassa, Zalan läänissä. Kaupungin asukasluku on 59 618 ja sen pinta-ala 102,41 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee Zalajoen varrella ja on lääninsä pääkaupunki.
Slovenia Slovenia lasketaan kuuluvaksi Keski-Eurooppaan, ja sen rajanaapureita ovat Italia, Kroatia, Itävalta ja Unkari. Valtion pinta-ala on 20 273 neliökilometriä, ja sillä on hieman yli 45 kilometriä rantaviivaa Adrianmerellä.
Bratislava Bratislava sijaitsee Slovakian lounaisosassa, ja sillä on yhteinen raja sekä Itävallan että Unkarin kanssa. Matkaa Tšekin rajalle on 62 km ja Wieniin 60 km. Kaupungin pinta-ala on 367,58 km² , ja se on pinta-alaltaan Slovakian toiseksi suurin kaupunki Vysoké Tatryn jälkeen. Tonava kulkee Bratislavan halki lännestä kaakkoon, ja Keski-Tonava alkaa Devínin portilta Bratislavan länsiosasta. Muita jokia ovat Morava, joka muodostaa kaupungin luoteisrajan ja laskee Tonavaan Devínissä, Pieni Tonava ja Vydrica, joka laskee Tonavaan Karlova Vesin osa-alueella.
Unkari Unkarin rajanaapureita ovat Romania, Slovenia, Slovakia, Kroatia, Serbia, Ukraina ja Itävalta. Unkarin itä- ja eteläosa on alavaa tasankoa, lännessä on kukkuloita ja pohjoisessa vuoria. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 miljoonaa. Unkari ehti olla itsenäinen kuningaskunta 700 vuoden ajan vuodesta 1000 alkaen. Sen jälkeen se oli Habsburgien vallassa ja osa Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaa. Maailmansotien välissä maa oli jälleen itsenäinen. Toisen maailmansodan jälkeen se oli Varsovan liittoon kuuluva kansandemokratia. Vuodesta 1999 Unkari on kuulunut Natoon ja vuodesta 2004 Euroopan unioniin. Unkarilaisesta musiikkimaailmasta tunnetaan etenkin Franz Liszt, Zoltán Kodály ja Béla Bartók. Imre Kertész sai kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuonna 2002. Entinen maatalousmaa teollistui kommunistihallinnon aikana ja tuottaa nykyisin etenkin koneita ja tarvikkeita. Hungaroringin moottoriurheilurata on formulaharrastajien tuntema urheiluareena. Joukkuelajeista maa on menestynyt vesi-, lento- ja koripallossa.
Trianonin rauha Trianonin rauhan nojalla Unkari kutistui pinta-alaltaan kolmasosaan entisestä. Entisistä 18 miljoonasta asukkaasta uusien rajojen sisälle jäi vain 8 miljoonaa. Rajojen ulkopuolelle jäi 3 miljoonaa etnistä unkarilaista. Heistä noin miljoona jäi Tšekkoslovakian puolelle, puolitoistamiljoonaa Romaniaan ja puolimiljoonaa Jugoslaviaan. Ennen hallitsemistaan alueista Unkari menetti Slovakian, Rutenian, Transsilvanian, Baanaatin ja Kroatian. Lisäksi Burgenland oli liitetty Itävaltaan ja Italia oli vallannut ennen Unkarille kuuluneen Fiumen satamakaupungin. Alueiden siirrot tehtiin pääsääntöisesti ilman kansanäänestyksiä, joita järjestettiin vain kahden pienen alueen kohtalosta. Aluemenetysten lisäksi rauhansopimus kielsi asevelvollisuuden Unkarissa ja rajasi armeijan enimmäisvahvuuden 35 000:n mieheen. Unkari määrättiin myös maksamaan sotakorvaukset, joiden suuruus määriteltäisiin myöhemmin.
Mezőhegyes Mezőhegyes on kaupunki Békésin läänissä Unkarissa. Kaupungin pinta-ala on 155,4 km², ja asukasluku 5 143 vuoden 2017 alussa. Se on perustettu 1784, ja sieltä on kotoisin kolme hevosrotua: nonius, furioso ja gidraninhevonen.
Tata Tata on kaupunki Unkarissa Komárom-Esztergomin läänissä. Kaupungin asukasluku on 24 902 (vuonna 2009) ja pinta-ala 78,17 neliökilometriä. Wienin ja Budapestin välinen moottoritie ja rautatie kulkevat kaupungin alueen läpi.
Gyöngyös Gyöngyös on kaupunki Unkarissa Hevesin läänissä, 80 kilometrin päässä Budapestistä. Kaupunki sijaitsee Sárhegy- ja Mátravuoristojen alueella, ja se on useiden viinitilojen kotikaupunki. Kaupungin asukasluku on 32 546 ja pinta-ala 55,31 neliökilometriä.
Ajka Ajka on kaupunki Veszprémin läänissä Unkarissa. Se sijaitsee Bakonyn kukkuloilla maan länsiosissa. Kaupungin pinta-ala on 95 km² ja asukkaita kaupungissa on noin 28 000. Ajka on suhteellisen vauras teollisuuskaupunki. Ajka on Rovaniemen ystävyyskaupunki.
Nitran alue Nitran alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan länsiosassa ja rajautuu etelässä Unkariin. Sen pääkaupunki on Nitra. Alueella on arviolta 680 779 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 6 343 neliökilometriä.
Somogy Somogy on lääni Lounais-Unkarissa. Se rajautuu Zalan, Veszprémin, Fejérin, Tolnan ja Baranyan lääneihin sekä etelässä Kroatiaan. Pääkaupunki on Kaposvár. Läänin pinta-ala on 6 065 km² ja sen väkiluku arviolta 312 084 (vuonna 2015).
Székesfehérvár Székesfehérvár [] (; arkipuheessa "Fehérvár") on kaupunki Unkarin keskiosassa Budapestin ja Balatonjärven puolivälissä. Kaupungissa on 102 035 asukasta (2009), sen pinta-ala on 170,89 neliökilometriä ja väestötiheys siten 597,1 asukasta neliökilometrillä. Székesfehérvár on Fejérin läänin keskus.
Pannonhalma Pannonhalma on kunta Győr-Moson-Sopronin läänissä, Unkarin luoteisosassa noin 20 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Győristä. Kunnassa on noin 4 000 asukasta ja se on pinta-alaltaan 29,58 neliökilometriä. Kunnan nimi oli Győrszentmárton vuoteen 1965 asti.
Szeged Szeged [] on Unkarin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Tisza-joen varrella Csongrádin läänissä maan eteläosassa. Kaupungissa on yliopisto ja kumi-, tekstiili- ja rautateollisuutta. Vuonna 2009 kaupungissa oli 169 030 asukasta ja sen pinta-ala on 281,00 neliökilometriä.
Veszprém Veszprém [] on kaupunki Unkarissa Veszprémin läänissä. Se on läänin pääkaupunki. Veszprém sijaitsee noin 15 kilometriä pohjoiseen Balatonjärvestä, maan pääkaupunkiin Budapestiin on matkaa 110 kilometriä. Veszprémin pinta-ala on 126,90 neliökilometriä ja väkiluku 63 405 (vuonna 2009).
Murska Sobota Murska Sobota (, ) on kaupunki Slovenian koillisosassa lähellä Mur-jokea. Itävallan ja Unkarin rajojen lähistöllä sijaitseva kaupunki on Prekmurjen alueen keskus. Murska Sobotan kunnassa on 20 266 asukasta (2003) ja sen pinta-ala on 64,4 neliökilometriä.
Emőd Emőd on kaupunki Unkarissa Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä. Se sijaitsee 25 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Miskolcista. Kaupungin asukasluku on 5 203 (2009) ja pinta-ala 49,38 neliökilometriä. Kaupungissa on tuotettu viiniä 1300-luvulta lähtien.
Bratislava V Bratislava V () on yksi Slovakian pääkaupungin Bratislavan piireistä. Se sijaitsee Bratislavan keskustan eteläpuolella Tonavan oikealla rannalla Itävallan ja Unkarin rajalla. Siellä on arviolta 110 753 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 94,19 neliökilometriä.
Trnavan alue Trnavan alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan länsiosassa ja rajautuu etelässä Unkariin, pohjoisessa Itävaltaan ja Tšekkiin. Sen pääkaupunki on Trnava. Alueella on arviolta 561 156 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 148 neliökilometriä.
Siófok Siófok [] on kaupunki Unkarissa. Se sijaitsee Balatonjärven etelärannalla Somogyn läänissä. Kaupunki on kulttuuri- ja turistikeskus. Se on yksi maan rikkaimmista kaupungeista turismin ansiosta. Siófokissa on 24 221 asukasta (2009) ja sen pinta-ala on 124,66 neliökilometriä. Kaupungissa virtaa Sió-joki.
Abaújszántó Abaújszántó on kaupunki Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä Unkarin pohjoisosassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Miskolcista. Kaupungin pinta-ala on 47,36 neliökilometriä, asukasluku 3 169 (vuonna 2009) ja väestötiheys siten 66,9 asukasta neliökilometrillä.
Banská Bystrican alue Banská Bystrican alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan keskiosassa ja rajautuu etelässä Unkariin. Alueen pääkaupunki on Banská Bystrica. Siellä on arviolta 651 509 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 9 455 neliökilometriä.
Nógrád Nógrád on lääni Pohjois-Unkarissa. Se rajautuu Pestin, Hevesin ja Borsod-Abaúj-Zemplénin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Pääkaupunki on Salgótarján. Muita kaupunkeja ovat Balassagyarmat ja Bátonyterenye. Läänin pinta-ala on 2 544 km² ja sen väkiluku arviolta 195 923 (vuonna 2015).
Zala Zala on lääni Lounais-Unkarissa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Somogy’in lääneihin sekä lounaassa Sloveniaan ja Kroatiaan. Pääkaupunki on Zalaegerszeg. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Nagykanizsa ja Keszthely. Läänin pinta-ala on 3 784 km² ja sen väkiluku arviolta 277 290 (vuonna 2015).
Hortobágyn kansallispuisto Hortobágyn kansallispuisto on Unkarissa, Hortobágyn seudulla sijaitseva kansallispuisto. Lähellä sijaitsee myös Tokaj-Hegyaljan viininviljelyalue. Se on Unkarin vanhin kansallispuisto, joka on perustettu 1973. Puiston pinta-ala on 820 km. Kansallispuiston alue on laajin ruohostoalue Euroopassa. Alueella on soita, joilla on suolavettä. Alueella on myös muita kosteikkoja, joiden läpi virtaa Tiszajoki, sekä ruohikoita. Alue on tasankoa, missä maaperä
on karua, kasvillisuus on tuulen pieksämää ja lämpötilojen vaihtelu on huomattava. Kansallispuistossa on paljon lintuja, kuten isotrappi ja kurjet. Hortobagyn kansallispuisto on Unescon maailmanperintöluettelossa.
Makó Makó [ˈmɒkoː] on kaupunki Unkarissa Csongrádin läänissä. Makóin asukasluku on 24 403 (2009) ja pinta-alaa sillä on 107,5 neliökilometriä. Vuosina 1552–1699 Makó oli osa osmanien valtakuntaa. Kaupungin maamerkki on 1895 valmistunut romantiikan synagoga. Kaupungissa on kumi-, tekstiili- ja huonekaluteollisuutta.
Esztergom Esztergom [] (, , , ) on kaupunki Pohjois-Unkarissa Komárom-Esztergomin läänissä. Kaupunki sijaitsee Tonavan varrella, joka muodostaa Esztergomin kohdalla valtionrajan Slovakian kanssa. Joen toisella puolella sijaitsee sisarkaupunki Štúrovo (). Esztergomissa oli vuonna 2009 yhteensä 30 928 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 100,35 neliökilometriä.
Veszprém (lääni) Veszprém on lääni Länsi-Unkarissa. Lääni on saanut nimensä pääkaupunki Veszprémin mukaan. Lääni rajautuu Győr-Moson-Sopronin, Komárom-Esztergomin, Fejérin, Somogy’in, Zalan ja Vasin lääneihin. Läänin pinta-ala on 4 463 km² ja sen väkiluku arviolta 346 647 (vuonna 2015).
Unkarin maantiede Muita merkittäviä järviä ovat Velence ja Neusiedlerjärvi, josta suurin osa on Itävallan puolella. Neusiedlerjärvi on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon, ja Velence sijaitsee aivan Budapestin eteläpuolella. Alföldillä ei luonnollisia järviä juuri ole. Tiszan varressa on kuitenkin muutama tekoallas, joista ylivoimaisesti suurin on Tiszajärvi. Se perustettiin 1975 joen säännöstelyä varten ja vesivarastoksi, mutta nopeasti siitä muodostui Itä-Unkarin suosituin lomakohde. Laajoine kaislikkoineen ja ruoikkoineen se on myös merkittävä vesilintuparatiisi. Allas on 27 km pitkä ja sen pinta-ala on 127 km. Keskimääräinen syvyys on 1,3 m, syvin kohta 17 m.
Kecskemét Kecskemét [] on kaupunki Unkarin keskiosassa Bács-Kiskunin läänissä Budapestin ja Szegedin puolivälissä, 86 kilometriä kummastakin. Kaupungissa oli 111 428 asukasta vuonna 2009, joten se on maan kahdeksanneksi suurin kaupunki asukasluvun mukaan. Kaupungin pinta-ala on 321,36 neliökilometriä. Kecskemét on Bács-Kiskunin läänin pääkaupunki.
Košicen alue Košicen alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan itäosassa ja rajautuu Prešovin ja Banská Bystrican alueisiin, Ukrainan Taka-Karpatian alueeseen ja etelässä Unkariin. Sen pääkaupunki on Košice. Alueella on arviolta 798 103 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 6 753 neliökilometriä.
Orosháza Orosháza on kaupunki Unkarin kaakkoisosassa sijaitsevassa Békésin läänissä. Kaupungin pinta-ala on 202,22 neliökilometriä ja asukkaita on 30 032 (2009). Orosháza on merkittävä koulutuksen, kulttuurin ja vapaa-ajan keskus. Kaupungissa sijaitsee myös muun muassa suuri arboretum (Rágyánszky), jossa voi nähdä yli 2 000 kasvilajia.
Visegrád Visegrád [] on kaupunki Unkarin pohjoisosassa Pestin läänissä Tonavan mutkassa. Kaupungin asukasluku on 1 831 (vuonna 2009) ja sen pinta-ala on 33,27 neliökilometriä. Visegrádin nähtävyyksiin kuuluu keskiaikainen, hienosti entisöity rauniolinna. Linnan rakensi kuningas Kaarle Robert vuonna 1323. Visegrád sijaitsee Budapestin pohjoispuolella.
Sopron Sopron [] () on kaupunki Győr-Moson-Sopronin läänissä Unkarissa lähellä Itävallan rajaa. Se on pinta-alaltaan 169,06 neliökilometrin suuruinen ja sen asukasluku on 59 036 (vuonna 2009). Sopron tunnetaan viineistään, sillä se on yksi harvoista unkarilaisista alueista joissa tuotetaan sekä punaviiniä että valkoviiniä. Kaupungista tulee myös jalkapallojoukkue MFC Sopron.
Heves (lääni) Heves on lääni Pohjois-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Borsod-Abaúj-Zemplénin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Pestin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Eger. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Heves, Gyöngyös ja Hatvan. Läänin pinta-ala on 3 637 km² ja sen väkiluku arviolta 301 296 (vuonna 2015).
Győr-Moson-Sopron Győr-Moson-Sopron on lääni Unkarin luoteiskulmassa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä lännessä Itävaltaan sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pääkaupunki on Győr. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sopron ja Mosonmagyaróvár. Läänin pinta-ala on 4 208 km² ja sen väkiluku arviolta 452 638 (vuonna 2015).
Jász-Nagykun-Szolnok Jász-Nagykun-Szolnok on lääni Keski-Unkarissa. Se rajautuu Pestin, Hevesin, Hajdú-Biharin, Békésin, Csongrádin ja Bács-Kiskunin lääneihin. Pääkaupunki on Szolnok. Muita kaupunkeja ovat Jászberény, Törökszentmiklós, Karcag ja 
Mezőtúr. Läänin pinta-ala on 5 581 km² ja sen väkiluku arviolta 379 897 (vuonna 2015).
Gödöllő Gödöllő on kaupunki Pestin läänissä Unkarissa. Kaupungissa on 33 901 asukasta (2010) ja sen pinta-ala on 62 km². Gödöllő on tunnettu barokkityylisestä linnasta, jonka Antal Grassalkovich rakennutti 1700-luvun puolessavälissä. Palatsia kutsutaan myös Gödöllőn keisarinlinnaksi tai Sisin linnaksi, koska se oli keisari Frans Joosefin ja keisarinna Elisabetin (”Sisin”) kesäasunto.
Bács-Kiskun Bács-Kiskun on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Baranyan, Tolnan, Fejérin, Pestin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Csongrádin lääneihin sekä etelässä Serbiaan. Läänin pääkaupunki on Kecskemét. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Baja. Läänin pinta-ala on 8 443 km² ja sen väkiluku arviolta 513 687 (vuonna 2015).
Slovakia Lähes neljännes Slovakian pinta-alasta on suojeltu kansallispuistoina. Vuonna 1949 perustettu Tatravuorten kansallispuisto on maan vanhin. Slovensky rajin kansallispuisto maan itäosassa on perustettu 1969. Siellä on monia rotkoja ja luolia. Kaksi luontokohdetta on Unescon maailmanperintölistalla: Karpaattien pyökkimetsät (jaettu Ukrainan kanssa) sekä Aggtelekin ja Slovakian karstimaan luolat, joka on yhteinen kohde Unkarin kanssa.
Baranya Baranya on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Somogy'in, Tolnan ja Bács-Kiskunin lääneihin sekä etelässä Kroatiaan. Läänin pääkaupunki on Pécs. Muita kaupunkeja ovat Komló, Mohács, Szigetvár ja Siklós. Näistä Mohács on tullut kuuluisaksi siellä vuosina 1526 ja 1687 käydyistä suurista taisteluista. Läänin pinta-ala on 4 430 km² ja sen väkiluku arviolta 371 110 (vuonna 2015).
Wienin ensimmäinen välitystuomio Suursodan uhka oli väistynyt Münchenin sopimuksen myötä, ja Tšekkoslovakiasta oli tullut silvottu ja puolustuskyvytön. Nyt unkarilaisetkin ilmoittivat Hitlerille olevansa valmiita sotilaallisiinkin toimiin omien aluevaatimustensa täyttämiseksi. Saksa oli nyt kuitenkin kylmäkiskoisempi. Unkarilaisia vaadittiin rajoittamaan vaatimuksensa unkarilaisten asuttamiin alueisiin, ja Unkarin ja Tšekkoslovakian kahdenkeskiset neuvottelut asiaa koskien eivät johtaneet lopputulokseen. Suurvalloista Saksa ja italia päättivät lopulta sanella välitystuomion maiden välille 2. marraskuuta 1938. Tuomiosta vastasivat Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop ja Italian Galeazzo Ciano. Länsivallat eivät puuttuneet asiaan. Välitystuomio veti Unkarin uuden pohjoisrajan melko tarkasti etnisiä rajoja myöten. Unkariin liitettiin alueita Etelä-Slovakiasta ja Karpaatto-Rutenian eteläosista. Unkarille annettiin esimerkiksi Košice, Užgorod ja Kukačevo. Yhteensä alueella oli pinta-alaa 12 000 km² ja asukkaita alueella oli noin miljoona. Alueen asukkaista 592 000 oli unkarilaisia, 290 000 slovakialaisia, 37 000 ruteenia ja 14 000 saksalaista. Alueen ulkopuolelle jäivät unkarilaisten havittelemat Bratislava ja Karpaatto-Rutenian valtaosa.
Borsod-Abaúj-Zemplén Borsod-Abaúj-Zemplén on lääni Koillis-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Hevesin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Hajdú-Biharin ja Szabolcs-Szatmár-Beregin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pinta-ala on 7 247 km² ja väkiluku arviolta 667 594 (vuonna 2015). Läänin pääkaupunki on Miskolc. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sátoraljaújhely, Ózd, Tiszaújváros sekä viinien kaupunki Tokaj ympäröivine viinialueineen.
Pest Pest on lääni Keski-Unkarissa pääkaupunki Budapestin ympärillä. Pestin lääni rajautuu Nógrádin, Hevesin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Bács-Kiskunin, Fejérin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin hallintokeskus on Budapest, vaikka Budapest ei kuulukaan Pestin lääniin, vaan se muodostaa oman lääninsä. Pestin läänin pinta-ala on 6 390 km² ja sen väkiluku arviolta 1 226 115 (vuonna 2015).
Komárom-Esztergom Komárom-Esztergom on lääni Luoteis-Unkarissa. Sen naapuriläänejä ovat Pest, Fejér, Veszprém ja Győr-Moson-Sopron. Pohjoisessa se rajautuu Slovakiaan. Lääni on nimetty Komáromin ja Esztergomin kaupunkien mukaan, joilla kummallakin oli ennen Trianonin rauhansopimusta oma lääninsä. Läänin pääkaupunki ja suurin kaupunki on nyt kuitenkin Tatabánya. Muita läänin suurimpia kaupunkeja ovat Tata ja Oroszlány. Läänin pinta-ala on 2 264 km² ja sen väkiluku arviolta 299 110 (vuonna 2015).
Päijänne Päijänteen pinta-ala on 1 118 km². Järvi on 119 kilometriä pitkä, ja sen suurin leveys on 28 kilometriä. Päijänteen suurimpia selkiä ovat keskiosan Tehinselkä ja Judinsalonselkä, eteläosan Asikkalanselkä ja pohjoisosan Vanhanselkä ja Ristinselkä. Suomen sisävesien syvin kohta (95,3 m) sijaitsee Ristinselällä Toivakan kunnassa Rappukallion edustalla. Syvänne on merkitty Päijänteen Ristinselälle sekä Päijänteen merikarttasarjaan erikoismerkillä. Useissa tietosanakirjoissa esiintyvä virheellinen tieto, jonka mukaan kohta olisi peräti 104 metriä syvä, perustuu venäläisten mittaustulosten virheelliseen tulkintaan. Päijänteen keskisyvyys on 16,2 metriä. Suuria saaria ovat muun muassa Virmailansaari, Salonsaari, Judinsalo, Onkisalo, Paatsalo, Muuratsalo, Haukkasalo ja Vuoritsalo, ja kaikkiaan saaria on 1 886 kappaletta.
Toivakka Toivakka sijaitsee Keski-Suomessa, Leppäveden Pohjoonlahden itärannalla. Suomen sisävesien syvin kohta sijaitsee Päijänteen Ristinselässä Toivakan länsiosassa.
Toisvesi Sen tilavuus on 572,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,5726 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 19,5 metriä ja suurin syvyys on 85 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven läntisen Y-haaran pohjoisosassa, mistä alkaa yli 10 kilometriä pitkä syvänne, jossa on vettä 50–80 metriä. Syvänne on muodostunut samalla tavalla kuin esimerkiksi Päijänteen syvin kohta: Kun syväkivet jäähtyivät, maankuori lohkoontui kappaleiksi pitkänomaisia, kapeita siirroksia myöten. Myöhemmin näitä siirroksia myöten on tapahtunut useita liikuntoja. Vesitilavuudeltaan Toisvesi on likimain yhtä suuri kuin sitä huomattavasti laajemmat Kukkia ja Vesijärvi yhteensä. Suuren vesitilavuutensa ansiosta Toisvesi jäätyy verraten myöhään, joulukuussa.
Kryptodepressio Suomessa kryptodepressioita on muun muassa Artjärven Pyhäjärvessä (syvin kohta 28 metriä merenpintaa alempana), Lohjanjärvessä (23 m), Päijänteessä (17 m) ja Saimaassa (10 m). Lohjanjärven kryptodepressio on tilavuudeltaan Suomen suurin (85 miljoonaa kuutiometriä).
Vesijärvi (Päijät-Häme) Vesijärvi on Kymijoen vesistön järvi, joka sijaitsee Päijät-Hämeessä ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä. Järven eteläpäässä on Lahden kaupunki, pohjoisessa järvi on yhteydessä Päijänteeseen Vääksyn kanavan kautta. Vesijärven pituus on 25 kilometriä ja pinta-ala 108 neliökilometriä. Vesijärven keskisyvyys on kuusi metriä ja sen syvin kohta Kajaanselällä on 42 metriä. Veden viipymä on 5,4 vuotta. Järven pinta on noin 81 metriä meren pinnan tasosta ja noin kolme metriä Päijännettä ylempänä.
Ala-Suolijärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 240 miljoonaa kuutiometriä eli 0,24 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 21 metriä. Murtoselän syvin kohta on 17 metriä syvää, mutta järvenselän keskellä on kolme 13–15 metriä syvää syvännettä. Oivanjärven syvänteessä on 13 metriä syvää. Kiviperä on matala järvenosa ja syvimmät kohdat painuvat yli 6 metrin syvyyteen. Myös eteläisin järvenosa on matalaa, mutta Kiviselällä sijaitsee 15 metrin, Hämeenselällä 13 metrin ja Jaakkimonselällä 13 metrin syvänne. Syvin kohta sijaitsee läntisessä järvenosassa. Siellä on Koiraselällä 15 ja 12 metrin syvänteet, Kiviselällä kaksi yli 13 metrin syvännettä, Aittaselällä lähes 19 metrinen ja Kiekkiselällä kolme yli 15 metrin syvännettä ja järven syvin 21 metrin kohta. Syvin kohta sijaitsee tarkalleen Kalliosaaren lounaispuolella 100 metriä rannasta.
Päijätsalo Päijätsalo on Sysmässä, Päijät-Hämeessä sijaitseva, noin 300 hehtaarin kokoinen, Päijänteen ympäröimä saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan on rakennettu jo vuonna 1899 näkötorni, josta avautuu hieno näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle.
Turkanajärvi Turkanajärven syvin kohta on sen eteläosassa olevassa pienessä syvänteessä, joka ulottuu 120 metrin syvyyteen. Sen ulkopuolella syvin kohta on noin 80 metriä. Järven tilavuus on noin 237 kuutiokilometriä. Tilavuudeltaan se on Victoria-, Tanganjika- ja Malawijärven jälkeen Afrikan suurin.
Tyrisevänjärvi Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on neljä miljoonaa kuutiometriä eli 0,004 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 12,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Riitasaaren ja Kalliosaaren välissä. Syvin kohta kuuluu Riitasaaresta Leponiemen edustalle jatkuvaan yli kuusi metriä syvään syvänköön.
Kotaselkä (Mänttä-Vilppula) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0060 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys on 21,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lampisenniemen edustalla sen itäpuolella. Syvin kohta kuuluu laajempaan yli 10 metriä syvään syvänteeseen, johon sisältyy kolme yli 15 metrin syvännettä.
Sysmä Päijätsalo on noin 300 hehtaarin suuruinen saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan on rakennettu jo vuonna 1899 näkötorni, josta avautuu näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle. Tunnettu on myös siirtolohkare, "Onkiniemen liikkuva kivi" ja Kammiovuori Vintturissa.
Tyynimeri Tyynenmeren keskisyvyys on 4 270 metriä ja sen syvin kohta 10 911 m Challengerin syvänteessä Mariaanien haudan pohjalla on maailman merten syvin paikka.
Rapojärvi-Haukkajärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 102 miljoonaa m³ eli 0,102 km³. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 26,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rapojärven järvenselän keskellä. Anonsaaren molemmilla puolilla sijaitsee kaksi yli 20 metrin syvännettä. Haukkajärven syvin kohta sijaitsee Suurisaaren luoteispuolella ja siellä on kartan mukaan 16,5 metriä syvää.
Tipasjärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 41 miljoonaa m³ eli 0,041 km³. Järven keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syväsalmen suun edustalla Pienessä Tipasjärvessä ja toiseksi syvin kohta Syväsalmen suun edustalla Suuressa Tipasjärvessä. Myös kapeassa Syväsalmessa on yli 10 metriä syvää. Ison Tipasjärven toinen syvänne sijaitsee Mäntysaaren pohjoispuolella.
Mikitänjärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,053 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Syvin kohta sijaitsee pohjisrannan edustalla Harjunniemen kohdalla. Järven poikki Hämeenniemestä Sinteenlahteen ulottuu pitkä ja kapea kalliomurrokseen syntynyt syvänne, jossa syvin kohta sijaitsee. Murroksessa sijaitsee myös 24 metrin syvänne ja muita yli 20 metrin syvänteitä.
Pilvilampi Järvessä on kartan mukaan 14 saarta, joista vain Brudholmarna on nimetty karttaan. Ne sijaitsevat pohjoispään salmen kohdalla. Suurin saari on 250 metriä pitkä ja se sijaitsee pitkän lahden suulla. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvin kohta on 3,4 metriä syvä ja se sijaitsee järven pohjoisosan salmessa, missä on pieni kolmenmetrinen syvänne. Myös järven keskiosassa on yli kolmen metrin syvänne ja sen syvin kohta on 3,3 metriä.
Saraakallion kalliomaalaukset Saraavesi ei ole nykyään luontaisessa korkeudessaan, sillä koskien perkaukset, kanavan suluttaminen ja Kuhankosken voimalaitoksen rakentaminen vaikuttavat vedenkorkeuteen. Muinainen järven pinnankorkeus aiheutui aivan muista seikoista. Jääkauden jälkeen maanpinta oli jäätiköiden hävittyä painuksissa ja palautui hiljalleen maankohoamisena ennalleen. Saraaveden seutu oli aluksi merenpohjaa, mutta kohosi pintaan saaristoksi ja myöhemmin niemiksi ja syviksi lahdiksi. Muinaisen Suur-Saimaan kuroutuminen järveksi tapahtui 7 500 eaa. ja muinaisen Päijänteen 6 500 eaa.. Muinainen Päijänne laski Perämeren syvään lahteen kuroutumiskohdastaan Pihtiputaalla nykyisen Kalajoen kohdalla. Myös muinaisen Suur-Saimaan vedet alkoivat laskea vetensä Päijänteen kautta mereen. Järvien kehityksen luonnonhistoriassa tätä vaihetta kutsutaan Sisä-Suomen suurjärveksi, ja sitä kesti pari sataa vuotta. Saraakallion ympäristö kokosi nämä vedet lasku-uomaan, joten ihmisillä oli mahdollisuus liikkua Suur-Saimaan ja Päijänteen välillä ja käydä Itämerellä tämän seudun kautta.
Sinettäjärvi Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 91 miljoonaa kuutiometriä eli 0,091 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 9,6 metriä ja suurin syvyys on 40 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sinettäjärvessä kaakkoispään pitkän syvänteen pohjoispäässä. Syvänteessä on yli 30 metriä syvää, mutta siinä on useita huomattavasti syvempiä kohtia. Lehtojärvellä on suurin osa alle kolme metriä syvää. Sen syvin kohta sijaitsee toisessa yli kolme metriä syvässä kohdassa.
Ukonselkä (Mänttä-Vilppula) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 123 miljoonaa kuutiometriä eli 0,123 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,0 metriä ja suurin syvyys on 41 metriä. Syvin kohta sijaitsee pitkällä syvännejaksolla, joka alkaa Myllylahden pohjukasta ja jatkuu kaakkoon päin päättyen keskelle järvenselkää Lehtisenniemen itäpuolelle. Syvännejakson puolivälissä sijaitsee 1,1 kilometriä pitkä osuus, jossa on yli 30 metriä syvää. Syvin kohta sijaitsee siinä Salonsaaren eteläpuolella.
Merigeologia Mariaanien hauta on syvin tunnettu merenalainen hautavajoama ja syvin tunnettu kohta maapallolla. Alityöntövyöhyke missä Tyynenmeren laatta työntyy Filippiinien laatan alle. Hautavajoaman pohja on alempana meren pinnasta kuin Mount Everest on meren pinnan yläpuolella.
Pihlajavesi (järvi Keuruulla) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa kuutiometriä eli 0,105 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Vaajalahden rannassa Honkavuoren alla. Muuallakin on syvänteitä. Järven kaakkoispäässä Pimeäsaaren edustalla on monia yli 17 metriä syviä kohtia, joista saaren vieressä on 18,8 metriä syvä kohta. Itärannassa Paadenlahden edustalla on 18,1 metriä syvää. Vaajalahden eteläpäässä on vielä 17 metriä syvää.
Crater Laken kansallispuisto Crater Laken kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Oregonissa sijaitseva kansallispuisto, joka perustettiin 22. toukokuuta vuonna 1902. Se on Yhdysvaltojen viidenneksi vanhin kansallispuisto. Puisto sijaitsee kalderassa, eli romahtaneen tulivuoren yläpuolella. Kaldera on täyttynyt vedellä, jolloin siitä on tullut kraatterijärvi. Kraatterijärven syvin kohta on 597 metriä syvä, ja se on Yhdysvaltojen syvin järvi ja koko maailman mittakaavassa seitsemänneksi syvin. Kansallispuistoa hallinnoi Yhdysvaltain National Park Service.
Iso-Pyhäntä Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa m³ eli 0,083 km³. Järven keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 32 metriä. Syvin kohta sijaitsee Ironsaaren lounaispuolella 2,9 kilometriä pitkässä ja yli 20 metriä syvässä syvänteessä. Syvin kohta on osa sitä syvänteen osaa, johon on muodotunut satoja metrejä pitkä ja koko pituudeltaan 25 metriä alittavia kohtia. Muitakin syvänteitä on olemassa. Pieniselän syvänne yltää 18 metriin, Karhuselän syvänne 18 metriin ja luusuan lahdessakin on 14 metriä syvää.
Hautojärvi Järven pinta-ala on 102 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on on avoin ja saareton, vaikka siellä täällä on kiviä. Järven pohjoispää kapenee Kangaslahdeksi ja järven koillisrannassa on avoin Sammakkolahti. Eteläpää on pyöreä, mutta kaakkoispäässä sijaitsee Sahinperä, joka on järven syvin kohta ja josta laskuoja saa alkunsa. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0024 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sahinperässä.
Hornavan Hornavan on Ruotsin syvin järvi, joka sijaitsee pohjoisruotsalaisessa Arjeplogin kunnassa. Järven syvin kohta on 221 metriä. Järven pintaa säännöstellään vesivoiman tuotannon takia, ja järven pinta-ala vaihtelee siksi 220 ja 283 neliökilometrin välillä. Pinta-alaltaan Hornavan on Ruotsin kahdeksanneksi suurin järvi.
Vuoritsalo 480 hehtaarin kokoinen Vuoritsalo on sisäosiltaan kallioinen, ja sen korkein kohta on noin 90 m Päijänteen pintaa korkeammalla.
Tasmaninmeri Tasmaninmeren syvin kohta on 5 200 metrissä.
Suuri-Pieksä Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa kuutiometriä eli 0,083 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,6 metriä, ja suurin syvyys on 22,8 metriä. Järven syvin kohta sijaitsee Ahvenniemen ja Selkäsaaren puolivälissä. Järvessä on kolme muutakin yli 20 metriä syvää syvännettä ja yli 15 metriä syviä kohtia on lähes kymmenen.
Kagome Higurashi Kagomella on syviä tunteita Inuyashaa kohtaan, ja eräässä animejaksossa tunnustaa rakastavansa Inuyashaa. (Inuyashan kuitenkaan kuulematta.) Vaikka tunteet Inuyashan ja Kagomen välillä ovat syviä, he tappelevat usein. He kuitenkin aina sopivat riitansa, ja jatkavat Shikonin sirpaleiden etsintöjä. Lopussa he kuitenkin viimein päätyvät yhteen ja Kagome valitsee Inuyashan aikakauden omansa sijaan.
Toisvesi Toisvesi on järvi Kokemäenjoen valuma-alueella Ähtärin reitillä. Se sijaitsee kokonaisuudessaan Virtain kunnan alueella Pirkanmaan pohjoisimmassa osassa. Pinta-alaltaan Toisvesi on Pirkanmaan kymmenenneksi suurin järvi. Yli 18 metrin keskisyvyydellään se on Suomen kolmanneksi syvin järvi. Toisvedessä on laajoja alueita, joiden syvyys on vähintään 60 metriä. Syvin kohta on 85 metriä.
Iso-Kukkanen Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0321 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 33 tai 34 metriä . Läntinen järviallas on suhteellisen matala ja sen syvin kohta 9,0 metriä sijaitsee Pikku-Kukkasen itäpäässä. Villähteen Kukkasessa on noin 5 metriä syvää . Itäisen järvialtaan keskellä kulkee pohjois-etelä-suuntainen syvännejakso, jonka keskellä Pajulahden urheiluopiston Vähä-Mojon kohdalla sijaitsee järven syvin kohta. Syvänteen 30-metrinen osa on kilometrin pituinen ja sen yli 10-metrinen osa on 2,4 kilometriä pitkä. Myös Immilänpohjassa on yli 10 metriä syvää.
Challengerin syvänne Challengerin syvänne on maankuoren pinnan syvin tunnettu kohta. Syvänteen alin kohta on 10 994 metriä, mittavirheen ollessa enintään ±40 metriä. Koko Mariaanien hauta on mitattu moniäänisellä kaikuluotauksella 100 metrin erotustarkkuudella.
Jauhojärvi (Ähtäri) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 8,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0080 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on yli 10 metriä. Syviä kohtia on kaksi. Syvin kohta sijaitsee Jauhosaaren kohdalla järven vastarannalla ja toinen sijaitsee järven eteläosassa. Järven pohjoisosassa Syväkarinkallion edustalla on yli yhdeksän metriä syvää.
Selkämeri Selkämeren suurin syvyys on noin 300 metriä. Tämä syvin kohta sijaitsee Ruotsin aluevesillä.
Luupujoki Luupujoen syvin kohta sijaitsee entisen tiilitehtaan kupeessa, jossa vettä on pitkälti yli kolme metriä.
Järvi-Suomi Järvi-Suomen pohjoisosat ovat vedenjakajaseutua ja siellä maasto kohoaa 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurimpien vesistöjen rannat ovat alle 100 metrin korkeudessa merenpinnasta. Suur-Saimaan veden korkeus merenpinnasta on 76 metriä, Päijänteen 78 metriä ja Pyhäjärven 77 metriä. Järvi-Suomen korkein kohta on kvartsiittinen Nilsiän Kinahmi, joka kohoaa 314 metriä merenpinnasta. Päijänteen ympäristöstä löytyy muita korkeita kohtia: Uutelanmäki (258 metriä) sekä Tammimäki ja Kammiovuori (molemmat 241 metriä merenpinnasta).
Vesijärvi (Pirkanmaa) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 238 miljoonaa kuutiometriä eli 0,238 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6 metriä ja suurin syvyys on 39 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pikonlinnan ja Santasaaren eteläkärjen edustalla . Toinen syvänne sijaitsee Pikonlinnan saaren edustalla, missä on 31 metriä syvää. Kolmas vastaava syvänne sijaitsee järven koillisosassa Palosaaren ja Isosaaren välissä, missä lukee kartassa 32 metriä. Lounaispään järvenselällä syvyydet vaihtelevat reippaasti, mutta muualla on järvessä melko matalaa. Huomattavia syvänteitä esiintyy esimerkiksi Lintulahdelta Kesomalahteen, missä sijaitsee myös syvin kohta, Vohlion pohjoispuolella, Pikonlinnan saarelta Ansiolahteen johtavalla kaarella, Havisevanlahdella sekä Isosaaren etelä- ja pohjoispuolella.
Välimeri Välimeren syvin kohta on Kalypson syvänne, joka sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan lounaispuolella. Sen syvyys on metriä.
Pyhäjärvi (Artjärvi) Pyhäjärvessä on suomalaisittain erittäin syvä kryptodepressio: syvin kohta on noin 28 metriä merenpinnan alapuolella.
Ohridjärvi Ohridjärvi (, ) on Euroopan vanhin järvi Balkanilla, Makedonian ja Albanian vuoristoisella rajaseudulla. Ohridjärven eliöstöstä suuri osa, yli 200 lajia, on kotoperäisiä. Ohridjärvi on ollut UNESCOn maailmanperintökohde vuodesta 1979.
Ohridjärvi on Balkanin syvin järvi, keskimäärin 155 m:n ja enimmillään 288 m:n syvyinen. Sen pinta-ala on 358 km² (noin kolmannes Päijänteen alasta) ja vetoisuus yli 55 km³. Järven pituus on 30,4 km, leveys 14,8 km, ja rantaviivaa sillä on 87,5 km, josta 56 km Makedoniassa, 31,5 km Albaniassa.
Pohjanlahti Pohjanlahden suurin leveys on 350 km Selkämerellä ja kapein kohta Merenkurkussa noin 70 km. Syvin kohta sijaitsee lähellä Ångermanlandin rannikkoa ja on 294 metriä syvä. Pohjanlahti madaltuu koko ajan, sillä maa nousee jääkauden jäljiltä edelleen noin 80 cm sadassa vuodessa.
Kuvansi (järvi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 121 miljoonaa m³ eli 0,121 km³. Järven keskisyvyys on 7,5 metriä ja suurin syvyys on 41 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tattarinniemen ja Huutovuoren välisessä lahdensuussa. Muita syviä kohtia ovat Ukonniemen itäpuolella oleva 34 metrinen syvänne, Ukonniemen pohjoispuolinen 32 metrinen syvänne ja Markkalansaaren vieressä Uittosalmessa oleva 29 metrinen syvänne.
Kiimasjärvi (Äänekoski) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu osittaiset syvyyskartat. Sen tilavuus on 15 miljoonaa kuutiometriä eli 0,015 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 19,5 metriä. Järvenselän itäosassa Savilahdelta Etelälahteen kulkee syvännejakso, jossa syvin kohta myös sijaitsee. Sen lisäksi on syvänteen keskiosassa 16,0 metriä syvä kohta ja Etelälahdella 17,1 metriä syvä kohta. Järvi on muuten varsin matala.
Arabianmeri Arabianmeri on leveimmillään 2400 km. Syvin kohta, 4652 m, on suunnilleen samalla leveyspiirillä kuin Intian eteläkärki.
Suontienselkä Kirkasvetisen järven pinta-ala on 58 km² ja sen syvin kohta on noin 73 metriä. Vedenlaadultaan Suontee luokitellaan erinomaiseksi.
Baikaljärvi Baikaljärvi on vuorten ympäröimä vajoamalaakso. Järvi on 636 kilometriä pitkä ja keskimäärin 48 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 31 722 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan maailman seitsemänneksi suurin järvi. Se on maailman syvin järvi, ja siinä on yli viidennes maailman kaikesta sulasta makeasta vedestä. Sen syvin kohta on 1 642 metrin syvyydessä 1 186,5 metriä merenpinnan tason alapuolella. Järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä.
Kerteselkä Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 36 miljoonaa kuutiometriä eli 0,036 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 35,1 metriä. Järven luoteispäästä Kylmälahdesta sen kaakkoispään Likolahteen ulottuu järven pituinen syvänne. Siinä on useita yli 15 metriä syviä syvänteitä, joita ovat luoteispään järvenosassa, Kerten kulmakunnan kohdalla ja Matokulman kohdalla. Syvin kohta sijaitsee Kerten kohdalla, missä on 1,5 kilometriä pitkä yli 30 metriä syvä syvänne.
Nummijärvi (Lohja) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0076 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 15,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee Torpinselän eteläosassa salmen edustalla. Selkä on varsin laajalta alueelta yli 10 metriä syvä. Harakorvenlahdella on yli 9 metriä syvä kohta ja Raatosaaren länsipuolella yksi lähes 10 metriä syvä kohta. Muualla on järvi kohtalaisen matala.
Veanteensaari Veanteensaari on Lappajärven toiseksi suurin saari. Saaren pohjoisosan vieressä on järven toiseksi syvin kohta Veanteensyväys, jonka syvänne on 36 metriä.
Luolalanjärvi Luolalanjärvi on Naantalissa sijaitseva erittäin rehevä 24 hehtaarin kokoinen järvi. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja syvin kohta 5,3 metriä.
Haapajärvi (Janakkala) Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 3,77 miljoonaa m³. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee kartan mukaan järven länsipäässä Isosaaresta 400 metriä länteen. Toinen syvänne on Kovaskallion edustalla sijaitseva 3,3 metriä syvä kohta. Kovaskallio kohoaa yli 49 metriä vedenpunnan yläpuolelle.
Rautjärvi (Juva) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 29 miljoonaa kuutiometriä eli 0,029 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 15 metriä. Syvin kohta sijaitsee Kirvesselällä Vuohisaaren ja Kaskiensaaren puolivälissä. Muita lähes yhtä syviä syvänteitä esiintyy Raudanselällä, jossa on 14 metriä syvää, ja Raudanselän itäosassa, jossa on 12 metriä syvää, Valkolahdella, jossa on 11 metriä, Pitkälahdella ja sen edustalla, joissa on molemmissa 11 metriä syvää, ja esimerkiksi Kilpolanlahdella, jossa on 10 metriä syvää.
Kuolimo Isoselkä on pääosin yli 15 metriä syvää, joskin pohja on varsin epätasainen. Säkniemen ja Härkäsaaren välissä on laaja 20 metriä syvempi alue, jossa on laajoja yli 30 metriä syviä alueita. Muualla Isoselkää on matalampaa. Mustanlahdenselällä pohja käy vain paikoin yli 20 metrissä ja syvin kohta on 27 metriä. Kivesselästä puolet on 20 metriä syvempää ja syvänteissä on 31 metriä, 37 metriä ja 37 metriä syvää. Eteläinen Saarilahti on matalaa, vaikka syvänteessä onkin 8,0 metriä syvää.
Kuohijärvi Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 335 miljoonaa kuutiometriä eli 0,335 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 9,7 metriä ja suurin syvyys on 33 metriä. Etenkin järven eteläosa on syvää järvenosaa, sillä siellä sijaitsee laaja yli 20 metrinen syvänne. Syvänteessä sijaitsee useita yli 30 metriä syviö kohtia, vaikka alueen läpi luikertelee vedenalainen harju. Syvin kohta sijaitsee tuon harjujakson vieressä Pässinniemen ja Evonniemen puolivälissä. Myös Hietasalon pohjoispuolella on yli 20 metriä syviä syvänteitä.
Nevajärvi (Juva) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvin kohta sijaitsee Moisionsaaren niemen ja Kurjenniemen välissä. Suuri osa järvestä on noin kaksi metriä syvää.
Pyhäjärvi (Tammela) Järven keskisyvyys on vain 2,5 metriä ja järven pohja on melko tasainen. Syvin kohta, jossa on 4,7 metriä syvää, sijaitsee keskellä järvenselkää.
Timorinmeri Timorinmeren syvin kohta, 3 300 metriä, sijaitsee meren pohjoisosassa. Suurin osa merestä on huomattavasti matalampaa, ja paikoin keskisyvyys on alle kaksisataa metriä.
Grönlanninmeri Pinta-alaltaan Grönlanninmeri on noin 1 205 000 neliökilometriä. Meren keskisyvyys on 1 450 metriä, ja syvin tunnetuin kohta on noin 4 800 metriä syvä.
Auhojärvi Järven pinnankorkeus on 136,5 metriä, syvimmillään se on lähes 17 metrin syvyinen. Aikanaan syvin kohta naruluotauksella on ollut 32 metriä, mutta ilmeisesti virtaus on täyttänyt mudalla kyseisen montun. Vetensä järvi saa Palosenjokea myöten Palonen-nimisestä järvestä Auholta koilliseen. Järvi on kapeahko mutta pitkä, koillinen-lounassuunnassa viitisen kilometriä pitkä ja leveimmillään noin kilometrin levyinen. Se laskee Pirttijärven kautta Pirttijokea pitkin Jorvasjärveen ja sieltä Tilanjokea Kiiminkijokeen eli se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järven rannat ovat asuttuja ja sitä kiertelevät tiet kaikkialta paitsi aivan koillisnurkasta eli Palosenjoen laskukohdasta, jossa sijaitsevat kapea Pitkäniemi sekä sen juuressa Hamppukaarre ja Hamppuniemi. Keskikohdan kapeikon jälkeen pohjoisrannalla ovat Torakaarre ja koukkumainen Toraniemi. Etelärannalla on Hietalanniemi, jota vastapäätä sijaitsee järven syvin kohta. Pirttijärven kaakkoiskulmaan Auhojärven yhdistää lyhyt ja kapea salmi. Järven länsipäässä on pieni nimetön saari.
Landsortsdjupet Landsortsdjupet on Itämeren syvin kohta, joka sijaitsee Ruotsin rannikolla 456,51 metrin syvyydessä. Sen sijainti on noin 24 km kaakkoon Nysäshamnista. Sinne on upotettu kemiallisia ja radioaktiivisia jätteitä.
Kovero (Ruovesi) Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven keskisyvyys on 16 metriä ja suurin syvyys on 50 metriä. Järven eteläosassa on kolme yli 40 metrin syvännettä. Pohjoisosassa on neljä vain yli 10 metrin syvännettä, joista yksi yltää yli 20 metrin syvyyteen. Järven syvin kohta sijaitsee Isomäen huipun pohjoispuolella. Sen eteläpäässä on vielä 41 metriä syvä kohta.
Takajärvi (järvi Hattulassa) Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 40,1 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 18,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lumiriipan länsipuolella.
Tasmaninmeri Tasmaninmeri on Tyynenmeren reunameri Tasmanian, Australian ja Uuden-Seelannin välillä. Sen syvin kohta on 5 200 metrin syvyyteen. Meri on saanut nimensä sitä tutkineelta hollantilaiselta Abel Tasmanilta.
Veitsisaari (saari Keski-Suomessa) Veitsisaari on saari  Suomessa. Se sijaitsee Päijänteen rannalla Jyväskylässä, Keski-Suomessa, maan keskiosassa noin 200 km Helsingistä pohjoiseen. Saaren pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen pisin kohta on 270 metriä itä-länsi suunnassa.
Syvaš Syvaš on erittäin matala: sen syvin kohta on vain 3 metriä ja keskisyvyys on 0,5–1 m. Sen pohja on yli 5 m syvän lietteen peitossa. Syvaš on kansainvälisesti merkittävä kosteikkoalue.
Bellingshauseninmeri Bellingshauseninmeren pinta-ala on noin 487 000km², ja syvin kohta 4 115 metriä. Alue on 1130 kilometriä leveä. Veden suolapitoisuus on 33 promillea. Alueelle iskeytyi asteroidi plioseenikaudella.
Ylinen Alposjärvi Järven syvin kohta on 18,7 metriä ja rantaviivaa on 15,5 kilometriä. Järven pinta-ala on 4,282 km². Järven ympärillä on useita huviloita sekä muutama omakotitalo, joissa on vakituisia asukkaita.
Salomonmeri Salomonmeri on Tyynenmeren merialue Uuden-Guinean ja Salomonsaarten välissä. Meren pinta-ala on noin 720 000 neliökilometriä. Sen syvyys on keskimäärin noin 3 000 metriä ja syvin kohta 9 140 metriä.
Turajärvi (järvi) Turajärvi on järvi Rauman kaupungin (aiemmin Lapin kunnan) sekä Eurajoen ja Euran kuntien alueella Satakunnassa, mutta pääosa järvestä kuuluu Euran kuntaan, jossa siihen rajoittuu myös Turajärven kylä. Järvi kuuluu Eurajoen vesistön Juvajoen valuma-alueeseen, joka yhtyy Eurajoen keskustassa Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Eurajoki joka laskee edelleen Eurajoensalmessa Selkämereen.
Järven pinta-ala on 257 hehtaaria eli 2,6 km² ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 1,6 kilometriä leveä. Järvi on melko tasapohjainen, koska yli 3 metriä syviä paikkoja on vain 1,5 hehtaaria ja yli 2 metriä syviä kohtia on jo 72 hehtaaria. Kun yli 1 metrin syvyisiä kohtia on jo 176 hehtaaria, on alle metrin syvyyttä 31% eli 81 hehtaaria järven pohjasta. Syvin kohta sijaitsee lähes keskellä järveä.
Lievestuoreen sellutehdas Lievestuoreen kuuluisa lipeälampi alkoi syntyä vuonna 1935, kun tehtaalta rakennettiin asbestisedimenttiputki neljän kilometrin päässä länteen päin sijaitsevalle Koivusuolle. Suolle alettiin pumpata tehtaan lipeäpitoisia jätevesiä, ja jätevesien upottaminen suohon vaikutti alkuaan onnistuneelta ratkaisulta. Vuosikymmenten mittaan suo muuttui pahanhajuiseksi lammikoksi. Lipeälampi laski Myrkkyojaa Leppäveden Metsolahteen. Kun pääkaupunkiseutu alkoi 1980-luvulla ottaa raakavetensä Päijänteestä, tuli lipeälammesta valtakunnallinen kysymys. Niinpä 1990-luvulla muuan kirjoittaja kuvaili, kuinka ”vanhan sellutehtaan liemet lainehtivat noin vuodessa Päijänteen pohjoispäästä siihen kohtaan järveä, josta pääkaupunkiseudun raakavesi otetaan.” Lipeälammen kuivaamiseen ryhdyttiinkin, mutta se onnistui vasta yrityksen ja erehdyksen kautta.