mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Pekka Tarjanne Pekka Tarjanne suoritti ylioppilastutkinnon 17-vuotiaana keväällä 1955 Helsingin normaalilyseosta. Hän opiskeli teknillistä fysiikkaa Teknillisessä korkeakoulussa ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon 1960, tekniikan lisensiaatin tutkinnon heti seuraavana vuonna ja väitteli tohtoriksi 1962, ollessaan 24-vuotias. Hän jatkoi tutkijan uralla, ja 28-vuotiaana hänet nimitettiin Oulun yliopiston professoriksi 1965. Helsingin yliopiston teoreettisen fysiikan professoriksi hänet nimitettiin 1967. Tässä vaiheessa hän oli jonkin vuoden vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa.
Kalevi Silvola Silvola avioitui vuonna 1964. Puoliso on ylilääkäri Hilkka Maija-Liisa Silvola s. Jousmäki. Perheeseen syntyivät lapset Tuomas, Outi ja Antti.
Pekka Aikio Aikio on porosaamelaisen poika. Hän opiskeli biologiaa Oulun yliopistossa, josta valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1986. Hän työskenteli Oulun yliopiston Pohjois-Suomen tutkimuslaitoksen tutkijana Rovaniemellä vuosina 1986–1993 ja Norjan Koutokeinossa sijaitsevan Pohjoismaiden saamalaisinstituutin johtajana vuonna 1993. Aikio promovoitiin kunniatohtoriksi Oulun yliopistossa vuonna 2009.
Sami Mustonen Mustonen opiskelee Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan johtamisen koulutusohjelmassa. Hänen valmentajansa oli Pekka Lehtikallio ja seuransa kemijärveläinen Avalanche Ski Club.
Pekka Lagerblom Pekka Sakari Lagerblom (s. 19. lokakuuta 1982 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskikenttäpelaaja.
Jukka-Pekka Pietiäinen Pietiäinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1975 ja pääsi opiskelemaan Suomen historiaa Helsingin yliopistoon vuonna 1976. Sivuaineina hän opiskeli taidehistoriaa ja suomalaisugrilaista kansatiedettä. Pietiäinen opiskeli myös valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1978 ja filosofian kandidaatiksi vuonna 1980 ja lisensiaatiksi vuonna 1983. Pietiäinen väitteli vuonna 1986 ja hänet promovoitiin filosofian tohtoriksi Suomen historiasta 1990. Hän on ollut Suomen historian dosentti Helsingin yliopistossa vuodesta 1988.
Pekka Narko Pekka Sakari Narko (s. 20. syyskuuta 1945 Tuusula) on suomalainen, 1970- ja 1980-luvuilla olympialaisissa kilpaillut purjehtija.
Pekka Setälä Pekka Sakari Setälä (s. 23. tammikuuta 1990) on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija, joka edusti Korisliigassa Tampereen Pyrintöä.
Sakari Matinlauri Matinlauri opiskeli Limingan taidekoulussa vuosina 1976-1978 ja Lahden taideinstituutissa vuosina 1978-1982. Hän valmistui kuvanveistäjäksi Lahden taidekoulusta vuonna 1982., taiteilijana Matinlauri debytoi Nuorten näyttelyssä vuonna 1980. Taiteellisen työnsä ohella Matinlauri on opettanut kuvanveistoa Limingan taidekoulussa sekä plastista sommittelua Oulun ja Lapin yliopistoissa.
Pekka Särkiö Särkiö opiskeli Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa vuodesta 1983 (TK 1989, TL 1990, teologian tohtori. 1994). Saksankielisen väitöskirjan aiheena oli Vanhan testamentin kuningas Salomo. Hän on Helsingin yliopiston Vanhan testamentin eksegetiikan dosentti vuodesta 1999 lähtien. Särkiö vihittiin papiksi vuonna 1989.
Silvola Silvola voi tarkoittaa seuraavia:
Akseli Tola Tolvasen vanhemmat olivat postiljooni Pekka Tolvanen ja Liisa Sorsa. Hän pääsi ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta 1905 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1915 ja maisteriksi 1923.
Esa Piironen Opiskeluaikana Esa Piironen työskenteli Pekka Pitkäsen arkkitehtitoimistossa Turussa (1959-1969) ja oli avustajana muun muassa Pyhän Ristin kappelin suunnittelussa. Vuonna 1966 Esa Piironen perusti arkkitehtitoimiston Turkuun yhdessä Mikko Pulkkisen kanssa. He suunnittelivat pääasiassa pientaloja Turun alueelle vuoteen 1971 asti. Esa Piironen oli 1970–1985 osakkaana Suunnittelutoimisto G4:ssä, jossa hän suunnitteli opastejärjestelmiä muun muassa Helsingin metroon, Valtionrautateille, Valiolle ja monille suomalaisille yliopistoille ja korkeakouluille. Vuosina 1978-1990 hänellä oli yhteinen toimisto Sakari Aartelon kanssa. Hän perusti oman arkkitehtitoimiston vuonna 1990. Toimiston työt ovat ulottuneet kadun kalusteista ja pientaloista laajoihin kaupunkisuunnitelmiin. Piirosen tunnetuimpia töitä ovat yhdessä Sakari Aartelon kanssa suunniteltu Tampere-talo (1990) sekä Helsingin päärautatieaseman laiturien lasikatokset (2001).
Kari Silvola Viimeisimmäksi Kari Silvola on toiminut Pohjois-Satakunta- ja Hämeenkyrön Sanomat -paikallislehtien vastaavana päätoimittajana sekä niitä julkaisevien Ikaalinen Oy:n ja Hämeenkyrön Sanomat Oy:n sekä niiden yhdessä omistavan Präntti Oy:n toimitusjohtajana. Nämä työtehtävät jäivät kuitenkin lyhytaikaisiksi hänen palatessa takaisin pääkaupunkiseudulle ja siirtyessä Kylpylä- ja kongressihotelli Långvikin liiketoimintajohtajaksi. Lokakuussa 2011 Kari Silvola otti vastuulleen koko Hotelli Långvikin johtamisen. Vuoden pestin jälkeen Kari Silvola siirtyi Hotelli Långvikista jatkamaan työskentelyä omassa yrityksessään liikkeenjohdon konsulttina erikoistumisalueinaan yritysten muutosjohtaminen ja saneeraukset, strategian, prosessien sekä brändin kehittäminen ja jalkauttaminen, markkinointiviestintä ja maineenhallinta.
Kalevi Silvola Kalevi Silvola teki väitöskirjansa Todistaja ja todistus Uuden testamentin eksegetiikasta. Muutama muukin teos on syntynyt Uuden testamentin tutkimusalueelta. Joidenkin juhlakirjojen toimittamiseen hän on osallistunut. Silti työaikana aloitettu ja eläkeaikana jatkunut kirjoittaminen sai uuden suunnan: kaunokirjallisuuden. Päiväkirjaa Silvola on pitänyt 15-vuotiaasta lähtien, joten teosten tapahtumia on ankkuroitu osaksi todellisuuteen. Myös kehittymistä Silvola toteaa tapahtuneen. Pelkistystä on tullut. Joka ainoaa sanaa ja välimerkkiä tulee harkittua tarkkaan. Tärkeintä on kirjoittaa kauniisti ja koskettavasti. Sisältö ei synny vain huviksi, vaan myös hyödyksi.  Joutuu painiskelemaan itsensä, asioiden ja tekstin kanssa. "Kirjoittaminen on hyvin tärkeää minulle - siihen menee eniten aikaa eläkkeellä. Sitä voisi luonnehtia kipinäksi kirjoittaa itseni ja muiden iloksi. On kiva kirjoittaa, jos se koskettaa jotakin." Runoilija Silvolalta on useita teoksia. Jumala on läsnä useissa runoissa olemiseen luontevasti, korostamatta kuuluvana. Silti runoista löytyvät myös säkeet: "Hartaimmat puhuvat/ johdatuksesta,/ mutta minulta se katoaa."
Pentti Helin (näyttelijä) Helin on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri. Hän opiskeli näyttelemistä Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella ja valmistui vuonna 1985. Hänellä on ollut vuodesta 1988 kiinnitys Tampereen Työväen Teatteriin, jossa hänen rooleihinsa ovat lukeutuneet muun muassa Edmund "Kuningas Learissa", Gary "Gagarin Wayssä", Lauri Viita "Putoavissa enkeleissä" ja Sakari Koskinen "Komisario Koskisessa". Vuosina 1985–1987 hän näytteli Vaasan kaupunginteatterissa.
Kalevi Silvola Vuosina 1996-2001 Silvola osallistui kirjoittajana ja muokkaajana Siionin Matkalaulujen uudistamistyöhön.
Pekka Pouta Aluksi Pouta opiskeli Helsingin yliopistossa teoreettista fysiikkaa. Säätieteilijöille oli kuitenkin tarjolla enemmän kesätyöpaikkoja ja samassa tiedekunnassa oli mahdollista opiskella meteorologiaakin, joten Pouta päätyi nykyiseen ammattiinsa. Hänen meteorologian opintonsa ovat vielä kesken.
Silvola (Vantaa) Silvola () on vanha kylä ja nykyinen pien­talo­alue Vantaalla Vantaan­joen varrella lähellä Helsingin rajaa.
Veli-Pekka Lehtola Lehtola opiskeli Oulun yliopistossa pääaineenaan kirjallisuus ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1985 ja lisensiaatiksi vuonna 1995. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1997. Vuodesta 1998 Lehtola on ollut pohjoisen kulttuurihistorian dosentti Lapin yliopistossa. Hän työskenteli Saamen ja pohjoisten kulttuureiden ja historian yliassistenttina Oulun yliopistossa 1999–2003. Vuodesta 2003 tehtävä oli saamelaisen kulttuurin vs. professuuri ja vuodesta 2005 alkaen vakituinen virka. Lehtola toimi Giellagas-instituutin johtajana vuosina 2006–2008.
Aimo Sakari Aimo Sakari (vuoteen 1945 saakka "Salonen") () oli kielentutkija, Jyväskylän yliopiston romaanisten kielten professori (1966–1977) ja Pariisin yliopiston vieraileva professori 1977–1980. Hän tutki ranskan- ja provensaalinkielistä keskiaikaista kirjallisuutta.
Pekka Kuusisto Kuusisto aloitti viulunsoiton kolmevuotiaana Itä-Helsingin musiikkiopistossa Géza Szilvayn johdolla. Myöhemmin hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa ja Indianan yliopistossa Yhdysvalloissa. Hänen opettajinaan ovat toimineet muun muassa Tuomas Haapanen, Miriam Fried ja Paul Biss.
Hannu Särkiö Särkiön vanhemmat olivat maanviljelijä Uuno Johannes Särkiö ja emäntä Anja Anna Seppälä. Hänen puolisonsa vuodesta 1961 on farmaseutti Leena Päivikki Lappi-Seppälä. Kenttäpiispa Pekka Särkiö on heidän poikansa. Särkiö tuli ylioppilaaksi 1956 ja suoritti Kadettikoulun 1959 ja Sotakorkeakoulun 1969. Valtiotieteen maisteriksi hän valmistui 1971 Turun yliopistosta ja opiskeli lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa ja Zürichin yliopistossa 1973.
Pekka Kosonen (sosiologi) Kosonen kävi koulunsa Jyväskylän lyseossa ja opiskeli sitten sosiologiaa Helsingin yliopistossa. Kosonen valmistui lisensiaatiksi 1980 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1987, väitöskirjan nimi oli "Hyvinvointivaltion haasteet ja pohjoismaiset mallit". Hän osallistui 1980- ja 1990-luvuilla moniin kansainvälisiin projekteihin ja julkaisi artikkeleita ulkomaisissa julkaisuissa. Kosonen toimi vuodesta 2001 alkaen Helsingin yliopiston sosiologian yliopistolehtorina.
Alfred Ketola Ketola opiskeli maalausta Pekka Halosen johdolla vuonna 1896 ja myöhemmin Helsingin yliopiston piirustussalissa vuosina 1902–1907. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1907, 1908 ja 1939. Ketola toimi kielten lehtorina oppikouluissa.
Pekka Grenquist Grenquist kävi koulua ja opiskeli Turussa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1930, lisensiaatiksi 1964 ja tohtoriksi 1965 Turun yliopistossa. Hän toimi lehtorina Kemin yhteislyseossa ja Savonlinnan lyseossa sekä rehtorina Helsingin ruotsalaisessa lyseossa vuosina 1935–1966.
Pekka Suhonen Suhosen vanhemmat olivat vanhemmat professori Esko Suhonen ja filosofian maisteri Alli Suviala. Hän pääsi ylioppilaaksi 1956 ja opiskeli aluksi arkkitehtuuria Teknillisessä korkeakoulussa 1956–1959 ja valmistui sitten humanististen tieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1963.
Kalevi Silvola Kalevi Antero Silvola (s. 9. joulukuuta 1935 Pyhäjoki) on suomalainen pappi, teologian tohtori, tutkija, kirjailija.
Pekka Turpeinen (pormestari) Turpeisen vanhemmat olivat kauppias Johan Turpeinen ja Ulrika Elvira Vilander. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1892 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen ylemmän hallintotutkinnon 1898 ja yleisen oikeustutkinnon 1900. Turpeinen sai varatuomarin arvon 1903.
Petri Sakari Sakari opiskeli musiikkia Tampereen konservatoriossa 1970–1986, Sibelius-Akatemiassa 1979–1986 ja Yhdysvalloissa Aspenin musiikkikoulussa 1979–1980 opettajanaan Murry Sidlin. Sakari suoritti Sibelius-Akatemiassa kapellimestaridiplomin 1981 Jorma Panulan kapellimestariluokalla ja viuludiplomin 1986. Lisäoppia hän hankki mestarikursseilta Italian Sienassa, jossa häntä opetti Franco Ferrara, ja Sveitsin Luzernissa opettajanaan Rafael Kubelík.
Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1995 Martti Kuisma, Hanno Möttölä, Pekka Markkanen, Sakari Pehkonen, Jarkko Tuomala, Riku Marttinen, Markku Larkio, Mika-Matti Tahvanainen, Juha Luhtanen, Jyri Lehtonen, Kari-Pekka Klinga, Petri Niiranen.
Kalevi Silvola Muutamia romaaneja Kalevi Silvola on myös julkaissut. Puukuulat-teoksensa tiimoilta hän lausuu "Sotavuodet olivat niin poikkeuksellista aikaa, että se ajanjakso porautui tulikirjaimin sielunmaisemaan". Nelivuotias pikkupoika koki syvästi sodan. Isäkin oli poissa rintamalla. Vuosikymmenien jälkeen hän palasi aihepiiriin ja tuloksena syntyi neljäsataasivuinen romaani. Tarinan runko, puitteet, ihmiset ja tapahtumaympäristö ovat todellisia. Kalevi Silvolan mukaan yksi suuri tunnetekijä tarinassa on pienen pojan kokema turvattomuus ja pelko isän lähtiessä sotaan.
Sakari Parviainen Heikki Sakari Parviainen (5. toukokuuta 1909 Joensuu – 9. helmikuuta 1962 Turku) oli synnytys- ja naistentautiopin ylimääräinen professori Helsingin yliopistossa 1952–1956 ja Turun yliopistossa vuodesta 1956. Turun Naistenklinikan esimiehenä hän toimi 1956–1962.
Antti Halonen (kirjailija) Antti Halosen vanhemmat olivat taidemaalari Pekka Halonen ja Maria Mäkinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1921. Halonen opiskeli aluksi kahden vuoden ajan Helsingin yliopistossa ja opiskeli sitten teatterin eri aloja Ranskassa, Saksassa ja Amerikassa. Antti Halonen toimi kirjailijana, teatteriohjaajana ja sanomalehtimiehenä. Hän piti radioesitelmiä ja kirjoitti kolme kirjaa isästään ja Tuusulanjärven taiteilijayhteisöstä. Lisäksi hän julkaisi kaksi matkakirjaa ja yhden näytelmän.
Kai Rajala Kai Rajala valmistui 1995 ylioppilaaksi Alavuden lukiosta. Lukion jälkeen hän opiskeli matematiikkaa Jyväskylän yliopistossa ja valmistui sieltä filosofian maisteriksi 2000. Rajala väitteli Jyväskylän yliopistossa tohtoriksi marraskuussa 2003. Hänen väitöskirjansa ("Mappings of finite distortion: Removable singularities" ("suom." Äärellisen väännön kuvaukset: Poistuvat singulariteetit)) käsitteli äärellisen väännön kuvauksia. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori Pekka Koskela.
Silvola-Sillböle 1500-2000 Kirjan keskeisiä tutkimuskohteita ovat muun muassa Silvolan kaivos, joka aikoinaan oli Suomen suurin rautakaivos ja tuotti saman verran rautamalmia kuin muut Suomen kaivokset yhteensä. Toinen mielenkiintoinen analyysi liittyy Vantaan­joen keskeiseen rooliin koko nykyisen pääkaupunki­seudun taloudellisessa kehityksessä. Lähes unohdettu, mutta aikoinaan maamme eturivin taiteilijoihin ja kotiseutututkijoihin kuulunut Per Åke Laurén syntyi ja kasvoi Silvolan kartanossa. Henkilöt maamme ensimmäisen kokonaisvaltaisen aluerakentamiskohteen, Kaivokselan, takana astuvat parrasvaloihin.
Sakari Kilpelä Sakari Kilpelä on suomalainen toimittaja, joka on työskennellyt Yleisradion ajankohtaisohjelmissa sekä televisiossa että radiossa 1990-luvulta alkaen. 1990-luvun loppupuolella ja 2000-luvulla Kilpelä toimi MTV3-kanavalle ohjelmia tehneissä yhtiöissä Suomen Uutisvirta Oy ja Hanhirova Hyvärinen Kilpelä Oy, jonka muut osakkaat olivat Kristiina Hanhirova ja Pekka Hyvärinen.
Pekka Punkari Punkari on valmistunut Taideteollisesta korkeakoulusta pääaineenaan valokuvaus. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa hän opiskeli lisäksi tieteellisteknistä kuvausta Helsingin yliopiston kuvalaitoksella. Hän on työskennellyt myös Suomen Valokuvataiteen Museossa, Satakunnan Kansa -sanomalehdessä ja Telelaitoksen AV-keskuksessa sekä opettanut valokuvausta aikuiskoulutuskeskuksissa.
Silvola (Vantaa) Silvolan (Sillbölen) kylä oli olemassa jo 1500-luvulla. Kylän tonttialue sijaitsi tuolloin Vantaanjoen itärannalla paikalla nykyisen "Sillböle gårdin" paikalla, Silvolantien varrella.
Anu Komsi Hän on työskennellyt maailmankuulujen kapellimestareiden kuten Sir Roger Norrington, Esa-Pekka Salonen, Allan Gilbert, Franz Welser-Möst, Oliver Knussen, Jukka-Pekka Saraste, Sakari Oramo, Peter Eötvös, Heinz Holliger, George Benjamin, Rudolf Barshai, Michael Boder kanssa.
Pekka Vuoria Vuorian vanhemmat olivat rautatievirkamies Yrjö Ilmari Vuorinen ja Kerttu Lydia Salovaara. Hän pääsi ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1942. Vuoria opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1948, lisensiaatiksi 1952 ja tohtoriksi 1959. Myöhemmin hän valmistui teoreettisen filosofian alalta filosofian tohtoriksi 1995.
Raino Vehmas Raino Sakari Vehmas (6. huhtikuuta 1929 Helsinki – 5. elokuuta 1979 Tampere) oli suomalainen lehdistöopin professori ja Aamulehden päätoimittaja.
Vehmas tuli ylioppilaaksi Tyrvään yhteiskoulusta Vammalasta vuonna 1949 ja toimi Turun Sanomien kaupunki- ja ulkomaantoimittajana 1950–1961. Hän opiskeli työn ohella sosiologiaa Turun yliopistossa, valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1954, filosofian maisteriksi 1956, filosofian lisensiaatiksi 1958 sekä väitteli tohtoriksi 1961 aiheenaan Suomen romaniväestön ryhmäluonne ja akkulturoituminen.
Pekka Niskanen (näyttelijä) Kuopion maalaiskunnan Jänneniemessä syntyneen Niskasen vanhemmat olivat maatyömies Elias Niskanen ja Hanna Vepsäläinen. Tultuaan ylioppilaaksi Kuopion Lyseon lukiosta 1907 hän opiskeli Helsingin yliopistossa matemaattisia ja historialliskielitieteellisiä aineita, kunnes siirtyi teatterialalle 1909 opiskellen kaksi vuotta Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulussa. Kesällä 1911 Niskanen liittyi Ida Aalbergin kiertueeseen, jonka jälkeen Niskanen oli kiinnitettyna Viipurin Kaupunginteatteriin vuosina 1911–1914. Viipurista hän siirtyi Kuopion teatteriiin toimien myös sen johtajana vuonna 1914.
Lauri Myrberg Lauri Myrberg valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1944, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1948 ja lisensiaatiksi 1950. Myrberg väitteli tohtoriksi 1950 isänsä Pekka Juhana Myrbergin oppilaana väitöskirjalla "Normalintegrale auf zweiblättrigen Riemannschen Flächen mit reellen Verzweigungspunkten".
Aatteleppa ite! Aatteleppa ite! on Tommi Virtasen toimittama Jope Ruonansuun elämäkerta. Kirja kertoo mustan huumorin sävyttämänä tarinoita, joita kertovat Jope Ruonansuun lisäksi hänen lukuisat kollegansa, kuten Sakari Kuosmanen, Juice Leskinen, Pirkka-Pekka Petelius ja Mato Valtonen. Kirjan kannen on taiteillut Pekka Krankka.
Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunta Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunta on alallaan Suomen vanhin ja suurin. Tietojenkäsittelyoppia on opiskeltu Jyväskylän yliopistossa jo vuodesta 1967 alkaen. Nykymuotoinen informaatioteknologian tiedekunta perustettiin 1998. Vuonna 2000 valmistui oma rakennus, jonne tiedekunta muutti 31.8.2000. Tiedekunnan dekaanina on toiminut vuodesta 2010 alkaen professori Pekka Neittaanmäki ja varadekaanina Timo Tiihonen. Informaatioteknologian tiedekunnassa opiskelee 2588 perustutkinto-opiskelijaa ja 172 jatko-opiskelijaa (10/2016). Henkilökuntaa on noin 200. Tiedekunta kouluttaa informaatioteknologian laaja-alaisia ja kansainvälisiä osaajia sekä kauppatieteellisellä että luonnontieteellisellä koulutusalalla.
Tuomas Kallio Tuomas Pekka Sakari Kallio on suomalainen muusikko, säveltäjä ja tuottaja sekä Flow Festivalin taiteellinen johtaja.
Sakari Alhopuro Sakari Alhopuro syntyi Tampereella ja kävi koulunsa Helsingissä Lauttasaaren yhteiskoulussa. Lukioaikana hän vietti vuoden Youth For Understanding -järjestön vaihto-oppilaana kirurgiperheessä Yhdysvaltojen Michiganissa. Hän suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon Turun yliopistossa 1973 ja lääketieteen tohtorin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1978. Väitöskirja käsitteli luiden kasvua.
Sakari Moberg Sakari Johannes Moberg (s. 1942) on suomalainen kasvatustieteilijä. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston erityispedagogiikan professori vuodesta 1990. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet erityisopetus ja integraatio.
Sakari Piha Runo Sakari Piha (8. joulukuuta 1919 Punkalaidun – 31. heinäkuuta 2008 Helsinki) oli Oulun yliopiston professori, vararehtori ja biokemian uranuurtaja.
Kalevi Silvola Silvolan kohdalla opintielle lähtemiseen vaikutti aikoinaan kansakoulun opettaja Sylvia Halunen. "Hän sanoi minulle, että sinusta pitää tulla pappi. Silloin se oli utopistinen ajatus, enkä sitä itse ymmärtänyt. Jotenkin vain se tuli mahdolliseksi, se oli käyttövoima, joka pani opiskeluprosessin käyntiin."
Silvolan tekojärvi Silvolan tekojärvi () on Vantaalla Ylästön kaupunginosassa, Vantaanjoen itäpuolella sijaitseva tekojärvi. Tekoaltaan omistaa Helsingin kaupunki, vaikka se onkin Vantaan puolella. Se on tärkeä osa pääkaupunkiseudun vesihuoltojärjestelmää, sillä se toimii varavesialtaana ja paineen tasaajana Päijännetunnelista otettavalle vedelle.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1986–1987 Kausi 1986–1987 oli 47. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Kotkan Työväen Palloilijat voitti hopeaa ja Uudenkaupungin Urheilijat pronssia. Runkosarjan voitti Kotkan Työväen Palloilijat.HNMKY:n joukkue: Jonathan Moore, Antti Isomäki, Pekka Markkanen, Pekka Lähdetniemi, Sakari Pehkonen, Markus Stedt, Kari Luoto, Mikael Salmi, Kari Linna, Jouni Haikonen, Tomi Kaminen, Mikko Huttunen, Mikko Tanner, Pekka Harju, Pekka Salminen. Valmentaja Henrik Dettmann.
Sakari Heikkinen Sakari Heikkinen on taloushistorian professori Helsingin yliopiston Politiikan ja talouden tutkimuksen laitoksella. Hän on kirjoittanut yhdessä Seppo Tiihosen kanssa kolmiosaisen Suomen valtiovarainministeriön historiateoksen.
Laina Rinne Rinteen vanhemmat olivat kauppias Pekka Rönkä ja Anna Seliina Heinonen. Hän on ollut naimisissa vuodesta 1952 piiriesimies Sakari Rinteen kanssa.
Kaisa Häkkinen Häkkinen kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan yhteiskoulusta vuonna 1969. Hän aloitti opinnot Helsingin yliopistossa samana syksynä pääaineenaan suomalais-ugrilainen kielentutkimus ja sivuaineina kotimainen kirjallisuus, fonetiikka ja yleinen kielitiede. Lisäksi Häkkinen opiskeli hieman myös kansanrunoudentutkimusta ja Rooman kirjallisuutta. Hänen fennougristiikan opettajanaan toimi professori Aulis J. Joki. Muita opettajia olivat muiden muassa Mikko Korhonen ja Pekka Sammallahti. Häkkinen teki pro gradu -työnsä jo kolmannen opiskeluvuoden keväällä ja siirtyi syksyllä 1972 Turun yliopistoon suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen assistentiksi. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1973 Helsingin yliopistosta.
Sakari Kurronen Sakari Johannes Kurronen (s. 1931) on suomalainen tekniikan tutkija. Hän on ollut Oulun yliopiston mekaanisen prosessitekniikan professori vuodesta 1976. Hänen tutkimusalaansa on putkistovirtaukset ja erottavat ja yhdistävät prosessit.
Silvola-Sillböle 1500-2000 Kirja kertoo Silvolan vanhan kylän 500 vuoden kehityksestä osana Helsingin pitäjää ja Vantaan kaupunkia. Kirjoittaja on haastattelujen, arkistotutkimusten sekä monen paikkakuntalaisen ja historian asiantuntijan avustuksella koonnut uutta ja ennen julkaisematonta tietoa alueen historiasta.
Jorma Panula Jorma Juhani Panula (s. 10. elokuuta 1930 Kauhajoki) on suomalainen kapellimestari. Panula tunnetaan myös säveltäjänä, sovittajana ja erityisesti Sibelius-Akatemian orkesterinjohdon opettajana. Hänen kapellimestariopissaan ovat olleet muun muassa kansainvälisenkin uran luoneet kapellimestarit Esa-Pekka Salonen, Jukka-Pekka Saraste, Osmo Vänskä, Sakari Oramo, Susanna Mälkki ja Mikko Franck.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä Korppi (es. Hannele Lauri, 2011) oli Kuulan perhettä vainonneen Heiskasen äiti. Korppi mainittiin sarjassa ensimmäisen kerran jo syksyllä 2010, kun Sebastian Vuorela yritti irrottautua Esa Leivon ja Kimmo Kylmälän rikollisista toimista, mutta selvisikin heidän työskentelevän Korpille. Sebastian sai Korpin peräänsä ja joutui lavastamaan kuolemansa. Sergei Kuulan palattua Pihlajakadulle ja kuultuaan Korpin uhanneen veljensä henkeä, Sergei lähti kostamaan Korpille. Korppi onnistui yllättämään Sergein, mutta Sergein toimista vihiä saanut Helena Kuula saapui paikalle. Korpin ja Helenan välisen tappelun seurauksena Korppi tippui katolta maahan ja kuoli.
Korppi Monissa kulttuureissa korppi on liitetty myönteisessä merkityksessä nimenomaan viisauteen, luomiseen ja hedelmällisyyteen. Esimerkiksi Pohjois-Amerikan intiaanien keskuudessa sekä korppia että varista on aina kunnioitettu. Intiaanien vanhojen uskomusten mukaan korppi on valon ja ymmärryksen tuoja, ja ilman korppia ihmiskunta eläisi ikuisessa pimeydessä. Myös antiikin Kreikassa ja Roomassa arvostettiin korppia, ja se esiintyy monissa antiikin myyteissä ja taruissa. Korpin älykkyydestä ja viisaudesta on nykyisin myös tieteellistä näyttöä.
Korppi Korppi on Suomen suurin varisten heimoon kuuluva laji ja samalla kookkain Suomessa elävä varpuslintu, noin hiirihaukan kokoinen. Sen pituus pyrstöstä nokankärkeen voi olla jopa yli 70 cm. Korppi painaa 700 grammasta 1 600 grammaan, keskimäärin 1 200 grammaa. Sukupuolet ovat suunnilleen samankokoiset ja -näköiset, tosin koiras on keskimäärin hieman naarasta suurempi. Korpin höyhenpeite on täysin musta. Lennossa korpin erottaa muista variksista pitkästä kiilamaisesta pyrstöstä. Äänivalikoima on laaja. Tavallisesti kuulee lentoäänen ”korp-korp” tai hauskan kulauksen ”klong”. Pesällään korppi varoittaa kiihkeällä, karhealla rääkynällä.
Korppi Korppi esiintyy myös suomalaisessa sananparressa "Ei korppi korpin silmää noki".
Korppi Korpit oppivat jäljittelemään lähes mitä tahansa ääniä. Ne osaavat käyttää erilaisia esineitä työkaluina. Korpeilla teetetyissä kokeissa on osoitettu, että ihmisen kanssa käydyssä vaihtokaupassa korpit osoittautuivat selvästi apinoita taitavammiksi. Kokeessa korpit opetettiin antamaan ihmiselle esine, ja ne saivat vastineeksi herkkupalan.
Heikki Korpi Heikki Korven isä oli vuonna 2001 kuollut hevosmies Allan Korpi. Hänen veljiään puolestaan ovat menestyneet raviohjastajat Pekka ja Ilkka Korpi. Vuodesta 2012 lähtien Heikki Korpi on valmentanut Ypäjän Hevosopiston tiloissa yhdessä veljensä Ilkan kanssa. Korpi valmentaa nykyisin Italiassa.
Antti Korpi Antti Korpi asuu Brysselissä. Hänellä on murrosikäinen poika Aaro Korpi, joka on Remeksen nuortenkirjojen päähenkilö. Antin puoliso Soile Korpi työskentelee fyysikkona CERN:n tutkimuslaitoksessa. Antti Korven äiti asuu Porvoossa, jossa Korpi käy usein häntä tapaamassa. Korven isä on entinen SUPO:n agentti.
Korppi Korpit viihtyvät parhaiten metsäalueilla tai rannikoilla ja vuoristoissa. Korppi on erämaalintu, ja Suomessa niitä on eniten Lapissa. Vainon loputtua ja pesimäkannan kasvaessa korpit ovat muuttaneet yhä lähemmäksi asutusta, ja pesiä on jo esikaupunkialueiden laajoissa puistomaisissa metsissä. Muun muassa Virossa ja Venäjällä korpit pesivät usein kaupungeissa ja kylissä.
Korppi Altailaisten heimojen uskomuksissa ensimmäinen shamaani on ollut linnun siittämä, ja yksi näistä kantaisistä on ollut korppi. Niinpä korpilla onkin ollut joissakin heimoissa kunnia-asema suvun kantaisänä, toteemieläimenä. Korppi on toiminut shamaanin avustajahenkenä vaativissa tehtävissä; se on hakenut shamaanille avuksi suvun vainajien henkiä tai shamaani on itse lentänyt korpin hahmossa aliseen tai yliseen asioitaan toimittamaan (ylisessä asuivat jumalat ja alisessa vainajat). Shamaani saattoi joutua esim. hakemaan ylisestä neuvoja jumalilta tai alisesta sairastuneen ihmisen sielun pois parantaakseen tämän, ja näissä toimissa tarvittiin usein korpin apua. Shamanistissa kulttuureissa korppi on siis toiminut henkilintuna, jolla on ollut yliluonnollisia kykyjä ja jota on siksi myös suuresti arvostettu.
Alfred J. Kwak Myöhemmin Alfred tapaa nuoren kauniin mustan ankan Iiris Wanan, ja he rakastuvat. Kuningas Leijonamieli luopuu kokonaan vallastaan ja Vesimaahan äänestetään presidentti. Alfredin hyvä ystävä Olli asettuu ehdokkaaksi, sekä liikemies Taalavaara ja myös Korpista tulee ehdokas. Korppi on edelleen monien kansalaisten suosiossa kärsimyksen ajasta huolimatta. Korppi parantaa asemiaan, kun hän ensin tuhoaa salaa padon aiheuttaen tulvan ja sen jälkeen haluaa auttaa padon rakentamisessa. Korppi ampuu Lieroa, joka kertoo kaiken näkemänsä Alfredille ja Maurille näiden palatessa kotiin. Alfred yrittää löytää Korpin apurin Harrin. Harri saapuu yllättäen Alfredin talolle ja tunnustaa Korpin olleen tulvan takana. Korppi ehtii karata, kun poliisit teon paljastuessa lähtevät hänen asunnolleen. Vesimaan presidentiksi nousee Olli. Korppi pidätetään sarjan edetessä, ja hän saa 26 vuoden vankeustuomion. Korppi karkaa vankilasta apunaan vartija, joka oli myös Kansallisen Korppipuolueen ministeri, varastaa professori Von Pallaksen piirustukset ja kidnappaa Iiriksen panttivangikseen. Lopulta Alfred saa Korpin kiinni ja pelastaa Iiriksen. Korppi yritti karata, mutta poliisit saivat tämän kiinni. Alfredin syntymäpäivää vietetään ja tarina päättyy onnellisesti. 
Listassa on vain osa sarjassa esiintyvistä henkilöistä:Osa jakson nimistä on uusittu DVD:lle
"Listassa on vain jaksojen tärkeimmät henkilöt".
Thalassodromeus "Thalassodromeus sethin" siipienväli oli 4,5 metriä ja pääkallo 1,42 metriä pitkä. "T. sethillä" oli huomattava, suuri heltta, jonka tarkoitusta ei tiedetä. Heltan on arveltu auttaneen soihdinmenoissa, lajintunnistuksessa tai lämmönsäätelyssä.
Janne Korpi Korpi voitti lumikourun nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2005 Sveitsissä. Aikuisten kisoissa Korpi on voittanut kahdesti MM-pronssia: vuonna 2007 big airissa ja vuonna 2013 slopestylessä. Kaudella 2011–2012 Korpi voitti lumilautailun maailmancupin kokonaiskilpailun freestyle-lajeissa (lumikouru, big air ja slopestyle), lumikourussa ja big airissa. Sarjatasolla Korpi edustaa Vihdin lumilautailijoita.
Filippiinienhuuhkaja Linnun pituus on 40–50 cm, siipienväli noin 35 cm, ja se on suurin Filippiineillä tavattava pöllö, mutta kuuluu huuhkajien suvun pienimpiin. Se on pääosin punaruskea, mutta vatsapuoli on vaaleampi. Sen silmät ovat keltaiset. Sillä on pienet korvatupsut.
Korppi (vuoden 1943 elokuva) Tuntematon henkilö, joka käyttää salanimeä Korppi, alkaa lähettää ranskalaisen pikkukaupungin asukkaille kirjeitä, joissa hän paljastaa kaupunkilaisten salaisuuksia. Erityisesti Korppi vainoaa lääkäri Rémy Germainia, jota hän syyttää aborttien tekemisestä ja salasuhteista. Korppi myös aiheuttaa sairaalassa olevan potilaan itsemurhan kertomalla hänelle hänen sairastavan syöpää. Germain, hänen lääkäriystävänsä Michel Vorzet ja muut kaupunkilaiset aloittavat jahdin Korpin henkilöllisyyden paljastamiseksi.
Alfred J. Kwak Jaksot 22–25 ("Korppi keinottelee", "Korpin kova komento", "Uhkayritys" ja "Rahalla on siivet") kertovat neliosaisen allegorian kansallissosialismin noususta ja tuhosta. Näissä jaksoissa Korppi on ilmiselvä karikatyyri Adolf Hitleristä; hänellä on sivulle kammatut hiukset ja nokan kärjessä kasvaa hammasharjaviikset. Tarinan alussa Korppi palaa junalla kotiin ja ilmaisee Alfredille peittelemättömän halveksuntansa vallitsevaa poliittista ilmapiiriä kohtaan. Hän perustaa Kansallisen korppipuolueen, jonka puheenjohtajana hän lupaa kansalle työllisyyttä, vaurautta ja järjestystä. Puolueen tunnus on Korpin musta kolmivarpainen jalanjälki valkoisen ympyrän keskellä punaisella pohjalla, mikä on viittaus hakaristilippuun. Korpista tulee vaikutusvaltainen poliittinen hahmo, joka esiintyy Napoleonin univormussa, kaappaa vallan maan lailliselta hallitukselta, ajaa kuninkaan maanpakoon ja vangitsee poliittiset toisinajattelijat, mukaan lukien Alfredin, syyttäen näitä maanpetoksesta. Korppi alkaa hirmuhallitsijaksi, joka tekee maasta autoritaarisen fasistidiktatuurin. Hän edellyttää kansalaisilta rotupuhtautta, vaikka on itse puoliksi mustarastas. Alfred ystävineen kuitenkin varastaa Kansallisen korppipuolueen valtavan omaisuuden kuninkaanlinnan holvista, ja varattoman Korpin on luovuttava vallasta.
Korppi Korpit ovat linnuiksi poikkeuksellisen älykkäitä, ja nykytiedon mukaan ainoastaan ihminen, eräät isot apinat ja korppi pystyvät suunnittelemaan tulevaisuutta. Lisäksi korppi osaa hillitä itsensä jopa seuraavaan päivään, jos odottamisesta on luvassa jotakin hyvää. Ihmiseltä tämä onnistuu vasta nelivuotiaana. Niiden itsehillintä on siis hyvin korkealla tasolla eläinkunnassa. Ihmisen lisäksi korppi on ainut eläinlaji, jonka on todettu ymmärtävän, että muilla yksilöillä on oma tietoisuus, tunteet ja aikeet.
Pienlepakot Siankuonolepakot ("Craseonycteridae") sisältävät vain yhden suvun, "Craseonycteris" ja yhden lajin, siankuono- eli kimalaislepakko ("Craseonycteris thonglongyai"). Siankuonolepakko on 3–4 senttiä pitkä, siipienväli on 15 senttiä ja se painaa 1,5 grammaa.
Kirjotöyhtöhaukka Kirjotöyhtöhaukka on pieni ja värikäs petolintu. Sen pituus on 30–35 cm, siipienväli 66–80 cm, ja se painaa 168–224 grammaa. Alhaalta katsoen sen tunnistamisessa ei juuri voi erehtyä ylärinnan ja kuvioinnin ansiosta. .
Kiljumerikotka Kiljumerikotkan ruumiin pituus on keskimäärin 63–77 cm ja siipienväli 190–240 cm. Koiraat ovat naaraita pienikokoisempia, sillä koiraan paino on noin 1,9–2,5 kg, kun taas naaras painaa 3,2–3,6 kg.
Kuru Korppi Kuru Korppi on sarjakuvissa Mikki Hiiren ystävänä esiintyvä kuvitteellinen korppi.
Kiira Korpi Syyskuussa 2006 Korpi sai vuoden positiivisimman suomalaisen tittelin. Valitsijatuomariston mukaan Korpi on sinnikkyytensä, päämäärätietoisuutensa sekä hyvän elämänasenteensa lisäksi hyvä ja tervehenkinen esikuva nuorisolle. Korpi on myös valittu vuoden 2007 tamperelaiseksi. Opiskelijoiden Liikuntaliitto palkitsi Korven vuoden 2009 opiskelijaurheilijana.
Janne Korpi Jannen isä Pekka Korpi on eräs menestyneimmistä suomalaisista raviohjastajista. Myös Janne Korpi on ohjastanut hevosia lumilautailu-uransa ohella. Janne Korpi on ohjastanut isänsä valmentamilla hevosilla useita voittoja ravikilpailuissa. Ensimmäinen suurkilpailuvoitto tuli kesällä 2009 Joensuun V75-raveissa.
Korppi Korppi eli kaarne ("Corvus corax") on suurikokoinen musta varisten heimoon kuuluva lintu. Täysikasvuisina korpit ovat 55–70 senttimetrin kokoisia, levitettyinä siivet voivat olla kaksi kertaa tätä pidemmät. Korpit ovat poikkeuksellisen älykkäitä eläimiä ja niiden mentaaliset kyvyt ovat osin tasolla, jonka pystyvät ylittämään vain ihmisapinat.
Jouko Korppi-Tommola Jouko Korppi-Tommola (s. ) on fysikaalisen kemian professori Jyväskylän yliopistossa. Korppi-Tommola sai lokakuussa 2011 Millennium-tunnustuspalkinnon yhdessä Helge Lemmetyisen kanssa aurinkokennoteknologioiden kehittämisestä. Korppi-Tommolan tutkimusryhmä on keskittynyt väriaineaurinkokennoissa (myös Grätzel-kenno) ja yhteyttävissä kasveissa tapahtuviin sähköisiin ilmiöihin.
Korppi (albumi) Korppi on vuonna 2003 ilmestynyt Liekki-yhtyeen toinen studioalbumi. Sen julkaisi Spinefarm Recordsin alamerkki Ranka Recordings. Korppi on kaupallisesti Liekin menestynein levy, se oli Suomen virallisella listalla 14 viikon ajan ja nousi korkeimmillaan sijalle 5. Korppia pidetään yleisesti myös yhtyeen parhaana albumina.
Rauno Korpi Korpi on toiminut myös Suomen Jääkiekkoliitossa valmennuksen ja koulutuksen ohjaajana sekä yritysvalmentajana. Rauno Korpi on taitoluistelija Kiira Korven isä.
Kiira Korpi Elokuussa 2015 Korpi kertoi lopettavansa taitoluistelukilpauransa ja siirtyvänsä luisteluammattilaiseksi. Korpi palkittiin urheilu-urastaan Suomen urheilugaalassa 2016.
Reino Korpi Reino Kalervo Korpi (9. toukokuuta 1917 Noormarkku – 29. toukokuuta 1958 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 74. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Korpi oli majuri ja koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Nimityshetkellä Korpi oli sotilasarvoltaan luutnantti ja toimi komppanianpäälikkönä Jalkaväkirykmentti 30:n ensimmäisessä pataljoonassa.
Korppi Vanhoilla korpeilla on täydellinen sulkasato kesällä. Nuoren korpin tunnistaa kiillottomista, kuluneista ja ruskehtavista sulista, kun vanhan linnun puku on hohtavan musta.
Korppinen Sukunimenä Korppi on esiintynyt mm. Johanneksessa, missä on elänyt esim. Peckoi Korppi 1617. Lisäksi mm.Wiipurin pitäjässä 1555 Anders Kårp, Savonlinnassa 1561 Joen Kårp, Jääskessä 1567 Henrich Korppi ja Uudellamaalla Hopeaveroluettelossa 1571on merkitty Hans Person Korpp. Eräiden kirjatietojen mukaan sukunimenä Korppi(nen) esiintyy Savossa pitäjittäin 1694 seuraavasti: Mikkeli 2kpl, Pieksämäki 3kpl, Rantasalmi 1kpl, Leppävirta 4kpl. Esimerkiksi Puumala, Juva ja Sulkava ovat paikkakuntia, joissa henkikirjoihin nimeä ei vielä olisi tuolloin kirjattu. Nimikartoituksista löytyy merkintöjä nimen käytöstä 1800-luvulta myös länsisuomesta, pohjanmaalta.
Antti Korpi Antti Korpi on ammatiltaan poliisi. Hän työskentelee etsivänä Euroopan Unionin terrorismin vastaiseen työhön keskittyvässä rikostiedusteluyksikössa Brysselissä. Työnsä takia hän matkustelee usein ympäri Eurooppaa, ja joutuu vaarallisiin tilanteisiin. Aiemmin Korpi on työskennellyt Suomessa keskusrikospoliisissa ja SUPO:ssa. Hänet tunnetaan töissä rehellisyydestään ja rohkeudestaan. Korpi joutuu kuitenkin usein töissä kiistoihin ja vaikeuksiin itsepäisyytensä ja suorapuheisuutensa takia.
Arokorppi Linnun pituus on noin 50 cm ja paino 500-830 g. Korppia 10 % pienempi arokorppi on musta kuten korppi mutta ruumiinrakenteeltaan enemmän varismainen. Nokka ei ole niin jykevä kuin korpilla, pyrstö on lyhyempi sekä siivet ja keltaiset koivet ovat pidemmät kuin korpilla. Niskassa näkyy oikeassa valaistuksessa pronssinruskea värisävy. Sukupuolet ovat samanvärisiä, koiras on hiukan kookkaampi. Nuori lintu muistuttaa vanhaa höyhenpuvultaan. Äänet ovat varismaisia.
Alfred J. Kwak Sarjassa Alfred päätyy jännittäviin seikkailuihin usein naiivin ja hyväntahtoisen luonteensa takia. Seikkailuiden konna on useimmiten Korppi, joka on puoliksi mustarastas äitinsä puolelta. Ensimmäisessä jaksossa nähdään Korpin vanhemmat arvostelemassa Alfredin pesässä olevia ankanmunia, koska ne eivät ole yhtä jalon muotoisia tai värisiä kuin heidän munansa. Korppi itse nähdään vasta neljännessä jaksossa, jossa hän on värjännyt nokkansa kenkälankilla mustaksi. Oikea väri kuitenkin paljastuu Alfredille. Korppi on liian ylpeä rodustaan ja haluaisi pitää sen puhtaana, vaikka itse sekarotuisena haluaisi jatkaa sukua. Sen takia nokan väri on häpeällinen Korpille ja on myös syypää hänen lapsuudessa orastavaan itsevihaansa ja vääristyneeseen minäkuvaansa.
Korppi Vanhin suomalainen rengastettu korppi on ollut 20 vuotta 4 kuukautta 21 päivää vanha. Euroopan vanhin korppi on ollut 21 vuoden 11 kuukauden ikäinen norjalainen lintu.
Lepakot Lepakot ("Chiroptera") ovat yleensä pienikokoisia, öiseen aikaan lentäviä nisäkkäitä, joista useat suunnistavat kaikuluotauksen avulla ja nukkuvat pää alaspäin. Ne ovat ainoita nisäkkäitä, joilla on siivet ja jotka osaavat lentää, ja siksi niiden lahkosta onkin toisinaan käytetty nimitystä siipijalkaiset. Muita tunnuspiirteitä ovat eturaajojen pitkät varvasluut sekä lantion ja tarttumaelimiksi muuntuneiden takajalkojen alikehittyneisyys. Lepakoilla on eturaajoissaan joko yksi tai kaksi kynttä. Lepakot ovat jyrsijöiden jälkeen suurin nisäkäslahko; nykyisin tunnetaan 1 116 elossa olevaa lepakkolajia, jotka ovat jakaantuneet 202 suvun kesken. Noin 20 % maailman nisäkäslajeista on lepakkoja. Lepakkoja elää kaikkialla maapallolla, lukuun ottamatta napa-alueita. Eniten lepakkoja elää trooppisella vyöhykkeellä, jossa lepakkolajien lukumäärä on suurempi kuin muiden nisäkäslajien. Etelä-Amerikassa kaikkien lepakkojen yhteisen biomassan arvioidaan olevan suurempi kuin kaikkien muiden nisäkkäiden yhteensä. Suurin osa lepakkolajeista on painoltaan alle 50 grammaa. Pienin lepakkolaji on kaksigrammainen siankuonolepakko ja suurin on "Acerodon jubatus"-hedelmälepakko, jonka siipienväli on 1,5 metriä ja paino 1,2 kilogrammaa. Intianlentäväkoiralla siipienväli on pienempi, mutta se painaa 1,5 kg. Lepakoiden ulostetta kutsutaan guanoksi.
Pekka Korpi Pekka Korven isä Allan ”Aku” Korpi oli myös Suomen arvostetuimpia hevosmiehiä ja ravihevosvalmentajia. Raviurheilussa ovat kunnostautuneet myös Pekan kaksi veljeä, Heikki ja Ilkka Korpi, joista ensin mainittu toimi pitkään Bolognassa, Italiassa valmentajana ja jälkimmäinen on ollut pitkään Suomessa enimmäkseen lainaohjastajana.
Pekka Korvella on kaksi poikaa. Vanhempi, Hannu-Pekka, työskentelee hänen tallillaan. Nuorempi poika Janne Korpi on lumilautailun olympiaedustaja.
Aura Korppi-Tommola Korppi-Tommola on kirjoittanut yli 90 elämäkertaa Suomen Kansallisbiografiaan. Henkilöhistoria ja lastensuojelutyö yhdistyivät teoksessa "Elämäntyönä lapsi - Niilo Hallman", jonka Korppi-Tommola julkaisi 1991 yhdessä kohdehenkilön kanssa.
Aaro Korpi Aaro Korpi on fiktiivinen henkilö, joka esiintyy useissa Ilkka Remeksen romaaneissa. Teini-ikäinen Aaro on päähenkilö Remeksen nuortenromaaneissa ja sivuhenkilö muutamissa aikuisten kirjoissa, joissa hänen isänsä Antti Korpi esiintyy.
Korpinkivi Korpinkivi on taikaesine, jota korppien väitettiin säilyttävän kielensä alla tai pesässään. Korppi sai siitä taikavoimia, joilla saattoi esimerkiksi tehdä itsensä tai pesänsä näkymättömäksi. Korpin tappaja sai joskus väitetysti kiven ja sen voimat itselleen.
Kiira Korpi Olympialaisten välissä pidetyissä vuoden 2009 talviuniversiadeissa Korpi oli kolmas. Vancouverin olympialaisissa 2010 Korpi oli 11. Hän tähtäsi myös Sotšin olympialaisiin 2014 mutta loukkaantui syksyllä 2013 eikä kyennyt osallistumaan olympiakarsintaan.
Rauno Korpi Rauno "Rane" Korpi (s. 25. kesäkuuta 1951 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Korpi valmensi Suomen jääkiekkomaajoukkuetta vuosina 1986–1987. Lisäksi hän on valmentanut Suomen naisten maajoukkuetta (1996 – 1998) ja nuorten maajoukkueita.
Kiira Korpi Korpi valmistui ylioppilaaksi tamperelaisen Sammon keskuslukion urheilulinjalta vuonna 2008. Hän on opiskellut Tampereen yliopistossa kauppatieteiden alkeita, mutta sittemmin päättänyt opintonsa. Korven isä on aiemmin jääkiekkovalmentajana ja nykyisin yritysvalmentajana toimiva Rauno Korpi.
Korpi Korpia esiintyy soiden ja kangasmetsien välisillä alueilla, laajojen pohjavesiesiintymien liepeillä sekä vesistöjen ja soiden vaihettumisvyöhykkeillä. Korpien vesitalouteen liittyy kivennäismaavaikutus, koska ne saavat vettä kivennäismailta. Lähteisyys vaikuttaa vesitalouteen pohjavesien kautta ja luhtaisuus pintavesien, muun muassa tulvavesien kautta. Puuntuotoltaan heikoimpia korpia ovat märät ja niukkaravinteiset korvet, kun taas kuivahkot keskiravinteiset ja runsasravinteiset korvet vastaavat hyvien kangasmetsien puuntuottoa. Korven ravinteisuuden voi päätellä pohjakerroksen ruohoisuudesta. Ruohoisat korvet ovat yleensä keskiravinteisia, kun taas ruohottomat niukkaravinteisia.
Rauno Korpi Korpi on toiminut Tapparan päävalmentaja jääkiekon SM-liigassa vuosina 1979–1982, 1985–1991 ja 1997–1998. Hän valmensi joukkueensa muun muassa kolmeen peräkkäiseen mestaruuteen 1986–1988. Kaiken kaikkiaan Korvella on SM-liigasta valmentajana neljä mestaruutta, yksi hopea ja yksi pronssi. Tapparan lisäksi Rauno Korpi on valmentanut seuratasolla TuToa, EC KACia (Itävalta) ja EV Zugia (Sveitsi). Korpi on ollut päävalmentajana kaikkiaan 444 SM-liigaottelussa.
Allan Korpi Työskentelyn hevosten parissa hän aloitti jo nuorena kotikaupungissaan Oulussa. Korpi oli yksi aikansa kokeneimmista sekä arvostetuimmista hevosmiehistä. Allan Korpi tunsi valtavan määrän vanhan kansan hevostietoa, jonka ansiosta talleilla ei juuri tarvittu eläinlääkäriä, sillä oikeaoppisella kengityksellä, hoidolla ja perinnemenetelmillä hevoset pidettiin kunnossa. Hän teki paljon hyvää ja tärkeää työtä suomalaisen hevosurheilun eteen. Vuosina 1977–1999 Korpi ajoi 10 380 lähtöä ja voitti niistä 901, mistä kertyi palkintorahaa 489 974 €
Timo Korppi Timo Korppi on suomalainen kustantaja ja Pokerilehden päätoimittaja. Hän on toiminut 30 vuotta pornokustannusalalla ja on kirjoittanut omaelämäkerran "Lihaa säästämättä. 30 vuotta suomalaisen pornobisneksen etulinjassa" (Johnny Kniga Kustannus 2002). Korppi on toiminut myös sarjakuva-alalla.
Isohaukkapöllö Isohaukkapöllö on Australian suurin pöllölaji. Se voi painaa puolitoista kiloa ja kasvaa puoli metriä pitkäksi. Siipienväliä saattaa kertyä 140 cm. Sillä on suhteellisen pieni pää ja pyöreämuotoinen pyrstö. Höyhenpeite on selkäpuolelta tumman ruskeanharmaa. Pää on tummanharmaa, silmät suuret ja keltaiset. Jalat ovat lihaksikkaat, ja niiden höyhenetön osa on oranssi.
Lännenkirkupöllönen Linnun pituus on keskimäärin 22 cm, siipienväli 55 cm ja paino 143 g. Paino vaihtelee kuitenkin välillä 88–220 g. Naaraat ovat suurempia kuin koiraat ja pohjoiset populaatiot ovat selvästi suurempia kuin eteläiset. Aikuinen lintu on suurempi kuin etelänkirkupöllönen, sen jalat ovat suuremmat ja ja höyhenpeitteen kuviointi voimakkaammin raitainen.
Korppi (vuoden 1943 elokuva) Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 88% "Korpin" saamista arvosteluista on ollut myönteisiä. BBC:n kriitikko kutsui vuonna 2003 elokuvaa ”vallankumoukselliseksi teokseksi ja mestarilliseksi trilleriksi”. Toisaalta Chicago Readerin kriitikko syytti "Korppia" persoonattomaksi ja ihmisvastaiseksi elokuvaksi.
Kuru Korppi Bill Walsh ja Manuel Gonzales keksivät Kuru Korpin vuonna 1949. Alun perin hahmo oli Hessu Hopon lemmikkikorppi, mutta myöhemmin siitä tuli itsenäinen, antropomorfinen hahmonsa. Yleensä Kuru Korppi pitää yllään punaoranssia paitaa ja vihreää lakkia.
Lugh Lughin nimi tarkoittaa "loistava", ja on mahdollista, että hän on ollut alun perin auringon ja valon jumala. Sana "lugos" merkitsee korppia, ja Lughilla ja korpeilla onkin vahva yhteys. Ennen Magh Tuiredhin toista taistelua korpit käyvät varoittamassa Lughia fomorien lähestymisestä.
Korppi (runo) Runo kertoo miehestä, joka tutkii puoleenyöhön asti kirjojaan, jotka kertovat menneisyyden salatieteistä. Hänen oveltaan kuuluu koputusta. Ensimmäisellä kerralla mies avaa oven ja siellä ”yö vain luo varjoaan”. Mies jää valvomaan ja muistelemaan kuollutta Lenooraa, jolla on ollut hänelle suuri merkitys. Toisella kerralla mies avaa ikkunan ja sisään lentää korppi, joka jää istumaan kuvapatsaan päälle. Mies puhuu korpille, joka vastaa aina huutaen ”ei milloinkaan!” (). Mies suuttuu ja hätyyttelee korppia pois, mutta se pysyy patsaan päällä.
Heikki Korpi Heikki Korpi on vaikuttanut suurimman osan urastaan Italiassa, jossa hän työskenteli 1980-luvulta lähtien aina vuoteen 2010 saakka. Hän oli yksi maan menestyneimmistä ravivalmentajista. Suomen ja Italian lisäksi Korpi on toiminut valmentajana myös Saksassa, Yhdysvalloissa sekä viimeksi Ruotsissa.
Janne Korpi Korpi on osallistunut talviolympialaisiin vuosina 2006, 2010, 2014 ja 2018. Torinon olympialaisissa (2006) Korpi oli lumikourun 20:s ja Vancouverin olympialaisissa (2010) 24:s. Sotšin olympialaisissa (2014) hän kilpaili slopestylessa ja lumikourussa. Slopestylessä hän sijoittui 18:nneksi.
Korpi-imarre Korpi-imarre ("Phegopteris connectilis" syn. "P. polypodioides", "Thelypteris phegopteris", "Lastrea phegopteris", "Dryopteris phegopteris") on pienehkö saniainen, joka muodostaa kosteisiin paikkoihin yhtenäisiä kasvustoja. Lajia tavataan laajalti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Korpi-imarre on yleinen myös Suomessa.
Kiira Korpi Kiira Linda Katriina Korpi (s. 26. syyskuuta 1988 Tampere) on suomalainen kilpauransa päättänyt taitoluistelija, lajin viisinkertainen suomenmestari ja kolminkertainen EM-mitalisti. Korpi aloitti opiskelun psykologiksi The New School -yliopistossa New Yorkissa Yhdysvalloissa syksyllä 2018.
Erkki Korpi Siviiliammatiltaan Korpi oli maanviljelijä.
Korpi (täsmennyssivu) Korpi voi tarkoittaa:
Kotkankallion muistomerkki Veistos esittää siipensä levittänyttä kotkaa. Suurikokoisen linnun siipienväli on 420 cm. Veistoksen jalustassa on kaksi latinankielistä muistolaattaa, jotka kertovat Aleksanteri I:n ja Aleksanteri II:n vierailuista Tampereella vuosina 1819 ja 1856. Nykyiset laatat ovat kopioita, sillä toinen alkuperäisistä varastettiin vuonna 1997 ja toinen siirrettiin turvaan Tampereen museoiden kokoelmiin.
Kiljukotka Kiljukotka ("Clanga clanga", syn. "Aquila clanga") on suuri petolintu. Se on noin 65 cm pitkä ja sen siipienväli on 160 cm. Vanha lintu on kokonaan lähes musta tai hyvin tummanruskea. Nuoret linnut ovat useimmiten myös hyvin tummia ja siiven peitinhöyhenissä on suuret valkoiset pisaratäplät. Kiljukotka muistuttaa hyvin paljon muita kotkia, erityisesti pikkukiljukotkaa.
Pornolehti Tunnetuimpia suomalaisia pornolehtien kustantajia on Timo Korppi, joka on ollut yli 35 vuotta alalla, 1970-luvun alusta asti. Korppi kirjoitti kokemuksistaan omaelämäkerrallisen historiikin Lihaa säästämättä (Johnny Kniga 2002), jossa Korppi käy lävitse sekä suomalaisen pornokulttuurin historiaa ja kohokohtia että omaa taivaltaan niin Hustlerin kuin "Erotiikan maailmankin" päätoimittajana.
Heikki Korppi-Tommola Heikki Korppi-Tommola (20. tammikuuta 1926 Virrat – 2. toukokuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen arkkitehti. Korppi-Tommola kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1946. Opinnot jatkuivat Teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui arkkitehdiksi 1956. Vuonna 1963 hän perusti oman arkkitehtitoimiston, jossa työskenteli uransa loppuun saakka. Hänen palkittuja töitään ovat Vantaan Kulomäen asuntoalue, Joroisten kunnantalon laajennus ja Kellokosken seurakuntakeskus. Puotinharjun yhteiskoulu, Varkauden uimahalli ja Hyvinkään lomakeskus. Suunnittelutyössään Korppi-Tommola tavoitteli ajan hengen mukaisesti modernia ja funktionaalista tyyliä ihailemansa arkkitehti Alvar Aallon innoittamana.
Korppi (täsmennyssivu) Korppi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Edgar Allan Poe Poe saavutti suosiota ensiksi Ranskassa ja Englannissa, ja vasta hänen kuuluisa runonsa Korppi ("The Raven", 1845) toi hänelle laajempaa huomiota kotimaassaan. Korppi kuvastaa rakkaan menettämisen tuskaa viiltävästi, ja sillä on tausta Poen omassa elämässä; Poen vaimon terveys oli Korpin kirjoittamisen aikaan nopeasti heikkenemässä.