mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Seta Seta ry (ent. Seksuaalinen tasavertaisuus – Sexuellt likaberättigande – SETA ry) on vuonna 1974 perustettu suomalainen ihmisoikeus- ja sosiaalialan kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on yhteiskunnallinen tasavertaisuus riippumatta ihmisen seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä tai sukupuolen ilmaisusta. Setan puheenjohtaja vuodesta 2017 alkaen on Viima Lampinen.
Kansanetymologia Perinteiset, myyttiset kansanetymologiat eivät ole tieteilijöidenkään näkökannalta arvottomia, vaikka ne voivat selittää sanan alkuperän väärin, sillä ne ovat osa arvokasta tarustoa. Ne eivät välttämättä kerro siitä, miten sana on todellisuudessa saanut alkunsa, mutta ne kertovat pikemminkin ihmisestä, siitä millaisia selityksiä ihmiset ovat taipuvaisia antamaan asioille ja sanoille. Kansanetymologiat auttavat osaltaan ymmärtämään, miten ihmiset ennen uskoivat asutuksen, asioiden ja ilmiöiden saaneen alkunsa. Kansanetymologiset käsitykset ovat toisinaan olleet syynä myös sanojen merkityksen muutoksiin.
Polysykliset aromaattiset hiilivedyt Ilman maanvaihtoa polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä on vaikea poistaa maaperästä. Apuna on käytetty lahottajasieniä, erityisesti valkolahoa. Tähän on syynä se, että erityisesti nämä sienet kykenevät hajottamaan puun ligniiniä erittämiensä solunulkoisten entsyymien avulla. Valittava sieni määräytyy sen mukaan, miten se saa maaperästä ravintoa ja sietää ekologista kilpailua sekä maan raskasmetalleja. Toistaiseksi on lupaavia sienilajeja löytynyt orvakoiden, kaulussienten ja karvaslakkien kladeista.
Kahvi Kahvin maku ja tuoksu perustuvat sen kemialliseen rakenteeseen, joka määräytyy pääosin siitä, miten se on paahdettu. Paahtaminen esimerkiksi muuttaa karbohydraatit ja rasvat aromaattisiksi öljyiksi ja joko hajottaa tai saa aikaan erilaisia happoja. Tärkeimmät paahdon aikana kahvin maun kannalta tapahtuvat asiat ovat Maillard-reaktio ja Strecker-hajoaminen. Kahville maun antavia kemikaaliryhmiä ovat ennen kaikkea hapot, ketonit, aldehydit, trigonelliini ja sakkaroosi.
Autismi Autistiset ihmiset kokevat tavanomaiset sukupuoliroolit itselleen usein epäluonteviksi ja keinotekoisiksi. Kaksikymmentä prosenttia vuonna 2012 suoritetun kansainvälisen kyselyn naisvastaajista ilmoittikin kokevansa itsensä muuksi kuin biologisen sukupuolensa edustajaksi. Lisäksi havaittiin, että epätyypillinen sukupuoli-identiteetti korreloi positiivisesti henkilön autististen piirteiden kanssa etenkin naisilla.
Informaatio ja tieto Kolmas informaation taso on informaation tulkinta järjestelmässä, tietämys. Miten neuronin "kokonaistila" vaikuttaa toisiin neuroneihin tai ihmisen muihin elimiin? Miten konekielinen käsky vaikuttaa muualle mikroprosessoriin tai tietokonejärjestelmän muihin osiin? Miten ATGC-valinta vaikuttaa solun toimintaan, aminohapon koodaukseen? Miten sana liittyy kielen muihin sanoihin?
Vieroitusoire Tupakoinnin lopettamisen aiheuttamien vieroitusoireiden kestossa on suurta yksilöllistä vaihtelua. Tupakointivuodet tai poltettujen savukkeiden määrä eivät välttämättä kerro, miten pahana vieroitusoireet tulevat. Sukupuoli altistaa vieroitusoireille siten, että miehet saavat vieroitusoireita hieman useammin kuin naiset.
Plastic Pony Plastic Ponyn filosofiaan kuuluu sallivuus. Perustajat kertovat, että he tahtovat antaa ihmisille mahdollisuuden olla sitä mitä he haluavat ja ylittää rajoja – "viettää henkilökohtaista karnevaalia". Plastic Ponyn ihannemaailmassa ihmisyys tunnustetaan ilman luokittelua sukupuolirooleihin. "Jos vaate on sukupuoli, niin sukupuoli on vaate, jota voi pukea, riisua, vaihtaa ja yhdistellä", Petri Sipilä on sanonut. "Tavallaan me ollaan terapiaryhmä." Ylipukeutumisella voi Plastic Ponyn perustajien mukaan olla jopa samoja vaikutuksia kuin alkoholilla: ihmisestä tulee sosiaalisempi ja hän saa kontakteja. "Kun pukeutuu aivan yli, voi löytää jotain uutta itsestään ja hyvän olon", Joona Braf on kuvannut.
Biseksuaalisuus Biseksuaalinen suuntautuminen käsittää kaikki suuntautumiset, joissa ihminen tuntee vetoa kahta tai useampaa sukupuolta kohtaan. Biseksuaaliset ihmiset eivät välttämättä ole kiinnostuneita kaikista edellä mainituista sukupuolista yhtä paljon, vaan monilla seksuaalinen veto kohdistuu ensisijaisesti tiettyyn sukupuoleen. Biseksuaalin kiinnostuksen kohde saattaa myös vaihdella elämän eri vaiheissa.
Stilistiikka Kriittinen tyylintutkimus tarkastelee tekstejä suhteessa yhteiskunnalliseen todellisuuteen, kuten valtaan, ideologiaan, rotuun, kansallisuuteen tai sukupuoleen. Se pyrkii osoittamaan, että kirjallisuuden kieli ei ole neutraalia vaan ideologista ja se kontrolloi ja manipuloi lukijoitaan. Kun lukijat ymmärtävät niitä keinoja, joilla kieli heihin vaikuttaa, he voivat arvioida tekstejä kriittisesti, kyseenalaistaa ja vastustaa niitä. Kriittiseksi voidaan lukea myös feministinen tyylintutkimus. Se keskittyy siihen, miten tekstit luovat käsityksiä sukupuolesta, ja pyrkii tuomaan esille sellaisia muotoja, jotka esittävät naiseuden tai mieheyden kielteisessä, vääristävässä tai alistavassa valossa. Kriittistä tyylintutkimusta on kritisoitu siitä, että se etsii teksteistä vain merkkejä ideologioista tai valtasuhteista ja että analyysi on poliittisesti tarkoitushakuista.
Intersukupuolisuus Intersukupuolisia pidetään joissakin kulttuureissa "kolmantena sukupuolena". Länsimaisessa kulttuurissa intersukupuolisia ihmisiä saatettiin vainota ja demonisoida. Antiikin Roomassa intersukupuoliset lapset oli tapana surmata heti synnyttyään. Myöhemmin asenteet muuttuivat ja intersukupuolisille lapsille saatettiin antaa varmuuden vuoksi sekä tytön että pojan nimi sekä oikeus mennä naimisiin kumman tahansa sukupuolen edustajan kanssa.
Horace Romano Harré Merkitysten lisäksi episodit paljastavat tapahtumien sääntöjen sosiaaliset ja kulttuuriset rakenteet. Biologis-kausaalisissa episodeissa ihmisten toiminta määräytyy ihmisen omasta toiminnasta riippumatta. Formaaleissa episodeissa ihmiset taas toimivat julkilausuttujen ja yleisesti tunnettujen sääntöjen pohjalta. Merkitysten kannalta tärkeimmäksi tutkimuskohteeksi asettuvat enigmaattiset episodit, jotka ovat formaalien episodien tapaan yleisesti tunnettuja, mutta jotka eivät ole instituutioiden tai eksplisiittisten sääntöjen ohjaamia.
Mies Mies on urospuolinen ihminen ja ihmisen sukupuoli. Mieheksi kutsutaan yleensä aikuista miespuolista henkilöä, kasvuikäisestä miehestä käytetään nimitystä "poika". Ihmisen suvullisessa lisääntymisessä miehen sukusolut eli siittiöt hedelmöittävät naisen munasolun.
Ihminen Normaalisti ihmisellä on 46 kromosomia (23 paria) jokaisessa solussa, joissa on valmistuneiden kartoitusten mukaan noin 3,9 miljardia ”emäspaikkaa”. Mahdollisia geenejä ihmisellä on noin 20 000. Human Genome -projekti on viime aikoina tehnyt merkittävää työtä kartoituksessa. Ihmisen DNA-perimä on noin 96-prosenttisesti sama kuin simpanssin, joka on ihmisen lähimpiä elossa olevia sukulaisia. Erotuksena kaikista muista ”tavallisista” kromosomeista eli autosomeista, sukupuolikromosomi määrää ihmisen sukupuolen, kuten muillakin nisäkkäillä.
Drag queen Drag-taiteilijoita on monenlaisia: elokuvia tähdittävistä ammattilaisista ihmisiin, jotka kokeilevat sitä vain kerran. Monet olettavat kaikkien drag queenien olevan homomiehiä tai transvestiitteja, mutta drag-taiteilijoita on kaikkia sukupuolia ja seksuaalisia suuntautumisia, ja he ovat drag artisteja eri syistä. Drag on performanssitaidemuoto ja kuka tahansa voi tehdä halutessaan dragia sukupuolesta/sukupuolettomuudesta ja seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta.
Kriisi Kriisi on ihmisen tai organisaation kohtaama uusi tilanne, jossa aiemmin opitut ongelmanratkaisukeinot eivät välttämättä toimi. Kriisi yleisesti tarkoittaa kreikkalaisen sanan "krisis" () mukaisesti käännekohtaa, jossa yksilön tai organisaation tulevaisuuden suunta määräytyy paremmaksi tai huonommaksi toimiemme mukaan.
Banaanikärpästutkimuksen historia Tämän lisäksi Sturtevant teki monia muita löytöjä, jotka yhdessä muodostavat modernin genetiikan perustan. Hän tutki crossing-overin eri muotoja, niiden vaikutusta mutaatioihin ja seksuaalivalinnan genetiikkaa. Juuri (kaksinkertaisia) crossing-overeita ja niiden frekvenssiä Sturtevant käytti määritellessään geenien etäisyyksiä ja keskinäisiä järjestyksiä banaanikärpäsen geenikartalla. Tämä työ mahdollisti myös ihmisen geenikarttojen muodostamisen. Varhaisten alkioiden kehitystä tutkiessaan hän onnistui myös ensimmäisenä mittaamaan aikuisen organismin elimien alkioetäisyyden. Tämä etäisyyden mittayksikkönä on nykyään "sturt", joka on nimetty hänen kunniakseen. Suturtevant myös alun perin osoitti, miten yksi koiraan kromosomi poikkeaa naaraan kromosomista, ja että yksilön sukupuoli ja siihen kytkeytyneet ominaisuudet määräytyvät juuri sen kromosomin mukaan. Calvin Bridges todisti lopullisesti oikeaksi geenien sijoittumisen kromosomeihin ja sukupuolikromosomien teorian vuonna 1916. Bridges osoitti, että tiettyä geenien poikkeuksellista käyttäytymistä vastasi täysin samankaltainen kromosomien poikkeuksellinen käyttäytyminen.
Ihmisen sukupuoli Suomessa tasa-arvon edistämisestä ja syrjinnän estämisestä säädetään lailla.
Valtionhallinnon tietoturvallisuuden johtoryhmä Valtionhallinnossa on luotu VAHTI-tietoturvaohjeet, joita hyödynnetään valtionhallinnon lisäksi kunnallishallinnossa, elinkeinoelämässä ja kansainvälisessä tietoturvayhteistyössä. VAHTI:n mukaan tietoturvariskin suuruusluokka määräytyy sen mukaan, miten vakava riski on ja kuinka todennäköisenä sen toteutumista pidetään. Tämän luokituksen mukaan esimerkiksi suljetun lähdekoodin ohjelmat aiheuttavat ohjelmavirheineen sietämättömän riskin. Network Associatesin teettämän selvityksen mukaan yritykset menettävät ohjelmavirheiden mahdollistamien virusten takia yhteensä noin 22 miljardia euroa vuosittain. Valtionhallinnon ohjeet edellyttäisivät tällöin, että
Naistutkimuksen kritiikki Hankamäki vetoaa hermeneutikko Lauri Rauhalan jaotteluun ihmisen kehollisen, tajunnallisen ja situationaalisen todellistumistavan välillä. Sukupuolta voidaan tutkia luontevimmin kehollisella eksistenssitasolla, jolloin se osoittautuu sekä empiirisesti (eli biologisesti) että fenomenologisten havaintojen tasolla (eli fenotyyppisesti) kaksiarvoiseksi. Myös tajunnallisella eli ihmisen kuvittelukyvyn tasolla kaksiarvoinen sukupuoliero on keskeinen lähtökohta, sillä ihmisen seksuaaliset yllykkeet edellyttävät sukupuolen. Seksuaalista käyttäytymistä puolestaan voidaan tarkastella situationaalisella tematisaatiotasolla (esimerkiksi sosiaalisena ilmiönä), mutta tällöinkin kanssakäymisen lähtökohdaksi pitäisi tunnustaa sukupuolieron kaksiarvoisuus, sillä se on arkielämän uskottava lähtökohta. Sen enempää heteroiden kuin homojenkaan elämän tutkimista ja tulkintaa ei pitäisi alistaa queer-teoreetikoiden ja transgenderistien näkökulmasta tapahtuvalle biologisen sukupuolen kiistämisyritykselle. Hankamäen mielestä queer-teoreetikot ja suuri osa naistutkijoista ovat muodostaneet eräänlaisen tiedepoliittisen puolueen, jonka avulla he pyrkivät käyttämään joukkovoimaa ja luomaan kuvitelman tieteellisestä vaikutusvallasta.
Stoalaisuus Tähän perustuen stoalaiset kannattivat kaikkien ihmisten tasavertaisuutta. Heidän mielestään yhteiskunnallisen aseman ja varallisuuden kaltaisilla ulkoisilla eroilla ei ole merkitystä ihmisten välisissä suhteissa. Myös stoalaisten näkemykset sukupuolesta ja seksuaalisuudesta olivat omana aikanaan radikaaleja; he katsoivat, ettei myöskään sukupuoli vaikuta ihmisen kykyihin, minkä vuoksi sukupuolten välillä ei ole hierarkista asetelmaa, ja tytöt ja pojat voivat saada yhtäläisen kasvatuksen.
Autosomi Autosomit ovat kromosomeja, jotka eivät vaikuta yksilön sukupuolen määräytymiseen. Autosomeja ovat siis kaikki kromosomit sukupuolikromosomeja lukuun ottamatta. Ihmisellä autosomipareja on 22 (kromosomit 1–22). Niiden lisäksi ihmisellä on kaksi sukupuolikromosomia. Naisella X ja X ja miehellä X ja Y.
Paul Willis Homologioiden sosio-symbolinen tutkimus tapahtuu yleensä etnografisesti eläen tutkimuksen tapahtumapaikoilla ja osallistuen tutkimuksen kohteena oleviin tapahtumiin. Willisin etnografinen tutkimusmenetelmä pitää sisällään kolme vaihetta. "Indeksikaalisessa" vaiheessa kerätään määrällisiä havaintoja (kuinka usein ihmiset katselivat televisiota, pelaavat tietokonepelejä, lähettävät tekstiviestejä yms.). "Homologisessa" vaiheessa tutkitaan tiettyjen kulttuurituotteiden tai -tapahtumien merkityksiä ja sitä, miten ihmiset, kulttuuristen valintojensa avulla (mitä musiikkia kuuntelen, miten pukeudun, miten puhun), luovat identiteettejään ja merkityksellistävät asioita rakenteellisina vastaavuussuhteina (koulu  tehdas, opettaja  työnjohtaja). "Integraalisessa" vaiheessa kulttuurisia merkityksiä ja kulttuurisia ilmiöitä tarkastellaan pitkittäisesti ja dialektisesti; miten ne ovat vaikuttaneet ja muovannet toisiaan. Willis väittää, etteivät kulttuuriset valinnat ole sattumanvaraisia, vaan perustuvat joillekin kulttuurisille tunnusmerkeille, usein esimerkiksi ihmisten luokkataustan juurruttamille tavoille ja tottumuksilla, joista on mahdollista tehdä etnografisesti selkoa..
Seksuaalinen joustavuus Seksuaalinen joustavuus (engl. "sexual fluidity") tai joustava seksuaalisuus on selitysmalli, jonka mukaan ihmisen seksuaalisuus ei ole muuttumaton, vaan voi muuttua ihmisen elämän aikana. Joustava seksuaalisuus tarkoittaa, että henkilö voi elämänsä aikana osoittaa seksuaalista kiinnostuneisuutta molempia sukupuolia kohtaan. Tiede ei ole päässyt yksimielisyyteen siitä kuinka joustavaa seksuaalisuus on. Yleensä ihmisen seksuaalinen suuntautuminen on käsitetty pysyväksi ja muuttumattomaksi.
Kuulokynnys Yksilölliseen kuulokynnykseen vaikuttavat ainakin yksilön ikä ja sukupuoli. Ihmisen kuulo heikkenee iän myötä niin, että korkeiden äänien kuuleminen heikkenee ensin. Tämä johtuu kuuloaistin normaalista rappeutumisesta ihmisen vanhetessa. Ikääntymisestä johtuvasta kuulon alenemasta käytetään yleisesti termiä ikäkuulo. Ihmisen kuulo on herkimmillään noin kahdenkymmenen vuoden iässä, jolloin kuulokynnys on 1 kHz taajuudella noin 0 desibeliä.
Kissa Kissoilla on neljätoista kertaa parempi hajuaisti kuin ihmisellä, koska sen kuonossa on viisinkertaisesti tarttumapintaa hajuille. Kissalla on vomeronasaalielin, jonka käyttötarkoitusta ei kunnolla tiedetä. Kissat käyttävät sitä esimerkiksi haistellessaan vastakkaisen sukupuolen hajumerkkejä. Kissan makuaisti on ihmisen makuaistia heikompi. Kissat eivät voi maistaa makeaa.
Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä Iän ja sukupuolen kaltaisilla seikoilla on aspergereille vähemmän merkitystä kuin ihmisille yleensä, koska aspergerit eivät omaksu automaattisesti oman ikäryhmänsä ja sukupuolensa käyttäytymismalleja. Ystävien ikähaarukka onkin AS-henkilöillä monesti laajempi kuin valtaväestöllä. Tämä johtunee osaksi myös siitä, että aspergereiden on erilaisuutensa vuoksi usein vaikea löytää sielunkumppaneita omasta ikäluokastaan. Poikkeavat kiinnostuksenkohteet ja muu outous vaikeuttavat usein myös kumppanin löytämistä. Myös seurustelukumppanin etsintä on usein as-ihmisille vaikeaa, ja monet ovat parisuhteen ulkopuolella toiveistaan huolimatta. Heta Pukin mukaan ongelmia aiheuttavat kumppanin löytämisen lisäksi ennakkoluulot omaa seksuaalista suuntautumista kohtaan ja tavanomaiseksi mielletyn kosketuksen ja romanttisen ilmaisun epämiellyttäväksi kokeminen.
Prosessioikeus Tuomion antamista edeltää tuomioistuimen jäsenten neuvottelu, joka tapahtuu salassa yleisön ja asianosaisten läsnä olematta. Ellei tuomioistuin ole yksimielinen, tuomion sisällöstä toimitetaan äänestys, jossa jokainen jäsen lausuu perustellun mielipiteensä siitä, miten asia olisi ratkaistava. Äänestyksen voittaa mielipide, jota jäsenten enemmistö on kannattanut. Äänten mennessä tasan voittaa siviiliasioissa puheenjohtajan kanta ja rikosasioissa syytetylle lievempi mielipide. Jos asiassa on esitetty useampi kuin kaksi kantaa, lopputulos määräytyy ns. maius includit minus -periaatteen mukaisesti.
Ihmisaivot Jokaisen ihmisen aivot ovat erilaiset. Aivojen rakenne määräytyy geeneistä, joiden ekspressio vaikuttaa hermoston välittäjäaineiden määrien kautta esimerkiksi persoonallisuuteen, muistiin ja älykkyyteen. Geenien vaikutus ajatteluun on havaittu voimakkaaksi esimerkiksi toisistaan erotettujen identtisten kaksosten vertailussa. Geeniekspressioihin vaikuttaa myös ympäristö, kuten ruokavalio, maantieteellinen ympäristö, sosiaaliset verkostot ja stressitasot. Kokemus ja oppiminen muokkaavat aivopiirejä ihmisen elinaikana, ja aivot pystyvät korjaamaan itseään sekä jatkamaan kasvua ja kehitystä koko elämän ajan.
Horoskooppi Horoskooppimerkki kertoo vain Auringon sijainnin ihmisen syntyessä. Astrologisella kartalla on paljon muuta. Astrologinen kartta jakautuu 12 merkkiin, mutta myös 12 huoneeseen, jonka ensimmäinen huone, l. nouseva merkki eli askendentti määräytyy syntymähetken ja syntymäpaikan mukaan. Itäisessä horisontissa oleva eläinradan kohta on syntyvän ihmisen nouseva merkki ja kellonjana mukainen tarkka piste on nousuaste eli askendentti. Siitä alkaa 12 huoneen muodostama kokonaisuus, jossa jokaisella huoneella, planeetalla ja planeettojen välisilä kulmasuhteilla on oma symbolimerkityksensä.
Kiihottuminen Toisin kuin monien eläimien, ihmislajin kummatkin sukupuolet pystyvät kiihottumaan läpi vuoden, eikä ihmisellä ole erikseen kiima-aikaa. Lisäksi ihmiset ovat ainoa laji, jonka naaraat voivat saada orgasmeja. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, ettei ihmisillä ole edellä mainittua vaistojen määräämää kiima-aikaa, mikä useimmilla lajeilla toimii naaraalle yllykkeenä seksiin. Eläimillä kiihottuminen on keskeistä yhdyntään valmistavana tilana, ihmisillä kiihottuminen ja siihen pyrkiminen voivat olla yhdyntään liittymättömiä tiloja ja tarpeita, joiden tarkoituksena on saavuttaa vain mielihyvää.
Vihreät Naiset Vihreiden Naisten tavoitteena on feministinen, vihreä ja sosiaalisesti oikeudenmukainen yhteiskunta, jossa kaikki ihmiset osallistuvat aktiivisesti paremman elinympäristön rakentamiseen. Vihreän tasa-arvon Suomessa kaikilla sukupuolilla, kaikilla sukupolvilla ja kaikkiin kulttuureihin kuuluvilla ihmisillä on parhaat mahdolliset edellytykset onnelliseen elämään.
Seksuaalisuus Eläimillä sukupuolista käyttäytymistä esiintyy lähinnä vain silloin kun hedelmöitys on mahdollista, ja eläinten kosiskelu- ja parittelutoiminnot ovat vaistonvaraisia ja kiinteästi lajisidonnaisia. Ihmisten elämässä seksuaalisuudella ja sukupuolisuhteilla on tuntuvasti suurempi merkitys. Ihmisen lisäksi lähin ihmisen sukulainen bonobo sekä delfiini harrastavat seksiä sen nautinnollisuuden vuoksi.
Ihmisen genomi Ihmisen genomi tarkoittaa kaikkea ihmisen ("Homo sapiens") DNA:han koodattua perintöainesta geenit mukaan lukien, joka on varastoitunut 23 kromosomipariin sekä mitokondrio DNA:han. 22 näistä kromosomipareista ovat autosomeja; 23. pari eli sukupuolikromosomit määräävät ihmisen sukupuolen ja sukupuoliset ominaisuudet. Ihmisen yksinkertainen eli haploidinen kromosomisto käsittää hieman yli kolme miljardia (3 x 10) emäsparia ja noin 20 000–25 000 geeniä. Ihmisen genomin DNA-emäsjärjestys selvitettiin Human Genome Project -tutkimushankkeessa.Emäspareilla entropian aste vaihtelee 1.5 ja 1.9 bitin arvoalueella, paitsi Y-kromosomilla arvo on alle 0,9 bittiä emäsparia kohti.
Cissukupuolisuus Cissukupuolinen tai cis-sukupuolinen tarkoittaa henkilöä, joka kokee sukupuoli-identiteettinsä vastaavan syntymässään määriteltyä sukupuolta. Cissukupuolinen henkilö voidaan määritellä ihmisenä, joka ei ole transsukupuolinen, intersukupuolinen tai muunsukupuolinen. Täten cissukupuoliset muodostavat enemmistön kaikista ihmisistä. Cissukupuolinen ihminen voi olla mies eli "cismies" tai nainen eli "cisnainen".
Espoo Espoon maapinta-alasta oli vuoden 2004 lopussa kaavoitettuna hieman vajaa kolmannes. Espoossa on kaupungiksi varsin paljon metsää. Kaavoitetulla alueella metsää on noin 2 000 ha, ja lisäksi on kaavoittamattomat metsäalueet. Espoon pohjoisosissa on useita järviä, joista suurimmat ovat Bodominjärvi, Nuuksion Pitkäjärvi, Pitkäjärvi, Loojärvi, Velskolan Pitkäjärvi, Saarijärvi, Matalajärvi, Siikajärvi ja Lippajärvi. Kaikkiaan Espoossa on 71 järveä.
Pohjois-Espoo Pohjois-Espoossa asuu 9 133 henkilöä (1.1.2005), josta Vanhakartanon–Röylän alueella asuu 5 458 henkeä (59,8 % väestöstä) ja Kalajärven–Lakiston alueella 3 675 henkeä 40,2 %). Pinta-alaa suuralueella on 81,5 km (31.12.2004), ja se on 26,1 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,9 %.
Suur-Kauklahti Pinta-alaa suuralueella on 26,1 km (31.12.2004), ja se on 8,4 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,7 %.
Suur-Tapiola Suur-Tapiolassa asui 43 989 henkilöä vuodenvaihteessa 2013–2014, josta Kanta-Tapiolan alueella asuu 19 674 henkeä (44,72 % väestöstä), Otaniemen alueella 3 746 henkeä (8,52 %), Haukilahden–Westendin alueella 8 915 henkeä (20,27 %), Mankkaan alueella 8 017 henkeä (18,23 %) ja Laajalahden alueella 3 637 henkeä (8,27 %). Pinta-alaa suuralueella oli vuodenvaihteessa 2004–2005 25,1 km, ja se on 8,0 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 77,6 %.
Suur-Leppävaara Suur-Leppävaarassa asui vuoden 2012 alulla 62 091 henkilöä, joten se on asukasluvultaan Espoon suurin suuralue. Suuralueen asukkaista vuonna 2006 Kanta-Leppävaarassa asui 23 951 henkeä (42,3 % väestöstä), Kilon–Karakallion alueella 13 455 henkeä (23,8 %), Laaksolahden alueella 9 078 henkeä (16,0 %), Viherlaakson alueella 9 021 henkeä (15,9 %) ja Sepänkylän alueella 1 065 henkeä (1,9 %). Pinta-alaa suuralueella on 30,2 km (31.12.2004), ja se on 9,7 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 79,7 %. Alueen väestötiheys on 1 903,9 asukasta neliökilometrillä.
Tonga Toiseksi suurin työllistäjä on maan teollisuus, joka tuottaa vaatteita, sementtiä, metallitarvikkeita, kaivinkoneita ja huonekaluja. Puutarvike tuodaan yleensä ulkomailta, vaikka saarella on omia metsiä 5,5 prosenttia koko maapinta-alasta. Suurimmat metsät ovat ʻEuassa, jossa ne ovat suurilta osin luonnonvaraisessa tilassa. Tongan talouden kehittämissuunnitelman päämääränä on ollut vuodesta 1966 lähtien lisätä teollisuuden investointeja maahan. Teollisuuden kannalta suurin haittatekijä on rajoitettu maa-ala. Vuoden 2001 lopulla riehuneen Waka-syklonin ansiosta Tongalle on kehittynyt pientä rakennusteollisuutta. Bruttokansantuotteesta teollisuuden osuus on vain 13 prosenttia.
Ajos Ajos kuuluu Hepolan suuralueeseen, johon kuuluvat myös Hepolan ja Rytikarin kaupunginosat. Ajoksen maapinta-ala on noin 14,64 km², väkiluku () ja työpaikkojen lukumäärä 1 868 (2006). Ajoksen taajaman väkiluku puolestaan oli vuoden 2011 lopussa 350 henkeä ja maapinta-ala 0,81 km².
Suur-Matinkylä Suur-Matinkylässä asuu 40 389 henkilöä (2016), josta Matinkylän alueella asuu 20 867 henkeä (51,7 % väestöstä), Olarin alueella 15 680 henkeä (38,8 %) ja Henttaan alueella 3 842 henkeä (9,5 %). Pinta-alaa suuralueella on 15,2 km (31.12.2004), ja se on 4,9 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 57,7 %.
Satakunnan maakunta Kasvitieteilijä, professori Viljo Kujalan esittämän kasvillisuusaluejaon mukaan Satakunta kuuluu pääosin Lounais-Suomeen, mutta koillisosaltaan Suomenselän vedenjakaja-alueeseen. Varsinkin Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla soiden osuus maapinta-alasta on suuri. Suot ovat tyypiltään keidas- eli kohosoita, joissa suon pinta kohoaa rahkasammalen muodostaessa turvetta. Puulajeista Satakunnan alueella kulkevat saarnen, vuorijalavan ja vaahteran luontaisen esiintymisalueen pohjoisrajat.
Alankomaat Maantieteellisesti Alankomaat on ainutlaatuinen valtio maailmassa, sillä suuri osa siitä sijaitsee merenpinnan tason alapuolella. Maapinta-alasta noin sijaitsee ja väestöstä asuu merenpinnan tason alapuolella. Noin maapinta-alasta sijaitsee enintään metrin merenpinnan tason yläpuolella.
Suomi 1940-luvulla Luovutetuilla alueilla ja Porkkalassa asui yhdeksäsosa Suomen väestöstä ja niiden osuus maapinta-alasta oli kahdeksasosa.
Suomi 1970-luvulla 1970-luvulla väkiluku kasvoi nopeasti etenkin pääkaupunkiseudulla. Jo edellisellä vuosikymmenellä alkanut vilkas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin, huomattava kaupungistuminen ja suurten kaupunkien lähiöiden voimakas kasvu jatkui 1970-luvulla. Kaupunkeihin muutti vilkkaasti etenkin nuori suuri ikäluokka. Vuoden 1970 lopulla noin 51 prosenttia suomalaisista asui kaupungeissa, ja vuosikymmenen loppuun mennessä kaupungissa asuvien osuus oli noussut lähes 60 prosenttiin. Suomen suurimmat kaupungit vuoden 1979 lopulla olivat Helsinki (483 743 asukasta), Tampere (165 883 asukasta), Turku (163 903 asukasta), Espoo (133 712 asukasta), Vantaa (129 807 asukasta), Lahti (94 900 asukasta) ja Oulu (93 420 asukasta).
Pirkanmaan maakunta Pirkanmaa () on Suomen maakunta, josta osa sijaitsee Satakunnan ja osa Hämeen historiallisten maakuntien alueella. Pirkanmaan väkiluku oli henkeä. Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on neliökilometriä. Maapinta-ala on neliökilometriä (4,1 % Suomen maa-alasta) ja makeavesiala  neliökilometriä (5,9 % Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Väestö on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan, Pirkanmaan pohjoisosat sitä vastoin ovat melko harvaan asuttua.
Kuusamon keskustaajama Kuusamon keskustaajama (myös "Kuusamon kirkonkylä" ennen vuonna 2000 tapahtunutta kaupunkinimityksen käyttöönottoa) on Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Kuusamon kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 16,39 neliökilometriä. Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä kaakon suunnassa sijaitsee Tolpanniemi, joka muodostaa keskustaajamasta erillisen taajaman. Tolpanniemen asukasluku on ja maapinta-ala 2,07 neliökilometriä. Keskustaajaman asuinalueita ovat etelässä Toranki ja Torangintaus, pohjoisessa Nilonkangas.
Suur-Tukholma Tukholman läänissä ja siten myös Suur-Tukholmassa oli vuoden 2011 lopussa 2 091 473 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 6 526,24 km². Alueen väestötiheys oli sen perusteella 320,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Kaikki Tukholman läänin 26 kuntaa kuuluvat suurkaupunkialueeseen. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien nimet ja maapinta-alat. Kolmanteen viimeiseen sarakkeeseen on laskettu väestötiheys. Viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu historiallinen maakunta tai maakunnat, joihin kunta kuuluu.
Luettelo Ruotsin taajamista Vuoden 2010 lopussa taajamien kokonaismäärä oli 1 956 kappaletta. Tuolloin taajamissa oli 8 015 797 asukasta, mikä vastasi 85,1 prosenttia Ruotsin väestöstä. Taajamien ulkopuolella asui 1 399 773 henkilöä. Kaikkien taajamien maapinta-ala oli yhteensä 537 615 hehtaaria eli 1,3 prosenttia Ruotsin maapinta-alasta. Taajamien väestötiheys oli 1 491 asukasta maaneliökilometriä kohti, mutta taajamien ulkopuolella väestötiheys oli vain 3,5 asukasta maaneliökilometriä kohti.
Ruotsin väestö Vuoden 2010 lopussa taajamien kokonaismäärä oli 1 956 kappaletta. Tuolloin taajamissa oli 8 015 797 asukasta, mikä vastasi 85,1 prosenttia Ruotsin väestöstä. Taajamien ulkopuolella asui 1 399 773 henkilöä. Kaikkien taajamien maapinta-ala oli yhteensä 537 615 hehtaaria eli 1,3 prosenttia Ruotsin maapinta-alasta. Taajamien väestötiheys oli 1 491 asukasta maaneliökilometriä kohti, mutta taajamien ulkopuolella väestötiheys oli vain 3,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Yli 100 000 asukkaan taajamia oli seitsemän:
Kaartinkaupunki Kaupunginosan maapinta-ala on 0,33 neliökilometriä. Vuoden 2013 alussa siellä oli vain 999 asukasta ja vuoden 2003 lopussa 11 001 työpaikkaa. Kaartinkaupungissa on siis suurimmaksi osaksi yritysten toimitiloja.
Suomen väestö Vuonna 2015 lopussa lähes 85 prosenttia väestöstä asui taajamissa. Taajamia oli yhteensä 749, ja niiden maapinta-ala oli yhteensä 6 747,6 neilökilometriä. Noin viisi kuudesta suomalaisesta asui siis alueella, joka on ainoastaan 2,2 prosenttia koko maan maapinta-alasta.
Hepola Hepola on myös yksi Tilastokeskuksen määrittelemistä tilastollisista taajamista. Vuoden 2011 lopussa Hepolan taajamassa oli 1 942 asukasta ja sen maapinta-ala oli 3,31 neliökilometriä.
Inari Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta, noin viisi prosenttia koko maan pinta-alasta. Se on lähes yhtä suuri kuin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan maakuntien maapinta-alat yhteensä. Ahvenanmaahan verrattuna Inarin maapinta-ala on lähes kymmenkertainen. Kunnan koko voidaan havainnollistaa alueena, jonka sivujen pituudet ovat linnuntietä 130 kilometriä (kunnan pohjoisraja), 90 kilometriä (itäraja), 140 kilometriä (eteläraja) ja 75 kilometriä (länsiraja). Kunnassa sijaitseva Inarijärvi on Suomen kolmanneksi suurin järvi (1 043 km²). Kaikkiaan järviä on Inarissa 8 033, mikä on enemmän kuin missään muussa Suomen kunnassa ja myös kunnan sisävesipinta-ala on Suomen kunnista suurin.
Kuhmo Kuhmon maapinta-alasta metsämaiden osuus on yli 80 prosenttia. Vallitsevin puulaji on mänty, jota on yli puolet metsäalasta, kuusen osuus vaihtelee 15 ja 33 prosentin välillä. Lehtipuiden osuus metsäalasta on noin 10 prosenttia. Erämaista rajaseudun luontoa suojelemaan on perustettu Ystävyyden puisto, jonka luonnonsuojelualueet sijaitsevat Kuhmossa, Kostamuksen luonnonpuistoa ja Suomussalmen puolelle ulottuvaa Juortanansalon-Lapinsuon soidensuojelualuetta lukuun ottamatta. Tunnetuimmat Ystävyyden puiston luonnonsuojelualueet ovat Elimyssalo ja Ulvinsalo. Luonnonpuistojen reittien lisäksi Metsähallitus ylläpitää Kuhmossa lukuisia muita vaellusreittejä, luontopolkuja ja retkikohteita.
Kirkonkylä (Hailuoto) Kirkonkylä (myös muodossa Hailuodon kirkonkylä) on yksi Hailuodon kunnan kylistä ja samalla myös kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 637 ja pinta-ala 8 km². Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 541 asukasta ja sen maapinta-ala oli 5,31 neliökilometriä.
Espoo Rakentamisesta ja palveluelinkeinoista muodostui Espoon talouselämän runko 1950-luvulta lähtien, jolloin Espoon nopea väestönkasvu alkoi. 2010-luvulla työpaikkojen lukumäärällä laskettuna keskeisimmät toimialat ovat kauppa, majoitus ja ravitsemistoiminta sekä asiantuntijapalvelut. Informaatio- ja viestintäalan osuus on noin kymmenesosa. Noin kuudennes työpaikoista on teollisuudessa ja rakentamisessa. Julkinen sektori on suuri: lähes neljännes työpaikoista oli julkisella sektorilla 2010-luvun puolivälissä.
Ivalo Ivalo (, ja ) on Inarin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus Inarijärven eteläpuolella. Taajaman väkiluku oli vuoden 2016 lopulla 3 036. Ivalon maapinta-ala on 7,40 neliökilometriä.
Rekijoki (joki) Vedenlaadultaan Rekijoki on välttävä, johtuen lähinnä pellon suuresta osuudesta sen valuma-alueella. Rekijoen valuma-alueella pellon osuus on yli 50 prosenttia maapinta-alasta. Järviä Rekijoen 151,92 neliökilometrin suuruisella valuma-alueella ei ole lainkaan.
Kristiinankaupungin keskustaajama Kristiinankaupungin keskustaajama () on taajama ja Kristiinankaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 2 720 asukasta ja sen maapinta-ala oli 6,20 neliökilometriä. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta Kristiinankaupunkiin kuului vain keskustaajama ja hiukan sitä ympäröiviä haja-asutusalueita.
Pihkainmäki Tilastokeskuksen mukaan Pihkainmäen taajaman maapinta-ala oli 1,81 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2016 lopussa yhteensä 423 ihmistä. Koko Karttulassa (aiemman kunnan alueella) asuu noin 3 500 henkeä.
Hainan Väestöltään ja maapinta-alaltaan Kiinan pienimpiin kuuluva Hainanin maakunta tuotti vuonna 2013 yhteensä 0,5 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 314,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 37,7 mrd euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi Kiinan keskiarvoa vähemmän eli 35 317 CNY tai noin 4 231 EUR, 84% maan keskiarvotasosta.
Moreeni Maalajina moreeni on Suomen yleisin maalaji, ja se peittää Suomen kallioperää lähes kauttaaltaan. Suomen maapinta-alasta moreenin osuus on noin 48 %. Moreenit ovat niin kutsuttuja "lajittumattomia" maalajeja, eli ne sisältävät useaa keskenään sekoittunutta maalajitetta suurista kivenlohkareista aina hienoimpaan saveen.
Kouvolan keskustaajama Kouvolan keskustaajama on Kouvolan kaupungin suurin taajama. Vuoden 2011 lopussa taajamassa oli 49 787 asukasta ja sen maapinta-ala oli 60,44 neliökilometriä. Väestötiheys taajaman alueella oli siten 823,7 asukasta neliökilometriä kohti.
Tolpanniemi Tolpanniemi on taajama Kuusamon kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 2,07 neliökilometriä. Tolpanniemi sijaitsee sitä paljon suuremman Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä, mutta määritellään silti erilliseksi taajamaksi.
Lapväärtin kirkonkylä Lapväärtin kirkonkylä (, tilastollisena taajamana nykyisin Lapväärtti, ) on taajama Lapväärtissä Kristiinankaupungissa. Ennen vuoden 1973 kuntaliitosta se oli Lapväärtin kunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 1 493 asukasta ja sen maapinta-ala oli 10,76 neliökilometriä. Taajama sijaitsee samannimisen Lapväärtin () rekisterikylän alueella.
Ranua Soiden osuus maapinta-alasta on suuri, yli 60 prosenttia – tähän on vaikuttanut mm. haihduntaa suurempi sademäärä, ilmaston viileys ja alueen tasaisuus. Suot kuuluvat yleisesti suoyhdistymätyypiltään Pohjanmaan aapasoihin; ne ovat pääasiassa kituliasta mäntyä kasvavia rämeitä tai vetisiä nevoja. Suurimmat suoalueet sijaitsevat lounaassa. Soiden vuoksi vesistöt ovat usein runsashumuksisia. Suurin osa soista on ojitettu metsien kasvun parantamiseksi, pientä osaa soista hyödynnetään turvetuotannossa. Luonnonarvoiltaan merkittäviä suoalueita on lisäksi rauhoitettu luonnonsuojelualueiksi, kuten kunnan lounaisosassa sijaitseva Litokaira, joka ulottuu etelämpänä myös Iin ja Pudasjärven puolelle. Ranuan laajat suot tuottavat vuosittain runsaasti heleän oranssia marjaa, lakkaa eli hillaa. Hilla onkin valittu kunnan nimikkokasviksi.
Uudenmaan maakunta Uudenmaan maapinta-ala on  km² (3,0 % Suomen maa-alasta). Maakunnan makeavesiala on  km² (1,4 % Suomen makeavesialasta) ja merivesiala vastaavasti  km² (12,4 % Suomen merivesialasta). Koko pinta-alasta merialueet pois luettuna sisävesien osuus on 5,2 % eli noin puolet Suomen keskiarvosta. Uusimaa on ylivoimaisesti Suomen runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta: sen väkiluku oli henkeä. Noin 30 % suomalaisista asuu Uudellamaalla. Maakunnan väestötiheys on kymmenisen kertaa korkeampi kuin Suomen keskiarvo. Uudenmaan väkilukua kasvattaa sekä syntyneiden enemmyys että muuttovoitto Suomesta ja ulkomailta.
Kivistön suuralue Kivistön suuralue on pinta-alaltaan suurin Vantaan seitsemästä suuralueista. Se kattaa 29,8 prosenttia Vantaan pinta-alasta. Suuri osa suuralueen pinta-alasta on maaseutua. Naapureina ovat kaakossa Aviapoliksen suuralue, etelässä Myyrmäen suuralue, lounaassa Espoon kaupunki, luoteessa Nurmijärven kunta ja koillisessa Tuusulan kunta. Kivistön suuralueen väkiluku oli vuoden 2015 alussa noin 8 900.
Rami Alanko Toukokuussa 2002 Alanko teki vuoden mittaisen sopimuksen Espoo Bluesin kanssa. Hän jatkoi joukkuessa myös kaksi seuraavaa kautta. Alanko nousi syksyllä 2003 Bluesin kapteeniksi, kun Juha Ylönen loukkaantui harjoituskaudella ja oli sivussa koko syyskauden ajan. Kuntouduttuaan Ylönen kuitenkin luopui kapteenin tittelistään ja antoi Alangon jatkaa tehtävässä. Alanko teki kauden 2003–2004 aikana seitsemällä osumallaan SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä, joilla hän oli Bluesin eniten maaleja tehnyt puolustaja Sebastian Sulun kanssa. Alanko kärsi keväällä 2004 polvivaivoista, mutta pelasi niistä huolimatta pudotuspelit. Hänen liigauransa ensimmäinen playoff-osuma syntyi hyvään paikkaan 19. maaliskuuta 2004 neljännessä puolivälieräottelussa Turun Palloseuraa vastaan, sillä se ratkaisi Bluesille 3–2-voiton. Alanko palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Kauteen 2004–2005 hän lähti Bluesin lähtökohtaisena kapteenina.
Helsingin keskustaajama Helsingin keskustaajama () on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan Suomen suurin taajama ja kaupunkialue. Taajama sijaitsee Uudenmaan maakunnassa ja Helsingin seutukunnassa. Vuoden 2016 lopussa Helsingin keskustaajaman väkiluku oli noin 1 249 820 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 676,46 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1 847,6 as./km². Taajamassa rakennusten välimatka saa olla korkeintaan 200 m.
Suomi 1960-luvulla Päällystetyn tieverkon määrä lähes kahdeksankertaistui vuosikymmenen aikana. Vuoden 1962 lopulla valmistui Suomen ensimmäinen moottoritie (alkujaan "Tarvontie") valtatielle 1 Helsingin Munkkiniemestä Espoon Gumböleen. Vuosikymmenen aikana valmistui useita lyhyitä moottoritieosuuksia kaupunkien läheisyyteen: valtatien 8 Turku–Raisio-moottoritieosuus valmistui 1963, valtatien 3 Hämeenlinnan ohikulku 1964 ja Tampere–Kulju-osuus 1968, sekä valtatien 4 kokonaan Helsingissä sijainnut Vanhakaupunki–Viikki-osuus 1967.
Seinäjoen keskustaajama Seinäjoen keskustaajama on Etelä-Pohjanmaan maakunnassa sijaitsevan Seinäjoen kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 55,27 neliökilometriä. Ennen kuntaliitosta Seinäjoen keskustaajaman itäosa (Hyllykallio ja Nurmon kirkonkylä) kuului Nurmon kuntaan.
Nepal Nepalin on mahdollista saavuttaa useimmat YK:n vuosituhattavoitteet vuoteen 2015 mennessä. Vuoden 2010 raportissa arvioitiin, että köyhyys on vähentynyt ja alakoulua käyvien osuus kasvanut, mutta koulun keskeyttäjien joukko on edelleen suuri. Ala-asteella tyttöjen ja poikien osuus on yhtä suuri, yläasteella tavoitteeseen on vielä matkaa. Alle viisivuotiaiden kuolleisuus ja äitiyskuolleisuus on pienentynyt, mutta maaseudun ja kaupunkien ero on suuri. Tartuntatautien torjunta vaatii ponnisteluja. Ympäristötavoitteet saattavat jäädä saavuttamatta. Juomavesitavoite vaatii entistä enemmän ponnisteluja: Viidesosa nepalilaisista elää ilman puhdasta juomavettä. Saniteettitilat puuttuvat jopa 57 prosentilta. Kehitys on kuitenkin ollut huomattavaa: vuonna 1990 puhdasta juomavettä sai alle puolet väestöstä ja saniteettitila oli vain kuudella prosentilla.
Götanmaa Götanmaa (myös Göötanmaa, ) on eteläisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Sveanmaa ja Norlanti. Götanmaan maapinta-ala on 87 262,1 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 4 543 533 asukasta, joten alueen väentiheys oli 52,1 asukasta neliökilometriä kohti.
Kristianstadin kunta Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Leppävaaran Torni Rakennuksen tontti oli aikaisemmin kaavoitettu toimitilarakentamiselle. Kaavassa oli määritelty rakennukselle 16 kerrosta, samoin kuten junaradan toisella puolella olevassa Panorama Towerissa. Kaavoituksessa näistä kahdesta samankorkuisesta tornista suunniteltiin paria jotka muodostaisivat portin Leppävaaraan. Toimistokerrosten korkeus on yleensä korkeampi kuin asuinkerrosten. Tästä syystä rakennuksen pääsuunnittelija haki asemakaavamuutosta jossa rakennuksen kerrosmäärä kasvatettaisiin 20:een, jolloin sen korkeus vastasi lähes Panorama Towerin korkeutta.
Espoon kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen syksyllä 2005, mutta kaavasta tehty valitus viivästytti hanketta yli vuodella. Tämän lisäksi Skanska lykkäsi rakentamisen aloitusta pääkaupunkiseudun asuntokaupan lamaantuessa. Rakentaminen aloitettiin lopulta elokuussa 2008.
Norlanti Norlanti (joskus myös "Norrlanti", ) on pohjoisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Götanmaa ja Sveanmaa. Norlannin maapinta-ala on 243 340,5 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 1 153 788 asukasta, joten alueen väentiheys oli 4,7 asukasta neliökilometriä kohti.
Gotlannin kunta Kunnan maapinta-ala on 3 134,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 391 henkeä (31.12.2015). Vuonna 2007 kunnassa oli 854,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 27,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kälviän kirkonseutu Kälviän kirkonseutu () on taajama, kirkonkylä ja entisen Kälviän kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaalla nykyisessä Kokkolan kaupungissa. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 8,54 neliökilometriä. Taajaman asuinalueita ovat Potankangas, Siirilä, Simukkala, Kumpula, Niemivainio, Marttila ja Taskula.
Sveanmaa Sveanmaa (myös Sveeanmaa, ruots. "Svealand") on keskimmäinen Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Götanmaa ja Norlanti. Sveanmaan maapinta-ala on 81 012,4 neliökilometriä. Vuoden 2011 lopussa alueella oli 3 785 534 asukasta, joten alueen väentiheys oli 46,7 asukasta neliökilometriä kohti.
Vuoden ekoauto Vuoden ekoauton valinnassa pääpaino on polttoaineen kulutuksessa. Asiantuntijaraati tekee vuosittain pieniä muutoksia arvosteluperusteisiin ja painotuksiin, mutta jo pitkään kulutuksen osuus kokonaispisteistä on ollut puolet. Kulutus vaikuttaa suoraan hiilidioksidipäästöihin. Pitkällä maantieajolenkillä mitatun kulutuksen osuus pisteistä oli vuoden 2011 valinnassa 30 % ja mitatun kaupunkikulutuksen painoarvo oli 15 %. Myös siitä, miten lähellä ilmoitettuja kulutuksia mitatut arvot olivat, annettiin pisteitä. Näiden osuus kokonaispisteistä oli 5 %.
Miami Miamissa oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 399 457 asukasta. Asukkaista peräti 70 prosenttia on latinoja. Tummaihoisia on 19,2 prosenttia ja valkoihoisia ei-latinoja vain 11,9 prosenttia asukkaista. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman vuoden 2004 raportin mukaan Miamin asukkaista 59 prosenttia on syntynyt Yhdysvaltojen ulkopuolella. Missään muussa kaupungissa ulkomaalaisten osuus väestöstä ei ole näin suuri.
Yhteismetsä Vuoden 1938 lopussa Suomessa oli asutusyhteismetsiä 34 kappaletta ja niiden yhteispinta-ala oli 12 307 hehtaaria. Muita yhteismetsiä oli 32 kappaletta eli 90 161 hehtaaria. Vuonna 1960 yhteismetsiä oli 129 kappaletta yhteispinta-alaltaan 372 000 hehtaaria. Suurimpia olivat Pohjois-Suomen isojaon yhteydessä perustetut Kuusamon, Kemijärven, Sallan ja Inarin yhteismetsät. Nykyisin suurin on lähes 85 000 hehtaarin laajuinen Kuusamon yhteismetsä, jolla on yli 5 000 osakasta. Pienimpään yhteismetsään kuuluu 19 hehtaaria maata. Toukokuussa 2010 yhteismetsien maapinta-ala oli yhteensä 531 160 hehtaaria. Niiden pinta-ala on 3,9 prosenttia yksityismetsien pinta-alasta.
Ruotsin väestö Vuoden 2010 lopussa pientaajamien kokonaismäärä oli 2 920 kappaletta. Tuolloin pientaajamissa oli 281 091 asukasta. Kaikkien pientaajamien maapinta-ala oli yhteensä 85 080 hehtaaria ja väestötiheys 330 asukasta maaneliökilometriä kohti. Ruotsin väestöstä 1 118 682 henkilöä eli 12 prosenttia asui taajamien ja pientaajamien ulkopuolella.
Visby Visby on Gotlannin saaren länsirannikolla Ruotsissa sijaitseva kaupunki ja Gotlannin kunnan keskustaajama. Visbyn taajaman asukasluku oli 22 593 asukasta vuoden 2010 lopussa, mikä vastasi 39,5 prosenttia Gotlannin kunnan, maakunnan ja läänin asukasluvusta. Taajaman maapinta-ala oli 12,44 km², joten väestötiheys taajamassa oli 1 816,2 asukasta maaneliökilometriä kohti.
Niipperi Niipperin pinta-alasta suuri osa kuuluu Espoo Ringside -golfkentälle.
Tukholma Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta, joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044. Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km² peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km².
Luettelo Ruotsin pientaajamista Vuoden 2010 lopussa pientaajamien kokonaismäärä oli 2 920 kappaletta. Tuolloin pientaajamissa oli 281 091 asukasta. Kaikkien pientaajamien maapinta-ala oli yhteensä 85 080 hehtaaria ja väestötiheys 330 asukasta maaneliökilometriä kohti. Ruotsin väestöstä 1 118 682 henkilöä eli 12 prosenttia asui taajamien ja pientaajamien ulkopuolella.
Olynthos Olynthoksen kaupunki sijaitsi alun perin niin kutsutulla Eteläkukkulalla. Kaupunki laajeni Pohjoiskukkulalle sekä myös tasangolle kukkuloiden itäpuoliselle alueelle (nk. Huvila-alue) vuoden 432 eaa. jälkeen. Kukkulat oli ympäröity muureilla, joista on säilynyt joitakin jäänteitä erityisesti Pohjoiskukkulan pohjois- ja länsisivulla. Kaupungista on kaivettu noin 40 hehtaarin ala. Tästä Eteläkukkulan ala on noin 7 hehtaaria ja Pohjoiskukkulan ala noin 17 hehtaaria. Lisäksi kaupunkia on kaivettu kukkuloiden itäpuolelta noin 16 hehtaarin alalla. Vaikka koko kaupungista on kaivettu vain pieni osa, osuus on suuri suhteessa monien muiden antiikin kreikkalaisten kaupunkien kaivauksiin.
Saltvik Saltvik on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Saltvikissa on asukasta. Saltvikin pinta-ala on  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita. Saltvik on maapinta-alaltaan Ahvenanmaan laajin kunta. Saltvikin naapurikunnat ovat Finström, Geta, Kumlinge, Sund ja Vårdö.
Ikirouta Alaskankin ikiroudan arvellaan olevan parin asteen päässä sulamisesta Ikirouta on sitonut huomattavan määrän kasvihuonekaasuja, joita vapautuu paljon ilmakehään ilmaston lämmetessä kasvihuone-ilmön takia. Kasvihuone-ilmiö voimistaa itseään, ja ilmaston lämpeneminen nopeutuu. Näin ollen ihmisen aiheuttama ilmakehän hiilidioksidimäärän kasvu on laukaissut luonnollisen kasvihuonekaasujen lähteen, joka toimi viimeksi jääkauden lopussa. Ilmastoa lämmittää ikiroudan sulamisen kaaujen lisäksi myös arktisen merijään sulaminen, joka taas kiihdyttää kasvihuonekaasujen vapautumista ilmakehästä. Näin ikiroudan sulamine on osa ilmastonmuutoksen suurta noidankehää. Ei osata sanoa, miten suuri ikiroudan sulamisen osuus on käynnissä olevassa ilmastonmuutoksessa. Pahimmassa tapauksessa maapallo lämpenee muun muassa ikiroudasta ja meren alta vapautuvien kasvihuonekaasujen takia yhtä pahoin kuin Paleoseenin-eoseenin lopun lämpöhuipussa PETM:ssä.
Bjurholmin kunta Vuonna 2007 kunnassa oli 26,10 km² peltoa joten saman ajankohdan maapinta-alaan eli 2,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Partillen kunta Pinta-alaltaan Partille on yksi Ruotsin pienimmistä kunnista. Vuonna 2007 kunnassa oli 1,14 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Aurinkokenno Vuonna 2004 10 suurimman yrityksen osuus oli 80 % markkinoista ja loput jakautui 30 yrityksen kesken. Vuoden 1,2 GW:n aurinkokennojen lisäys jakautui yritysten kesken järjestyksessä seuraavasti: Sharp (jp) 27 % (314 MW), Kyocera (jp) 9 %, BP Solar (us, es, aut, in) 7 %, Q-Cells (de) 6 %, Mitsubishi Electric (jp) 6 %, Shell Solar (us, de) 6.0%, Sanyo (jp) 5 %, RWE – Schott Solar (de, usa) 5 %, Isofoton (es) 5%, Motech (tw) 3% ja muut 20 %. Ala on nopeasti kasvava.
Antti Lang Lang on valmistunut Teatterikorkeakoulusta 2004. Lang valittiin keväällä 2011 Vuoden nuoreksi näyttelijäksi roolityöstään näytelmässä "Angels in America" (ohj. Johanna Freundlich). Saman vuoden syksyllä Lang ja Jenni Banerjee esittivät pääosia Espoon kaupunginteatterin tuotannossa Bertolt Brechtin näytelmästä "Pikkuporvarihäät". Vuonna 2014-2015 Lang esitti pääosaa, ikkunanpesijästä hallituksen puheenjohtajaksi etenevää nuorta miestä, Markku Nenosen Helsingin Kaupunginteatterille ohjaamassa musikaalissa "Miten menestyä vaivatta liike-elämässä". Vuosina 2016-17 Lang näytteli Tampereen työväen teatterissa Seremoniamestarin roolin Cabaret-musikaalissa.
Suomettuminen Jotkin teollisuusyritykset olivat rakentaneet toimintansa yksipuolisesti idänkaupan varaan. Esimerkiksi Valmetin laivatoimitukset menivät käytännössä kokonaan Neuvostoliittoon, ja myös Wärtsilällä idänkaupan osuus oli suuri. Tekstiiliteollisuuteen oli syntynyt uusia yrityksiä, jotka valmistivat vuokrakonein vaatteita Neuvostoliiton markkinoille, ja kenkätehtaat myivät kenkiä itään joskus enemmän kuin ne ehtivät niitä valmistaa. Suomalais-neuvostoliittolaisen taloudellisen yhteistyökomission suomalaisosapuolen puheenjohtajana toimi Ahti Karjalainen, jolla oli suuri sananvalta sen ratkaisemisessa, miten vienti Neuvostoliittoon jaettiin yritysten kesken ja ketkä teollisuusjohtajat pääsivät valvomaan yritystensä etua komission jäseninä. Näin teollisuusjohtajille syntyi käsitys, jonka mukaan Neuvostoliiton kauppa sujui nimenomaan henkilösuhteiden avulla, ja niinpä Teollisuuden Keskusliitto tuki vuoden 1982 presidentinvaalin alla näkyvästi Karjalaisen valintaa Keskustan presidenttiehdokkaaksi.