mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Ammoniumnitraatti Kuumennettaessa ammoniumnitraatti hajoaa kaasumaisiksi aineiksi, jolloin vapautuu myös happea ja typpioksiduulia. Se onkin voimakas hapetin, ja jos se joutuu kosketuksiin palavan orgaanisen aineen kanssa, seurauksena voi olla räjähdys.
Johannes Paavali I Pontifikaatin alkuhetkillä selvä linja paavilliselle politiikalle ei ollut vielä täysin selvillä. Eräs belgialainen kardinaali kiteyttikin ihmisten ajatuksia todetessaan: "Ihmiset tulevat kysymään 'Onko hän Johannes vai onko hän Paavali?' Hän tulee omalla tavallaan olemaan molempia. Hänen tapansa ovat enemmän Johannesta, mutta silti se on kuin sekoittaisi happea ja vetyä – saat aikaan vettä, kaksi erilaista elementtiä tuottavat kolmatta."
Dan McKenzie McKenzie on tutkinut urallaan myös Iranin maanjäristyksiä ja Islannissa sitä, miten magma virtaa ja tulee maanpinnalle. McKenzie on ollut myös mukana tutkimassa Mars Global Surveyorin ja muiden satelliittien magnetometrien lähettämää dataa. Tutkimuksen tavoitteena on vastata kysymykseen, onko Marsissa tai Venuksessa laattatektoniikkaa.
Vaasan marssi 3. Et turvatta, sa Suomi jää,
on vankka pohjas ranta tää,
ja muuris meidän olla suo,
jot' eivät myrskyt maahan luo.
Pois unteluus ja hervakkuus!
Niin onnehen maan pohjoisen
niin onnehen maan pohjoisen
vie kunto työ sen poikien.
Marsin asuttaminen Jos miehitettyjä Mars-lentoja aletaan joskus tulevaisuudessa tehdä, nämä lennot saattavat jo ensimmäisestä lennosta alkaen tähdätä pysyvän tutkimusaseman perustamiseen. Jo ensimmäisellä Mars-lennolla saattaa olla mukana asuinmoduuli. Tilapäisinä asumuksina saatetaan aluksi käyttää avaruuden oloihin kehitettyjä puhallettavia telttoja. Hieman myöhemmin saattavat astua kuvaan pyörillä liikkuvat asemat. Tutkimusasemassa on asumiseen, laboratoriotoimintaan ja huoltoon liittyviä osia. Ikkunat ovat luultavasti pieniä ja paksuja kosmisen säteilyn minimoimiseksi. Asema saatetaan kaivaa 5 metriä paksun marsperän alle. Ulkona voitaisiin liikkua vain muutama tunti kerrallaan pari kertaa viikossa.
Asema tarvitsee voimalan, jollaisena toimii luultavasti ydinvoimala. Aurinkoenergia saattaa olla rinnakkaisvoimanlähde. Aurinkoenergian pahin rasite on planeetan pintaa monesti pyyhkivät Auringon valoa pimentävät pölymyrskyt. Kasvihuone tuottaa happea ja ravintoa, ja hajottaa jätteitä. Asemalla saattaa olla akvaario, jossa pidetään kaloja ravinnoksi.
Vöyrin marssi "Jääkäreillä mukanaan"
"on menestys ja onni,"
"meikäläisten vyöllä riippuu"
"saksalainen pommi."
Elinkelpoinen planeetta Esimerkiksi Venus on liian lähellä Aurinkoa, ja planeetan lämpötilaa kohottaa merkittävästi voimakas kasvihuoneilmiö. Marsissa lämpötila on yleensä liian alhainen elämälle ja planeetan painovoima on pieni, minkä vuoksi paksu kaasukehä karkaisi sieltä pois. Planeetalla on oltava huomattavia määriä happea ja vettä sekä mieluiten melko vakaa, kiinteä kuori. Lisäksi planeetalla on oltava magneettikenttä ja laattatektoniikka, joka kierrättää hiilidioksidia sitomalla sitä kiveen.
Maankaltaistaminen Koska terraformaatiota ei ole kokeiltu, ei myöskään maankaltaistamisen kaikkia vaikutuksia tunneta tarkasti. Ei voida varmuudella sanoa, tuottaisiko esimerkiksi Marsin aiottu maankaltaistaminen todellisissa oloissa Marsista kasveille sopivan elinympäristön. Lisäksi jos jokin planeetta pystytäisiin maankaltaistamaan, olisi epävarmaa jäisivätkö aiheutetut muutokset pysyviksi. On myös keskusteltu siitä, onko oikein tuhota planeettojen alkuperäinen ympäristö ihmisen tarpeita silmällä pitäen.
Kaasukehän pako Ei-lämmöstä johtuvat pakoprosessit riippuvat karkaavan partikkelin massasta, pakopaikan massan aiheuttamasta painovoimasta, kaasukehän koostumuksesta ja etäisyydestä tähteen. Marsin kaasukehä karkaa eri syistä kuin Venuksen. Marsin ohuessa kaasukehässä yläilmakehän ionisoituminen ei riitä estämään aurinkotuulen vaikutusta sen ollessa voimakkaimmillaan. Aurinkotuulen vaikutus onkin vahvin juuri kappaleilla, joiden massa ja sitä myötä painovoima eivät ole kovin suuria.
Life on Mars "Life on Mars" kertoo rikosylikomisario Sam Tylerista (John Simm), joka loukkaantuu vakavasti auto-onnettomuudessa vuonna 2006, mutta herääkin vuodessa 1973. Siellä hän työskentelee Manchesterin ja Salfordin poliisiaseman rikoskomisariona, rikosylikomisario Gene Huntin (Philip Glenister) alaisuudessa. Tyler kohtaa monia kulttuurillisia eroja, esimerkiksi poliisin työssä. Tyler koettaa selvittää onko hän hullu, kuollut, koomassa vai todellakin matkustanut ajassa taaksepäin.
Insomnia (vuoden 2002 elokuva) Kouluikäiset pojat ovat löytäneet läheisessä metsikössä sijaitsevasta mökistä Kayn repun, ja se on tuotu tutkittavaksi poliisiasemalle. Will tyhjentää repun todisteista, jonka jälkeen hän käskee muiden täyttää repun eri kirjoilla, jonka jälkeen reppu toimitettaisiin takaisin metsävajaan. Repussa olevat kirjat Will antaa muille luettavaksi johtolankojen varalta. Tämän jälkeen hän käskee tiedottamaan paikallisradion kautta, että Kay Connellin repusta on luvassa löytöpalkkio. Poliisiryhmä lähtee viemään reppua mökkiin, ja tämän jälkeen he jäävät odottamaan mahdollisen epäillyn ilmestymistä.
Pian paikalle ilmestyykin vihreään takkiin pukeutunut mies. Väijytys kuitenkin epäonnistuu, ja epäilty pakenee. Will ja muut poliisit lähtevät juoksemaan mökkiin, mutta päästyään sisään he huomaavat miehen paenneen alla kulkevan vesikanavan kautta. He lähtevät takaa-ajoon, ja pakenija onnistuu ampumaan erästä poliisia jalkaan. Will ja Hap jatkavat edelleen takaa ajoa, mutta ajautuvat erilleen. Sumuisessa metsässä ei kuitenkaan näe kunnolla, ja kun Willin näköpiiriin ilmestyy tumma hahmo, hän ei epäröi vaan ampuu kohti miestä, joka rojahtaa maahan. Juostuaan miehen luokse hän järkyttyy huomatessaa, että hän onkin ampunut Hapia, eikä suinkaan epäiltyä. Hap kuolee luullen, että hänen työparinsa tappoi tämän tahallisesti. Will tietää, ettei välikohtausta voitaisi hyväksyä vahinkona, joten vaivihkaa hän ottaa luodit itselleen ja lavastaa Hapin kuoleman alkuperäisen epäillyn syyksi.
Luuhauki Luuhauki ("Lepisosteus osseus") on luuhaukien heimon yleisin laji, jota tavataan laajalla alueella Pohjois-Amerikassa aina Suurilta järviltä Floridaan ja New Mexicoon. Se viihtyy järvissä ja hitaasti virtaavissa joissa vaikka onkin vahva uimari. Se pystyy elämään myös vähähappisissa vesissä käyttämällä uimarakkoaan lisähengityselimenä, jolla se pystyy hengittämään ilmakehän happea.
Hapen isotoopit Isotooppien O-18 ja O-16 suhdetta on usein käytetty paleoklimatologiassa maapallon muinaisten ilmaston­muutosten selvittämiseen. Nykyisin Maan ilmakehässä olevista happiatomeista noin 99,756 % on -, 0,039 % O- ja 0,205 % O-atomeja. Koska kuitenkin ne vesimolekyylit (HO), joissa oleva happi­atomi on hapen kevyintä isotooppia, haihtuvat hieman herkemmin kuin ne, joissa sen paikalla on jompikumpi raskaammista isotoopeista, hapen raskainta isotooppia O on sadeveden ja sen vuoksi myös järvi- ja jokivesien sekä napajäätiköiden hapessa hieman vähemmän (0,1981 %) kuin ilman (0,205 %) tai meriveden hapessa (0,1995 %). Kun ero isotooppien haihtuvaisuuden välillä riippuu myös veden lämpötilasta, tämä tekee mahdolliseksi päätellä vanhojen jää­kerrostumien perusteella, onko maapallon ilmasto muinaisina aikoina ollut nykyistä lämpimämpi tai viileämpi. Paleo­klimato­logiassa puhutaankin happi-isotooppivaiheista, ajan­jaksoista, jolloin muodostuneen jään happi-isotooppi­koostumus on nykyisin muodostuvasta poikkeava.
James Irwin Sekä Scott että Irwin olivat työskennelleet 23 tuntia ilman unta, minkä aikana he suorittivat viimeisen kuukävelyn, nousivat Kuusta, telakoituivat komentomoduulin kanssa ja kohtasivat ongelmia, jotka hidastivat kuumoduulin irrottamista komentomoduulista. Astronauttien elintoimintoja tarkkailtiin maassa telemetriatietojen välityksellä ja lääkärit huomasivat Irwinin sydämessä rytmihäiriön ("engl. bigeminy") (ehkä kaliuminpuutoksen takia). Tri. Charles Berry ilmoitti Christopher Kraftille, miehitettyjen avaruuslentojen (MSC) apulaisjohtajalle: "Se on vakavaa. Jos hän olisi maan pinnalla olisin sijoittanut hänet teho-osastolle sydäninfarktipotilaana." Endeavourin sisätiloissa hengitettiin 100 % happea (avaruudessa ollessa), joten Dr. Charles Berry päätti, ettei Irwin ollut suuressa vaarassa. "... Itse asiassa...hän on tehohoidossa. Hän nauttii puhdasta happea, hänen tilaansa valvotaan koko ajan, ja mikä parasta, hän on painottomuudessa. Minkä tahansa rasituksen alaisena hänen sydämensä onkaan, emme voisi toimia paremmin kuin pitää häntä painottomuudessa"
Planeettojen kaasukehät Kaasukehä karkaa avaruuteen muun muassa molekyylien lämpöliikkeen takia mihin monesti liittyy kosmisen säteilyn tai Auringon säteilyn molekyylejä hajottava vaikutus. Hajonneen molekyylin atomit ovat kevyempiä kuin alkuperäinen molekyyli ja karkaavat siksi helpommin avaruuteen. Esimerkiksi vesihöyry haihtuu avaruuteen, jos se nousee kyllin korkealla. Noin 20 kilometrin korkeudessa, otsonikerroksen yläpuolella Auringon ultraviolettisäteily alkaa hajottaa vesimolekyylejä vedyksi ja hapeksi. Yli 150 kilometrin korkeudessa vesihöyryn molekyylit ovat täysin ja varmasti hajonneet. Jos planeetta on kevyt, se ei kykene pidättelemään kuin raskaita kaasuja, tai ei kaasuja ollenkaan. Esimerkiksi Maan Kuulla ei ole kaasukehää, koska sen painovoima ja pakonopeus ovat pieniä. Lähempänä Aurinkoa on kuumempaa ja kaasujen lämpöliike on nopeampaa joten kaasut karkaavat helpommin. Marsista happi ja typpi karkaavat melko nopeasti pois, koska planeetan painovoima ja pakonopeus ovat pienet. Maasta karkaavat vety ja helium. Lisäksi aurinkotuuli puhaltaa kaasukehää ja edistää sen karkaamista avaruuteen. Maalla sen magneettikenttä suojaa aurinkotuulelta mutta esimerkiksi Marsilla tätä ei ole.
Laura Marsin silmät Laura ja John Neville rakastuvat, ja vähitellen tilanteet johtavat Lauran kohtaamaan tappajan, joka murtautuu hänen asuntoonsa. Paljastuu, että sarjamurhaaja onkin John Neville. Laura surmaa hänet ja soittaa poliisin.
Riftia pachyptila Suurin osa madosta on pysyvästi eläimen ympärilleen erittämän putken sisällä. Ainoa putken ulkopuolelle tuleva osa on punainen kidus, jonka väri aiheutuu pitkälle erikoistuneesta hemoglobiinista, joka kykenee sitomaan sekä happea että rikkiä. Häirittynä mato vetää kiduksen suojaan putken sisään. Kiduksen avulla mato kerää ympäröivästä merivedestä happea, hiilidioksidia sekä rikkivetyä. "R. pachyptilan" aineenvaihdunta on sikäli erikoinen, ettei sillä ole lainkaan suuta tai suolistoa vaan kaikki madon tarvitsema ravinto syntyy sen sisällä, trofosomiksi kutsutussa kudoksessa elävien rikkibakteerien tuottamana. Näiden bakteerien energianlähteenä toimii rikkivedyn hapettaminen ja hiilen lähteenä madon keräämä hiilidioksidi. Erikoinen strategia on tehokas ja "R. pachyptila" onkin nopeimmin kasvava meressä elävä selkärangaton ja mato kasvaa jopa 3mm vuorokaudessa. Sen tiedetään saavuttaneen 1,5 metrin pituuden alle kahdessa vuodessa.
Planeettojen kaasukehät Hyvin kuuma, mutta suunnilleen Maan kokoinen Venus ei kykene pidättelemään vesihöyryä kaasukehässään, mutta viileämpi, suunnilleen samankokoinen Maa pystyy.. Maassa ja Venuksessakin pysyvät happi ja typpi, mutteivät vety ja helium. Titan ei kykene pidättelemään kaasukehässä vesihöyryä, joka tosin jäätyy sen oloissa. Maan kaasukehälle on ominaista lämpötilan kasvu stratosfäärissä 7/18-50 km:n korkeudessa. Venuksella ja Marsilla ei ole Maan tyyppistä tropopaussia ja stratosfääriä, mesosfääri alkaa suoraan 45-55 km:n korkeudessa ja lämpötila putoaa jatkuvasti. Maassahan stratosfääriä lämmittää otsoni.
Mars One Hanke on markkinoinnista huolimatta lähtenyt liikkeelle hyvin hitaasti, ja suunnitelmia on lykätty useaan kertaan. Alkuperäisen ja viimeisimmän aikataulun vuosiluvuilla onkin eroa lähes kymmenen vuotta. Hankkeella on paljon epäilijöitä ja viivästysten myötä sen onnistumista on alettu pitämään epätodennäköisempänä.Lennolle valituille järjestetään kolmentoista vuoden koulutus, johon sisältyy lääketieteen ja insinööritaitojen opiskelua. Heidät koulutetaan viljelemään oma ruokansa, sillä ruokatoimitukset Maasta Marsiin tulisivat liian kalliiksi. Koulutus alkaa valittujen astronauttikokelaiden osalta vuonna 2017 ja jatkuu aina vuoteen 2031, jolloin ensimmäinen miehitetty lento laukaistaan.
Planeettojen kaasukehät Kaasun painetta planeetan pinnalla ei kyetä laskemaan, jos ei tunneta kaasuosasten määrää. Silti voidaan laskea skaalakorkeus "H", jonka pohjalta voidaan päätellä, että esimerkiksi planeetan, jonka painovoima pinnalla on 0,5 g ja joka omaa samankaltaisen ilmamäärän kuin Maa, ilmanpaine pinnalla on 0,5 ilmakehää, eli juuri ja juuri hengityskelpoinen. Joissain yhteksissä on käytetty Maan ja Marsin ilmanpaineista johdettua arviota, jonka mukaan ilmanpaine olisi suunnilleen planeetan massa potenssiin kaksi. 
. Toisaalta jos samantyyppisen ilmakehän omaavia Marsia ja Venusta verraten tullaan siihen tulokseen, että potenssi onkin suunnilleen 4.
Happipitoisuus (limnologia) Kun veteen on liuennut happea, alkaa sitä spontaanisti haihtua siitä myös pois. Mitä enemmän vedessä on liuennut happea, sen nopeammin sitä myös poistuu ilmaan. Veden liuennut happi voi muodostaa kylläisen liuoksen. Silloin veteen liukenee koko ajan yhtä paljon happea kuin siitä poistuu. Syntynyt tasapainotila on spontaani, mutta kylläisen hapen määrä vedessä riippuu edelleen vielä veden lämpötilasta, ilmankosteudesta ja ilmanpaineesta. Yleissääntö on, että lämpöiseen veteen liukenee "vähemmän" happea kuin kylmään veteen, ja että veden keittäminen poistaa tehokkaasti happea vedestä.
Triton (kuu) Vaikka Triton onkin erikoinen kuu, niin Tritonin pinnanpiirteet muistuttavat muista aurinkokunnan kappaleista seuraavia: Uranuksen kuu Ariel, Saturnuksen kuu Enceladus, Jupiterin kuut io, Europa ja Ganymedes sekä Marsin napalakit muistuttava Tritonin napalakkeja.
Paleoklimatologia Happi-isotooppien vaihteluita voidaan mitata myös merenpohjan kerrostumissa olevien kotiloeläinten kuorista. Happi-isotooppitutkimuksen keksi tanskalainen tutkija Willi Dansgaard, joka oli porauttamassa ensimmäistä jäänäytettä 1966. Suoraan esimerkiksi Grönlannin jään happi-isotoopin muutos ajan mukana ei lämpötilanmuutoksia kerro, koska jääkaudella kulkeutui eri määriä raskasta happea kuin nyt ja happi-isotoopin määrän ja lämpötilan suhde oli silloin erilainen.
Anoksia Happikadossa veteen liuennutta happea on periaatteessa 0 %. Happikadosta puhutaan myös hypoksiatilanteissa, joissa happea on liian vähän. Useimmat kalat eivät voi elää, jos happea on 30 % kyllästystilasta tai vähemmän. "Terveessä" vesiekosysteemissä happea on 80 % sen enimmäismäärästä tai enemmän.
Purppuradynamo Purppuradynamo esiintyy yhdessä Magneton ja Titaanimiehen kanssa Wings-yhtyeen kappaleessa "Magneto and Titanium Man" "Venus and Mars"-albumilla. Laulussa kolme superroistoa yrittävät vakuuttaa laulajaa/kertojaa että naispuolinen poliisi joka yrittää pysäyttää pankkiryöstöä, onkin todellisuudessa pankkiryöstäjä.
Stereografinen projektio Stereografisessa projektiossa kaikki pallopinnan ympyrät kuvautuvat ympyröiksi paitsi projektio­pisteen kautta kulkevat suoriksi. Tämän vuoksi se soveltuu myös Kuun ja vieraiden planeettojen karttoihin, joissa kraatterit ovat tyypillisiä piirteitä. USGS onkin käyttänyt tätä projektiota Kuun, Merkuriuksen ja Marsin kartoissa.
Maa Maa on ainoa aurinkokunnan planeetta, jonka pinnalla on nestemäistä vettä; se peittää noin 71 % koko pallon pinnasta. Tästä onkin syntynyt kutsumanimi "sininen planeetta". Maapallon kuivan maan pinta-ala on lähes täsmälleen sama kuin halkaisijaltaan puolet pienemmän Marsin koko ala.
Happee Happee pelaa kotiottelunsa Jyväskylän Monitoimitalolla, josta käytetään Happeen peleissä nimeä Hirviteatteri.
Happee Seuran erikoinen nimi tulee Jussi Kanteleelta, jolla tarinan mukaan oli enemmän intoa kuin kuntoa. Happeen syntyhistoriassa nimen tausta on esitetty väärin: Todellisuudessa termi Happee tuli ensin käyttöön Kanteleen bridge-porukassa, jossa J. Kantele ja O. Kiema kehittivät siihen sopivaa tarjousmenetelmää, jonka tarkoitus oli olla niin hyvä, että se saisi siinä lajissa vastustajan haukkomaan happea. Tuo niin sanottu "keuhkovammaliittoparahdus" tarttui myös muiden huulille, ja niin Happee-nimi oli käytössä ensi kertaa harrastetason kaukalopallo-ottelussa Viitaniemessä 29. joulukuuta 1983.
Happi Happea voidaan valmistaa laboratoriossa vetyperoksidista (HO). Teollisuus valmistaa happea ilmakehästä alhaisessa lämpötilassa tislaamalla.
Hapenkierrätin Kun laite otetaan käyttöön happipullo avataan ja siitä lasketaan hengityssäkkiin sopiva määrä puhdasta happea. Sukeltaja puhaltaa keuhkonsa mahdollisimman tyhjiksi, ottaa suukappaleen suuhunsa ja avaa sulkuventtiilin. Vedessä ympäröivä paine puristaa hengityssäkkiä ja huolehtii siitä että happi menee sukeltajan keuhkoihin saman paineisena kuin ympäröivä vesi. Hengitettäessä happi virtaa suuntaisventtiilien läpi puhdistuspatruunaan ja palaa edelleen hengityssäkkiin. Happea lisätään tarpeen mukaan; aiemmin se tehtiin käsisäätöisesti, nykyaikaiset laitteet ovat tarveohjattuja eli happi lisääntyy automaattisesti. Emäksinen puhdistusaine uusitaan ja happipullo vaihdetaan joka sukelluksen jälkeen.
Une Seule Nuit Kuoro:
Ja yksi ainoa yö on koonnut yhteen
kokonaisen kansan menneisyyden,
ja yksi ainoa yö on saattanut alkuun sen marssin
kohti hyvän onnen taivaanrantaa.
Ja yksi ainoa yö on yhdistänyt kansamme
kaikkien maailman kansojen kanssa,
vapauden ja edistyksen saavuttamiseksi.
Isänmaa tai kuolema, me voitamme.
Tuhatjalkaiset Tuhatjalkaisten sydän on monien muiden selkärangattomien tapaan lähes koko vartalon pituinen, eläimen selkäpuolella sijaitseva putkimainen lihas. Verenkierto on enimmäkseen avoin, eli varsinaisia verisuonia ei ole ja sydämen tehtävänä onkin pitää kudoksissa vapaana liikkuva ruumiinneste liikkeessä, jolloin ravintoaineet ja happi pääsevät kudoksiin samalla kun kuona-aineet pääsevät poistumaan. Hengitys tapahtuu passiivisesti eli erityisiä hengitysliikkeitä ei tarvita. Kaasujenvaihto tapahtuu hengitysaukoista eli spiraakkeleista eläimen vartalon sisään haarautuvien ilmaputkien kautta.
Eila Pellinen Pellinen levytti useita Kärjen sävellyksiä, joista tunnetuimpia on "Onni jonka annoin pois". Hänen asemaansa Kärjen sävelmien luotettavana tulkkina osoitti se, että Kärki antoi hänen levytettäväkseen foksin "Things happen that way", jolla Kärki oli osallistunut voitokkaasti kansainväliseen sävellyskilpailuun vuonna 1939. Reino Helismaan sanoin kappale päätyi levylle nimellä "Näin kai määrätty on". Pellisen ominta alaa olivat lisäksi käännöskappaleet, kuten "Kaksi kitaraa", "Kultaiset korvarenkaat", "Vihreät niityt", "Surullinen sunnuntai" ja "Särkyneen toiveen katu".
Outta My Head Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin jo Idolsin voittokappaleena kuultu ”Onko Marsissa lunta?”. Albumin toinen single ”Outta My Head” julkaistiin 4. kesäkuuta 2012 ja siihen valmistui heinäkuussa Mikko Harman ohjaama musiikkivideo. Albumin kolmas single ”Prinsessalle” julkaistiin syyskuussa 2012.
Jalokaasut Ksenon on jalokaasuista harvinaisin. Sitä on ilmakehässä noin yksi osa kahdestakymmenestä miljoonasta. Laskennallisesti ksenonia pitäsi kuitenkin olla ilmakehssä 20 kertaa enemmän kuin on havaittu. Marsin ilmakehään verrattun näyttäisi siltä, että 95 % ksenonista on hävinnyt jonnekin Maan syntymisen jälkeen, Ei tiedetä, onko se kätkeytynyt maaperään, sitoutunut veteen vai hävinnyt maapallolta.
Deimos Deimos on aurinkokuntamme tunnettujen kuiden pienimmästä päästä; vasta äskettäin on ulkoplaneetoilta löydetty sitäkin pienempiä kuita. Se koostuu tummasta pintamateriaalista, samanlaisesta kuin mitä esiintyy uloimmalla asteroidivyöhykkeellä. Deimoksen onkin epäilty olevan Marsin kiertoradalle vangiksi jäänyt Jupiterin radaltaan siirtämä asteroidi. Luultavimmin se koostuu kiven ja jään sekoituksesta.
Happi Happimolekyyli (O) muodostuu kahden happiatomin liitoksesta, ja esiintyy kaasumaisena huoneenlämpötilassa. Happi on tärkeä ainesosa ilmakehässä, jossa sitä on 21 %. Nestehappi ja kiinteä happi ovat vaaleansinisiä, ja molemmat ovat hyvin paramagneettisia aineita.
Happi-isotooppivaihe Vedessä on happea O, vesihän on HO:ta. Hapella on useita isotooppeja. Suurin osa siitä on keveintä vakaata isotooppia O-16. On myös kosmisen säteilyn synnyttämää harvinaista raskasta happea O-18. Kevythappinen vesi haihtuu helpommin kuin raskashappinen. Näin jääkaudella merissä on paljon raskashappista, O-18:aa sisältävää vettä, ja ilmakehään haihtuva vesi on kevythappista, runsaasti O-16:ta sisältävää. Koska jääkaudella lämpötilaerot napojen ja päiväntasaajan välillä ovat normaalia suuremmat, Grönlannin ja Etelämantereen jäähän kulkeutuu kylminä kausina normaalia enemmän raskasta happea O-18. Lämpimällä kaudella jäässä ja merissä on vähän raskasta happea O-18.
Happipitoisuus (limnologia) Veteen liukenee happea pääasiassa ilmasta. Liukenemisessa ilman happimolekyylit tunkeutuvat veden pinnan vesimolekyylien väliin ja liikkuvat niiden lämpöliikkeen kuljettamina kaikkialle veteen. Tämän vuoksi happea esiintyy enemmän pinnan läheisyydessä. Vedestä myös poistuu liuennutta happea veden pinnan kautta takaisin ilmaan. Jos vedessä kuluu (hengitys ja kemialliset reaktiot) paljon happea, korostuu ero hapen määrissä pinnan ja syvemmän veden välillä.
Apollo 1 Kapselin sisälle oli tarkoituksella luotu lievä ylipaine. Koska käytetty kaasu oli puhdasta happea ilmakehän happi-typpiseoksen sijaan, oli kapselissa viisi kertaa enemmän happea kuin yleensä ilmassa on merenpinnan tasolla.
Happi-isotooppivaihe Happi-isotooppivaiheella tarkoitetaan merenpohjan kerrostumista määriteltyä ajanjaksoa. Viime jääkauden laajin vaihe oli happi-isotooppivaihe MIS2. Hapen raskaan isotoopin määrä merenpohjan kerrostumissa antaa viitteitä lämpötilasta.
Allotropia Hapella on neljä allotrooppista muotoa: yksiatominen happi O, jota ei esiinny vapaana luonnossa; kaksiatominen O joka on eliöille välttämätön hapen muoto, kolmiatominen sinertävä otsoni O ja väriltään syvänpunainen neliatominen happi O joka syntyy faasimuutoksena paineistamalla kaksiatominen happi O 20 GPa:n paineeseen (200 000 kertainen ilmakehän paine). Paineistettuna 96 GPa:n paineeseen neliatominen happi käy läpi toisen faasimuutoksen ja saa metallisen olomuodon.
Iidesjärvi Järveen ei muodostu kesäisin sen mataluudesta ja laajuudesta johtuen lämpötilakerrostumista. Siksi veden happipitoisuus on kesällä hyvä kaikissa syvyyksissä. Talven jääkansi kuitenkin mahdollistaa talvella veden lämpötilakerrostumisen. Laskuojien mukanaan tuomat kloridit (maantiesuola) vajoavat alusveteen ja vahvistavat näin harppauskerrosta. Vaikka järvessä esiintyy happivajausta, ei se kasva kovin suureksi. Järven vettä on ilmastettu talvisin vuodesta 1982 lähtien ja eliöillä onkin ilmastuslaitteen ympäristössä happea paremmin käytettävissään. Ilmastaminen ei kuitenkaan auta koko järven hapetuksessa, sillä suolaantunut alusvesi ei tuuletu kovin tehokkaasti.
Korkeuden vaikutus ihmiseen Korkeudella on merkittäviä vaikutuksia ihmisen toimintaan. Yli 2 100 metrin korkeudessa veren hemoglobiini-arvo alkaa laskea nopeasti. Ihminen pystyy kuitenkin sopeutumaan korkeuteen paitsi lyhytaikaisesti, myös pitempiaikaiseen oleskeluun. Ihmiskeho pystyy joissain määrin korvaamaan hapenpuutetta. Urheilijat käyttävätkin korkean paikan harjoittelua parantaakseen suorityskykyään. Yli 5 000 metrin korkeudessa ilmassa on niin vähän happea, että ihminen ei pysty sopeutumaan siihen pysyvästi. Suunnilleen tämä korkeus onkin pysyvän asutuksen korkeusraja kaikilla asutuilla vuoristoalueilla.
Make It Happen Make It Happen on Mariah Careyn toiselta studioalbumilta "Emotions" julkaistu single. Sen ovat kirjoittaneet Carey itse, sekä David Cole ja Robert Clivillés. "Make It Happen" julkaistiin albumin kolmantena singlenä vuonna 1992.
Hapen kiertokulku Keskeisin tapa, jolla happea vapautuu ilmakehään, on kasvien yhteyttäminen eli fotosynteesi. Siinä vesi ja hiilidioksidi reagoivat keskenään sitoen auringonsäteilyn energiaa ja synnyttäen sokeria ja happea. Osa veden ja hiilidioksidin happiatomeista sitoutuu muodostuviin orgaanisiin yhdisteisiin, mutta suurempi osa niistä vapautuu happikaasuna ilmakehään: 
Tämä reaktio tuottaa suurimman osan Maan ilmakehän hapesta. Yhteyttävien eliöiden kehittyminen synnytti nykyisen hapekkaan ilmakehän, jossa happea on 20,94 %.
Happea vapautuu myös veden ja typpidioksidin hajotessa auringon säteilyn vaikutuksesta.
Peroksidi Peroksidi on yhdiste, joka sisältää yksinkertaisen happi-happi -sidoksen. Peroksidiyhdisteet voivat olla epäorgaanisia, jolloin ne koostuvat kationista ja O-anionista, tai orgaanisia peroksideja. Peroksideissa happi ilmenee poikkeuksellisesti hapetusluvulla -I. HO, (HOOH), vetyperoksidi on esimerkki peroksidista.
Ligue 1 Sarjan historiaan mahtuu kolme korruptioskandaalia (Olympique d'Antibes 1933, Red Star 1950-luvulla sekä Olympique de Marseille 1993), mutta jokainen tapauksista on hoidettu siten, ettei sarjan maine ole kärsinyt. Ligue 1 onkin tunnettu varsin toimivasta hallintokoneistosta, mikä parhaiten ilmenee hyvin suunnitelluista otteluohjelmista ja varsin nopeasti toteutuvista rangaistustoimenpiteistä.
Happi Avaruudessa happea esiintyy Maan lähiavaruudessa suhteellisen runsaasti myös atomaarisena (O). Atomaarinen happi on aina 900 km korkeille satelliittien kiertoradoille asti ongelma, koska se reagoidessaan satelliitin pintamateriaalien kanssa muuttaa niiden säteily- ja absorbointi-ominaisuuksia, ja sitä kautta satelliitin lämpötilaa.
Genesis (luotain) Erikoisin laite luotaimessa on konsentraattori, joka kerää aurinkotuulen happea. Siinä puolipallomainen 6 500 V jännitteinen peili kiihdyttää happi-ionit kohti 5×5 cm kokoista kohdetta, johon happi kerätään. Kohtion materiaaleina oli timantti, piikarbidi ja pii.
Orion (avaruusalus) Vuoden 2011 maaliskuussa Yhdysvaltain liittovaltion senaatti aikoi rahoittaa Orionin kehitystä 1,2 miljardilla dollarilla.Orion on suunniteltu Maan kiertorataa kauemmas ulottuviin lentoihin, mukaan lukien miehitetty kaksisuuntainen lento Marsiin. Orionin perusrakenteet muistuttavat Apollo-kapselia, mutta kooltaan Orion on sitä paljon suurempi. Se muodostuu miehistö- ja huoltokapselista. Miehistökapselissa on tilaa 8,9 m³ ja se voi kuljettaa neljää astronauttia kolmen viikon lennolla. Aikaa voidaan pidentää lisäämällä muita kapseleita. Se on suunniteltu kymmenen kertaa vanhaa avaruussukkulaa turvallisemmaksi nousu- ja paluuvaiheessa. Miehistökapseli sisältää tiedelaitteet ja ruokatarpeet sekä toimii telakointivälineenä. Laukaisunkeskeytysjärjestelmä ("Launch Abort System") on miehistökapselin kärjessä laukaisun ajan. Huoltokapselin mukana ovat aurinkopaneelit, hengitysilmaan tarkoitettu happi ja rakettimoottori.
Janne Hoikkanen Janne Hoikkanen (s. 17. syyskuuta 1993 Savonlinna) on suomalainen salibandyn pelaaja. Hän on hyökkääjä ja edustaa Salibandyliigassa pelaavaa Happeeta. Hoikkanen siirtyi Happeeseen kasvattajaseurastaan Top Teamistä vuonna 2012. Hän oli voittamassa Happeelle seuran ensimmäistä Suomen-mestaruutta keväällä 2014.
Mikko Korkeakoski Korkeakoski sanoitti useita kymmeniä lauluja, joista kaksi "Menneen onnen aika" ja "Aikuisten valssi" on myös levytetty. Korkeakoski sanoitti myös muutamia Haapajärvi-aiheisia kappaleita, kuten "Haapajärven humppa", "Laulelma Haapajärvestä" ja "Haapajärven marssi". Kahden romaanin lisäksi Korkeakoski kirjoitti myös runoja ja kronikoita eri juhlatilaisuuksiin sekä teki isänsä sukua koskeneen sukuselvityksen.
Merenpinnan nousu Menneitä merenpinnan vaihteluita voidaan rekonstruoida erilaisten proksiaineistojen avulla. Merenpohjaan fossiloituneiden kalkkikuoristen eliöiden happi-isotooppisuhde on eräs tällainen tietolähde. Hapen isotooppien suhteellinen määrä merivedessä vaihtelee mannerjäätiköiden laajuuden mukaan, sillä hapen kevyemmän isotoopin (happi-16) sisältävät vesimolekyylit haihtuvat raskaita vesimolekyylejä (happi-18) herkemmin. Mannerjäätiköille satavaan lumeen kevyttä isotooppia kertyy siksi enemmän, jolloin sen määrä merissä vähenee. Happi-isotooppisuhteen lisäksi muita tietolähteitä menneistä merenpinnan vaihteluista ovat muinaisten rantaviivojen jäänteet, kuten fossiloituneet koralliriutat.
Happi Happi on elämän kannalta tärkeä alkuaine. Happikaasu on monille eliöille elinehto. Happi muodostaa vedyn kanssa vettä, joka on välttämätöntä tuntemamme elämän muodostumiselle. Elämän syntyhistoriassa otsonikerroksen muodostuminen oli tärkeä vaihe, joka mahdollisti elämän levittäytymisen maalle, koska ilman otsonikerroksen suojaa eliöt altistuisivat liialliselle ultraviolettisäteilylle.
Mikko Kohonen (urheilija) Kohonen on Jyväskylän Happeen kasvatti. Ura liigatasolla alkoi B-juniori-ikäisenä. Kohonen edusti Happeeta kaudesta 1997-1998 kauteen 2006–2007 asti, yhteensä kymmenen kautta. Edustaessaan Happeeta hän saavutti yhden pronssin (2000) ja yhden hopean (2005).
Hemosyaniini Hemosyaniini on kuparipitoinen happea sitova proteiini. Siinä kaksi kupariatomia voi sitoa yhden happi (O) molekyylin. Hemosyaniini molekyyli on väriltään sininen ollessaan sitonut O-molekyylin ja väritön vapautettuaan sen. Hemosyaniini kuljettaa happea selkärangattomien, kuten nilviäisten, äyriäisten ja pääjalkaisten veressä, hemoglobiinin asemesta.
Mars 3 Mars 3 oli Neuvostoliiton vuonna 1971 Marsia tutkimaan lähettämä avaruusluotain. Luotain oli kaksiosainen: toisen osan oli tarkoitus jäädä Marsia kiertävälle radalle, toisen osan laskeutuessa Marsin pinnalle. Laskeutumisosa oli kartionmuotoisen lämpökilven sisällä ollut pallomainen laite. Kiertorataosan piti kuvata Marsin pintaa ja tehdä mittauksia mm. Marsin ilmakehän koostumuksesta. Laskeutumiskapselin piti ottaa kuvia Marsin pinnalta. Marsin kiertoradalta ei onnistuttu kuvaamaan Marsin pintaa, koska Marsin pinnalla riehui valtava pölymyrsky, joka peitti koko planeetan pinnan. Laskeutumiskapseli tuhoutui luultavasti osuessaan Marsin pintaa, mutta Mars 3 ehti lähettää mittaustietoja Marsin ilmakehästä.
Happiryhmä Happiryhmään eli alkuaineiden jaksollisen järjestelmän 16. ryhmään eli kuudenteen pääryhmään kuuluvat alkuaineet happi, rikki, seleeni, telluuri ja polonium. Happi, rikki ja seleeni ovat epämetalleja, kun taas telluuri ja polonium ovat puolimetalleja. Alin hapetusluku on -II ja muut kuin happi esiintyvät myös hapetusluvuilla +II, +IV ja +VI.
Atacama Kaikkein kuivinta on noin sata kilometriä Antofagastan kaupungista etelään, missä rannikkovuoret kohoavat kolmen kilometrin korkeuteen ja estävät kokonaan sumun pääsyn tasangolle. Maaperä ei saa siellä lainkaan vettä ja on täysin elotonta. Sitä onkin verrattu Marsin olosuhteisiin. Siellä, missä sumua pääsee tiivistymään maahan, esiintyy vaatimattomia leviä, jäkäliä ja paikoin jopa kaktuksia. Atacamassa väitetään olevan alueita, joilla ei ole satanut koskaan.
Trimiksi Trimixin kaasukomponenttien prosenttiosuudet vaihtelevat sukelluksen tarkoituksesta riippuen. Mitä syvemmälle on tarkoitus sukeltaa, sitä enemmän trimixissä on heliumia ja vähemmän happea sekä typpeä. Trimix-seosten merkintätapa on seuraava: "Kaasu happi-% helium-%". Esimerkiksi "Trimix 10 52" (tai Trimix 10/52) tarkoittaa heliumin, hapen ja typen seosta, jossa on 10% happea ja 52% heliumia.
Kalojen anatomia Keuhkojen sijasta kaloilla on kidukset, joilla kalat pystyvät ottamaan vedestä happea ja luovuttamaan sinne hiilidioksidia. Keuhkokalat pystyvät kuitenkin hengittämään happea myös ilmasta suun kautta, sillä niillä on kidusten lisäksi uimarakon tilalla parillinen tai pariton keuhko. Eräille muille kalaryhmille on puolestaan kidusten lisäksi kehittynyt niin sanottu "labyrinttielin", jonka ansiosta nekin pystyvät hengittämään happea myös ilmakehästä ja pystyvät siten poikkeuksellisen hyvin elämään vähähappisissa vesissä. Tällaisia kaloja ovat labyrinttikalat ("Anabantoidei") ja ankeriasmonnit ("Clariidae"). Liejuryömijöillä taas on erityinen kyky hengittää sammakkoeläinten tapaan ilmasta happea ihonsa läpi, niin kauan kuin iho vain pysyy kosteana.
Mars 3 Mars 2 laukaistiin 19. toukokuuta 1971 ja saapui 27. marraskuuta kiertämään Marsia, 2 viikkoa ensimmäisen kiertolaisen, Mariner 9:n, jälkeen. Mars 2:n kiertolainen mittasi Marsin ilmakehän koostuvan pääosin hiilidioksidista. Mars 2:n laskeutuja iskeytyi Marsin pintaan ehkä syöksyttyään kaasukehään liian jyrkässä kulmassa, ja laskuvarjo ei avautunut. Näin Mars 2:sta tuli ensimmäinen Marsin pintaan iskeytynyt luotain. Mars 2:n mukana oli myös pieni Mars-kulkija.
Eutrofinen järvi Myös rehevän järven happitalous poikkeaa muista järvien rehevyystyypeistä. Keväällä alkava ja kesän läpi syksyyn asti jatkuva perustuotanto tuottaa biomassaa, joka kuoltuaan hajoaa vedessä kuluttaen veteen liuennutta happea. Pintavedessä tästä ei ole haittaa, sillä ilmasta tulee siihen jatkuvasti happitäydennystä. Sen sijaan järven pohjan lähellä alas vajonneet ravinteet kuluttavat alusveden happea ja pohjalle voi syntyä happivajetta. Levät ja vesikasvillisuus ovat kuitenkin eliöryhmä, joka yhteyttäessään tuottavat veteen lisähappea. Nämä vastakkaiset toiminnot eivät useinkaan kompensoi toisiaan kokonaan, sillä hapen kulutus on suurinta pohjan lähellä ja hapentuotanto taas pintavedessä. Levien ja kasvien tuottama veteen liuennut ylimääräinen happi tulisi kuplia pois vedestä, mutta poistuminen on hidas prosessi ja vedessä saattaa vuorokauden valoisana aikana olla jopa liikaa happea (ylikylläisyys). Pimeään aikaan levät hengittävät happea, jolloin sitä myös kuluu. Rehevien järvien happitaloudessa on sitä suuremmat vuorokautiset vaihtelut, mitä rehevämpi järvi on.
Nitrometaani Koska nitrometaani sisältää happea, se tarvitsee vähemmän ilmakehän happea palamiseen:
Luettelo Mars-luotaimista Neuvostoliiton 1988 laukaistut Phobos-luotaimet menetettiin Marsin lähellä. Myös Venäjän Mars 1996 -ohjelma meni pieleen. Japanin ensiyritys Nozomi epäonnistui myös. 1996 lähetetty Yhdysvaltain Mars Pathfinder laskeutui Marsin pinnalle, mutta Mars Polar Lander epäonnistui. Amerikkalaiset Mars-mönkijät (engl. lyhenne MER) "Spirit" ja "Opportunity" saapuivat Marsiin tammikuussa 2004 ja ovat kestäneet toiminnassa pitkästi yli odotusten. Samoihin aikoihin Esan ensimmäinen Mars-luotain Mars Express kiersi Marsia ja kuvasi muun muassa amerikkalaisten Mars-kulkijoiden laskautumispaikan. Amerikkalaisten Phoenix laukaistiin 2007 ja se laskeutui onnistuneesti 26. toukokuuta 2008.
Jami Manninen Manninen aloitti liigauransa Happeen riveissä, mutta kaudeksi 2010-2011 hän siirtyi Sveitsin liigan Alligator Malansiin, jossa hän pelasi yhden kauden. Kaudeksi 2011-2012 hän palasi Suomeen ja Tampereen Classiciin, josta hän siirtyi kaudeksi 2012-2013 takaisin Happeeseen. Manninen voitti Happeen kanssa kaudella 2013-2014 Suomen mestaruuden ja seuraavalla kaudella SM-hopeaa.
Happipitoisuus (limnologia) Mikäli happea liukenee puhtaaseen tai tislattuun veteen, leviää happi lopulta kaikkialle veteen ja syntyy kylläinen tilanne. Silloin veteen liukenee happea yhtä paljon kuin sieltä poistuu. Vesilasissa tämä näkyy ilmakuplina, joita tarttuu lasin sisäpintaan. Ne syntyvät siitä liuenneesta hapesta, joka pyrkii haihtumaan takaisin ilmaan. Tällaisessa vedessä hapen kylläisyysaste on 100 %.
Jupiter Ganymedes on aurinkokunnan suurin kuu, ja sen pinnalla on Kuun meriä muistuttavia tummia alueita. Kuulla on happea sisältävä ohut kaasukehä, ja magneettikenttä toisin kuin millään muulla tunnetulla kuulla. Happi lienee peräisin Auringon säteilyn hapeksi ja vedyksi hajottamasta vedestä, raskaampi happi leijuu Ganymedeksen yllä veden toisen aineosan vedyn karatessa kevyempänä avaruuteen.
Elinkelpoinen planeetta Happi on välttämätön eläimille, mutta kasveille ja monille mikrobeille se on pikemminkin haitallista. Kun elämä maapallolla syntyi, ei ilmakehässä ollut vapaata happea. Kun fotosynteesiin kykenevät syanobakteerit ja kasvit ilmestyivät maapallolle, alkoi ilmakehän happipitoisuus kasvaa, jolloin happea käyttävät kuluttajat, kuten eläimet, pääsivät kehittymään.
Typpi estää liian nopeaa hapettumista ja hiilidioksidi on kasvien yhteyttämiselle välttämätön.
Miehitetty Mars-lento 2010-luvulla alettiin puhua yksisuuntaisista lennoista Marsiin. Marsiin lähetettäisiin ihmisiä ja näille hengissäpysymisen kannalta välttämätön, mutta miehistö ei voisi palata Maahan. Näin Mars-siirtokunnan perustaminen ja ensimmäinen lento Marsiin tapahtuisi samalla lennolla ja tulisi halvemmaksi kuin menopaluu Maa–Mars–Maa... Yksisuuntaisen lennon ajatukseen perustuu hollantilaisyhtiön Mars One -suunnitelma, jossa Marsiin lähetetään ensin mönkijä, sitten Mars-kapseleilla miehittämättömästi miehistön asuintilat ja tarvikkeet ja lopuksi neljä ihmistä. Nämä jäisivät Marsiin loppuiäkseen, mutta aina parin vuoden jälkeen perustetulle asemalle tulisi lisää ihmisiä ja tarvikkeita uusilla lennoilla. Mars Onen vastustajat kertovat, ettei tekniikka ole valmista ja luotettavaa Marsin asuttamista varten, ja rahoituskin saattaa ontua.
Happi-isotooppivaihe Viimeisen 2,5 miljoonan vuoden ajalta tunnetaan 103 
happi-isotooppivaihetta.
Porilaisten marssi Marssin alkuperäistä nimeä ei tiedetä. Kress oli nimennyt marssin nuotteihin nimeksi "March maeostoso", ”majesteetillinen marssi”. 1800-luvun alussa marssia oli kutsuttu myös nimillä "Napoleonin marssi", "Bonaparten marssi" ja "Bonaparte Egyptissä".
Mars 3 Mars 4 lensi Marsin ohi 2 200 km:n päästä, kun sen jarruraketti ei käynnistynyt. Mars 5 toimi Marsin kiertoradalla vain muutaman päivän, mutta lähetti sieltä kuvia ja mittaustietoja. Mars 6:n laskeutuja lähetti tietoja kaasukehästä mitaten Marsin kaasukehän lämpötila- ja paineprofiilia. Se lähetti tuloksia 148 sekuntia ilmakehään vajotessaan, mutta ei onnistunut laskeutumaan pinnalle toimivana. Mars 7 ei onnistunut jarruttamaan Marsin kiertoradalle, ja sekä emäalus että laskeutuja lensivät Marsin ohi ja jäivät Aurinkoa kiertävälle radalle. Laskeutuja oli irtautunut väärällä hetkellä.
Myoglobiini Happi sitoutuu voimakkaammin myoglobiiniin kuin hemoglobiiniin, minkä ansiosta happi siirtyy tehokkaammin verenkierrosta lihaksiin.
Mars Society Mars Society järjestää Mars-lentoja jäljittelemään pyrkiviä leirejä muun muassa autiomaa-alueilla, joissa asutaan jonkin aikaa tankkimaisessa "asuinmoduulissa". Tämä on niin sanottu MARS- eli "Mars Analogue Research Station Programme", "Marsia jäljittelevä tutkimusasema-ohjelma", ja asuinmoduuli on MHU, "Mars Habitat Unit". Moduuli painaa noin 46 tonnia, ja siihen mahtuu 4-6 ihmistä. Asemia on kaksi: Flashline Mars Arctic Research Station (FMARS) ja Mars Desert Research Station (MDRS).
Erik Jorpes Johan Erik Jorpes (synt. Johansson, 15. heinäkuuta 1894 Kökar – 10. heinäkuuta 1973 Tukholma) oli suomalaissyntyinen lääkäri ja tutkija, joka teki elämäntyönsä Ruotsissa. Vuodesta 1947 lähtien hän toimi Tukholmassa Karoliinisen instituutin lääkekemian professorina. Jorpes tunnetaan erityisesti 1930-luvun tutkimuksestaan, jossa hän eristi ensimmäisenä maksasta puhtaan hepariinin ja tutki sen kemiaa. Hän oli jo aikaisemmin kehittänyt insuliinia lääketieteelliseen käyttöön, ja myöhemmin 1940-luvulla Jorpes jatkoi tutkimuksiaan koagulaatiotekijöiden sekä ruoansulatuskanavan hormonien ja entsyymien parissa.
Erik Jorpes Vuonna 1945 Jorpes kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi, ja samana vuonna hän oli ehdolla myös lääketieteen Nobel-palkinnon saajaksi. Ruotsin lääkäriseuran Berzelius-mitali Jorpesille myönnettiin 1961. "Aftonbladet"-lehdessä vuonna 1968 julkaistussa lehdessä Jorpes oli yksi niistä neljästä tieteilijästä, jotka olisivat ansainneet lääketieteen Nobelin. Erik Jorpes tunnettiin intohimoisena tutkijana, joka viihtyi parhaiten laboratoriossa. Hänet tuntenut Arvo Tuominen luonnehti Jorpesia hyvin vaatimattomaksi henkilöksi, joka pysytteli tieteellisistä saavutuksistaan huolimatta mieluiten sivussa julkisuudesta.
Erik Jorpes Johan Erik Johansson syntyi vuonna 1894 Ahvenanmaan Kökarissa sijaitsevan Överbodan kylän Jorpesin talossa, josta hän myös Ruotsiin asetuttuaan otti myöhemmän sukunimensä. Viisilapsisen perheen esikoisenä syntyneen Erikin isä oli kalastaja Johan Emil Pettersson (1871–1967) ja äiti Anna Julina Öberg (1870–1918). Pojan oli tarkoitus isänsä tavoin ryhtyä kalastajaksi, mutta Kökarin aikuisväestön opettajaksi saapunut turkulainen Olga Ramstedt huomasi äitinsä mukana olleen kuusivuotiaan Erikin lahjakkuuden ja opetti hänet lukemaan, kirjoittamaan ja laskemaan. Kansankoulu päätyttyä Ramstedt sai hänen vanhempansa vakuuttuneeksi, että poika kannattaa lähettää Turkuun opiskelemaan. Vuonna 1907 Erik aloitti opiskelun Svenska klassiska lyceumissa. Hän asui Ramstedtin Raunistulassa sijainneen kotimökin vinttikamarissa vuoteen 1914 saakka. Varakkaan ruotsinkielisen porvariston suosimassa koulussa Jorpes joutui heti pilkan kohteeksi vaatetuksensa ja saaristolaismurteensa vuoksi. Hän oli kuitenkin luokkansa paras kaikissa aineissa, ja hänet siirrettiin suoraan viidenneltä luokalta seitsemännelle.
Erik Jorpes Sodan loppuvaiheessa haavoittuneet evakuoitiin Turusta huhtikuun alussa ensin junalla Viipuriin ja sen jälkeen Neuvosto-Venäjälle, jonne Jorpes seurasi potilaitaan. Myöhemmin hän toimi lääkärinä Buin pakolaisleirillä, joka sijaitsi noin 400 kilometriä Moskovan koillispuolella. Olosuhteet olivat alkeelliset ja kurjat, minkä vuoksi leirissä levisi syyhyepidemia, jonka Jorpes kuitenkin onnistui taltuttamaan. Elokuussa 1918 Neuvosto-Venäjälle paenneet punaiset perustivat Moskovassa Suomen Kommunistisen Puolueen, jonka perustavassa kokouksessa Jorpes oli läsnä Otto Wille Kuusisen kutsumana. Tämän jälkeen hänelle tarjottiin työpaikkaa Pietarista, mutta Suomessa vangittavaksi määrätty Jorpes halusi muuttaa Ruotsiin.
Erik Jorpes Tutkijantyönsä ohella Jorpes kirjoitti yleistieteellisiä artikkeleita Gävlessä ilmestyvään sosialidemokraattiseen "Arbetarbladet"-lehteen. Useita eri kieliä hallinneena hän käänsi ruotsiksi venäjänkieliä teoksia sekä kirjoitti useita elämäkertoja Nobel-palkituista tiedemiehistä. Jorpesin tunnetuin teos on Jöns Jacob Berzeliuksen elämäkerta. Erik Jorpes jäi eläkkeelle professorin virastaan vuonna 1963 ja kuoli leukemiaan kymmenen vuotta myöhemmin.
Erik Jorpes Tukholmaan saapuessaan Jorpes oli täysin rahaton, eikä hänellä ollut mukanaan kuin Helsingin yliopistosta saadut lääketieteen kandidaatin paperit. Jorpes onnistui kuitenkin hankkimaan asunnon, ja vuonna 1920 hän jatkoi lääketieteen opiskelujaan Tukholman Karoliinisessa instituutissa. Suomesta tulleita poliittisia pakolaisia avustettiin tuolloin Ruotsissa innokkaasti, mutta ilmeisesti Jorpes joutui opiskelupaikan saadakseen lupaamaan valtiovarainministerinä toimineelle sosialidemokraatti Hjalmar Brantingille luopuvansa poliittisesta toiminnasta. Karoliinisessa instituutissa Jorpes tutustui tutkijana toimineeseen Einar Hammarstenin, jonka suosituksesta laitoksen johtaja professori John Sjöqvist nimitti hänet vuonna 1923 ylimääräisen amanuenssin virkaan. Ruotsin kansalainen Jorpesista tuli maaliskuussa 1923. Myöhemmin samana vuonna hän luopui Suomen kansalaisuudestaan Väinö Tannerin avustuksella. Kesällä 1923 hän tapasi Lundissa tulevan puolisonsa Ida Elvira Ståhlin (s. 1896), jonka kanssa Jorpes avioitui lopulta vuonna 1930.
Erik Jorpes Jorpesin maineen kasvaessa hän kiersi luennoimassa eri puolilla maailmaa. Jorpes sai myös lukuisia palkintoja, hänet nimitettiin kunniajäseneksi useaan tieteelliseen seuraan ja Jorpes sai myös kunniatohtorin arvonimiä lukuista yliopistoista. Suomessa hänet nimitettiin Åbo Akademin kunniatohtoriksi vuonna 1968. Vuonna 1945 hänet kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi ja samana vuonna Jorpes oli ehdokkaana myös Nobelin lääketieteen palkinnon saajaksi, mutta se myönnettiin penisilliinin keksineille brittitiedemiehille. Vuonna 1968 ruotsalainen sanomalehti "Aftonbladet" nosti esille neljä lääketieteen alalla kunnostautuutta tieteilijää, jotka lehden mukaan olisivat ansainneet Nobelin. Jorpesin lisäksi listalla olivat poliorokotteen kehittäjä Jonas Salk, e-pillerin keksijä Gregory Pincus ja kokoveren laskoa tutkinut Robin Fåhræus.
Erik Jorpes Ensimmäisen haiman nukleiinihappoja koskevan tieteellisen tutkimuksensa Jorpes julkaisi yhdessä Hammarstenin kanssa jo vuonna 1922. Vuonna 1924 Jorpes sai valmiiksi lisensiaatintyönsä, jonka jälkeen hänen virkansa vakinaistettiin. Toukokuussa 1928 Jorpes väitteli tohtoriksi haiman nukleiinihapoista. Väitöskirjansa "Über Pentosennucleinsäuren im Tierorganismus unter besonderer Berücksichtigung der Pancreasnucleinsäuren" hän teki saksaksi. Vuotta myöhemmin Einar Hammarsten nimitettiin professori Sjöqvistin seuraajaksi ja Jorpes puolestaan sai hänen virkansa apulaisprofessorina. Sjöqvistin aloitteesta Jorpes alkoi valmistamaan diabetespotilaiden hoidossa vaadittavaa insuliinia. Hän teki myös yhteistyötä lääketeollisuuden kanssa insuliinivalmisteiden standardisoimiseksi. Saatuaan Rockefeller-säätiön stipendin Jorpes matkusti Pohjois-Amerikkaan, jossa hän tutki vuosina 1928–1929 haiman nukleiinihappoja Rockefeller-yliopistossa sekä Woods Holen meribiologian laboratoriossa. Toronton yliopistossa Jorpes tutustui insuliinin valmistukseen Nobel-palkittujen biokemistien Frederick Bantingin ja John Macleodin opastuksella. Ruotsiin palattuaan hän sovelsi saamiaan oppeja Vitrumin lääketehtaalla, jossa insuliinia myöhemmin ryhdyttiin valmistamaan.
Erik Jorpes Jorpes ylitti rajan salaa Karjalan kannaksella ja kulki jalan Viipuriin, mistä hän jatkoi junalla Turkuun. Viranomaisten etsintäkuuluttama Jorpes sai apua Kökarin kalastajilta, jotka salakuljettivat hänet kotisaarelleen ja sieltä edelleen Ahvenanmeren ylitse Vaxholmiin lokakuussa 1919. Poliisi saapui pidättämään häntä Kökariin ainoastaan vuorokausi tämän jälkeen. Jorpesin äiti oli kuollut espanjantautiin vuotta aikaisemmin.
Erik Jorpes 1940-luvun aikana Jorpes jatkoi tutkimuksiaan hepariinin käytöstä ja julkaisi tuloksensa vuonna 1946 ilmestyneessä teoksessaan. Hepariinia alettiin sen jälkeen käyttää yleisesti kirurgiassa ja gynekologiassa. Jorpesin tutkimukset koagulaatiomekanismien parissa puolestaan auttoivat kehittämään von Willebrandin tautia sairastavilta puuttuvan hyytymistekijä VIII:n kliiniseen käyttöön. Myöhemmin hän kehitti vielä ruoansulatuksessa tarvittavia sekretiini- ja kolekystokiniinihormoneja. Vuonna 1947 Jorpes nimitettiin Karoliinisen instituutin lääkekemian professoriksi.
Erik Jorpes Nukleiinihappotutkimusten jälkeen Jorpes keskittyi 1930-luvun alusta lähtien maksassa syntyvään hepariiniin yhteistyössä sydänkirurgian pioneereihin lukeutuneen Clarence Crafoordin kanssa. Hänen maineensa levisi samaan aikaan kansainvälisesti ja Jorpesin tieteellisiä artikkeleita alkoi säännöllisesti ilmestyä englannin- ja saksankielisissä julkaisuissa. Vuonna 1936 Jorpes teki suuren läpimurtonsa, kun hän ensimmäisenä maailmassa onnistui tuottamaan puhdasta hepariinia. Crafoord testasi sitä leikkauksissaan ja julkaisi kliiniset tuloksensa 1937. Muun muassa verensiirroissa ja veritulpan hoidossa käytettävää hepariinia ryhtyi valmistamaan Vitrum AB, jolta saamiensa rojaltien ansiosta Jorpesista tuli nopeasti monimiljonääri. Hän lahjoitti suurimman osan tuloistaan lääketieteelliseen tutkimustyöhön ja antoi varoja myös kotisaarelleen Kökarille sekä useille sukulaisille ja yksityishenkilöille. Kaikkiaan Jorpesin arveltiin elämänsä aikana lahjoittaneen varoja yli 50 miljoonaa kruunua.
Erik Jorpes 1910-luvun alussa sosialistinen aate tavoitti Turun ruotsinkieliset opiskelijat ja Jorpes liittyi sosialidemokraattiseen opiskelijajärjestöön. Samaan aikaan hän alkoi kirjoittaa kaupungissa ilmestyvään "Arbetet"-sanomalehteen kirjoituksia, jotka käsittelivät yhteiskunnallisia epäkohtia marxilaisesta näkökulmasta. Jorpes suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1914 ja aloitti sen jälkeen lääketieteen opinnot Helsingin yliopistossa, vaikka hänen vanhempansa toivoivat pojan lähtevän pappisuralle. Jorpes valmistui lääketieteen kandidaatiksi muutama päivä Suomen sisällissodan syttymisen jälkeen 30. tammikuuta 1918. Hän ei itse kannattanut aseellista vallankumousta, mutta katsoi olevansa velvoitettu hoitamaan haavoittuneita punakaartilaisia Turkuun perustetussa sotilassairaalassa.
Buin siirtola Buin siirtokunnan komissaarina toimi Juho Kirves. Huoltotoimikunnan puheenjohtajia olivat Jussi Kiviniemi ja O. Granö, sekä taloustoimikunnan puheenjohtajia F. D. Malinen, Fredrik Valtaranta ja Aatto Sirén. Leirin lääkäri oli Erik Jorpes, konttoripäällikkö Toivo Alavirta, lastenkodin johtaja Sandra Lehtinen ja leipomon johtaja Johan Sainio. Muita tunnettuja asukkaita olivat muun muassa Konsta Lindqvist ja Elviira Vihersalo.
Suomen Punainen Kaarti Useita entisiä punaisen kaartin jäseniä nousi tulevina vuosikymmeninä kansanedustajiksi. Heistä Emil Skog, Valdemar Liljeström sekä Viljo Rantala toimivat jopa ministereinä. Punaisen kaartin lääkärien joukossa oli muun muassa myöhemmin Ruotsissa maineikkaan uran tehnyt Erik Jorpes. Viimeinen punakaartin veteraani oli helsinkiläinen Aarne Arvonen, joka kuoli 111-vuotiaana tammikuussa 2009.