mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Langaton tiedonsiirto sotilasverkoissa Sotilasverkkoihin kohdistuu siviiliverkkoja huomattavasti tiukemmat toiminta- ja turvallisuusvaatimukset, ks. informaatiosodankäynti. Rauhan aikana nämä vaatimuserot ovat pienempiä turvallisuusriskien koostuen pääasiassa mahdollisten vihollisten tiedustelutoimista. Vastaavasti sodan aikana vaatimustaso nousee korkealle, omien joukkojen sisäisen viestinnän toiminnan ollessa elintärkeää. Mikäli joukkojen ja strategisen komennon välinen kommunikointiyhteys katkeaa taistelun aikana, on taistelun häviäminen paljon todennäköisempää. Käytännössä viestintäkyvyn ylläpitäminen taistelutilanteessa tarkoittaa usein langattomien yhteyksien hyödyntämistä.
Informaatiosodankäynti Tunnistettavia keinoja ovat mm. sensuuri, uhkailu, painostaminen, disinformaatio ja lokakampanjat.
Informaatiosodankäynti Strategisen viestintään vaikuttaminen vaatii suunnitelmallisuutta ja päämäärän; informaatiosotaa ei siten voi käydä vahingossa.
Informaatiosodankäynti Mallit kuvaavat siis modernin sodankäynnin monimuotoisuutta, jossa informaatio(sodankäynti) on yksi toiminnan pääalue.
Verkostokeskeinen sodankäynti Verkostokeskeinen sodankäynti USA:n ja usean muun maan omaksuma käsite, joka kuvaa kehittynyttä informaatiosodankäyntiä.
Informaatiosodankäynti Euroopan unioni on käynyt taisteluun Venäjän disinformaatiota vastaan julkaisemalla säännöllisesti katsausta venäläisestä disinformaatiosta.
Informaatiosodankäynti Suomessa taktisesta häiriköinnistä on käytetty käsitettä trollaus, joka perinteisesti on tarkoittanut yksittäisten henkilöiden harjoittamaa keskustelujen häiriköintiä tai provosointia.
Informaatiosodankäynti Propagandaa ja disinformaatiota on yleensä edeltänyt pitkän ajan suunnittelu. Informaatiosodankäynnissä psykologiset operaatiot pyrkivät vaikuttamaan kohteen henkiseen kriisinkestävyyteen.
Informaatiosodankäynti Kaikenlaisen viestinnän tarkoitus on jonkinlainen vaikuttaminen. Viestinnän vaikuttamista psykologisena operaationa on mm. aloitteen kaappaaminen, keskustelun siirtäminen haluttuihin asioihin ja aiheisiin. Politisoitunut keskustelu ei ole kuitenkaan propagandaa.
Informaatiosodankäynti Ruotsissa on perustettu Ruotsin kriisivalmiusviraston (MSB) yhteyteen ryhmä, jonka tarkoitus on puolustaa maata Venäjän informaatiovaikuttamista vastaan. Ryhmä tarjoaa tukea ja ohjeistusta eri viranomaisille mahdollisten vaikutusyritysten tunnistamisessa sekä torjumisessa.
Johtamissodankäynti Johtamissodankäynti () on osa informaatiosodankäyntiä ja se tarjoaa erilaisia tapoja suojata omia ja tuhota vastustajan johtamis- ja viestijärjestelmiä. Johtamissodankäynnin termistä on oltu viime aikoina luopumassa, ja sitä ehdotetaan korvattavaksi muun muassa informaatiosodankäynnin sotilaallisilla toiminnolla.
Informaatiosodankäynti Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan puolustautuminen psykologisia operaatiota vastaan perustuu jokaisen kansalaisen tietoisuuteen siitä, että mahdollisessa kriisitilanteessa vastustaja pyrkii vaikuttamaan erilaisin keinoin kansalaisten turvallisuustahtoisuuteen. Yhteiskunnallisesti tätä tietoisuutta tuetaan poikkihallinnollisesti strategisen viestinnän keinoin.
Informaatiosodankäynti Strateginen viestintä on pitkän aikavälin toimi. Suomessa viestintää ohjaa valtioneuvosto ja viestintää suorittaa poikkihallinnolliset eri sektorit itse. Maanpuolustuskorkeakoulun mukaan myös elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan merkitys korostuu julkisen hallinnon ja turvallisuudesta vastaavien viranomaisten vierellä.
Informaatiosodankäynti Keinovalikoima on myös selvästi laajempi kuin pelkkä viestintä. Sitä voi olla vihollisen tiedon väärentäminen, vihollisen tiedonsiirtokanavien sabotointi, vihollisen tiedonsiirtokanavien valjastaminen omia käyttötarkoituksia varten tai vastavuoroisesti omien tiedonsiirtokanavien koskemattomuuden ja fyysisen eheyden puolustaminen.
Trolli (internet) Vanhastaan trollausta internetissä on katsottu tehdyn vailla välineellisiä päämääriä. Trollauksessa informaatiosodankäynnin käsitteenä sen sijaan on kysymys provosoinnista juuri keinona välineellisten päämärien saavuttamiseksi osana informaatiosodankäyntiä. Näin kysessä on osaksi sama, osaksi eri asia.
Informaatiosodankäynti Sotatieteiden tohtori, Saara Jantusen mukaan esimerkiksi sosiaalisessa mediassa näkyvä häiriköinti ei yleensä ole itsetarkoitus, vaan keino paljon suuremmassa kehyksessä. Ilmiötä on myös vaikea tunnistaa, mutta tarkoituksena on tällöin aloitekyvyn kaappaaminen, eli keskustelun viemistä informaatiovaikuttajan haluamaan aiheeseen.
Informaatiosodankäynti Yhdysvallat ja Iso-Britannia ovat määrittäneet moderneja doktriineja tai kriisistrategioita lyhenteillä DIME(FIL) ja MIDLIFE, sanoista Diplomatic, Information, Military, Economic, Financial, Intelligence, and Law Enforcement - eli Diplomatia, Informaatio, Asevoimat, Talous, Rahoitus, Tiedustelu ja Lainvalvonta. .
Informaatiosodankäynti Eri mailla ja toimijoilla on erilaisia doktriineja, joilla konfliktin tai kriisin operatiivista ympäristöä pyritään ymmärtämään ja tätä kautta näihin vaikuttamaan. Informaatiosodankäynnille tai informaatio-operaatioille löytyy maailmanlaajuisesti useita määritelmiä. Vähänkään perusteellisempi tarkastelu kuitenkin osoittaa, että määritelmien erot ovat useimmiten lähinnä terminologisia.
Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004 Epäsymmetrisen sodankäynnin keinoin voidaan vahingoittaa ylivoimaistakin vastustajaa. Avoin, pitkälle kehittynyt tietoyhteiskunta on erityisen haavoittuva minkä tahansa toimijan epäsymmetrisille hyökkäyksille. Keskeisimpinä epäsymmetrisinä uhkina pidetään terrorismia ja tuholaistoimintaa, joukkotuhoaseiden leviämistä ja käyttöä sekä informaatiosodankäyntiä.
Väkivallaton vastarinta Kuten monet muutkin yhteiskunnalliseen muutokseen pyrkivät menetelmät, väkivallaton vastarintakin esiintyy lukuisissa eri muodoissa. Se voi sisältää informaatiosodankäyntiä, protestitaidetta, lobbausta, veronmaksusta kieltäytymistä, boikotteja, oikeusjuttuja, omaisuudentuhoamista, lehtisten levittämistä, lakkoilua, aseistakieltäytymistä, palkinnoista tai arvonimistä kieltäytymistä jne.
Informaatiosodankäynti Kolmas yleinen malli hahmottamaan vastapuolen ominaisuuksia on PMSII tai PMSII-PT. Lyhenteet tulevat sanoista Political, Military, Economic, Social, Infrastructure, Information, Physical Environment, and Time - eli Poliittinen, Sotilaallinen, Taloudellinen, Sosiaalinen, Infrastruktuuri, Informaatio, Fyysinen ympäristö, ja Aika.
Taktiikka Tunkeutuminen: jätetään vihollisen päävoimat lyömättä taistelukentällä, sen sijaan tunkeudutaan niiden läpi ja vallataan tai tuhotaan tavoitteet, joka romahduttaa vihollisen kyvyn taistella. Kehitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, alun perin jalkaväkitaktiikkana, seuraavana sovelluksena salamasota, nykyiset täsmäpommitukset ja informaatiosodankäynti seuraavat samaa periaatetta tunkeutumisesta.
Informaatiosodankäynti Suomessa on tutkittu venäläisen informaatiosodankäynnin erityispiirteitä ja länsimaisista malleista hieman poiketen, keskiössä on nk. refleksiivisen kontrollin käsite. Tutkimuksen mukaan refleksiivinen kontrolli on ihmisten päätöksiin vaikuttamista koskeva teoria, mikä perustuu toimintamallin luomiseen, jossa vastustajalle annetaan disinformaatiota, minkä pohjalta tämä reagoi tajuamatta tulleensa manipuloiduksi.
Kokonaisturvallisuus Muita vihamielisen vaikuttamisen keinoja ovat vaikuttaminen teknologian (ks. ohjelmistosodankäynti), talouden (ks. taloudellinen informaatiosodankäynti tai tieteen kautta sekä vaikuttaminen kansainvälisen median kautta. Jälkimmäisimmästä erityisesti internet on yhä tärkeämpi. Merkittävin vihamielisen vaikuttamisen sovellutus on ollut Neuvostoliiton ja kommunismin kaataminen 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa.
Informaatiosodankäynti Erilaisin keinoin sotaa käyvät osapuolet pystyvät vaikuttamaan siihen, millaista informaatiota ihmiset saavat tiedotusvälineiden kautta. Varsinkin demokraattisissa valtioissa kansalaismielipide on hyvin tärkeä sotilaallisen politiikan kannalta. Myös rauhan vallitessa on tärkeää, että ihmisillä on yhteiskuntaa tukeva näkemys sotilaalliseen toimintaan liittyvistä asioita
Jessikka Aro Vuonna 2016 Aro pyrki keräämään 50 000 Yhdysvaltain dollaria kirjahankkeelle, jonka aihe on Vladimir Putinin hallinnon informaatiosodankäynti ja nimi "Vladimir Putin's Troll Empire". Elokuun puolivälissä koossa oli noin 30 000 dollarin edestä joukkorahoitusta. Aro on Yleisradion tehtävistä palkattomalla vapaalla kirjoittamassa kirjaa.
Sputnik News Sputnik Newsin suomenkieliset verkkosivut avattiin huhtikuussa 2015. Viestintäalan ammattilaiset ja Venäjä-asiantuntijat suhtautuvat sivustoon kriittisesti. Sputnik-media tuottaa osin paikallistoimitustensa voimin aineistoa usealla eri kielellä. Tavoitteeksi on kerrottu noin 30 eri kielellä julkaiseminen. Useassa maassa Sputnik-median tuotannon on tulkittu olevan osa Venäjän informaatiosodankäyntiä.
Postmoderni sodankäynti Näiden nopeuksien sotilaalliset sovellutukset ovat informaatiosodankäynti, erikoisjoukkojen operaatiot ja tavanomainen sodankäynti. Kun lisäksi yhdellä yhteydellä tapahtuva tiedonsiirto on kasvanut lennättimen noin kymmenestä bitistä sekunnissa valokaapelin kymmeniin gigabitteihin sekunnissa, tiedon globaalista tasosta on tullut keskeinen. Myös tiedon siirron muodon muuttuminen tekstistä television liikkuvaan kuvaan tehostaa oleellisesti globaalia mediaa.
Informaatiosodankäynti Informaatio-operaatiossa on tarkoitus on vaikuttaa siihen miten ihmiset ajattelevat ja toimivat, ja tällöin keinoina voivat olla myös suorat taktiset toimet vastustajan kykyyn välittää omaa viestiään. Informaatio-operaatiot ovat tyypillisesti kampanjan omaisia toimia tai silmukoita, jossa suunnitellaan, toimitaan ja arvioidaan vaikutus. Toisin kuin strateginen viestintä, informaatio-operaatio ei yleensä kuulu rauhan ajan toimiin.
Informaatiosodankäynti Modernit sodankäynnin operaatiot sisältävät useita eri toiminnan alueita. Mukaan luetaan myös erilaiset epäsymmetriset keinot. Modernit sotilasoperaatiot alkavat ajallisesti jo rauhan aikaisilla painostus- ja disinformaatio-operaatioilla. Keinoilla pyritään tietoisesti vaikuttamaan toisen valtion päätöksentekoon, jotta saavutettaisiin sellaisia strategisia päämääriä, joihin painostuksen kohteena oleva valtio ei muutoin suostuisi.
Toinen kylmä sota Yhdysvaltojen informaatiosodankäynti Kiinaa kohtaan on muuttunut olennaisesti. Perinteisesti Yhdysvaltain kritiikki on kohdistunut Kiinan puutteisiin sananvapaudessa, demokratiassa ja ihmisoikeuksissa. Vuodesta 2011 eteenpäin sen narratiivi on keskittynyt Kiinan pehmeän vallan heikentämiseen kiistämällä Kiinan taloudellisen nousun olevan seurausta Kiinan sisäisistä reformeista. Sen sijaan Yhdysvaltojen narratiivissa Kiinan menestys johtuu laajamittaisesta vakoilusta ja varastamisesta.
Johtamissodankäynti Yhdysvaltain valtakunnallinen uusi strateginen toimintalinja on nimeltään Information Based Warfare (IBW), informaatiosodankäynti. Sen sotilaallinen toteutus tapahtuu operatiivisesti johtamissodankäynnin (Command and Control Warfare (C2W)) ja taktinen toteutus elektronisen sodankäynnin avulla. Elektroninen sodankäynti ja johtamissodankäynti määritettiin uudelleen vuoden 1991 Persianlahden sodan kokemusten, sodanjohdon elektronisen sodankäynnin tietoisuuden lisäämiseksi ja hyökkäyksellisen elektronisen sodankäynnin yhdistämiseksi kiinteämmin muuhun sodankäyntiin.
Tietotekniikka Käyttäjäroolissa oikeastaan kaikki julkisen toiminnan sektorit voivat olla hedelmällisiä tietotekniikan soveltamisen kohteita: sosiaalitoimi, opetus ja tutkimus, terveydenhuolto, ympäristöhallinto ja kaavoitus, liikenneinfrastruktuuri, informaatiosodankäynti, maanpuolustus ja yleinen turvallisuus. Tässä suhteessa pullonkaulana varsinkin Suomessa on se, että vain harvat järjestelmätoimittajat pystyvät ylimalkaan hallitsemaan näiden palvelujen problematiikkaa. Myös erilaiset rakenteelliset esteet, kuten eri ministeriöiden reviiriristiriidat sekä valtion ja kuntien tehtävänjako vaikeuttavat tietotekniikan laajamittaista soveltamista.
Sodankäynnin toiminnalliset tasot Informatiivinen taso voidaan nähdä kuudentena sodankäynnin toiminnallisena ulottuvuutena. Sodankäynnillä ja informaatiolla voidaan nähdä kolme suhdetta. Ne ovat:
Informaatio on aina ollut oleellinen tekijä sodankäynnissä. Muun muassa vastustajan doktriinin, aseiden, johtajien ja moraalin sekä taistelumaaston ja sään tunteminen ovat näitä tekijöitä. Informaatio oli aiemmin kuitenkin vain tukitoimi. Ilman sitä taistelun voittaminen oli täysin mahdollista. Informaatiotekniikka on ollut merkittävässä asemassa sodankäynnissä vasta hieman yli sata vuotta. Informaatiosodankäynti on vasta syntymässä.
Georgij Alafuzoff Myöhemmin YLE:n huhtikuisesta haastattelusta kysyttäessä Alafuzoff on ollut kiusaantunut asiasta. ""Olin rehellinen, kun annoin arvion silloin. Pyrimme tuolla hetkellä objektiiviseen analyysiin. Ja nyt näin jälkeenpäin ajateltuna olen saattanut olla väärässä"", hän toteaa kysyttäessä venäläisistä joukoista Ukrainassa. ""Miksi olisin hämännyt tai harhauttanut? Me pyrimme totuudenmukaisuuteen emmekä hämää tietoisesti julkisuuden kautta. Informaatiosodankäynti ei kuulu meille"", Alafuzoff vakuuttaa. Hän jatkaa, että Ukrainan kriisin hoidossa on tehty lukuisia virheitä: ""Ukraina on esimerkki siitä, miten poliittisia päätöksiä Euroopassa on voitu tehdä liian nopeasti ja vajavaisin tiedoin"".
Cyberpunk 2020 Cyberpunk 2020 -pelimaailma sijoittuu vuoden 2020 Pohjois-Amerikkaan. Peli sijoittuu usein "Night Cityn" kaupunkiin, joka on kuvitteellinen rannikkokaupunki San Franciscon ja Los Angelesin välissä. Pelimaailman aikajana pohjautuu 90-luvun alun käsitykseen tulevaisuudesta, ja eräät todellisuuden kehityssuunnat eivät siksi heijastu pelin tulevaisuusnäkymään. Näitä ovat esimerkiksi Neuvostoliiton hajoaminen, Internetin kasvu sekä GSM-matkapuhelinstandardi. Pelimaailma on voimakkaasti teknologiapainotteinen (kuten kyberneettiset jäsenet ja informaatiosodankäynti), ja vaikutteita pelimaailman tyyleihin on haettu muun muassa glam rockista. Mottona pelissä onkin: Tyyli ennen tarkoitusta, asenne ennen kaikkea.
Itä-Ukrainan sota Ukrainan, Venäjän ja länsivaltojen tiedonvälitys esitteli runsaasti erilaisia sotaan liittyviä oletuksia. Sekä Ukrainan että Venäjän tiedotusvälineet levittivät oman kantansa mukaisesti värittynyttä tietoa kriisistä. Molempien maiden hallitukset ja mediat myös pyrkivät sensuroimaan kriisiin liittyviä asioita. Venäjän mediassa varsinkin sodan alussa Ukraina uusi hallitus esitettiin laittomana ja fasistisena. Ukrainan hallitus peitteli sen armeijan pommittamia siviilialueita. Sen tiedotus liioitteli Venäjän uhkaa. Venäjän hallitus salaili joukkojensa osuutta Itä-Ukrainan sotaan. Venäjä käytti myös "trolliarmeijaa" eli nimimerkkejä käyttäviä, verkkokeskusteluja häiriköiviä kommentaattoreita sosiaalisessa mediassa ja Yle Uutiset keräsi myös yleisöltä tietoa verkossa häiriköivistä Venäjä-trolleista. Ne olivat osa konfliktissa käytävää informaatiosodankäyntiä.
Jihadismi Vuonna 2016 jihadistit ovat aiempaa useammin länsimaissa eläviä "yksinäisiä susia", jotka ovat radikalisoituneet nopeasti ja toteuttavat iskuja jihadistijärjestöjen innoittamana mutta ilman suoraa yhteyttä järjestöihin. Isis on yllyttänyt nuoria muslimeja tekemään iskuja länsimaissa sitä mukaa, kun järjestö itse on joutunut ahtaalle Irakissa ja Syyriassa. Suomessa on tehty yksi jihadistinen terrori-isku, Turun isku elokuussa 2017. Syyrian ja Irakin taistelualueille jihadististen äärijärjestöjen riveihin on Suomesta matkustanut taistelemaan 80–90 henkilöä.
Al-Qaida Abu Musab al-Zarqawin johtama ”Jama’at al-Tauhid wal-Jihad” (”Ykseys/yksijumalaisuus ja Pyhä Sota”) -järjestö ilmoitti 17. lokakuuta 2004 liittyneensä al-Qaidaan ja otti uudeksi nimekseen ”Kaksoisvirran maan (Irakin) al-Qaida”. Ryhmä on julistanut tehneensä lukuisia iskuja niin Yhdysvaltain Irakissa olevia joukkoja kuin Irakin uuden hallinnon edustajia vastaan. Sen on katsottu olevan vastuussa myös lukuisista šiiamuslimeihin kohdistetuista terrori-iskuista joissa on kuollut satoja siviilejä. Irakin al-Qaida on saavuttanut mainetta myös kaapattujen yhdysvaltalaisten ja muiden ulkomaalaisten murhilla. Ryhmä on levittänyt julkisuuteen videoita, joissa kaapattuja tapetaan leikkaamalla heiltä pää irti.
Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir.
Ali al-Sistani Ääri-islamilaisen Isis-järjestön vallattua alaa Irakissa Sistani julkaisi kehotuksen irakilaisille aseellisen vastarinnan tekemisestä. Isisin vastaisen taistelun aikana Iranin vaikutusvalta Irakissa on lisääntynyt, mutta Sistani ei ole joistakin toisista Irakin šiialaisista johtohahmoista poiketen tukenut Iranin toimia Irakin ulkopuoella esimerkiksi Syyriasa tai Jemenissä. istani onkin nähty yhtenä tärkeänä esteenä Iranin vaikutusvallalle Irakissa.
Isis (järjestö) Islamistinen Isis-järjestö tuottaa paljon enemmän propagandaa kuin mikään muu jihadistiliike. Järjestö keskittyy viestinnässään uusien jäsenten houkutteluun islamistisen utopian esilletuonnilla. Islamistisen yhteiskunnan luvataan olevan kukoistava ja onnellinen. Kuva-aineistoissa esitetään nauravia lapsia ja onnea, sen sijaan järjestön julmuudesta, väkivallasta ja rangaistuksista kertoo vain hyvin pieni osa viestintämateriaalista. Esimerkiksi kuukauden seurantajakson aikana Isis julkaisi yli tuhat erilaista tiedotusaineistoa eri puolilla maailmaa, ja joukossa oli myös videoita ja valokuvakertomuksia. Valtaosa aineistosta oli peräisin Irakin ja Syyrian alueelta.
Kristittyjen vainot Irakissa esiintyi Saddamin syrjäyttämisen jälkeen kristittyjen vastaista toimintaa. Vaikka kristittyjä on arviolta vain viisi prosenttia väestöstä, vastaavat kristityt UNHCR:n mukaan 40 prosenttia Irakin pakolaisista. Arviolta yli puolet Irakin kristitystä väestöstä on paennut maasta sodan alkamisen jälkeen. Viime vuosina Isis-järjestö on vainonnut kristittyjä hallitsemillaan alueilla mm. Syyriassa, Irakissa ja Libyassa. Libanonin sisällissodan aikana niin kristityt kuin muslimitkin rikkoivat ihmisoikeuksia. Sudanissa Janjaweed on syyllistynyt kristittyjen murhiin. Kristittyjen kaltoin kohtelusta on syytetty myös Saudi-Arabiaa, Egyptiä ja Irania. Indonesiassa ja Pakistanissa islamistimilitantit ovat tehneet kristittyjä vastaan terrori-iskuja. Sudanissa kristittyjä on myyty orjiksi.
Syyrian sisällissota Joulukuussa 2015 Iso-Britannia aloitti ilmaiskut Isisiä vastaan Syyriassa parlamentin alahuoneen hyväksyttyä hallituksen esityksen äänin 397-223. Maa oli pommittanut järjestöä aiemmin vain Irakin puolella. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Ranska oli pyytänyt EU-mailta tukea Pariisin terrori-iskujen jälkeen. Ranska itse lähetti itäiselle Välimerelle Charles de Gaulle -lentotukialuksensa, ja myös Saksa päätti lähettää joukkoja tiedustelu- ja tukitehtäviin.
Irakin al-Qaida Zarqawin kuolema ei pysäyttänyt irakin al-Qaidan toimintaa. Hänen seuraajakseen nousi egyptiläistaustainen Abu Hamza al Muhajir. Kesällä 2006 Irakin sunnalaiset heimot alkoivat kuitenkin toimia Irakin al-Qaidaa vastaan. Vuoden 2007 puolella Yhdysvallat myös toi Irakiin 20 000 uutta sotilasta. Vuonna 2008 yhteensä 2 400 Irakin al-Qaidan jäsentä oli surmattu ja 8 800 vangittu, kun järjestön vahvuudeksi oli tätä ennen arvioitu noin 15 000 miestä. Myös ulkomaalaisten taistelijoiden tulo maahan väheni huomattavasti. Alkuperäisestä 120 kuukausittain maahan saapuvasta ulkomaalaisesta taistelijasta määrä pieneni vain 5-6:n vuonna 2009. Irakin al-Qaida yritti jälleen vastata ongelmiin uudella nimellä. Lokakuussa 2006 järjestö ilmoitti nimenvaihdoksesta Irakin islamilaiseksi valtioksi Abu Omar al-Baghdadi toimiessa sen emiirinä. Abu Hamzasta tuli järjestön sotaministeri ja tiedustelutietojen mukaan vallanvaihdos oli vain nimellinen. Vallanvaihdoksella haluttiin ilmeisesti peitellä järjestön johdon ulkomaalaistaustaa. Nimenmuutos ei kuitenkaan muuttanut järjestön laskusuuntausta. Abu Hamza ja Abu Omar saivat molemmat surmansa huhtikuussa 2010. Järjestö nimitti jälleen nopeasti heidän seuraajansa, Nasir Lidin Allah Abu Sulaymanista tuli sotaministeri ja Abu Bakr al-Baghdadi nousi järjestön emiiriksi.
Jaysh Rijal al-Tariqa al-Naqshbandia Jaysh Rijal al-Tariqa al-Naqshbandia on saanut nimensä 1300-luvulla syntyneestä naqshbandi-suufilaisuudesta. Suufilaisuudella on ollut maine rauhallisena ja politiikkaan sotkeutumattomana islamin suuntauksena ja tästä syystä sitä suvaittiin Irakissa Saddam Husseinin valtakaudella. 1970-1980-luvulla liikkeen yhdeksi suojelijoista nousi Irakin armeijan sotilaskomentaja Izzat Ibrahim al-Duri, joka loi yhteydet naqshbandi-liikkeen ja Irakin hallitsevan Baath-puolueen välille Irakin–Iranin sodan aikana. JRTN perustettiin virallisesti vuonna 2006 Baath-puolueen sisäisen hajaantumisen seurauksena sen jälkeen, kun Saddam Hussein teloitettiin. Järjestö toimi naqshbandi-liikkeen seuraajien suojelijana ääriliikkeitä kuten Irakin al-Qaidaa vastaan. Järjestö myös hylkäsi Irakin al-Qaidan tavan taistella Irakia miehittäneitä koalition joukkoja vastaan katsoen sen johtaneen liian monen irakilaisen kuolemaan. JRTN ryhtyikin taistelemaan koalition joukkoja vastaan itsenäisesti. Koalition joukkojen vetäytyessä vuonna 2011 järjestö vaihtoi pääkohteeksensa Nuri al-Malikin johtaman Irakin hallituksen. Isis-järjestön ottaessa haltuunsa Pohjois-Irakin monet JRTN:n jäsenistä auttoivat sitä suorittamaan haltuunottonsa käyttämällä omaa sotilasasiantuntemustaan ja paikallisia yhteyksiä. Järjestö ei kuitenkaan tue Isisin ajamaa islamilaista kalifaattimallia. Huhtikuussa 2015 Irakin viranomaiset uutisoivat järjestön johtaja al-Durin kuolleen taisteluissa Bagdadin pohjoispuolella. Al-Durin tukijat kiistivät uutisen.
Kansan mujahedin -järjestö Järjestö on Iranin erityisen vihan kohteena, ja 2001 Iran tulitti sen leirejä kymmenillä Scud-ohjuksilla. Vuoden 2003 Irakin miehityksen jälkeen Yhdysvallat suojeli järjestön leiriä Ashrafissa. Se riisuttiin aseista, ja se luovutti armeijalle satoja panssariajoneuvoja ja tykkejä sekä muuta aseistusta.Irakin hallitus on karkottanut sen jäsenet maasta Yhdysvaltain suojelun päätyttyä.
8. huhtikuuta 2011 Irakin armeija ratsasi ryhmän leirin Ashrafissa. YK:n edustajan mukaan iskussa kuoli 34. Iran ylisti Irakia hyökkäyksestä.
Isis (järjestö) Isis hallitsee merkittäviä öljykenttiä ja öljynjalostamoja valtaamillaan alueilla, ja se onkin yksi historian vauraimmista terroristijärjestöistä. Syyskuussa 2014 arvioitiin että Isis vaurastuu öljytulojensa kautta yli miljoonalla eurolla päivittäin. Organisaatiolla sanottiin olevan öljyvaroja hallussaan kahden miljardin dollarin edestä. Isisin hallitsemilla öljykentillä Pohjois-Irakissa pumpattiin tuolloin öljyä päivittäin 25 000 – 40 000 barrelia. Isis salakuljettaa Irakista pumpattua öljyä Saddam Husseinin ajoilta lähtien alueilla sijainneita salakuljetusreittejä pitkin Syyriaan, Turkkiin, Irakin Kurdistaniin ja Iraniin. Isisin pääasiallinen öljyntuotantoalue sijaitsi marraskuussa 2015 Irakin Qayyarrassa ja Syyrian itäosassa Deir ez-Zorin maakunnassa. Tuolloin Financial Times arvioi järjestön öljytulojen olevan 1,4 miljoonaa dollaria päivässä. Vuodessa öljytuloja kertyy lähes 470 miljoonaa euroa. Yhdysvaltain johtama liittouma on kohdistanut pommituksia Isisin hallussa oleviin öljylaitoksiin. Öljyn maailmanmarkkinahinnan romahtaminen on laskenut järjestön tuloja.
Madeira Portugalissa 25. huhtikuuta 1974 tapahtunut neilikkavallankumous kaatoi maata hallinneen sotilasjuntan. Oikeistolainen puolisotilaallinen FLAMA-järjestö suoritti Madeiralla terrori-iskuja tavoitteenaan saavuttaa itsenäisyys ja täydellinen riippumattomuus Portugalista. Kun Portugali sai vuonna 1976 uuden perustuslain ja Madeiralle määriteltiin autonominen asema, järjestön toiminta lakkasi. Vuonna 1986 Madeira liittyi Portugalin mukana Euroopan unioniin. Tämän jälkeen Madeira alkoi saada taloudellista tukea paremman infrastruktuurin ja uusien teiden rakentamiseen sekä sähkönjakelun, sairaanhoidon ja koulutuksen parantamiseen. Madeiran elintaso onkin noussut autonomian ja EU-jäsenyyden aikana.
Irakin kriisi Monet maailman valtiot vastustavat jyrkän sunnifundamentalistista Isis:iä, joka tekee terrori-iskuja. Isis uhkasi Yhdysvaltojen etuja siten, että se rakensi terrorismin tukialuetta ja pyrki kaappaamaan itselleen ainakin merkittävän osan Irakin öljystä. Irakin öljyn joutuminen osittain Isis:n käsiin ja siihen liittyvä pelko jopa koko Irakin öljyn joutumisesta Isis:n vallan alle nostivat öljyn hintoja.
Legends (televisiosarja) Martin Odum on peitetehtäviin erikoistunut FBI-agentti. Hänellä on ainutlaatuinen lahja muuntautua täysin erilaiseksi ihmiseksi kutakin työtehtävää varten. Eräänä päivänä Martinin tapaa tuntemattoman henkilön, joka väittää, että Martin Odumia ei ole olemassa. Kolme neljästä psykiatrista oli sitä mieltä, että Odum on häiriintynyt. Yksi psykiatri oli sitä mieltä Odum on luonnonlahjakkuus ja kaikkien aikojen paras peiteagentti. Sarja alkaessa Odum on esittänyt puoli vuotta änkyttävää elämässään kaiken menettänyttä insinööriä, Lincoln Dittmannia, joka on liittynyt terroristi-järjestöön. Järjestö aikoo räjäyttää pommin G7-maiden kokouksessa. Odumilla on ollut ongelmia irtaantua peitehenkilöllisyydestä. Sarjan kuluessa Martinille alkaa selvitä, että hän ei välttämättä olekaan Martin Odum. Hänelle selviää, että hän työskenteli 2004 Irakin-sodassa britti-agenttina ja oli soluttautunut aseita toimittavan yhdysvaltalaisen Verax-nimisen yrityksen leivissä.
Väliaikainen IRA Väliaikainen IRA oli suurin tasavaltalaisten aseellisista järjestöistä. Järjestö itse ja monet muut näkivät sen alkuperäisen IRA:n perinteen jatkajana.
Abu Bakr al-Baghdadi Ibrahim liittyi Muslimiveljeskuntaan 1990-luvun puolivälissä. Vallankumouksellisen jihadistisen salafismin hän omaksui viimeistään vuonna 2000. Yhdysvaltojen miehitettyä Irakin Irakin sodan jälkeen vuonna 2003 hän oli mukana perustamassa Jamaat Jaysh Ahl al-Sunnah wa-l-Jamaah eli JJASJ-nimistä vastarintajärjestöä, joka toimi pääasiassa Samarran, Diyalan ja Bagdadin alueella. Yhdysvaltojen johtaman koalition joukot pidättivät hänet, ja hän oli vangittuna helmikuusta joulukuuhun vuonna 2004. Häntä ei kuitenkaan pidetty suurena uhkana joten hänet vapautettiin. Vuonna 2006 JJASJ liittyi Irakin al-Qaidan kanssa Muhjahidinien Shura-neuvosto -nimiseen sateenvarjojärjestöön. Myöhemmin samana vuonna järjestö nimettiin uudestaan Irakin islamilaiseksi valtioksi. Siihen aikaan järjestö taisteli Irakin šiioja vastaan ja Ibrahim toimi järjestön silloisen johtajan Abu Omar al-Baghdadin tärkeänä neuvonantajana. Vuonna 2010 hän nousi järjestön johtoon Abu Omarin kuoltua Yhdysvaltojen iskussa ja otti Isisin tavoitteeksi sunnikalifaatin perustamisen Irakin ja Syyrian alueelle. Hän oli tällöin ottanut salanimekseen Abu Bakr al-Baghdadi.
Irakin islamilainen armeija Tarkkoja yksityiskohtia syntymistä IAI ovat epäselviä, vaikka se on yleisesti oletettu, että ryhmä perustettiin 2003 taistelemaan koalitiojoukkoja vastaan. Aluksi järjestö kidnappasi ulkomaalaisia turisteja ja kuvasi videoita heidän teloituksista. Toisin kuin muut vastarintajärjestöt Irakin Islamilainen Armeija ei taistele muita sunni-kapinallisia vastaan, vaan heidän tehtävänä on saada koalitiojoukot, erityisesti Yhdysvallat pois Irakista. Järjestön johtaja Ismael Jubhouri kertoi, että järjestö muodostuu Irakin sunneista, shiioista, arabeista ja kurdeista.
Väliaikainen IRA Väliaikainen IRA oli vastaus Ulsterin lojalistien katolilaisiin mielenosoittajiin kohdistamaan väkivaltaan ja brittisotilaiden saapumiseen Pohjois-Irlantiin vuonna 1969. Alussa IRA pyrki vain puolustamaan nationalistien alueita. Kun järjestö joutui vuonna 1970 yhteenottoihin lojalistien kanssa, sen toiminta jyrkkeni. Vuonna 1971 väliaikainen IRA alkoi hyökätä. IRA käytti pommikampanjoiden lisäksi sissitaktiikkaa Ulsterin poliisia RUC:ta ja brittijoukkoja vastaan. IRA toimi verisimmin 1970-luvun alkuvuosina. Se laajensi vuonna 1973 pommi-iskunsa koko Iso-Britanniaan ja yritti 1980-luvun alussa murhata pääministeri Margaret Thatcherin. Muun muassa Libya ja jotkut amerikanirlantilaiset tukivat väliaikaista IRA:ta. 1990-luvulla alkanut rauhanprosessi on johtanut siihen, ettei järjestö ole toiminut vuoden 2005 jälkeen. Vuonna 1997 väliaikaisesta IRA:sta irtautui kuitenkin aseellista vastarintaa jatkamaan pyrkinyt Real IRA (”todellinen IRA”).
Hizb al-Tahrir Taqiyyuldin al-Nabhani perusti puolueen Jerusalemissa vuonna 1953. Se aloitti toimintansa 1950-luvulla Jordaniassa ja Saudi-Arabiassa. Se laajeni Keski-Aasiaan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen 1990-luvulla. Keski-Aasiassa se vaikutti aluksi Uzbekistanissa, josta se laajeni Tadžikistaniin, Kazakstaniin ja Kirgisiaan. Kazakstanin salainen poliisi neutralisoi järjestön, ja suurin osa sen jäsenistä Kazakstanissa on etnisiä uzbekkeja tai islamiin kääntyneitä venäläisiä. Keski-Aasiassa järjestöä on pyritty tukahduttamaan raskaalla kädellä ja se onkin siirtynyt pääasiassa maan alle. Iran on tarjonnut turvapaikkoja sen jäsenille ja avustanut ihmisoikeusjärjestöjä, jotka ovat protestoineet aktivistien vangitsemisia.
Irakin al-Qaida Abu Bakr al-Baghdadi jälleenrakensi Irakin islamilaisen valtion toimintakykyjä. Vuoteen 2013 mennessä järjestö teki jälleen lukuisia iskuja Irkaissa ja otti osaa myös Syyrian sisällissotaan perustamalla Syyrian puolelle al-Nusran rintama-nimisen järjestön. Huhtikuusa 2013 al-Baghdadi julisti al-Nusran ja Irakin islamilaisen valtion liittyvän keskenään Irakin ja Levantin islamilaisen valtion nimellä (ISIL). Tämä johti al-Baghdadin välirikkoon Al-Nusran rintaman ja al-Qaidan johtaja Ayman al-Zawahirin kanssa. Vuoden 2014 alussa al-Qaida julkisti tiedotteen, jonka mukaan al-Baghdadin järjestö ei kuulu al-Qaidaan ja Isis on sittemmin toiminut al-Qaidasta itsenäisesti.
Irakin–Iranin sodan tausta Rajavälikohtauksia sattui maiden välisellä rajalla pitkin vuotta 1980. Molemmat hyökkäilivät toistensa alueelle rajan yli. Elokuussa rajavälikohtauksissa käytettiin tykistöä ja Irak keskitti Qasr-e-Shirinin lähelle 300 panssaria. Irak kokeili menestystään valtaamalla rajakyliä, joita Iran ei ollut antanut Irakille vuoden 1975 sopimuksessa. Näihin hyökkäyksiin Iran ei kyennyt kunnolla vastaamaan, mistä irakilaiset päättelivät Iranin olevan kaoottisessa tilassa. Huhtikuussa Iranin tukema islamilainen ad-Dawa Islami-puolue teki terrori-iskun Irakin hallitusta vastaan. Irakin varapääministeri Tariq Aziz haavoittui iskussa.
Kofi Annan Annan toimi muun muassa kunniamurhia vastaan, nimittäen niitä "häpeämurhiksi". Muun muassa Irakin viimeaikaisten terrori-iskujen johdosta Annan peräänkuulutti laajempaa kansainvälistä yhteistyötä terrorismia vastaan. Jäähyväispuheessaan hän arvosteli Yhdysvaltoja ja George W. Bushia Irakin sodasta.
Irakin al-Qaida Yhdysvaltojen aloitettua ilmaiskut Afganistaniin Zarqawi johti seuraajansa pois Afganistanista nyt al-Tawhid wal-Jihad-nimellä toimineen järjestön puitteissa. Vuonna 2002 joitakin järjestön jäseniä pidätettiin Euroopassa ja Zarqawi nousi tätä kautta paikallisten turvallisuuspalvelujen tietoisuuteen ja joutui tämän takia liikkumaan paikasta toiseen Iranin, Syyrian ja Libanonin välillä. Hän matkusti myös Irakissa, jonne alkoi virrata ulkomaalaisia taistelijoita näiden odottaessa odotettua Yhdysvaltain johtaman koalition hyökkäystä. Yhdysvaltojen miehitettyä Itrakin miehityshallinto lakkautti Irakin armeijan, jolloin noin 250 000 entistä sotilaista menetti työnsä ja pian tämän jälkeen alkoi Irakin vastarinta. Koalition luopuessa maan hallinnasta vuoden 2004 alussa vastarinnan iskut kohosivat tuolloiseen huippuunsa ja vastarintaliike myös valtasi Fallujan kaupungin. Kaupungissa pidetyssä tilaisuudessa paikalliset taistelijat vannoivat uskollisuutta Zarqawille ja hänen vaikutuksensa vastarintaliikkeessä oli tuolloin huipussaan. Lokakuussa 2004 Zarqawi vannoi valan al-Qaidalla ja vaihtoi järjestönsä nimeksi Irakin al-Qaida. Zarqawin toiminta alkoi herättää sittemmin myös närää vastarintaliikkeen sisällä julmiksi koettujen toimintatapojen ja iskujen takia. Kansallismieliset vastarintaliikkeet alkoivat tehdä pesäeroa Irakin al-Qaidaan, jotka alettiin nähdä joukkona ulkomaalaisia taistelijoita. Marraskuussa vuonna 2005 Irakin al-Qaida teki pommi-iskuja kolmeen hotelliin Jordanian Ammanissa, joissa sai surmansa 60 henkilöä ja suurin osa heistä oli häitä juhlistaneita muslimeja. Iskut johtivat laajoihin mielenosoituksiin Zarqawia vastaan ja järjestön maineen huononemiseen entisestään. Yleisen mielipiteen laskun takia Irakin al-Qaida liittyi viiden muun islamistisen järjestön kanssa Muhjahidinien Shura-neuvosto -nimisen sateenvarjojärejstön alla. Neuvostoon kuului jäseniä sen jäsenjärestöistä, mutta Zarqawia ei siihen päästetty. Asemaltaan heikentynyt Zarqawi sai surmansa Yhdysvaltojen ilmaiskussa 7. kesäkuuta 2006.
Abdelhamid Abaaoud Abdelhamid Abaaoud (, 18. marraskuuta 1987 Sint-Jans-Molenbeek, Belgia – 18. marraskuuta 2015 Saint-Denis, Ranska) oli marokkolaistaustainen belgialainen islamilainen terroristi ja Isis-järjestön jäsen. Abaaoudia on epäilty useiden terrori-iskujen suunnittelusta, mukaan lukien Pariisin terrori-iskut marraskuussa 2015.
Irakin sodan vastustus ja kritiikki Journalisti John Pilger teki Irakin sotaa kritisoivan dokumenttielokuvan "Breaking the Silence: Truth and Lies in the War on Terror". Yhdysvaltain akateemisessa maailmassa tunnetuimmat sodan kritisoijat lienevät kielitieteilijä Noam Chomsky ja historioitsija Howard Zinn.
Ruokaa öljystä -ohjelma Syyskuussa 2001 Yhdysvalloissa tapahtuneiden terrori-iskujen jälkeen George W. Bushin hallinto otti aggressiivisemman kannan Irakin kysymykseen, vaikka Irak ei ollut osallisena terrori-iskuissa. Bushin hallinto esitti Irakin säilyttävän salaa joukkotuhoaseita. Sota käynnistyi maaliskuussa 2003 Yhdysvaltain johtaman liittouman hyökkäyksellä. Liittouma miehitti maan nopeasti, mutta Husseinin hallinnon kaatumisen jälkeen joukkotuhoaseita ei koskaan löytynyt. Miehityksen jälkeen Ruokaa öljyä vastaan –ohjelmaan kuuluneiden humanitaaristen asioiden hoitaminen siirrettiin liittouman väliaikaishallinnolle (CPA) 21. marraskuuta 2003. Tämä päivä merkitsi käytännössä ohjelman lakkauttamista. Myös talouspakotteista luovuttiin samoihin aikoihin.
Terrorismi Yleensä terrorismin määritelmää voidaan kuitenkin pitää puolueellisena, jolloin terroristeja ovat "ne", jotka ovat "meitä" vastaan. Kansainvälisissä keskusteluissa, kuten YK:ssa osoittautuu, että vastakkaisista tavoitteista johtuen toisen "terroristi" on toisen "vapaustaistelija". Käsitteet eivät kuitenkaan ole välttämättä toisensa poissulkevia. "Vapaustaistelija" määritellään toiminnan tavoitteen ja "terroristi" käytetyn menetelmän mukaan. Vapaustaistelija voi olla myös terroristi riippuen hänen käyttämistään menetelmistä. Joissain maissa terrorilla vapaustaistelun ylivoimaa vastaan aloittanut ja voittanut järjestö voi myöhemmin muodostaa uuden valtiojohdon.
Al-Murabitoun Vuoden 2015 puolella liikkui huhuja al-Murabitounin liittymisestä Isis-järjestöön. Yksi Mujaon johtajista ilmoitti liittymisestä, mutta myöhemmin Belmokhtar totesi järjestön olevan uskollinen al-Qaedan johtaja Ayman al-Zawahirille. Vuonna 2015 järjestö toteutti myös useita terrori-iskuja Malissa. Elokuussa järjestö hyökkäsi hotelliin Sevaren kaupungissa surmaten ainakin 19 henkilöä. Se otti myös vastuun hyökkäyksestä kahvilaan Bamakossa maaliskuussa 2015, jossa sai surmansa viisi henkilöä. Marraskuussa 2015 järjestö otti panttivankeja Bamakon Radisson Blu-hotellilla. Mauritanialaisen al-Akhbar-uutistoimiston mukaan isku toteutettiin yhteistyössä Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan kanssa. Yhteistyötä on pidetty merkkinä yrityksistä lähentää toimintaa al-Qaidan kanssa, joka on kärsinyt kilpailusta Isis-järjestön kanssa. Samanlaista kehitystä oli havaittavissa Burkina Fason terrori-iskuissa 2016. Islamilaisen Maghrebin al-Qaida otti vastuun iskuista, mutta yhdysvaltalaisen terroristijärjestöjä tarkkailevan SITE:n mukaan iskun toteuttajat olivat Al-Murabitounin jäseniä.
Kirkuk Se on yksi Irakin öljyntuotannon keskuksista. Kaupungin väestö koostuu turkmeeneista, kurdeista ja arabeista. Eri kansallisuudet ovat johtaneet jännitteisiin eri ryhmittymien välillä. Vuonna 2014 kaupungin ottivat haltuunsa Irakin Kurdistanin joukot Irakin armeijan vetäydyttyä Isis-järjestön etenemisen tieltä ja vuonna 2017 kaupungin valtasivat jälleen Irakin keskushallinnon joukot.
Väliaikainen IRA Väliaikainen IRA (, IRA, PIRA, ) oli puolisotilaallinen järjestö, joka pyrki toimillaan irrottamaan Pohjois-Irlannin Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Se oli aktiivinen vuosina 1969–2005 ja järjesti runsaasti pommi-iskuja poliittisiin ja taloudellisiin kohteisiin Pohjois-Irlannissa ja Englannissa.
Isis (järjestö) Isisiin ja sen edeltäjiin on viitattu usein nimellä Irakin Al-Qaida. Alkujaan Al-Qaida-kytkentäistä Isisiä edelsivät ja sitä tukevat monet yksittäiset taistelevat sunniryhmät. Irakin Al-Qaida erotti helmikuussa 2014 Isisin, koska se vastoin Al-Qaidan johdon määräystä yritti liittää itseensä paikallisen Al-Qaidan järjestön Al-Nusran rintaman.
Irakin kriisi Isisin edeltäjän JTJ:n Jama'at al-Tawhid wal-Jihad perusti vuonna 1999 Jordaniassa Abu Musab al-Zarqawi. Siellä JTJ pyrki kaatamaan luopioina pitämänsä hallinnon. Takfir-aatetta tukevaa islamin suuntausta edustava JTJ alkoi taistella shiioja vastaan.
JTJ levittäytyi Irakiin ja liittyi al Qaidaan. Kun Yhdysvallat valtasi Irakin, järjestö alkoi puolen vuoden sisään tehdä pommi-iskuja shiiojen moskeijoihin.
Irakin al Qaida yhdistyi muutaman muun jihadistijärjestön kanssa "Irakin islamilaiseksi valtioksi" ISI. Vuonna 2011 ISI tunkeutui Syyriaan. Järjestö kiihdytti pommi-iskujaan vuonna 2012. Isis valtasi kapinakaupunki Fallujan vuoden 2013 lopussa.
Salaliittoteoria Syyskuun 11. päivän terrori-iskuja on väitetty presidentti George W. Bushin hallinnon tekemiksi Afganistanin ja Irakin sotien oikeuttamiseksi.
ETA (järjestö) Nykyään ETA:n entisiä jäseniä toimii vasemmistolaisessa baskinationalistisessa EH Bildu -puolueessa. Vuonna 2018 järjestö pyysi anteeksi tekemiensä terrori-iskujen uhreilta ja heidän omaisiltaan.
Ansar al-Islam Ansar al-Islam perustettiin vuonna 2001 usean erillisen kurdi-islamistijärjestön yhteenliittymänä. Järjestön johtoon nousi Mullah Krekar. Ansar al-Islamilla oli sen perustamisesta lähtien läheiset yhteydet al-Qaidaan ja Osama bin Ladeniin. Järjestö sai kansainvälistä huomiota vuonna 2003, jolloin George W. Bushin hallinto väitti järjestön olleen linkki Saddam Husseinin johtaman Irakin hallinnon ja al-Qaidan välillä. Yhteys jäi todistamatta, mutta siihen vedottiin useaan otteeseen, kun Irakin sotaa puolustettiin sittemmin julkisuudessa. Järjestö oli joka tapauksessa antanut turvapaikan monille al-Qaidan jäsenille, jotka olivat paenneet Afganistanista Yhdysvaltojen miehitettyä maan vuonna 2001.
Nummelan ponitalli Ira Shanian Hasnawi on tallijengiin vasta liittynyt iranilainen kaunotar, joka omistaa arabitamma Kashmirin. Sirussa Iran piirteet herättävät kateutta, ja tämä alkaakin kiusata tyttöä Katin kanssa. Välit kuitenkin korjaantuvat, kun Ira pyytää Katia Kashmirin hoitajaksi kisoihin, joka onkin ollut Katin salainen unelma. Iran veli Mehmed on kuuluisan bändin Bad Street Boysin solisti, ja tämän isä johtaa kaivosta. Kun Iran isä sai potkut, oli Kashmir joutua myydyksi, mutta asiat korjaantuivat. Ira on ihastunut Repeen, vaikka pitääkin Hannusta.
Isis (järjestö) Irakin armeija, puolisotilaalliset joukot ja kurdien taistelijat hyökkäsivät Isisin valvomaan Mosuliin 17. lokakuuta 2016. Kurdien peshmergat ja Irakin erikoisjoukot etenivät kaupungin itälaidalle parissa viikossa. Yhdysvaltain ja Irakin ilmavoimat auttoivat Irakin ja kurdien maajoukkoja. Isis otti suuren määrän siviilejä ihmiskilviksi. Ankarasta vasarinnasta huolimatta Irakin asejoukot valtasivat muutamassa kuukaudessa kaupungin länsiosan. Vuoden 2017 kevättalvella Irak hyökkäsi myös Mosulin länsipuoliskossa. Ainakin tuhat Irakin sotilasta, tuhansia Isis-taistelijoita ja noin 8000 siviiliä kuoli taisteluissa. Näitä pakeni Mosulista noin 700000 siviiliä.
Kirkuk Kirkukin omistus on edelleen kiistakysymys Irakin Kurdistanin ja Irakin valtion kesken. Alueen omistuksesta on vaadittu kansanäänestystä, jota on kuitenkin jatkuvasti lykätty Irakin sisäisten levottomuuksien takia. Kesäkuussa 2014 kurdien joukot ottivat kaupungin haltuunsa sen jälkeen, kun Irakin armeijan joukot olivat vetäytyneet sieltä Isis-järjestön taistelijoiden etenemisen tieltä. Syyskuussa 2017 Irakin Kurdistan järjesti kansanäänestyksen itsenäisyydestä ja suuri valtaosa äänestäjistä äänesti itsenäisyyden puolesta. Äänestys järjestettiin myös Kirkukissa, joka on virallisen Kurdistanin ulkopuolella. Äänestys johti välien kiristymiseen keskushallinnon kanssa ja lokakuussa Irakin hallituksen joukot valtasivat Kirkukin.
Muqtada al-Sadr Vuoden 2005 joulukuussa pidetyissä vaaleissa sadristit olivat osa šiialaisten puolueiden liittoumaa, joka voitti 128 paikkaa Irakin 275 paikkaisessa parlamentissa. Sadristit saivat 32 paikkaa ja he tukivat Nuri al-Malikin Islamilainen Da’wa-puoluetta. Sadristit kannattivat Malikin nousua pääministeriksi ja he saivat vastineeksi merkittäviä asemia hallinnossa. Vaalien jälkeen yhteenotot šiialaisten ja sunnien välillä alkoivat pahentua ja vuiosien 2006 ja m2007 välillä sai surmansa tuhansia. Yksi väkivallan osapuolista oli sadristien Mahdin armeija, jota Irakin turvallisuusjoukot syyttivät soluttautumisesta sisä- ja puolustusministeriöihin. Yhdysvaltain puolustusministeriö alkoi kuvailla järjestöä Irakin turvallisuustilanteen suurimmaksi uhkaajaksi. Huhtikuussa 2007 sadristit vetäytyivät hallituksesta kun heidän aikatauluaan amerikkalaisjoukkojen vetäytymiselle ei hyväksytty. Samoihin aikoihin Muqtada pakeni Iraniin, jossa hän aloitti opinnot uskonnollisessa koulussa Qomin kaupungissa. Vuoden 2008 alkupuoliskolla Maliki määräsi turvallisuusjoukkonsa sadristeja vastaan Basrassa ja Sadr Cityssä. Sadristit voitettiin ankarien taistelujen jälkeen ja Iran välitti osapuolten välille aselevon. Muqtada ilmoitti järjestönsä keskittävän toimintansa sosiaali- ja kulttuurialoille. Järjestön aseellisen toiminnan lopettaminen oli sittemmin yksi amerikkalaisjoukkojen vetäytymisen mahdollistanut tekijä.
Ansar al-Islam Hieman Yhdysvaltojen johtaman koalition hyökkäyksen jälkeen maaliskuussa 2003 Irakin Kurdistanin ja koalition joukot aloittivat hyökkäyksen Ansar al-Islamin joukkoja vastaan. Ennen tätä Ansar al-Islam hallitsi Biyaran ja Tawelan kaupunkeja Halabdjan eteläpuolella. Suurin osa sen jäsenistä surmattiin, vangittiin tai he pakenivat Iranin puolelle. Mullah Krekar pakeni Norjaan, jossa hän on oleskellut siitä lähtien. Järjestön johtoon hänen jälkeensä nousi Abu Abdullah al-Shafi. Järjestö toimi jonkin aikaa Iranista käsin ja muutti nimensä väliaikeisesti Ansar al-Sunnaksi. Vanha nimi otettiin taas käyttöön vuonna 2007. Vuosien 2003 ja 2007 välillä Ansar al-Islam teki iskuja Irakin hallituksen ja enenevissä määrin koalition joukkoja vastaan. Sen verisin isku tapahtui 1. huhtikuuta 2004, kun kaksi itsemurhapommittajaa räjäyttivät autonsa Kurdistanin isänmaallisen liiton toimistolla Erbilin kaupungissa. Hyökkäyksessä kuoli yli 100 siviiliä. Huhtikuuhun 2007 mennessä järjestö oli itsensä mukaan toteuttanut 1 600 iskua Irakissa. Ansar al-Islam teki yhteistyötä Irakin al-Qaidan kanssa, mutta ei liittynyt jälkimmäisen perustamaan Irakin islamilainen valtio-nimiseen kattojärjestöön.
Mosul Irakin sodan jälkeen Mosulista tuli amerikkalaisten vastaisen liikkeen linnake. Pommi-iskujen ja ampumisten takia tuhannet kaupungin asukkaat lähtivät pakoon. Väkivaltaisuudet kiihtyivät amerikkalaisten vetäydyttyä vuonna 2011. 6. kesäkuuta 2014 Isis-järjestö ja sen kanssa liittoutuneet sunnalaiset heimosoturit hyökkäsivät kaupunkiin ja valtasivat sen. Irakin armeijan joukot pakenivat kaupungista noin 150 000 kaupungin asukkaan mukana. Irakin armeija, peshmerga, sunnalaiset heimotaistelijat ja šiialaiset asejoukot aloittivat lokakuussa 2016 hyökkäyksen Mosulin takaisinvaltaamiseksi. Hyökkäys eteni aluksi nopeasti, mutta hidastui joukkojen edetessä kaupunkialueelle. Tigrisjoen itäpuoleiset osat vallattiin toukokuuhun 2017 mennessä ja Isis-järjestön taistelijat saarrettiin lopulta Mosulin vanhaankaupunkiin. Irakin pääministeri Haider al-Abadi julisti voiton taiselussa heinäkuussa 2017 lähes yhdeksän kuukautta kestäneiden taistelujen jälkeen.
Mosulin taistelu Mosulin taistelun aikana Isis on lisännyt erityisesti kurdialueilla tekemiensä terrori-iskujen määrää viedäkseen median huomiota Mosulin taistelusta ja sitoakseen Irakin armeijan joukkoja terrorismin vastaisiin toimiin. Isis iski 24. marraskuuta 2016 Hillassa autopommilla suositulle huoltoasemalle tappaen noin sata ihmistä ja haavoittaen kymmeniä. Kuolleista valtaosa oli iranilaisia pyhiinvaeltajia. Hyökkäyksen jälkeen Isisin taistelijoiden on arveltu palaavan Eurooppaan ja tekevän siellä terrori-iskuja.
Muqtada al-Sadr Irakin ulkopuolella Sadr oli lähes tuntematon aina Irakin sodan aikaan saakka. Irakin Baath-puolueen valta loppui maaliskuussa 2003 alkaneeseen Yhdysvaltojen johtamaan hyökkäykseen. Sadr johti kannattajiaan hänen isänsä perustamien hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta. Järjestöt avasivat Saddamin kukistuttua toimitoja Bagdadissa, Najafissa, Karbalassa, Basrassa ja muissa merkittävissä kaupungeissa. Erityisen menestyneitä järjestöt olivat Bagdadin köyhässä šiialaisessa kaupunginosassa, jolle Muqtada antoi uuden nimen Sadr City isänsä mukaan. Muqtadan kannattajat tulivat pian tunnetuksi sadristeina ja liikkeellä oli nopeasti miljoonia seuraajia. Liike menestyi etenkin köyhän ja nuoren šiialaisen väestön keskuudessa ja hyväntekeväisyyden lisäksi liike vastasi monilla alueilla turvallisuustoimista ja šariatuomioistuimista.
Isis (järjestö) Syyrian ja Irakin kurdijoukot jatkoivat loka-marraskuuta hyökkäyksiään Isisin alueelle eri tahojen ilmavoimien tuella. 3. marraskuta luhistui Syyrian puolella deir Ez-Zorin ja Irakin puolella aivan rajan tuntumassa sijainnut al-Qaimin kaupunki. Tämä enteili Isisin luhistumista tai painopisteen siirtymistä Irakin ja Syyrian kalifaatista terrorismiin ja
mahdollisesti muille maailman alueille. Irakin pääministeri julisti joulukuussa 2017 sodan Isisiä vastaan päättyneeksi.
Tikritin toinen taistelu Tikrit on kaupunki noin 130 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista luoteeseen. Sen asukkaiden valtaosa on sunnalaisia arabeja. Kaupunki tunnetaan Irakissa entisen diktaattori Saddam Husseinin kotikaupunkina, ja tähän liittyen sillä on suuri symbolinen arvo. Ääri-islamistinen Isis-järjestö valtasi kaupungin kesäkuussa 2014 pian Mosulin kukistumisen jälkeen. Järjestön asemiehet toteuttivat saman kuun puolella Camp Speicherin joukkomurhan, jossa sai surmansa 1 000 Irakin armeijan jäsentä.
Sindžar Ääri-islamilainen Isis-järjestö valtasi Sindžar elokuussa 2014. Järjestön uutisoitiin surmanneen paikallisia jesidejä ja pakottaneen jesidinaisia ja lapsia orjuuteen.Myöhemmin alueelta on löydetty jesidien joukkohautoja. Monet paikalliset pakenivat Sindžarin vuoriille, jossa Isis piiritti heitä. Jesidejä uhannut kansanmurha oli yksi tekijä, joka sai Yhdysvallat aloittamaan ilmaiskut Irakissa. Kurdien peshmerga, PKK ja paikalliset jesidijoukot valtasivat Sindžarin takaisin Isis-järjestön taistelijoilta marraskuussa 2015. Irakin hallituksen joukot valtasivat Sindžarin ja monet muut Irakin Kurdistanin kanssa kiistelemänsä alueet takaisin lokakuussa 2017. Keskushallituksen ja Kurdistanin välit olivat kiristyneet Kurdistanin järjestettyä kansanäänestyksen itsenäisyydestä muutamaa viikkoa aikaisemmin.
Bosnian kriisi Serbiassa perustettiin Bosnian tapahtumien seurauksena vuonna 1908 kiihkoisänmaallinen Narodna Odbrana -järjestö, joka ryhtyi suunnittelemaan terrori-iskuja Itävalta-Unkaria ja Ottomaanien valtakuntaa vastaan. Sitä seurasi vuonna 1911 kuuluisa Musta käsi -järjestö.
Irakin vastarinta Jotkin taistelijat, lähinnä Irakin al-Qaida on suosinut itsemurhaiskuja, joilla se on pyrkinyt kylvämään epäsopua eri kansanryhmien välille, vaikka osa niistä onkin kohdistunut sotilaskohteisiin.