mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Fort Worth Vuonna 1917 Länsi-Texasista löytyi öljyä. Fort Worthiin rakennettiin öljynjalostamoja ja öljyllä rikastuneita maanviljelijöitä muutti Fort Worthiin rakennuttaen kaupunkiin kartanojaan. Kaupunkiin keskittyi myös lentokoneteollisuutta. Toisen maailmansodan aikana Convairin tehtaalla Fort Worthissa valmistettiin B-24-pommikoneita ja läheisellä lentotukikohdalla koulutettiin lentäjiä. Vuonna 1974 avautunut Dallasin/Fort Worthin kansainvälinen lentoasema oli puolestaan aikanaan maailman suurin lentoasema.
Dallasin kansainvälinen lentoasema Dallas-Fort Worthin kansainvälinen lentoasema () on lentoasema Dallasissa, Teksasin osavaltiossa.
Se on Yhdysvaltain toiseksi suurin lentoasema ja kolmanneksi suurin koko maailmassa.
Dallas Dallasin ja Fort Worthin kaupungit päättivät 1965 rakentaa aluetta palvelevan lentoaseman. Dallas-Fort Worthin kansainvälinen lentoasema avattiin 1973. Se houkutteli monia yrityksiä siirtämään pääkonttorinsa Dallasiin. Öljyteollisuus koki huippukautensa 1980-luvun alussa, mutta sen merkitys on sen jälkeen romahtanut.
Joensuu Kuntaliitoksen jälkeen muodostettiin liitosalueiden asemakaavoitetuista taajamista uusia kaupunginosia:Itärajan lähellä sijaitseva Joensuu kuuluu mannermaisemman ilmaston piiriin kuin suurin osa Suomen kaupungeista ja alueista. Joensuun lentoasemalla Liperissä onkin heinäkuussa 2010 mitattu Suomen kaikkien aikojen korkein lämpötila, +37,2.
Saint Lucia Saarella on kaksi lentokenttää: George F. L. Charlesin lentoasema Castriessa ja Hewanorran kansainvälinen lentoasema Vieux-Fortissa saaren eteläkärjessä, ja kolme satamaa: Castries, Cul-de-Sac ja Vieux-Fort. Risteilyalukset pysähtyvät Castriesissa, mistä on myös säännöllistä matkustajalauttaliikennettä Martiniquelle, Guadeloupelle ja Dominicaan. Maantietä on 1 210 kilometriä.
Vieux-Fort (kunta) Kunnan alueella toimii satama ja Hewanorran kansainvälinen lentoasema. Se on Saint Lucian kahdesta lentoasemasta suurempi, ja perustettiin toisen maailmansodan aikana sotilaslentokentäksi.
Alattion lentoasema Alattion lentoasema () on Avinorin omistama ja hallinnoima lentoasema Finnmarkin Alattiossa Elvebakkenin taajamassa Norjassa.
Syltin lentoasema Syltin lentoasema () on kansainvälinen lentoasema Pohjois-Saksassa, Syltin saarella, Westerlandin taajaman välittömässä läheisyydessä. Vuonna 2015 lentoaseman kautta kulki noin 155 000 matkustajaa.
Tšerskin lentoasema Tšerskin lentoasema on pieni lentoasema Sahan tasavallan koillisosassa Nižnekolymskin piirissä, kilometri Tšerskin taajamasta etelään, lähellä. Tšerskin lentoasema palvelee pääasiassa pieniä rahtikoneita.
Cornelia Fort Työskennellessään siviili-ilmailun lennonopettajana Pearl Harborissa Fortista tuli sattumalta yksi ensimmäisistä Japanilaisten hyökkäyksen silminnäkijöistä. 7. joulukuuta, 1941 Fort oli ilmassa Pearl Harborin yläpuolella opettamassa lentoonlähtöä ja laskeutumista. Fortin lisäksi ilmassa oli samaan aikaan vain muutama siviililentokone. Fort näki sotilaskoneen lentävän suoraan kohti ja hän otti ohjauksen konetta lentäneelta oppilaalta. Fort väisti kohti tullutta konetta nousemalla ylös ja tällöin hän näki koneen siipiin maalatun nousevan auringon. Hyvin pian tämän jälkeen hän näki savua nousevan Pearl Harborista ja pommikoneiden saapuvan. Fort laskeutui John Rodgersin siviililentoasemalle lähelle Pearl Harborin suuta. Japanilaiset zero-hävittäjät tulittivat konetta ja kiitotietä Fortin juostessa pakoon. Lentoaseman johtaja sai surmansa ja kaksi muuta lennolla ollutta konetta eivät palanneet.
Charles Fort Monet ovat kuitenkin pitäneet outona sitä, että Fort – mies joka oli niin skeptinen ja halukas kyseenalaistamaan tieteellisen valtavirran ilmoitukset – oli kuitenkin niin halukas hyväksymään vanhat tarinat kyseenalaistamatta. Ehkä on kysyttävä hyväksyikö Fort todistusaineistoa lainkaan: useissa esimerkeissä hänen kirjoissaan, Fort panee merkille, että hän piti joitakin väittämiä epätodennäköisinä, ja lisäksi hän kommentoi, "Tarjoan tiedot. Päätä itse." Fortin kirjoista onkin usein vaikea päätellä ottiko hän ehdotuksensa ja teoriansa tosissaan; kuitenkin Fort tuntui todella uskovan Maan ulkopuolisten elämänmuotojen vierailuihin täällä.
Fort Fitzgerald Fort Fitzgerald (joissain yhteyksissä myös Fitzgerald) on noin 10 asukkaan (2008) taajama Kanadassa, Albertan provinssissa, Wood Buffalon kunnassa. Fitzgerald sijaitsee kunnan pohjoisosassa, noin 25 kilometriä etelään Luoteisterritorioista. Alueelle johtaa Luoteisterritorion Fort Smithin kaupungista ympäri vuoden käytössä oleva maantie ja talvisin käytössä oleva talvitie, joka jatkuu 200 kilometrin päässä etelässä sijaitsevaan Fort Chipewyaniin ja edelleen Fort McMurrayhyn. Kylän alkuperäinen nimi oli "Smith Landing", joka kuitenkin muutettiin vuonna 1915 Kanadan ratsupoliisin tarkastajan, Francis Joseph Fitzgeraldin (1867–1911) kunniaksi.
Jacob Bernard-Docker Vuodet 2016–2018 Bernard-Docker pelasi AJHL-junioriliigan Okotoks Oilersissa. Kaudella 2017–2018 hän voitti tehoilla 20+21=41 koko liigan puolustajien maalipörssin sekä jakoi puolustajien pistepörssin viidennen sijan Fort McMurray Oil Baronsin Taner Millerin ja Brooks Banditsin Brandon Scanlinin kanssa. Bernard-Docker voitti myös AJHL:n pudotuspelien puolustajien piste- ja maalipörssin tehoilla 7+7=14. Hänet valittiin kauden päätteeksi liigan parhaaksi puolustajaksi ja eteläisen divisioonan tähdistökentälliseen. Bernard-Docker pelasi kauden aikana myös CJHL Prospects Gamessa.
Fort Sumner (New Mexico) Lucien Maxwellin kuoleman jälkeen 1875 hänen poikansa Pete Maxwell jatkoi tilan hoitamista. Pete Maxwell asui Old Fort Sumnerissa vuoteen 1884 asti. New England Cattle Company osti tukikohdan rakennukset Pete Maxwelliltä. Pecosjoen tulva vuonna 1889 tuhosi osittain rakennuksia. Cattle Company hylkäsi tukikohdan. Kun rakennukset alkoivat rapistua, asukkaat siirtyivät hieman etelämmäs, paikkaan, joka nimettiin myös Fort Sumneriksi. Sunnyside oli toinen taajama lähistöllä. Myrskyn tuhottua Sunnysiden asutuksen vuonna 1908 sen asukkaat liittyivät Fort Sumneriin vuonna 1909 ja muodostivat näin nykyisen Fort Sumnerin.
Edmontonin kansainvälinen lentoasema Lentoaseman matkustajamäärät ovat kasvaneet rajusti viimeisten vuosien aikana ja se onkin yksi Kandan nopeimmin kasvavista lentoasemista.
Hallin lentoasema Hallin lentoasema on Jämsässä entisen Kuoreveden kunnan alueella noin 23 kilometriä kaupungin keskustasta länteen ja kaksi kilometriä Hallin taajamasta länteen sijaitseva sotilaslentoasema. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja sen pääasiallinen käyttäjä on Suomen ilmavoimat. Vuonna 2010 lentoasemalle laskeuduttiin noin 1 950 kertaa, joista yli 1 700 sotilaslentokoneilla.
Wienin kansainvälinen lentoasema Lentoasemalla on kolme matkustajaterminaalia. Suuri osa lentoaseman käyttäjistä ovat matkustajia, jotka vaihtavat Wienissä lentokonetta. Lentoasema onkin muodostunut tärkeäksi väliasemaksi lentoliikenteessä Itä- ja Länsi-Euroopan välillä. Lentoasema palvelee Wienin lisäksi myös läheistä Slovakian pääkaupunkia Bratislavaa.
Delta Air Linesin lento 191 Delta Air Linesin lento 191 oli Delta Air Linesin Yhdysvaltain sisäinen reittilento Fort Lauderdalen kansainväliseltä lentoasemalta Los Angelesin kansainväliselle lentoasemalle Dallasin kansainvälisen lentoaseman kautta. Lentoa operoinut Lockheed L-1011-385-1 TriStar -matkustajalentokone törmäsi 2. elokuuta 1985 laskeutumisen yhteydessä vesitankkiin. Törmäyksessä ja sitä seuranneessa maahansyöksyssä menehtyi 136 henkilöä koneessa olleesta 163:sta. Lisäksi yksi henkilö kuoli maassa.
Samara-Kurumotšin lentoasema Samara-Kurumotšin lentoasema (, ) on Venäjän Samaran aluetta palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Samaran kantakaupungista pohjoiseen ja Kurumotšin () taajaman itäpuolella, hieman M5-valtatien pohjoispuolella. Lentokenttä palvelee myös noin 55 kilometrä kentän länsipuolella sijaitsevaa Toljattia.
Örnsköldsvikin lentoasema Örnsköldsvikin lentoasema sijaitsee Husumin taajamassa Ruotsissa, noin 25 kilometriä Örnsköldsvikistä koilliseen. Vuonna 2005 sen kautta kulki yhteensä 142 933 matkustajaa.
Jyväskylän lentoasema Jyväskylän lentoasema sijaitsee Jyväskylässä Tikkakosken taajamassa valtatien 4 varrella noin 23 kilometriä Jyväskylän keskustasta pohjoiseen. Vuoden 2009 alkuun asti lentoasema sijaitsi Jyväskylään liitetyn Jyväskylän maalaiskunnan alueella. Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin syksyllä 2004. Vuonna 2016 lentoaseman kautta kulki noin 62 450 matkustajaa. Matkustajamäärä putosi 2000-luvun puolivälin jälkeen voimakkaasti, mutta on ollut jälleen kasvussa vuodesta 2014 alkaen. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja sen päällikkönä toimii Esa Kainulainen. Toisinaan lentoasemasta käytetään myös epävirallisia nimiä Tikkakosken lentokenttä ja etenkin vanhemmissa lähteissä läheisen järven mukaan Luonetjärven lentokenttä.
Dominica Pääkaupunki Roseau oli aikoinaan ranskalaisten suurin taajama. He rakensivat taloja hujan hajan keskusaukion läheisyyteen. Kun britit tulivat valtaan, he rakensivat loput keskustasta ruutuasemakaavaan. Useimmat taloista ovat pienikokoisia, ja niiden joukossa on sekä puuhuviloita kuisteineen että moderneja hurrikaaninkestäviä betonirakennuksia. Brittien rakentamista linnoituksista Fort Young on hotellina ja Fort Shirley Portsmouthissa kansallispuiston rakennuksena. Maaseudulla talot rakennetaan perinteisesti paalujen varaan, ja niissä on puiset seinät ja peltikatto.
Yellowknifen lentoasema Lentoaseman ensimmäinen sorapintaisen kiitotien rakennutti Canadian Pacific Airlines. Vuonna 1944 kuuden miehen joukko Walter Gilbertin johdolla rakensi Ison Orjajärven rannan suuntaisen kiitotien viiden päivän aikana. Lentokentältä ei ollut tietä Yellowknifen kaupunkiin ja matkustajat joutuivat kulkemaan vesilentokoneilla kentän ja kaupungin välillä. Talvella 1945 tienrakennuskoneita tuotiin Fort Simpsonista ja tie kentältä kaupunkiin rakennettiin.
Toncontínin kansainvälinen lentoasema Toncontínin kansainvälinen lentoasema (, ) on sekä siviili- että sotilaskäyttöön tarkoitettu lentoasema Tegucigalpassa Hondurasissa, kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Lentoaseman ainoa kiitotie on 2 021 metriä pitkä, ja se sijaitsee noin tuhat metriä merenpinnan yläpuolella. Boeing 757 on suurin lentokone, joka pystyy laskeutumaan kiitotielle. Toncontín onkin yksi maailman lyhimmistä kansainvälisille lennoille käytetyistä kiitoteistä.
American Airlines American Airlines on vuonna 1930 perustettu yhdysvaltalainen, maailman suurin lentoyhtiö. Se operoi noin tuhannella koneella, joista 905 on American Airlinesin ja 286 tytäryhtiö Envoy Airin omistuksessa. Yhtiön pääkonttori on Fort Worthissä Teksasissa Dallas-Fort Worthin kansainvälisen lentoaseman alueella. American Airlines lentää 344 kohteeseen ja kuljettaa noin 80 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Päivittäisiä lentoja yhtiöllä on noin 2 600. Lisäksi sillä on runsaasti codeshare-lentoja muun muassa British Airwaysin, Finnairin ja Japan Airlinesin kanssa.
Jamalin Nenetsia Keskeisimmissä kaupungeissa ja joissakin syrjäisissä taajamissa sijaitsee myös lentoasema (Nojabrsk, Novyi Urengoi, Nadym, Salehard, Jamburg) tai pienlentokenttä (esimerkiksi Krasnoselkup, Tolka, Jamalin Bovanenkovo). Jamburgin lentoaseman toiminta on Gazpromin tytäryhtiön Gazpromavian vastuulla.
Malmö Malmön taajaman väkilukua on tilastoitu viiden tai kymmenen vuoden välein vuoden 1960 lähtien. Taajaman väkiluku kasvoi vuoteen 1970 ja lähti sitten laskuun, joka jatkui vuoteen 1990 asti. Tämän jälkeen taajaman väkiluku alkoi jälleen nousta ja vuonna 2010 vuoden 1970 taso oli jo ylitetty.Öresundtåg-junat kulkevat 20 minuutin välein (ruuhka-aikana 10 minuutin välein) yhdistäen Malmön ja Kööpenhaminan. Matka kestää 20 minuuttia. Myös jotkut Göteborgista, Tukholmasta ja Kalmarista tulevat X2000 ja Intercity-junat kulkevat Tanskaan pysähtyen Kööpenhaminassa ja Kööpenhaminan lentoasemalla. Sturupin lentoasema sijaitsee Malmön lähellä, ja sinne operoivat kotimaan lentoja SAS ja Norwegian, ja kansainvälisiä lentoja jotkut halpalentoyhtiöt. Suurin osa kansainvälisestä lentoliikenteestä tapahtuu Kööpenhaminan lentokentän kautta. Kenttä on helposti Malmö-Kööpenhaminan junan varrella.
Gregoire Lake Estates Gregoire Lake Estates on Gregoire Lake järven rannalla sijaitseva 253 asukkaan (2008) nukkumalähiö Kanadassa, Albertan provinssissa, Wood Buffalon kunnassa. Gregoire Lake Estates sijaitsee Highway 881 maantien varrella, noin 7 kilometriä itään Highway 63 tieltä ja noin 25 kilometriä Fort McMurraysta. Alueen asukkaiden tärkein työllistäjät ovat öljyhiekkaa louhivat öljy-yhtiöt, jotka työllistävät noin 30 prosenttia alueen asukkaista. "Gregoire Lake Provincial Park" luonnonpuisto sijaitse asuinalueen pohjoispuolella. Arvioiden mukaan alueen västö kasvaisi 362 asukkaaseen vuoteen 2030 mennessä. Nykyisin alueella on 84 asuintaloa ja väestön kasvaessa alueelle tarvittaisiin rakentaan 29 uutta asuntoa, mutta tällä hetkellä alue on täyteen rakennettu. Yhtenä vaihtoehtona on kaavailtu tonttien puolittamista, mutta päätöstä asiasta ei ole vielä tehty (huhtikuu 2008).
Magaluf Magaluf on taajama Calviàn kunnassa Mallorcan saarella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä saaren pääkaupungista Palmasta lounaaseen. Palma de Mallorcan lentoasemalle on matkaa 25 kilometriä. Asukkaita Magalufissa on 4 400. Yhdessä viereisen Palma Novan kanssa ne muodostavat noin 11 000 asukkaan taajaman.
Petroskoin lentoasema Petroskoin lentoasema tai Petroskoin kansainvälinen lentoasema (, ) (IATA: PES, ICAO: ULPB) on Karjalan tasavallan pääkaupungin Petroskoin kahdesta lentoasemasta suurempi. Lentokenttä sijaitsee noin 12 kilometriä Petroskoin keskustasta luoteeseen Suojoen rannalla lähellä Besovetsin (Pesoutsan) kylää.
Se on Venäjän luokituksessa toisen luokan lentoasema, jota voivat käyttää alle 75 tonnin ilma-alukset kuten esimerkiksi Tu-134, An-24 ja Jak-40 tyyppiä olevat lentokoneet. Lentokentältä on ollut ajoittain kansainvälisiä reittilentoja Suomeen. Kentältä on säännöllistä reittiliikennettä lähinnä Moskovaan. Liikennemääriltään kenttä onkin pienehkö, eikä se ole matkustajamääränsä puolesta kuulunut Venäjän 50 vilkkaimman lentoaseman joukkoon.
Landvetterin lentoasema Lentosema on nimetty pienen Landvetterin taajaman mukaan, joka sijaitsee Härrydan kunnassa. Göteborgissa on myös toinen lentoasema nimeltään Göteborg City Airport, mutta sen kaupallinen liikenne lakkautettiin alkuvuodesta 2015.
Lisäksi kesäisin lennetään charter-lentoja lähinnä Espanjaan, Kreikkaan ja Turkkiin. Talvisin lennetään mm. Kanariansaarille ja Thaimaahan.
Iultinin piiri Rannikolla on Mys Šmidtan lentoaseman ja Mys Šmidtan taajama, jossa on Wrangelinsaaren matkailukeskus.
Laker Airways (Yhdysvallat) Laker Airways, Inc oli yhdysvaltalainen halpalentoyhtiö. Sen perusti vuonna 1996 samannimisen brittiläisen yhtiön perustaja Sir Freddie Laker. Se aloitti toimintansa huhtikuussa 1996 kolmella vuokratulla DC-10-30 -konella. Myöhemmin laivastoon lisättiin yksi DC-10-10. Se lensi Fort Lauderdalesta, Miamista ja Orlandosta Lontoon Gatwickin lentoasemalle ja Orlandosta lisäksi Manchesteriin ja Glasgow’n Prestwickin lentoasemalle. Vaikean taloustilanteen vuoksi voitot jäivät pieniksi, ja yhtiö lopetti toimintansa vuonna 1998.
Tšerski Tšerski () eli Tšerskej () on taajama ja Nižnekolymskin piirin (ulusin) hallinnollinen keskus Sahan tasavallan koillisosassa Kolyman alajuoksun varrella, noin 130 kilometriä joen suulta. Tšerskissä sijaitsee meri- ja jokisatama "Zeljonyi Mys" (), joka on avoin noin kolme kuukautta vuodesta. Tšerskin lentoasema sijaitsee kilometrin päässä taajaman eteläpuolella.
Suur-Toronto Kanadan suurin ja vilkkain lentoasema Toronton Pearson sijaitsee Suur-Toronton alueella, Mississaugassa. Sen kautta kulkee vuosittain yli 30 miljoonaa matkustajaa, yli 430 000 lentokoneen laskeutumista tai nousua ja 430 000 000 tonnia rahtia. Muita lentoasemia alueella ovat Toronton keskustan lentoasema sekä pienkoneille tarkoitetut Toronto/Buttonvillen lentoasema, Toronto/Markhamin lentoasema, Oshawan lentoasema, Bramptonin lentoasema, Burlingtonin lentopaikka ja yksityinen, lentokonevalmistaja Bombardierin tytäryhtiö Bombardier Aerospacen omistama Toronto/Downsviewin lentoasema. Pearsonin lentoaseman kapasiteetti on noin 50 miljoonaa matkustajaa. Kapasiteetin uskotaan saavutettavan matkustajamäärän kasvun takia vuoteen 2024 mennessä. Suur-Toronton lentoasemia hallinnoiva "Greater Toronto Airports Authority (GTAA)" onkin suunnitellut uuden lentoaseman rakentamista Pickeringin kaupungin liepeille. Uuden lentoaseman olisi suunnitelmien mukaan tarkoitus vastaanottaa suurin osa alueen pienkonekenttien [joista osa suljettaisiin kokonaan] liikenteestä sekä osan kaukoliikenteestä ja samalla tarjota paremmat liikenneyhteydet Suur-Toronton itäpuolelle. Pearsonilla, Toronton keskustan kentällä ja Toronto/Buttonvillen kentillä on oman lentoasemakoodinsa lisäksi yhteinen Suur-Toronton YTO-lentoasemakoodi.
Harkovan kansainvälinen lentoasema Lentotoiminta Harkovassa aloitettiin 25. maaliskuuta 1924 ja ensimmäinen kansainvälinen reitti avattiin vuonna 1928. Pian havaittiin, että Harkovan lentokonetehdas tarvitsi paremman lentokentän; uusi paikka löytyi 12 kilometriä keskustan eteläpuolelta Osnovan taajaman lähistöltä. Sinne perustettu uusi lentoasema aloitti toimintansa 6. joulukuuta 1932. Tätä lentoasemaa on uudistettu sittemmin useasti. Esimerkiksi vuosina 1951-54 rakennettiin neuvostomalliin uudistettu, nykyisin vanhana terminaalirakennuksena tunnettu lentoasemarakennus. Samaa stalinistista rakennustyyliä ja moskovalaista projektituotantoa sovellettiin esimerkiksi Lvivin, Jekaterinburgin ja Tšeljabinskin lentoasemilla. Myöhempää tuotantoa on uusi matkustajaterminaali 2, jotka rakennettiin ennen vuoden 2012 jalkapallon Euroopan mestaruuskisoja.
National Security Agency Virallisten tietojen mukaan NSA:lle työskentelee maailmanlaajuisesti arviolta 30 000 työntekijää. Viraston itsensä mukaan se on Yhdysvaltain suurin matemaatikkojen työnantaja. NSA:n päämaja Marylandin Fort Meadessä, Baltimoren lentoaseman läheisyydessä, on Marylandin osavaltion suurimpia työnantajia ja toiseksi suurin sähkön kuluttaja.
Lungin kansainvälinen lentoasema Lungin kansainvälinen lentoasema (), joskus myös Freetown International Airport , on Sierra Leonen suurin ja ainoa kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee linnuntietä 15 kilometriä pääkaupunki Freetownin keskustasta pohjoiseen, Lungin taajaman eteläpuolella. Kentästä vastaa Sierra Leonen lentoasemaviranomainen (SLAA). Pääkaupungista lentoasemalle johtava suorimmasta yhteydestä osa liikennöidään Freetownin päässä lautan tai vesibussin avulla. Merimatka (7–8 km: Tagrin Ferry Terminal–Kissy Ferry Terminal, Freetown) esimerkiksi vesitaksilla tai autolautalla kestää 20–40 minuuttia, lisäksi tulee bussi, taksi tai auto kentältä lauttaterminaaliin. Pitempi maantieyhteys (matka-aika jopa 4–6 tuntia) on myös mahdollinen Port Lokon kautta.
Sovetski (Marin tasavalta) Sovetski () tai U Rongo () on Marin tasavallassa Venäjällä sijaitseva kaupunkityyppinen taajama ja Sovetskin piirin hallinnollinen keskus. Se sijaitsee maanteitse noin 43 kilometriä tasavallan pääkaupungista Joškar-Olasta itäkaakkoon. Joškar-Olassa sijaitsee myös lähin juna- ja lentoasema.
Sovetskin kaupunkimaisessa taajamassa asui Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 10 664 ja koko Sovetskin piirissä 31 081 henkeä.
Wood Buffalo Wood Buffalo on 103 334 asukkaan (2008) kunta Kanadassa, Albertan provinssin koillisosassa. Kunta muodostettiin vuonna 1995 yhdistämällä Fort McMurrayn kaupunki, Improvement District 143 kunta sekä muita pienempia asuinalueita uudeksi Wood Buffalon kaupunkimaiseksi kunnaksi. Yhdistetyt alueet kattavat kaikkiaan 63 342,89 m² suuruisen alueen, tämän vuoksi kunnasta muodostui Kanadan suurin hallinnollinen alue. Kunnan pohjoisosassa sijaitsee Kanadan suurin kansallispuisto, Wood Buffalon kansallispuisto. Alueella sijaitsevat myös erittäin suuret Athabascan öljyhiekkaesiintymät. Alueen teollinen ja väkiluvun kasvu on maan suurinta.
Vuoden 2001 Statistics Canadan väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 41 445 asukasta. Vuoteen 2006 mennessä alueen väkiluku oli kasvanut jo 51 496 asukkaaseen, väkiluku kasvoi 24,3%. Kunnan omassa väestönlaskennassa vuoden 2007 väkiluvuksi arvioitiin 65 400 asukasta. Vuoden 2008 loppuun mennessä alueella arvitoitiin olevan jo 103 334 asukasta joka on 17,3% enemmän kuin vuonna 2007.
Mahiljoun lentoasema Mahiljoun lentoasema (, ), on Valko-Venäjän Mahiljoun (Mogiljov) kaupungista maanteitse noin 18 kilometriä länsiluoteeseen, 3 kilometriä Knjažytsyn taajaman ja valtatie M4:n eteläpuolella sijaitseva, kansainväliseen liikenteeseen hyväksytty siviililentoasema. Lentokenttä sijaitsee kaupunkia ympäröivän Mahiljoun piirin puolella eikä itse kaupungissa. Kentän ylläpidosta vastaa Valko-Venäjän Liikenne ja viestintäministeriön ilmailuosaston alaisen kansallisen unitaarisen yrityksen Belaeronavigatsijan Mahiljoun osasto.
M2 (Valko-Venäjä) M2 on 34 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M2 alkaa pääkaupunki Minskin keskustasta koilliseen johtavan Prospekt Nezavisimostin jatkona Minskin kehätien (M9) jälkeen ja johtaa Minskin kansalliselle lentoasemalle kaupungin itäpuolella. Valtatie M2 kulkee aluksi itäkoilliseen, mutta kääntyy puolivälissä eli 17 km kehätien jälkeen Smaljavitšyn piirin Slobodan taajaman kohdalla kaakkoon kohti lentoasemaa.
Iskatelei Iskatelei (, nenetsiksi Искатель) on kaupunkityyppinen taajama Venäjän Nenetsian Zapoljarnyin piirissä, Barentsinmereen laskevan Petšoran itäisellä eli oikealla rannalla noin 100 km joen suulta. Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mar sijaitsee välittömästi Iskantelein naapurissa lounaassa. Narjan-Marin lentoasema palvelee myös Iskantein asukkaita. Taajamassa on pieni jokisatama. Piirikunnan tieyhteydet ovat vain paikalliset, seudulta ei toistaiseksi ole ympärivuotista tieyhteyttä Nenetsian ydinosan ulkopuolelle.
Vierumäki (Heinola) Seututie 313 kulkee Vierumäeltä Asikkalan Urajärven ja Vesivehmaan kylien kautta Vääksyn taajamaan. Vierumäeltä on noin 16 kilometriä matkaa Vesivehmaan lentoasemalle, jossa matkustajaliikennettä ei ole säännöllisesti tarjolla.
Pennsylvania Station (New York) Penn Stationilla vierailee enimmillään noin 1 200 junaa ja 650 000 matkustajaa päivässä. Matkustajien määrä on kaksi kertaa suurempi kuin Yhdysvaltojen vilkkaimmalla lentoasemalla Atlantassa ja enemmän kuin Newarkin, LaGuardian ja John F. Kennedyn lentoasemilla yhteensä. Penn Station onkin Pohjois-Amerikan ja koko läntisen pallonpuoliskon vilkkain rautatieasema.
Bergenin lentoasema Lentoasema on kansainväliseltä liikenteeltään huomattavan vilkas ja onkin Norwegian Air Shuttlen toiseksi tärkein tukikohta. Bergenistä lennetään 19 kotimaan ja 46 kansainväliseen kohteeseen, tosin osa kansainvälisistä kohteista on sesonkikohteita. Bergenistä lennetään päivittäin muun muassa Tukholmaan, Kööpenhaminaan, Amsterdamiin, Frankfurtiin, Lontooseen, Aberdeeniin, Pariisiin, Varsovaan ja Prahaan. Suurin osa kentältä lennettävistä lennoista lennetään Boeing 737 -koneella, mutta osa lennoista lennetään myös Airbus-, Dash 8- ja ATR 72 -koneilla. Tärkein Bergenistä lennettävä kohde on Oslo, jonne lennetään 35 kertaa päivässä. Bergen–Oslo-reitti on Euroopan seitsemänneksi vilkkain reitti ja sitä lentävät Scandinavian Airlines ja Norwegian Air Shuttle Boeing 737 -koneilla. Lentoaseman vanhasta siviiliterminaalista on muokattu terminaali helikopterilennoille. Bergenin lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää Avinor. Lentoasemalla on myös pari hotellia.
Tšalna Tšalnan kautta kulkee Petroskoin ja Suojärven välinen rautatie ja maantie. Rautatiellä on Tšalnan asema sekä Tšalna-Onežskajan, Paadjärven, Villavaaran ja Kutisman pysäkit. Taajaman lähellä sijaitsee Petroskoin lentoasema.
Kowloonin niemimaa Kowloonin niemimaa on niemimaa, joka sijaitsee Kiinan mantereella, mutta kuuluu Hongkongin alueeseen. Kowloon, toinen Hongkongin suurista taajamista, on niemimaalla. Kowloonin niemimaalla on Kai Takin lentoasema ja tähtitorni.
Tšulman Tšulman sijaitsee saman nimisen joen sekä Lenan valtatien (M 56) ja Amurin-Jakutskin rautatien varrella. Nerjungrin kaupunkia palveleva Tšulmanin lentoasema sijaitsee kahdeksan kilometriä taajamasta pohjoiseen.
Meriwether Lewis Saman teorian mukaan Fort Pickeringin komentajana toiminut kapteeni Russell ja intiaaniasiamies Neelly olivat kuuluneet salaliittoon. Heidän silminnäkijähavaintonsa ja raporttinsa voimakkaasti päihtyneestä Lewisistä olivat tekaistuja. Majuri Neelly oli päässyt intiaaniasiamieheksi Wilkinsonin myötävaikutuksella ja oli tämän lähimpiä ystäviä. Hänen osallisuutensa Lewisin kuolemaa edeltäviin tapahtumiin onkin mietityttänyt monia tutkijoita. Neellyn ilmestymiseen Fort Pickeringiin samanaikaisesti Lewisin kanssa ei ole löydetty selitystä. Myös Neellyn liittymistä Lewisin matkaseuraksi Natchez Tracen tiellä pidetään outona, sillä majurilla ei pitänyt olla mitään asiaa Washingtoniin. Lewisin kuoleman jälkeen Neelly hautasi ruumiin pikaisesti ja saattoi tarkoituksella peittää ne yksityiskohdat, jotka mahdollisesti olisivat paljastaneet verityön murhaksi.
Tiksi Tiksi (, ) on kaupunkimainen taajama ja satamapaikkakunta Laptevinmeren rannalla Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Tiksi on Bulunin ulusin eli Bulunin piirin hallinnollinen keskus. Tiksi on yksi Laptevinmeren tärkeimmistä satamista ja eräs Koillisväylän satamista. Siellä on myös lentoasema. Vuoden 2010 väestönlaskennassa taajaman väkiluvuksi saatiin 5 063 henkeä, joka oli yli puolet koko piirin 9 054 asukkaasta.. Tiksissä on toiminut vuodesta 2010 alkaen Siperian meteorologinen mittausasema, jonka toiminnassa mm. Ilmatieteen laitos on mukana..
Jyväskylän maalaiskunta Entisen Jyväskylän maalaiskunnan Tikkakosken taajamassa sijaitsee Jyväskylän lentoasema, joka on yksi Suomen vilkkaimmista. Muita asutuskeskuksia ovat Vaajakoski ja Palokka, jotka kuuluvat Jyväskylän keskustaajamaan. Alueen läpi kulkee pääväylistä nelostie, jonka ansiosta bussiyhteydet taajamiin Jyväskylän kaupungista ja muualta Suomesta ovat hyvät. Myös poikittaiset tieyhteydet Jyväskylästä itään päin (ja länteenkin) kulkivat kunnan läpi, samoin tärkeä Jyväskylä–Pieksämäki-poikkirata, joskaan Vaajakosken asema ei ole enää käytössä, joten henkilöjunaliikenne tapahtuu Jyväskylän rautatieaseman kautta.
Santiago Calatrava Eräs Calatravan viimeisistä projekteista 1900-luvulla oli Bilbaon lentoasema Espanjassa. Huomionarvoinen siellä oli 42 metrin korkuinen lennonjohtotorni, jossa betoni oli päällystetty alumiinilla, joka kasvoi kookkaaksi ja joka muistutti käsiään edessään pitävää patsasta. Tärkeitä ovat myös terminaalirakennukset, joissa valkeisiin betonirakenteisiin on yhdistetty alumiinimuodostelmia. Terminaalirakennukset itsessään näyttävät suunnan ylöspäin, lähtemään lentoon. Lentoasema onkin saanut yleisesti käytetyn lempinimen ”kyyhkynen”.
Aimo Lahti Asepalveluksensa hän suoritti 1918–1919 Keski-Suomen Rykmentissä. Kiinnostus aseisiin johti siihen, että hän kävi armeijassa aliupseerikurssin erikoisalanaan aseiden rakenne ja valmistus. Lahden ollessa armeijassa hänen rykmenttinsä siirrettiin Hämeenlinnaan, missä Lahti tapasi tulevan vaimonsa "Ida Dagmar Lassilan" (s. 1.12.1890). Pariskunta meni kihloihin Tampereella ja heidät vihittiin kotona Viialassa lokakuussa 1919. Naimisiin menon jälkeen he muuttivat Riihimäen lasitehtaan lähelle puutaloon, jossa heillä oli huone ja keittiö. Perheeseen syntyi poika tammikuun 17. päivänä 1921, hän sai kasteessa nimen "Olavi Johannes".
Terjo Markkanen Asepalveluksen Markkanen suoritti 1953 Mikkelissä ja aliupseerikoulun käytyään hänen sotilasarvonsa oli alikersantti. Aina vuoteen 1956 Terjo työskenteli sähköasentajana Lahti-Tampere alueella ja aloitti tämän jälkeen radiosähköttäjän opinnot Helsingissä.
Aimo Lahti Aimo Lahti oli aikalaistensa mukaan lahjakas, ahkera, sitkeä ja määrätietoinen. Täysin erilaisen työkokemuksen ja vähäisen koulutustaustansa vuoksi hänellä oli huono itsetunto, joka näkyi äkkipikaisuutena, ristiriitaisena käytöksenä ja joskus hankalana persoonallisuutena. Hänestä kehittyi kuitenkin monipuolinen ja tuottelias asesuunnittelija, joka vaikutti paljon kotimaansa puolustuskykyyn. Amerikkalaiset asevalmistajat tarjosivat marraskuussa 1932 3 miljoonan markan shekkiä siitä, jos Lahti siirtyisi Amerikkaan työskentelemään heille. Lahti kuitenkin hyväksyi mieluummin Suomen hallituksen vastatarjouksen, joka takasi toimeentulon hänen perheelleen ja osoitti arvostuksen Aimo Lahdelle. Se ei ollut yhtä suuri, mutta Lahti valitsi sen ja jäi Suomeen.
Aimo Lahti Aimo Johannes Lahti (28. huhtikuuta 1896 Viiala – 19. huhtikuuta 1970 Jyväskylä) syntyi "Evert Wilhelminpoika Lahden" ja "Ida Sofia Kallentytär Viitasen" vanhimmaksi pojaksi viiden veljeksen perheeseen. Hän oli suomalainen itseoppinut asesuunnittelija. Hänen kehittelemistään aseista tunnetuin on Suomi-konepistooli.
Lahti-Saloranta M/26 Palvelus- ja varsinkin sotakäytössä M/26 sai epäluotettavan aseen maineen. Aimo Lahden mielestä pääsyynä toimintahäiriöihin oli, ettei aseen tukin sisässä olevaa rekyylijousta puhdistettu paksusta varastorasvasta. Tämän toimenpiteen vaatima aseen purkaminen oli tavallisilta sotilailta nimenomaan kielletty, ja se olisi pitänyt suorittaa asevarikoilla ennen aseitten käyttöön jakamista.
Aimo Lahti Työnsä puolesta valtion asesuunnittelijana hän joutui matkustelemaan useisiin Euroopan maihin. Näillä matkoilla lisääntyi alkoholin käyttö, mistä seurasi alkoholi- ja rahaongelmia. Mannerheim tiesi tilanteesta, mutta oli kenraali Rudolf Waldénille todennut: "Kyllä hän asiansa hoitaa, ei se meille kuulu, jos hän juo", kun Waldén valitti Lahden juopottelusta. Aimo Lahti olikin sanonut, että hän "taitaa olla ainoa ihminen, jolla on Mannerheimin lupa juoda".
Aimo Kanerva Aimo Ilmari Kanerva (19. tammikuuta 1909 Lahti – 16. joulukuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija, taidemaalari ja professori.
Lahti Matkat Lahti Matkat Oy Lahti Travels Ltd oli lahtelainen Pentti Jämsän perustama ja omistama matkaitoimisto. Lahti Matkoilla oli toimistot myös Helsingissä nimellä Vip Matkat ja USA:ssa Floridassa Lake Worthissä nimellä Aimo Travels.
Aimo Halila Aimo Oskari Halila (9. marraskuuta 1912 Lahti – 15. tammikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen historioitsija ja professori, joka tunnetaan erityisesti sosiaali- ja kulttuurihistorian tutkijana.
Aimo Lahti Lahti suunnitteli uransa aikan kaiken kaikkiaan noin 60 erilaista asetta, joissa oli erilaisia asetyyppejä, kivääreitä, pistooleita, konekiväärejä ja tykkejä.
Aimo Lahti Aimo Lahdelle koulunkäynti ei maistunut ja hän vihasi koulua. Hän kävi vain kansakoulun, joka kesti tuolloin kuusi vuotta. Päästötodistuksen hän sai koulusta keväällä 1909. Koulun lopetettuaan hän meni Viialan lasitehtaalle töihin 13-vuotiaana. Lasitehtaalla Lahti oli kuusi vuotta, ja hän oli opissa kaikki lasinpuhalluksen työvaiheet vormupojasta lasinpuhaltajaan. Ensimmäisen aseensa, Berdan-kiväärin hän hankki viiden markan palkkarahoillaan 14-vuotiaana. Lahti oli hyvin kiinnostunut aseen tekniikasta ja kävi usein paikallisen aseseppä Juho Säterin luona tutkimassa asetta tarkemmin ja opettelemassa oman ja muiden aseiden rakennetta ja kokoamista. Hän totesi myöhemmin että "rakasti enemmän koneita ja aseita kuin lasimassaa ja sen mahdollisuuksia".
Aimo Känkänen Aimo Johannes Känkänen (24. toukokuuta 1922 Muolaa – 12. helmikuuta 2016 Lahti) oli suomalainen urkuri ja säveltäjä. Känkänen teki elämäntyöstään suurimman osan Lahdessa. Suuren suosion saanut vuosittainen musiikkitapahtuma Lahden Kansainvälinen Urkuviikko on Känkäsen perustama.
Lahti L-35 Lahti L-35 on Aimo J. Lahden suunnittelema pistooli, jota valmistettiin vuosina 1935–1952, neljänä eri valmistussarjana noin 9 000 kappaletta. Ensimmäinen tuotantosarja valmistui vasta 1938.
Suomen puolustusvoimat Vuosittain naisten vapaaehtoisen asepalveluksen suorittaa noin 400–500 naista. Asepalvelusta suorittavalla naisella on kuitenkin mahdollisuus 45 päivän kuluessa palveluksen aloituspäivästä ilmoittaa, ettei hän jatka palvelustaan. Asepalveluksen suorittaneista naisista noin 60 prosenttia on saanut myös johtajakoulutuksen. Tunnettuja vapaaehtoisen asepalveluksen suorittaneita naisia ovat muun muassa moukarinheittäjä Sini Pöyry ja poliitikko Outi Siimes.
Lahti-Saloranta M/26 Aseen pääsuunnittelijana toiminut Aimo Lahti kehitteli samaan aikaan myös Suomi-konepistoolia, ja aseet muistuttavatkin toimintatavoiltaan hieman toisiaan. Vaikkei Lahti-Saloranta pikakivääri ollut yhtä luotettava kenttäolosuhteissa kuin esimerkiksi venäläinen Degtjarjov DP-27, tutummin ”Emma”, se säilyi Suomen Puolustusvoimain koulutuskäytössä 1970-luvulle asti.
Lahti-Saloranta M/26 Lahti-Saloranta M/26 (pv. lyh. "7,62 pk/26" ja "762 PK 26") on aseteknikko Aimo Lahden ja kapteeni Arvo Salorannan kehittämä pikakivääri, jonka toimintamekanismina on lyhyt piippurekyyli.
Siviilipalvelus Suomessa Siviilipalvelus on Suomen perustuslain 127 §:n tarkoittama vaihtoehto varusmiespalvelukselle. Siviilipalveluksen voi suorittaa kuka tahansa niin haluava asevelvollinen henkilö, jonka vakaumus estää varusmiespalveluksen suorittamisen. Lisäksi siviilipalveluksen joutuu suorittamaan nainen, joka haluaa keskeyttää vapaaehtoisen asepalveluksensa sen jälkeen, kun on kulunut 45 päivää hänen astumisestaan asepalvelukseen. Siviilipalveluksesta ei voi palveluksen alettua vaihtaa asepalvelukseen eikä siviilipalveluksen suorittamisen jälkeen voi liittyä reserviin.
Aimo Känkänen Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle vuonna 1990 Lahti-mitalin numero 26.
Sierra Leonen asevoimat Maassa ei ole asevelvollisuutta ja 18 vuoden ikä on minimi päästäkseen vapaaehtoiseen asepalvelukseen, tosin vanhempien suostumuksella myös tätä nuoremmatkin voivat päästä suorittamaan asepalvelusta. Naiset voivat myös suorittaa asepalveluksen. Päästäkseen suorittamaan asepalvelusta on pakko olla HIV-negatiivinen.
Lasse Mårtenson Hän suoritti asepalveluksen Riihimäen Viestirykmentissä.
Tuomas Huttunen Huttunen suoritti asepalveluksensa Lahden Urheilukoulussa.
Asevelvollisuus Suomessa Asevelvollisuus Suomessa on miesten velvollisuus osallistua maanpuolustukseen. Asevelvollisuuden merkittävin käytännön velvoite on varusmiespalveluksen tai siviilipalveluksen suorittaminen. Asevelvollisuudesta määräävät asevelvollisuuslaki ja siviilipalveluslaki. Kyseessä on osa perustuslain 127 §:ssa säädettyä maanpuolustusvelvollisuutta, joka koskee kaikkia Suomen kansalaisia. Asepalvelukseen ei kutsuta niitä, joilla on ahvenanmaalaisen kotipaikkaoikeus tietystä iästä alkaen. He voisivat palvella siviilipalveluksessa Ahvenanmaan maakunnan pelastustoimessa, mikäli heidät kutsuttaisiin palvelukseen. Myös se, jolla ei ole ahvenanmaalaisen oikeuksin velvollisuutta osallistua asepalvelukseen, voi suorittaa asepalveluksen manner-Suomessa vapaaehtoisesti. Tämä toteutuu yleensä ruotsinkielisessä joukko-osastossa Nylands Brigadissa.
Aimo Lahti Armeijan jälkeen Lahden ollessa töissä Valtionrautateillä asemamiesten esimiehenä hän toimi myös Riihimäen suojeluskunnan asemestarina. Kesällä 1921 Aimo Lahti nimitettiin Keski-Suomen Rykmentin asemestariksi, ja myöhemmin hän sai siirron Kouvolaan. Siirto oli tiedossa jo alun perin ja sen vuoksi muutti vaimo Ida heidän poikansa kanssa väliaikaisesti asumaan mummolaan Viialaan. Kouvolan asepajalla Lahden tehtävänsä oli aseiden korjaus, ja samalla hän teki pieniä keksintöjä. Hän oli tutustunut saksalaiseen Bergman M18 -konepistooliin, josta alkoi suunnitella parempaa versiota, koska siihen tuli helposti syöttöhäiriö. Viialalaisen maaseppä Salmisen kanssa hän lomallaan valmisti aseen prototyypin. Prototyyppi oli pienoismalli, joka kuitenkin osoitti sen toimivuuden, se toimi 7,65 mm pistoolinpatruunoilla. Aseen jatkokehittelyyn hän lainasi rahaa muun muassa viialalaiselta tehtailija "Kalle Taavetti Järvelältä".
Michel Debré Debré opiskeli Pariisissa Lycée Montaignessa ja myöhemmin Lycée Louis-le-Grandissa. Hän suoritti korkeakouluopintonsa École libre des sciences politiquessa ja hän suoritti tohtorin tutkinnon Pariisin yliopistossa. Lisäksi hän suoritti asepalveluksensa Saumurin École nationale d’équitationissa. Hän pääsi vain 22-vuotiaana Valtioneuvoston virkamieheksi.
Pertti Lipas Ammatilliset opintonsa Pertti Lipas suoritti ulkomailla. Hän valmistui kandidaatiksi (BA) Bowdoin Collegesta, Brunswickissa, Yhdysvalloissa vuonna 1955. Valmistuttuaan kandidaatiksi hän palasi Suomeen, jossa hän suoritti asepalveluksensa. Sotilasarvoltaan Lipas oli vänrikki.
Roman Abramovitš Abramovitš jätti yliopiston kahdesti kesken ja suoritti asepalveluksensa.
Ryhor Kastusjou Kastusjou opiskeli koneinsinööriksi ja suoritti asepalveluksensa neuvostoarmeijassa 1975–1977.
Aimo Lahti Välirauhan aikaan syksyllä 1944 liittoutuneiden valvontakomissio lopetti Aimo Lahden työt puolustusvoimien aseiden kehittäjänä. Vuodesta 1947 alkaen hän alkoi saada kenraalimajurin palkan mukaista eläkettä. Eläkepäivillään hän perusti Jyväskylässä pajan, jossa valmistettiin putkikone Salaputki Oy:lle, lihapullakone Karjakunnalle ja sähköuunit Teijon tehtaille. Jyväskylässä perhe asui aluksi Kansakoulukadulla. Perheen poika Olavi kiinnostui varhain taistelulentäjän ammatista. Hän menehtyi lentäjänä vuonna 1944 Utin lentokentällä epäonnistuneen nousun takia. Vanhemmat, varsinkaan äiti, eivät tästä koskaan toipuneet. Heidät on haudattu Jyväskylään Seppälänkankaan hautausmaalle (nykyisin Lahjaharjun hautausmaa). Vuonna 1997 Aimo Lahden muistoksi paljastettiin Eero Kökön suunnittelema muistokivi Viialassa.
Michael Swango Swango suoritti asepalveluksensa merijalkaväessä San Diegossa ja vapautui vuonna 1976.
Suomi-konepistooli Aimo Lahti suunnitteli aseen ensimmäisen mallin Bergmann MP18 -konepistoolin pohjalta vuonna 1922. Asetta valmistettiin lisenssillä myös Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä.
Jutta Zilliacus Zilliacuksen vanhemmat olivat Pietarista Suomeen vallankumousta pakoon muuttaneet virolaiset pianonvirittäjä Johann Kingo ja kotirouva Jenny (o.s. Pihlak). Hänen Johann-isänsä oli muusikko ja suoritti asepalveluksensa torvensoittajana tsaarin armeijassa Pietarissa 1890-luvulla. Asepalveluksen jälkeen hän piti omaa pianokauppaa Pietarissa. Äiti Jenny työskenteli myös Pietarissa suuriruhtinattaren hovissa. Zilliacuksen vanhemmat tapasivat toisensa vasta Suomessa.
Kansalaispalvelus Kansalaispalvelus on nuorille ikäluokille ehdotettu palvelusvelvoite, jonka voisi suorittaa asepalveluksena, siviilipalveluksena tai kriisinhallintataitoja opetellen.
Georgi Boos Boos suoritti loppututkinnon Moskovan energiainstituutissa 1986, jonka jälkeen hän suoritti asepalveluksensa Kaukoidässä. 
Boosin suku luettiin kriminsaksalaisiin, vaikka hänen sukunimensä on hollantilainen. Lisäksi suvussa on venäläisiä, armenialaisia ja juutalaisia.
Vuonna 1991 Boos perusti isänsä kanssa Svetoservis-yhtiön, joka kehitti ja valmisti valaistusjärjestelmiä.
Ahti Sonninen Sonninen suoritti asepalveluksensa vuosina 1937–1938 Käkisalmessa ja palveli sekä talvi- että jatkosodan aikana Karjalassa.
Patrik Borodavkin Hän on opiskellut Kallion ilmaisutaitopainotteisessa lukiossa Helsingissä. Borodavkin suoritti asepalveluksensa rannikkojääkärinä Uudenmaan Prikaatissa Dragsvikissä.
Juryi Žadobin Hän suoritti asepalveluksensa vuodesta 1972 lähtien ja valmistui Kazanin sotilaskomentajakoulusta 1976. Vuonna 1985 hän suoritti tutkinnon Malinovskin sotilasakatemiassa. Vuosina 1976-1990 hän eteni sotilasurallaan rykmentinkomentajaksi. Vuosina 1990-1999 hän toimi useissa Valko-Venäjän siviilipuolustuksen ja Sisäministeriön joukkojen komentajatehtävissä.
Kadonnutta aikaa etsimässä 1903
Gilberte synnyttää tyttären, joka teoksessa on neiti de Saint-Loup. Kertoja suorittaa asepalveluksensa.
Aimo Lahti Ennen armeijaa hän lopetti lasitehtaalla, ja aloitti marraskuussa 1915 työt Riihimäellä VR:n liikenneosastolla jarrumiehenä. Hän ehti myös 1918 ennen kutsuntoja olla kesän töissä Viialassa T. K. Järvelän sähkölaitoksella.
Lahti L-39 Lahti L-39 on Aimo Lahden vuonna 1939 kehittämä panssarintorjuntakivääri. L-39 on itselataava, ja siinä on kymmenen patruunan lipas. Suuren kaliiperin takia aseessa on huomattavan kova rekyyli, ja sekä sen paino että koko tekevät siitä vaikeasti kuljetettavan. Näistä syistä aseen kutsumanimeksi tuli ”Norsupyssy”. Kun panssarivaunujen panssarit kehittyivät paksummiksi, panssarintorjuntakivääreillä ei ollut enää käyttöä niille tarkoitetussa tehtävässä, vaan asetta käytettiin pitkän kantaman tarkka-ammuntaan, panssarivaunujen häirintään sekä muunneltuna ilmatorjuntaan.
József Galamb Käytyään koulunsa Makóssa ja Szegedissä Galamb opiskeli Budapestissä insinööriksi. Hän valmistui 1901. Tämän jälkeen hän suoritti asepalveluksensa laivastossa konemiehenä.
Aseistakieltäytyminen Suomessa Vuosittain noin 25 000 miestä suorittaa varusmiespalveluksen ja noin 2 000 siviilipalveluksen. Vuonna 2018 vapaaehtoiseen asepalvelukseen haki 1516 naista.
Aimo Tukiainen Tukiainen jatkoi taideopintojaan Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1938–1939 ja 1940–1941, talvisodan katkaistessa ne välillä. Hänen kuvanveiston opettajanaan toimi Felix Nylund. Tukiainen vapautettiin asepalveluksesta, koska hänelle oli tullut keuhko- ja kilpirauhasvika 15-vuotiaana katutappelussa tapahtuneesta puukotuksesta, joten hän oli sotavuodet työpalvelussa ammusvarikolla Vallisaaressa. Tänä aikana hän myös teki läpimurtoteoksensa, marmorisen "Sotilaan pään" (1940). Tukiaisen varhaisimman kauden tärkeimmät työt olivat enimmäkseen vakavan realistisia marmorisia, dioriittisia ja graniittisia ihmisenpäitä.
Kristian Pulli Pulli valmistui ylioppilaaksi Jämsän lukiosta keväällä 2013. Hän suoritti asepalveluksensa Lahdessa Hämeen Rykmentin Urheilukoulussa. Pulli opiskelee Tampereen teknillisessä yliopistossa.
Richard Lorentz Ylioppilaaksi Lorentz valmistui Viipurin yhteiskoulusta vuonna 1919. Hän suoritti asepalveluksensa Meripataljoona 19:ssä, minkä jälkeen hänet hyväksyttiin toiselle kadettikurssille vuonna 1919.
Vlad Filat Filat suoritti asepalveluksensa Simferopolissa ja Sevastopolissa ja opiskeli lakia Romanian Iașin yliopistossa vuodesta 1990. Vuoteen 1998 asti hän työskenteli lähinnä Romaniassa.
Charly Salonius-Pasternak Salonius-Pasternak on asunut useita vuosia ulkomailla. Hän suoritti kansainvälisen ylioppilastutkinnon Brysselissä, minkä jälkeen hän opiskeli Connecticutin Wesleyan Universityssä vuosina 1993–1997 ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon pääaineenaan valtiotiede. Hän palasi Suomeen suorittamaan asepalveluksen Dragsvikissä rannikkojääkärinä ja on sotilasarvoltaan luutnantti. Hän työskenteli joitakin vuosia Amsterdamissa teknologiatutkimusyrityksessä kunnes palasi työskentelemään Yhdysvaltoihin vuonna 2001. Vuosina 2004–2008 hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja suoritti valtiotieteiden maisterin tutkinnon.
Lahti L-39 Kaikki eivät kuitenkaan olleet vakuuttuneita 13 mm ammuksen riittävyydestä panssarintorjuntakäyttöön. Erityisesti jalkaväen tarkastaja kenraalimajuri Erik Heinrichs kannatti sitä voimakkaasti. Sotatalouspäällikkö kenraalimajuri Erik Grandell ehdotti 20 mm:n asetta ja vuoden 1938 kesällä suoritetut koeammunnat prototyyppiaseella tukivat tätä näkemystä, joten samalla ryhdyttiin kehittämään järeämpää 20 mm panssarintorjuntakivääriä. Molempia asetyyppejä kehitti Aimo Lahti. Panssarintorjuntakonekiväärin ammukseksi vakiintui aseen kanssa samanaikaisesti kehitetty 13,2 mm patruuna jonka läpäisykykyä yritettiin parantaa kokeilemalla erilaisia erikoisluoteja.
Lahti L-39 Järeämmän panssarintorjuntakiväärin kaliiperiksi valittiin 20 x 138 mm, jolloin ase oli yhteensopiva useiden ulkomaalaisten 20 mm ampumatarvikkeiden kanssa. Kesäkuussa 1939 asetyyppejä vertailtiin ja 20 mm panssarintorjuntakivääri havaittiin ylivoimaiseksi. Henkilöstön kitkat ja Erik Heinrichsin päättämättömyys viivyttivät valmistuspäätöstä syyskuun 6. päivään.20 mm kivääri valittiin virallisesti armeijan kevyeksi panssarintorjunta-aseeksi nimellä ”20 mm panssarintorjuntakivääri 39”. Aseen suunnittelija Aimo Lahti antoi aseelle nimen L-39.
Mannerheimin patsas (Lahti) Veikko Leppänen luonnosteli patsaan alun perin Helsingin ratsastajapatsashanketta varten. Helsingin veistoskilpailun voittajaksi valittiin kuitenkin kuvanveistäjä Aimo Tukiaisen ehdotus, Leppäsen jäädessä kunniamaininnalle. Joukko arvovaltaisia lahtelaisia teki tällöin aloitteen ratsastajapatsaan saamiseksi Lahteen Leppäsen luonnoksen pohjalta. Perustettiin patsastoimikunta, joka järjesti keräyksen hankkeen onnistumiseksi. Patsaan paljastustilaisuudessa oli läsnä tuhansittain entisiä rintamamiehiä ja lottia. Paikalla oli myös tasavallan presidentti Urho Kekkonen, joka jo patsaan valmistumisvaiheessa oli käynyt Leppäsen ateljeessa.
Aimo Vuorinen Vuorinen kävi 5 luokkaa Hämeenlinnan lyseota ja suoritti sitten ammatillisia opintoja. Hän muutti Hämeenlinnasta Lappeenrantaan 1951.
TUL Cup 1951 Mestarijoukkue : Veikko Heiskanen, Pertti Koivisto, Into Koskimaa, Sulo Parkkinen, Kaarlo Kalavainen, Aimo Sommarberg, Yrjö Rainero, Kauko Hakala, Mauri Vanhanen, Pertti Vanhanen, Kalle Lahti, varalla Esko Glummerus ja Matti Salmelainen.
Juri Jevdokimov Jevdokimov vietti lapsuutensa Ukrainassa. Asepalveluksensa hän suoritti Saksassa ja opiskeli insinööri-mekaanikoksi. Vuonna 1974 hän siirtyi "Kovdorstroin" pyynnöstä Murmanskin alueelle jossa työskenteli mekaanikkona ja työnjohtajana.
Kalle Järvinen Kalle Järvinen suoritti asepalveluksensa vuosina 1922–1923. Hän oli saanut arestirangaistuksia juopumuksesta ja epäsotilaallisesta käyttäytymisestä. Tällaisista tekijöistä huolimatta hänet kelpuutettiin muutamaa vuotta myöhemmin kanta-aliupseeriksi.
Lari Laurikkala "Salatut elämät" -sarjasta pitämänsä tauon aikana Laurikkala suoritti asepalveluksen Santahaminassa. Armeijan jälkeen hän keskittyi oman yrityksensä pyörittämiseen ja lähti mukaan lääkinnällisiä sieniä myyvään yritykseen.
Brasilian puolustusvoimat "CIA World Factbookin" mukaan asevelvollisuus kattaa 19–45-vuotiaat miehet. Asepalvelus on pakollinen ja kestää 9–12 kuukautta. Vapaaehtoisesti asepalveluksen voi suorittaa jo 17-vuotiaana. Brasilian puolustusvoimien miesvahvuus oli vuoden 2005 arvion mukaan 45,5 miljoonaa 19–49-vuotiasta miestä ja 38 miljoonaa 19–49-vuotiasta naista. Näistä asepalvelukseen sopiviksi arvioitiin 33 119 098 miestä ja 38 079 722 naista. Vuoden 2005 arvion mukaan 1 785 930 miestä saavuttaa ja 1 731 648 saavuttaa asevelvollisuusiän vuosittain.
Matti Autio (s. 1920) Autio pääsi ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1939, suoritti asepalveluksen ilmavoimissa ja toimi talvisodassa lentoupseerina. Vuosina 1941–1942 hän oli SS-koulutuksessa Saksassa ja palasi taas ilmavoimiin.
Ilmatorjunta Lähi-ilmatorjuntaa voidaan suorittaa rynnäkkökiväärin ilma-ammunnalla, mikä Suomessa opetetaan asepalveluksessa peruskoulutuskaudella, kevytkonekiväärin ilma-ammunnalla tai ilmatorjuntakonekiväärin ammunnalla. Ilma-ammuntaa voidaan kuitenkin harjoittaa periaatteessa millä tahansa suorasuuntausaseella.
Eduard Bloch Bloch opiskeli lääketiedettä Prahassa, minkä jälkeen hän suoritti asepalveluksensa Itävallan armeijassa. Vuonna 1899 hänet komennettiin Linziin, jonne hän armeijasta päästyään päätti jäädä. Hän perusti yksityisen vastaanoton vuonna 1901.
Christian Palin Christian Palin (s. 1. helmikuuta 1978 Montevideo, Uruguay) on neoklassista metallia soittava muusikko. Palin syntyi Montevideossa, josta hän muutti perheensä kanssa Suomeen 20-vuotiaana. Hän suoritti asepalveluksen Suomessa 1999.
Suomi-konepistooli Suomi-konepistooli on Aimo J. Lahden vuonna 1922 suunnittelema avoimelta lukolta ampuva massasulkutoiminen konepistooli, jota Tikkakoski Oy valmisti vuosina 1931–1953 kaikkiaan noin 80 000 kappaletta. Lahti suunnitteli sen Bergmann MP18 -konepistoolin pohjalta, ja sitä valmistettiin lisenssillä myös Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä.
Diabetes Ykköstyypin diabetes johtaa Suomessa automaattiseen vapautukseen asepalveluksesta sekä rauhan että sodan aikana, sillä sen hoito saattaisi olla kenttäoloissa ylivoimaisen vaikeaa. Hyvin sairautensa hoitavat diabeetikot voivat kuitenkin anomuksesta saada erityisluvan suorittaa asepalvelus.
Norman Tebbit Tebbit syntyi työväenluokkaiseen perheeseen ja työskenteli journalistina Financial Timesissa ennen asepalvelustaan 1949, jonka suoritti ilmavoimissa lentäen Meteor- ja Vampire-suihkuhävittäjiä. Asepalveluksen jälkeen hän meni British Overseas Airwaysin lentäjäksi 1953.
Arvo Saloranta Arvo Ensio Saloranta (26. joulukuuta 1895 Renko – 3. huhtikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen asesuunnittelija ja kenraalimajuri. Hän on tunnettu Lahti-Saloranta M/26 -pikakiväärin kehittämisestä yhdessä aseteknikko Aimo Lahden kanssa. Hän toimi puolustusvoimien asesuunnittelun ja taisteluvälineiden kehittämisen tehtävissä ja kehitti myös useita miinoja ja sytyttimiä.
Bevin Boys Bevin Boys () olivat brittiläisiä asevelvollisia, jotka määrättiin työskentelemään hiilikaivoksissa vuosina 1943–1948. Valinnat tehtiin arpomalla, ja kaikkiaan kaivoksissa asepalveluksensa suoritti 48 000 miestä. Järjestelmä sai nimensä työministeri Ernest Bevinin mukaan.