mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Alaskankarikukko Alaskankarikukko ("Arenaria melanocephala") on Alaskan kotoperäinen kahlaaja. Se elää Alaskan länsi- ja eteläosissa, ja talvehtii Kaakkois-Alaskasta Luoteis-Meksikoon ulottuvalla rannikkoalueella. Lajin holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Pohjois-Amerikan luoteisrannikolta 1829.
Alaska Alaska ei ole jaettu piirikuntiin kuten muut Yhdysvaltain osavaltiot, vaan jakoyksiköt ovat borougheja, hallintoalueita, joita osavaltiossa on 16. Eräät kaupungit muodostavat oman hallintoalueensa. Lisäksi osavaltiossa on hallintoalueeton alue, joka on jaettu 11 väestönlaskenta-alueeseen. Alaskan hallintoalueet ovat:
Päivämääräraja Vuoteen 1867 saakka Alaska kuului Venäjälle, ja siellä oli sama päivämäärä kuin muuallakin Venäjällä. Päivämääräraja kulki pitkin Alaskan ja Brittiläisen Pohjois-Amerikan (nykyisen Kanadan) välistä rajaa. Kun Yhdysvallat osti Alaskan, Venäjällä oli siellä vielä silloin noudatetun juliaanisen kalenterin mukaan perjantai 6. lokakuuta 1867, mikä gregoriaanisen kalenterin mukaan olisi ollut 18. lokakuuta. Kun kauppa oli tullut voimaan, päivämääräraja siirrettiin Yhdysvaltojen hallituksen päätöksellä Beringinsalmeen, jolloin Alaskassa siirryttiin edelliseen viikonpäivään niin, että siellä oli kaksi perjantaita peräkkäin. Samalla siellä kuitenkin siirryttiin myös gregoriaaniseen kalenteriin, joka oli (päivämäärien, mutta ei viikonpäivien osalta) tuolloin 12 päivää edellä juliaanista. Näin ollen perjantain 6. lokakuuta 1867 jälkeen Alaskassa tuli perjantai 18. lokakuuta 1867.
Valdez Valdez on satamakaupunki Alaskassa. Trans-Alaskan öljyputken toinen pää päättyy Valdeziin, minkä vuoksi se on tärkeä öljysatama. Kaupungissa on 4 036 asukasta (). Valdez on antanut nimensä myös Alaskan edustalla karille ajaneelle Exxon Valdez -öljytankkerille.
Regus Vuonna 2001 Regus osti Stratis Business Centers –nimisen, amerikkalaisen toimistohotelliketjun ja laajentui siten USA:han. Myöhemmin samana vuonna Reguksen toimitilat New Yorkin World Trade Centerin länsitornin 93. kerroksessa tuhoutuivat  syyskuun 11. Päivän terrori-iskussa tappaen viisi Reguksen toimihenkilöä.
Sacha Remling Vuonna 2014 Remling ja Edu Kehäkettunen alkoivat juontaa "Hesa o Ygöne" -nimistä ohjelmaa Radio Helsingissä. Ygösen jälkeen Remling siirtyi "Radio Helsingin aamuihin", jossa hänen juontajakavereinaan olivat Maria Veitola ja Aleksi Pahkala. Keväällä 2015 Remling lopetti juontajana Radio Helsingissä ja muutti USA:han.
Alaskan Klee Kai Vaatimuksien mukainen Alaskan klee kai näyttää pieneltä siperianhuskylta. Vaikka rotujen tulisi muistuttaa pitkälti toisiaan, niillä on fyysisiä eroavaisuuksia: alaskan klee kailla on lyhyempi kuono, suuremmat korvat ja korkeammalle asettunut häntä, jotka erottavat sen selvästi siperianhuskysta.
Alaska Vuonna 1968 Prudhoe Baystä Alaskan pohjoisrannikolta löydettiin valtava esiintymä öljyä ja maakaasua. Jotta löytöä voitaisiin hyödyntää tehokkaimmin, Alaskan halki rakennettiin 7,7 miljardia dollaria maksanut ja 1 300 kilometriä pitkä öljyputki Valdezin satamakaupunkiin.
Jupikit Jupikit, jupikeskimot (Keski-Alaskan jupikiksi "Yup'ik") on toinen eskimokansoista. Toinen on inuitit. Jupikit asuvat Etelä- ja Lounais-Alaskassa, siellä täällä Koillis-Siperian rannikolla ja Beringinmeressä sijaitsevalla Saint Lawrencen saarella. Nämä jaetaan seuraaviin ryhmiin: tyynenmerenjupikit ("alutiiqit") Etelä-Alaskassa, alaskanjupikit Alaskan länsiosissa ja siperianjupikit Saint Lawrencen saarella sekä Koillis-Siperiassa. Siperiassa asuvat naukaninjupikit ja sirenikit, näistä erityisesti jälkimmäiset, ovat etnisenä ryhmänä ja kielenä lähes hävinneet. Jupikkien kieliryhmä, jupikkielet, jaetaan viiteen eri kieleen.
Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit Itse Thulen kulttuuri syntyi Alaskan pohjoisrannikon ja lähialueen saaristojen valaanpyyntikulttuurien sulautuessa noin 700–1000 Pohjois-Alaskan rannikoilla. Birnirkin kulttuuri nousi Pohjois-Alaskan rannikolle noin 900 jaa., ja tämä muuttui pian Thulen kulttuuriksi. Varhainen "Thulen kulttuuri" 500–1100 omaksui valaan metsästyksen. Valaanpyynti alkoi nyt 500 vuoden tauon jälkeen. Hyljettä ja mursua pyydettiin myös, kalastettiin, maalla metsästettiin karibua ja linnustettiin. Tätä varhaisvaihetta luonnehtivat harppuunat, keihäät veneet, koristeltu keramiikka, hiotut liuskekivityökalut
Alaska Aces Alaska Aces on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Anchoragesta Alaskasta. Seura pelaa ECHL-liigaa, ja se on voittanut liigan mestaruuden kaksi kertaa. Seuran kuuluisia entisiä pelaajia ovat muun muassa Scott Gomez, Brandon Dubinsky, Chris Beckford-Tseu ja Marek Schwarz
Alaskan tie Alaskan tie () on Dawson Creekistä (Brittiläinen Kolumbia, Kanada) Delta Junctioniin (Alaska, Yhdysvallat) johtava tie, joka rakennettiin toisen maailmansodan aikana 1941–1942. Se on 2 451 kilometriä pitkä. Tie kulkee muun muassa Whitehorsen (Yukon, Kanada) kautta.
Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit Varhaisia Aleuttien merinisäkkäiden pyyntiin liittyviä löytöpaikkoja ovat yli 7000 vuotta vanha Anangula ja noin 15 000 v vanha Onion Portage. Alaskassa varhaisin mikroliittiperinne oli NAMANT. Alaskaan syntyi monenlaisia pyyntikulttuureja jääkauden päättymisen aikoihin noin 8000 eaa..
Mark Begich Mark Peter Begich (s. 30. maaliskuuta 1962, Anchorage, Alaska) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja Alaskan osavaltion senaattori. Vuonna 2008 Begich voitti Alaskan senaattorivaaleissa istuvan senaattori Ted Stevensin, joka oli senaatin pitkäaikaisin republikaanipoliitikko. Hän astui virkaan tammikuussa 2009.
Sylvi-Kyllikki Kilpi Sodan aikana Kilpi osallistui aktiivisesti juutalaisten ja muiden natsien vainoamien avustamiseen. Muun muassa Bertolt Brecht perheineen oleskeli Kilven kotona pakomatkallaan Saksasta USA:han. Kilpi vastusti onnistuneesti Valtiollisen poliisin johtajan Arno Anthonin johtamaa hanketta lähettää Suomeen paenneita juutalaisia Saksaan.
Alaskan osto Alaskan myymisen myötä Venäjä luopui viimeisestä siirtokunnastaan Pohjois-Amerikan mantereella. Alaskassa asuneet venäläiset saivat kaupan jälkeen poistua vapaasti takaisin Venäjälle tai hakea kolmen vuoden sisällä Yhdysvaltain kansalaisuutta. Valtaosa venäläisistä päätti palata takaisin kotimaahansa.
Alaska 1850-luvun lopulle tultaessa Alaskan siirtokunta oli kuihtumassa kasaan turkisten saatavuuden romahdettua. Kuvernööri Furuhjelm yritti viivyttää Alaskan myyntiä Yhdysvalloille ja yritti muutenkin pitää siirtokunnan asutuksen kasassa. Suomalaisväestöä ei kuitenkaan tullut enää juurikaan lisää. Lisäksi osa suomalaista pyrki venäläistymään muun muassa kääntymällä ortodoksisuuteen, jotteivät olisi erottuneet venäläisistä. Tosin monet myös pitivät kiinni identiteetistään. Esimerkiksi vuonna 1849 Sitkassa syytettiin suomalaisia Jacob Lehtosta ja Bergiä ortodoksisen uskonnon halventamisesta aleuttien keskuudessa. Kun siirtokunta myytiin vuonna 1867 Yhdysvalloille, monet suomalaisista lähtivät takaisin Suomeen tai muualle Venäjän valtakuntaan. Osa myös päätyi San Franciscon venäläisyhteisöön osan jäädessä paikoilleen. Suomalaisten rakentama luterilaisen kirkon rakennus purettiin vuonna 1888, mutta Alaskan luterilaiset jatkoivat aktiivisia kokoontumisia ja omia juhlia kodeissaan aina 1930-luvulle asti, joten heidän joukossaan oli ilmeisesti myös suomalaisia ja heidän jälkeläisiään. Vuonna 1942 luterilainen kirkko rakennettiin uudelleen. 1900-luvulla Alaska sai myös osansa suomalaissiirtolaisten muutosta Yhdysvaltoihin. Lisäksi vuonna 1926 Yhdysvallat toi Norjasta ja Suomesta 126 saamelaista opettamaan eskimoille, kuinka asettaudutaan paikalleen ja pidetään kotieläimiä. Näidenkin saamelaisten jälkeläisiä asuu edelleen Alaskassa. Yhdeksi syyksi sille, miksi suomalaisia on asunut eri aikoina Alaskassa, on arveltu alueen Suomea ja erityisesti Lappia muistuttavaa luontoa.
Fuck Vivaldi Fuck Vivaldi on rap-artisti Eevil Stöön ja rap-artisti/tuottaja RoopeK:n 20. heinäkuuta 2012 julkaistu yhteisalbumi. Ilmestyttyään albumi sijoittui Suomen virallisen albumilistan kärkeen. Monsp Recordsin julkaisema albumi on levy-yhtiön kolmas Suomen virallisen albumilistan ykköseksi noussut albumi. Kaksi aikaisempaa ovat JVG:n "Mustaa kultaa" (2011) ja "jvg.fi" (2012).
Eevil Stöö Eevil Stöö ja Ceebrolisticseista tunnettu RoopeK, alias Koksukoo, julkaisivat "Fuck Vivaldi" -nimisen albumin 20. heinäkuuta 2012. Koksukoo vastaa kokonaan albumin tuotannosta ja räppää albumin neljällä kappaleella. Albumilla vierailevat myös muun muassa DJ Kridlokk, OG Ikonen ja Pepsi P. Albumin julkaisun kunniaksi järjestettiin myös "Fuck Picasso" -niminen taidenäyttely, jossa esiteltiin eri taiteilijoiden tekemiä Eevil Stööhön liittyviä teoksia kuten maalauksia, julisteita ja valokuvia. Näyttelyssä oli nähtävillä myös "Fuck Vivaldi" -albumin kannessa oleva rintakuva. Näyttely järjestettiin Helsingin Kalliossa 18.–22. heinäkuuta 2012. Näyttelyn kaikki teokset olivat myytävänä. "Fuck Vivaldi" nousi ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan kärkeen, ja se oli myös ehdolla Emma-gaalassa 2013 vuoden hiphop- reggae- ja urbanalbumi -palkinnon saajaksi.
Vivaldi (selain) Selain perustuu Chromium-projektiin.
Ottone in villa Lallin, jonka kanssa Vivaldi tulisi työskentelemään useasti myöhemminkin, libretto ei ole täysin hänen omansa vaan se perustuu Francesco Maria Picciolin "Messalinaan", jonka sovitti musiikkiin Carlo Pallavicino vuonna 1680. Lallin muutokset tähän tekstiin heijastelevat muutoksia oopperan maailmassa ja yleisön maussa: Hän yksinkertaisti monimutkaisia juonikuvioita, vähensi henkilöiden määrän kahdeksasta viiteen ja aarioita 65:stä 28:aan. Ensi-illan kokoonpano oli Maria Giusti (Cleonilla), Diana Vico (Ottone), Bartolomeo Bartoli (Caio Silio), Gaetano Mozi (Decio) ja Margherita Faccioli (Tullia). Vivaldi soitti itse joskus sooloviulua näytöksissä.
RN Ugolino Vivaldi Alus upotettiin 10. syyskuuta 1943.
Vivaldi (selain) Selain julkaistiin virallisesti 6. huhtikuuta 2016.
Ratsutyttö (kirjasarja) Sassalla on myös kissoja. Chopin, Mozart, Vivaldi ja Bizet. Ja sitten on sekarotuinen koira, Jeni.
Vivaldi (selain) Kahdeksan kuukautta version 1.0 julkaisun jälkeen selaimella on noin miljoona käyttäjää. Selaimen kohteena ovat web-kehittäjät ja nk. tehokäyttäjät.
Alex Klein Kleinin levytyksiin kuuluu tulkintoja Schubertin, Hummelin, Telemannin, Bachin, Albinonin, Vivaldin, Brittenin, Martinůn, Straussin ja Blissin teoksista eri levymerkeille.
Little Big Bändi on kertonut, että siihen vaikuttivat erilaiset muusikot, aina Cannibal Corpsesta, NOFXsta, Red Hot Chili Peppersistä, Rammsteinistä ja The Prodigystä Mozartiin ja Vivaldiin.
Gian Francesco Malipiero Malipiero julkaisi laitoksensa Monteverdin kokonaistuotannosta. Hän julkaisi myös laitoksia muiden säveltäjien (mm. Vivaldi, Corelli, Frescobaldi) teoksista ja kirjoitti useita artikkeleita.
Texasin yliopisto, San Antonio Texasin yliopisto, San Antonio (engl. The University of Texas at San Antonio, käytetään lyhenteitä UT San Antonio tai UTSA) on osavaltiollinen julkinen yliopisto San Antoniossa Texasissa. Se kuuluu laajempaan niin kutsuttuun University of Texas Systemiin. Yliopisto on perustettu 5. kesäkuuta 1969 ja siellä on lähes 30 000 opiskelijaa.
Michail Antonio Antonio on Tooting & Mitcham Unitedin kasvatti. Hän oli hyvin lähellä tehdä juniorisopimuksen Tottenham Hotspurin kanssa, mutta sopimus kaatui siihen, että Antonion äiti halusi tämän opiskelevan pelaamisen sijasta. Vuonna 2008 Antonio siirtyi kuitenkin Tooting & Mitchamista Readingin riveihin. Hän pelasi seuran paidassa vuosina 2008–2012 28 Englannin mestaruussarjan ottelua tehden yhden maalin. Suurimman osan Reading-ajastaan Antonio vietti lainalla Tooting & Mitchamissa, Cheltenham Townissa, Southamptonissa, Colchester Unitedissa ja Sheffield Wednesdayssa. Kaudella 2009–2010 Antonio voitti Southamptonin kanssa Football League Trophyn.
RN Ugolino Vivaldi Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta. Sen köli laskettiin 16. toukokuuta 1927 ja alus laskettiin vesille 9. tammikuuta 1929. Alus liitettiin laivastoon 6. maaliskuuta 1930.
Antonio Mayor Antonio José Mayor Hernández (eli "Antonio", s. 20. huhtikuuta 1983) on espanjalainen beachfutispelaaja, joka edustaa FC Barcelonaa ja Espanjan beachfutismaajoukkuetta. 174 senttimetriä pitkä ja 73 kilogrammaa painava Antonio on pelipaikaltaan hyökkääjä.
San Antonio (Texas) Ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat San Antonion alueelle 1691, kun espanjalaisten retkikunta saapui metsätasangolle, jota halkoi coahuiltecanien Yanaguanaksi kutsuma joki. Espanjalaiset nimesivät joen San Antonioksi Antonius Padovalaisen mukaan, sillä he olivat päässet joelle Antoniuksen päivänä. Coahuiltecanit kärsivät apassien sorrosta ja pyysivät pian espanjalaisilta suojelua ja kristinuskoon käännyttämistä. Espanjalaiset perustivat 1718 San Antonio de Valeron lähetysaseman, joka tunnetaan nykyään paremmin nimellä Alamo, ja sitä suojelemaan San Antonio de Bexarin linnoituksen. San Antonion lähetysasema siirtyi 1793 pois kirkon hallinnasta, ja sen ympärille kasvaneesta asutuskeskuksesta tehtiin kaupunki 1809.
Elvira Madigan (vuoden 1967 elokuva) Elokuvassa käytetään paljon Mozartin ja Vivaldin musiikkia. Mozartin pianokonserttoa nro 21 kutsutaan joskus ”Elvira Madigan -konsertoksi”, koska sen hidas osa tuli niin tunnetuksi elokuvassa Géza Andan soittamana.
Eeva-Leena Pokela Vuonna 1982 Pokela juonsi radiossa musiikkiohjelmaa "Virtasesta Vivaldiksi − Musiikinteorian kuntokoulu" yhdessä Timo von Creutleinin ja Jukka Louhivuoren kanssa. Ohjelma koostui kaikkiaan 32 jaksosta, joista kukin oli noin 20 minuutin pituinen.
Keinotekoinen kieli Keinotekoinen kieli eli tekokieli on kieli, joka ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan jonka fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti.
Limburgin kieli Limburgin kieli on alueellinen kieli, jota puhutaan Limburgin maakunnassa Alankomaissa ja samannimisessa provinsissa Belgiassa sekä Saksan puolella lähellä Alankomaiden ja Belgian rajaa. Limburgilla on Alankomaissa virallisen alueellisen kielen asema ja sille on luotu oma kirjoitusoppi ja kielioppi. Kielellä on myös on oma ISO-koodi (li). On kuitenkin kiisteltyä onko kyseessä itsenäinen kieli vai hollannin murre.
Yläalkeiskoulu Yläalkeiskoulu oli Suomessa vuoden 1843 koulujärjestyksen perusteella luotu 4-luokkainen koulu josta pääsi edelleen kaksivuotiseen lukioon. Koulujärjestys korvasi vanhan triviaalikoulun ala- ja yläalkeiskoululla. Koulujen opetusohjelmaan otettiin reaaliaineita ja uusia kieliä, myös suomen kieli oli näiden joukossa. Opetusohjelmaan kuului myös pakollisena aineena voimistelu vaikkakaan siihen ei useissa kouluissa ollut tiloja eikä päteviä opettajia. Suomessa toimi 10–11 yläalkeiskoulua.
Šinan kieli Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Osa šinoista osaa myös kašmiria tai tiibetiläisiä murteita. Viime aikoina šinaa varten on luotu urduun perustuva kirjoitusjärjestelmä.
Kuvitteellinen kieli Taidekielen tarkoituksena on yleensä olla esteettisesti miellyttävä. Toisin kuin kansainväliset apukielet tai suunnitelmakielet, taidekielet ovat yleensä luonnollisten kielen oloisia, jolloin niihin sisältyy monimutkaisia kielioppisääntöjä ja epäsäännöllisyyksiä. Monet taidekielet on luotu keinotekoisia maailmoja, kuten "Tähtien sodan" universumia tai Keski-Maata varten. Joillakin taas ei ole mitään erityistä käyttötarkoitusta, vaan ne on luotu esimerkiksi harrastuksena.
Eenokin kieli John Deen päiväkirjoista selviää, että hän uskoi vastaanottaneensa kielen sanaston enkeleiltä Edward Kelleyn välittämänä. Dee ei päiväkirjoissaan käyttänyt nimitystä "Enochian" vaan hän viittasi kieleen muun muassa nimillä "enkeli", "taivaallinen puhe", "enkeleiden kieli", "Jumalan äidinkieli", "pyhäkieli" tai jopa "Aadamin kieli" (sillä Deen mukaan Aadam käytti kieltä paratiisissa ollessaan kaikkien luotujen asioiden nimeämiseen). Nimi "Enochian" johtuu Deen väitteestä, että patriarkka Hanok (Eenok) oli ollut viimeinen ihminen (ennen Deetä ja Kelleytä), joka osasi kieltä.
Viron kieli Viron kirjakieli, kuten suomenkin, syntyi uskonpuhdistuksen myötä 1500-luvulla. Ensimmäiset painetut kirjat olivat baltiansaksalaisten kirkonmiesten kirjoittamaa hartaus- ja kansanopetuskirjallisuutta. Äidinkielisten virolaisten kirjoittama kauno- ja tietokirjallisuus sekä vironkielinen lehdistö alkoivat kehittyä vasta 1800-luvulla. Tällöin viron kieltä alettiin voimakkaasti kehittää: ortografia uudistettiin, runsaasti uudissanoja kehitettiin, myös murteiden ja suomen kielen mallin pohjalta. Essiivisija elvytettiin suomen essiivin mallin mukaisesti. 1900-luvun alun kielenuudistusliike otti käyttöön myös uudissanoja, jotka oli luotu ”tyhjästä”, pelkästään rakenteellisin ja esteettisin perustein (esimerkiksi "veenma" ’vakuuttaa’, "siiras" ’vilpitön’, "relv" ’ase’).
Keinotekoinen kieli Keinotekoisia kieliä on luotu satojen vuosien aikana tuhansia, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut suurta läpimurtoa. Koska kuka tahansa voi luoda keinotekoisen kielen, on niiden määrää mahdotonta laskea.
Haltia (Arda) Quenya ja "sindarin" kieli ovat Tolkienin pisimmälle koskaan kehittämänsä kielet. Quenyan hän muotoili pääosin ihailemansa suomen kieliopin pohjalta ja "sindarin" kielen pääosin kymrin kieliopin pohjalta. Tolkien hartaana katolilaisena kertoi haltioiden pohjalla olleen mielikuvan siitä, millaisia ihmiset olisivat, mikäli syntiinlankeemusta ja perisyntiä ei milloinkaan olisi tapahtunut. Englannin sana "Elves" ja monet haltioihin liittyvät yksityiskohdat sinänsä palautuivat Tolkienille rakkaaseen esikristilliseen mytologiaan ja kansanperinteeseen.
Keinotekoinen kieli Tällaisen luokittelun rajat ovat hyvin hämärtyviä. On esimerkiksi olemassa keinotekoisia maailmoja varten luotuja apukieliä, ja joidenkin kielten osalta on vaikea sanoa ovatko ne taidekieliä vai suunnitelmakieliä, tai suunnitelmakieliä vai apukieliä.
Udmurtin kieli Pääosa udmurtin sanastosta on yhteistä muiden permiläisten kielten kanssa. Kulttuurisanat ovat tavallisimmin lainattu tataarista. Vanhempi turkkilainen lainasanakerrostuma on bolgaarinturkkilaiset lainat. Moderniin yhteiskuntaan liittyvä sanasto on tavallisimmin lainattu venäjästä, vaikka 1990-luvulta alkaen on luotu myös runsaasti uudissanoja.
Ido Keinotekoisesti luotuna kansainvälisenä apukielenä ido ei kuulu millekään kansalle tai valtiolle eikä se myöskään ole minkään valtion virallinen kieli. Sen puhujia on ympäri maailmaa, eniten kuitenkin keskisessä ja eteläisessä Euroopassa. Idoa ei ole rajoitettu millekään ihmisryhmälle, joten sitä voi opiskella kuka tahansa.
Eropaperit Reija Palttala kiittää arviossaan "Keskisuomalaisessa" kirjaa monesta näkökulmasta: Ihmissuhteiden perustilanteiden kuvaus on eläytyvä, kerronnan rakenne on taitavasti luotu ja kieli rikasta, eri tarinalinjat lomittuvat poikkeuksellisen sujuvasti. Erityisesti Palttala mainitsee, että lapsen sisäisen maailman kuvaus on hienosti onnistunutta.
Keinotekoinen kieli Keinotekoiset kielet jaetaan usein sanastonsa alkuperän mukaan kahteen päälajiin, jotka ovat aprioriset ja aposterioriset kielet. Aprioriset kielet on lähes kokonaan luotu tyhjästä. Aposterioriset kielet sen sijaan pohjautuvat yhteen tai useampaan olemassa olevaan kieleen muun muassa äänneopin, kieliopin ja sanaston osalta.
Tanssiteatteri 1960-luvulle tultaessa saksalaisessa tanssiteatterissa oli luotu mielikuvitukseen, fyysisyyteen, aistillisuuteen ja visuaaliseen kuva-ajatteluun perustuva uusi näyttämöestetiikka. Se oli mielikuvitukseen pohjautuvaa teatteria, jossa puhuttu kieli oli korvattu ele- ja liikekielellä. Tanssi omaksui toisaalta teatterin puolelta kuvaestetiikkaa sekä elokuvamaisen avoimen ja vaihtelevan dramaturgian.
Abazan kieli Abazan kirjakieli on luotu vuonna 1932. Sen normit perustuvat tapantan murteeseen. Aluksi käytettiin latinalaista kirjaimistoa, mutta vuonna 1938 siirryttiin kyrilliseen aakkostoon. Abazan kielessä on vain kaksi vokaalifoneemia, mutta peräti 63 konsonanttia, joita merkitään erilaisin kirjainyhdistelmin. Lisämerkkejä kirjaimistossa on vain yksi: Ӏ (”palotška”).
Makedonian kieli Nykyisen makedonian kielen käyttö kirjallisesti alkoi 1700-luvun lopun eteläslaavilaisen nationalismin myötä. Aluksi makedonialaiset ja bulgarialaiset kirjailijat tekivät yhteistyötä, mutta yhteistä perustaa kirjakielelle ei saatu luotua, mikä johti 1800-luvun puolivälissä välirikkoon, ja bulgarialaiset hylkäsivät makedonialaismurteet ja alkoivat vaatia makedonialaisia opettelemaan standardi-bulgariaa. Maailmansotien välisessä Jugoslaviassa makedoniaa ei myöskään hyväksytty, vaan sitä pidettiin serbian murteena, ja kouluissa opetettiin valtakunnan yhteistä serbokroatiaa, vaikkakin kieltä siedettiin kansanperinteenä. Toisen maailmansodan aikana Makedonian miehittivät Bulgarian fasistit, jolloin kouluissa opetettiin standardi-bulgariaa. Kieli vakioitiin kirjakieleksi viimein osana titolaista kulttuuriautonomiaa 1940-luvulla ja saavutti lopullisen muotonsa 1950-luvun alussa.
Keinotekoinen kieli Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia kieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa. Joskus keinotekoista kieltä varten luodaan myös keinotekoinen kirjoitusjärjestelmä. Muun muassa J. R. R. Tolkien on tehnyt keinotekoisia kirjoitusjärjestelmiä haltiakieliään varten.
Viron kieli Suomen murteista lähimpänä viroa ovat lounaismurteet. Nykyteorian valossa itämerenkantasuomen eteläisestä murteesta muotoutuivat suomen lounaismurteet ja viron kieli, ja suomen lounaismurteet ja viron kieli erkanivat toisistaan lopullisesti vasta 1200-luvulla.
Esperanto Esperanton kieliopin kuvaus oli ensimmäisissä kirjoissa hyvin epäselvä, joten yksimielisyys kielen joistakin piirteistä kehittyi vasta seuraavien vuosien aikana. Jo ennen Boulognen julistusta kieli oli kuitenkin hyvin vakaa, sillä siihen tehtiin vain yksi sanastollinen muutos julkaisemisen jälkeisenä vuotena: aikaa ilmaisevien korrelatiivien "kian" (’milloin’), "tian" (’silloin’), "nenian" (’ei milloinkaan’), "ian" (’joskus’), "ĉian" (’aina’) "-an"-pääte vaihdettiin "-am"-päätteeksi ("kiam", "tiam", "neniam", "iam", "ĉiam"), jottei se joidenkin sanojen kohdalla sekoittuisi adjektiivia ilmaisevien korrelatiivien akkusatiivimuotojen "kian" (’millaista’), "tian" (’sellaista’), "nenian" (’ei minkäänlaista’), "ian" (’jonkinlaista’) ja "ĉian" (’kaikenlaista’) kanssa. Kieleen on tehty joitakin pieniä muutoksia, mutta vain suuren kannatuksen tukemana. Mikään määräysvalta ei ohjaile esperantoa, joten siihen ei voi myöskään syntyä mielivaltaisia muutoksia, kuten monissa muissa keinotekoisissa kielissä.
Egyptin kieli Hyksovallan ja Uuden valtakunnan aikana klassinen egypti säilyi vielä arvostettuna kirjakielenä, mutta ajan mittaan sen rinnalle astui uusegypti, aluksi pelkästään puhekielenä. Ajan mittaan sitä ryhdyttiin kuitenkin myös kirjoittamaan, varsinkin kun Egyptin uusi valtakuntakin ajan oloon rappeutui ja maa joutui milloin libyalaisten, milloin nubialaisten tai assyrialaisten ja lopulta persialaisvallan alle. Klassinen egypti hieroglyfeineen jäi pappien kieleksi. Onkin kuvaavaa, että sana "hieroglyfi" on kreikkaa ja tarkoittaa pappien kirjoitusmerkkiä, mutta kansankieltä alettiin kirjoittaa konsonantit merkitsevällä aakkoskirjoituksella, jota kutsutaan demoottisiksi (kansan­omaisiksi) kirjaimiksi. Demoottisten kirjainten rinnalla käytettiin yhä hieroglyfejä, mutta ne olivat jo saavuttaneet myöhäisvaiheensa eli muuttuneet hieraattisiksi kirjaimiksi, joiden kuvakirjoitusluonne ei ollut enää kovin selvä. Tässä vaiheessa hieroglyfejä oli kirjoitettu jo kaksi vuosituhatta, joten niillä oli ollut yllin kyllin aikaa kehittyä alkuperäisistä kuva-arvoituksista yhä selvemmin foneettisluontoisiksi merkeiksi.
Lisun kieli Kieltä varten on kehitetty useita kirjoitusjärjestelmiä. Kristityt lisut käyttävät skotlantilaisen lähetyssaarnaajan James Outram Fraserin 1900-luvun alussa luomaa kirjaimistoa, Fraserin aakkosia. Mustan lisun murteen käyttämä Wang Renpon kiinan kirjoitusmerkkeihin ja muihin symboleihin perustuva tavukirjoitus on jäänyt lähes kokonaan pois käytöstä. Mustaa lisua varten 1950-luvulla luotu pinyiniin perustuva järjestelmä on sekin korvautumassa Fraserin aakkosilla.
Suomen kieli Suomen kieli on voimakkaasti taipuva, agglutinoiva kieli. Sanajärjestys on toissijainen, lauseenjäsenten perusjärjestys on subjekti–predikaatti–objekti ja määrite käy useimmiten pääsanansa edellä. Suomessa on kahdeksan vokaalia ja 13 konsonanttia, mikäli eräitä lainasanoissa esiintyviä äänteitä ei lueta mukaan.
Filosofisen kirjallisuuden suomennokset Nykyaikaista filosofiaa julkaistiin vain vähän. Bertrand Russellin "Filosofian ongelmat" (Pellervo Oksala, 1969) oli opiskelijoille kauan perusesimerkki anglosaksisesta filosofisesta proosasta, mutta suomennos sisältää virheitä. Vielä vaikutusvaltaisempi oli G. H. von Wrightin "Logiikka, filosofia ja kieli" (Jaakko Hintikka, 1958). Muun muassa uuden kielifilosofian suomenkielistä termistöä on osaksi luotu sitä käännettäessä tekijän ja suomentajan yhteistyönä. Uudesta logiikasta ilmestyi 1970-luvulla myös alkeiskirja opintojen tueksi.
Nogait Venäjällä nogain kieltä puhuu 87 100 henkeä (vuonna 2010). Kieli on jakautunut aknogain ja karanogain murteiksi (joskus erotetaan myös varsinaisnogain murre). Kansallisuudeltaan nogaista 93,7 % osaa venäjää (vuonna 2002). Dagestanissa nogait puhuvat usein myös muita naapurikieliä kuten kumykkia. Astrahanin alueella nogain kieleen on vaikuttanut tataari. Neuvostoaikana luotu kirjakieli käyttää kyrillistä kirjaimistoa. Kirjakielen normit perustuvat karanogain murteeseen, mutta niissä on otettu huomioon myös aknogain piirteitä.
Ukrainan kieli Ukrainan kieli eli ukraina () on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva slaavilainen kieli ja muodostaa yhdessä ruteenin, valkovenäjän ja venäjän kanssa itäslaavilaisten kielten ryhmän. Sitä puhuu noin kaksi kolmasosaa Ukrainan vajaasta 49 miljoonasta asukkaasta sekä ukrainalaiset yhteisöt Itä-Euroopassa, Keski-Aasiassa sekä Pohjois-Amerikassa.
Ukrainan kielen varhaisen historian tutkimusta haittasi pitkään itsenäisen Ukrainan valtion puuttuminen ja näkökulma oli vahvasti ulkomaisten tutkijoiden käsitysten värittämä. Erillisen ukrainan kielen olemassaoloa ei sata vuotta sitten edes yleisesti tunnustettu. Esimerkiksi vuoden 1911 "Encyclopædia Britannicassa" siihen viitattiin nimellä "venäjän kielen vähävenäläinen murre" ("Little Russian dialect of the Russian language"). Käsitykset siitä, milloin voidaan katsoa erillisen ukrainan kielen olleen olemassa, vaihtelevat. Neuvostotutkijat usein näkivät eriytymisen tapahtuneen vasta 14. ja 16.vuosisatojen välillä kun taas jotkut ukrainalaiset tutkijat asettavat sen aikaisemmaksi, aina 1100-luvulle asti. 1500-luvulla kun Rutenia (Ukraina ja Valko-Venäjä) liitettiin Puola-Liettuaan, ukraina ja valkovenäjä olivat jo kehittyneet selvästi omiksi kielikseen.
Suomalais-ugrilaiset kielet Valtiollisia kieliä ovat suomen kieli, viron kieli ja unkarin kieli. Muut suomalais-ugrilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joilla ei ole virallista asemaa yhdessäkään valtiossa. Myös suomea, unkaria ja viroa puhutaan kansallisvaltioidensa ulkopuolella vähemmistökielinä.
LPMud LPMudien keskeinen piirre on, että ne pohjaavat "driver"-ohjelmaan, joka toimii virtuaalikoneena LPC-ohjelmointikielellä kirjoitetuille ohjelmille. Driver huolehtii verkkoliikenteestä ja virtuaalikoneen ajamisesta, kun taas LPC-ohjelmat hoitavat kaiken peliin liittyvän toiminnallisuuden. LPC on C-kieleen pohjautuva kieli, mutta siinä on tiettyjä toiminnallisia parannuksia (kuten parempi tuki merkkijonoille) ja se on myös täysin oliopohjainen. Periaatteessa samalla periaatteella voi aivan yhtä hyvin luoda jotain muuta kuin MUDeja; esimerkiksi joitain talker-järjestelmiä on luotu LPMud-pohjan päälle.
COTS Suomessa puolustusvoimien alueellinen viestiverkko on luotu COTS-periaatteella.
Suomen PEN Kieli- ja käännöskomitea keskittyy kieliin ja kääntämiseen liittyviin kysymyksiin sekä siihen, miten ne vaikuttavat kirjoittajiin ja lukijoihin. Komitea edistää kielten ja kulttuurien vuoropuhelua ja toimii pienten ja huonossa asemassa olevien kielten tukemiseksi. Suomessa Kieli- ja käännöskomitea puolustaa erityisesti suomalais-ugrilaisten kielten uhattua asemaa ja saamelaisten kielellisiä oikeuksia. Se pyrkii parhaansa mukaan tukemaan myös muita Suomessa puhuttuja kieliä. Kieli- ja käännöskomitea järjestää kirjallisuustapahtumia, keskustelutilaisuuksia ja julkaisee erikielisiä tekstejä Suomen PEN:in Vapaa sana -kirjoitussarjassa.
Englannin kieli Suomessa englanti ei ole pakollinen oppiaine kouluissa, mutta 99,4 prosenttia 7–9-luokkalaisista opiskeli sitä vuonna 2011. Englannista tuli vakituinen oppiaine tyttölyseoihin vuonna 1918 sekä poikakouluihin ja oppikouluihin 1941. Englannista tuli Suomen kouluissa eniten opiskeltu vieras kieli 1960-luvulla. Englannin kieli on Suomessa yleistynyt etenkin 1980-luvulta alkaen muun muassa mainonnassa, nuorisomediassa ja tuotenimissä, ja suomen kieleen on tullut viime vuosikymmeninä paljon anglismeja. Englanninkielinen opetus on yleistynyt Suomen yliopistoissa niillä aloilla, joilla opiskelijoita koulutetaan globaaleille työmarkkinoille.
Kansainvälinen apukieli Kansainvälinen apukieli (harrastajien kesken joskus "IAL" tai "auxlang" englannin sanoista "international auxiliary language") on keinotekoinen kieli, jota käytetään eri kieliä käyttävien kansallisuuksien välisessä kommunikaatiossa. Joskus sanalla voidaan tarkoittaa myös luonnollista kieltä, kuten latina, jota ehdotetaan käytettäväksi tällaisena kielenä, mutta useimmiten sillä tarkoitetaan harrastajien keskuudessa nimenomaisesti keinotekoista kieltä, jotka on luotu korvaamaan kansallisten valtakielten – kuten englannin, ranskan ja espanjan – asema lingua francana. Sanalla "apukieli" viitataan siihen, että kielen tarkoitus on olla ylimääräinen käyttökieli ihmisille, eikä niinkään korvata heidän äidinkieliään.
Pohjoissaame Suomessa pohjoissaamen varsinaista puhuma-aluetta ovat Utsjoki, Inari, Enontekiö ja Sodankylän pohjoisosa. Norjassa pohjoissaame on virallinen kieli yhdeksässä kunnassa ja Ruotsissa 18 kunnassa. Norjassa Koutokeinossa ja Kaarasjoella se on asukkaiden huomattavan enemmistön kieli ja Uuniemen sekä Tenon kunnissa enemmistön kieli. Suomessa Uts­joen kunta oli 2000-luvulle saakka saamelaisenemmistöinen.
Suomen kielipolitiikka Nykyisen Suomen valtion alue kuului Ruotsin valtakuntaan 1100–1300-luvuilta vuoteen 1809 asti. Valtion hallintokielenä toimi yleensä ruotsi, vaikka keskiajalla käytettiin myös latinaa ja unionikautena jossain määrin myös tanskaa. Katolisen kirkon kieli oli latina. Niillä Itä-Suomen alueilla, jotka ennen vuoden 1617 Stolbovan rauhaa kuuluivat venäläisten valtioiden alaisuuteen, hallinnollinen kieli oli venäjä ja kirkollinen kieli ortodokseilla kirkkoslaavi.
Karjalan kieli Vielä 1950-luvulla karjalan kieli luokiteltiin usein suomen murteeksi. Kysymys siitä, onko karjala oma kielensä vai murre, on ollut pitkälti poliittinen. Siihen ovat vaikuttaneet myös "Kalevala," jonka pohjana olleen kansanrunouden alkuperäinen kieli, vienankarjala, on hyvin lähellä suomen kieltä, sekä karelianismin perinne, jonka mukaan karjalaisuus nähtiin jonkinlaisena alkuperäisen suomalaisuuden aarreaittana. 1930-luvulla ja jatkosodan aikana heimoaktivistit näkivät karjalan "suomalaisuuden" yhtenä syynä liittää Itä-Karjala osaksi Suomea.
Soijapapu Suomessa 98 prosenttia soijasta tuodaan rehu- ja ruokaöljyteollisuuden tarpeisiin. Suomeen maahantuodun rehusoijan määrä oli tonnia vuonna 2009. Soijan vastuulliselle tuotannolle ja hankinnalle on luotu Basel-standardi..
Voittajajoukkue Voittajajoukkue on MTV3-kanavalla syksyllä 2012 esitetty urheilullinen viihdeohjelma. Voittajajoukkue on Suomessa kehitetty tv-formaatti, joka on toteutettu korkeilla tuotantoarvoilla ja luotu alusta alkaen kansainvälisille markkinoille. Voittajajoukkueessa tavallisista suomalaisista kootut 8-10 hengen joukkueet kilpailevat urheilun kautta saavutettavan maineen ja kunnian lisäksi 55 555 euron rahapalkinnosta. Jotta kaikki lähtevät samalta viivalta, on ohjelmaa varten luotu uusi urheilulaji Leet. Voittajajoukkue-ohjelman juonsi Venlapalkittu Aleksi Valavuori.
Korean kieli Korea on agglutinatiivinen tai tarkemmin suffigoiva kieli, eli sanojen suhde osoittautuu sanajärjestyksen ohella sanan vartaloon liittyvällä taivutuspäätteellä. Suomen kieli on pohjimmiltaan samaa kielityyppiä. Agglutinaatio on koreassa kuitenkin suomea mekaanisempaa ja läpinäkyvämpää. Sananpäätteet kasautuvat, jolloin suuri osa sanoista sisältää kolme tai useamman tavua. Johtamattomat sanavartalot ovat sen sijaan usein yksitavuisia.
Suomennoskirjallisuus Suomennoskirjallisuus on mitä tahansa muusta kielestä suomen kielelle käännettyä eli suomennettua kirjallisuutta. Se muodostaa yhdessä suomenkielisen ja ruotsinkielisen kirjallisuuden kanssa Suomen kirjallisuuden rungon. Erityisesti suomenkielisessä kirjallisuudessa suomennoskirjallisuus on ollut merkittävässä osassa, sillä suomen kirjakieli on käytännössä luotu kääntämällä.
Luettelo Val-d’Oisen kunnista Tämä on luettelo Val-d’Oisen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 185 kuntaa. 
(CAM) Vallée de Montmorencyn "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2002.
(CAS) Val de Francen "communauté d'agglomération", luotu vuonna 2002.
(CAF) Val et Forêt’n "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2004.
(CACP) Cergy-Pontoisen "communauté d’agglomération", luotu vuonna 2004.
Suomen postilaitoksen historia Autonomian ajalla luotu postijärjestelmä säilyi lähes ennallaan myös joulukuussa 1917 itsenäistyneessä Suomessa. Tammikuussa 1918 syttyneen sisällissodan aikana valkoisen Suomen postista vastasi Vaasassa toiminut väliaikainen postihallitus ja punaisten hallinnoimalla alueella Suomen kansanvaltuuskunnan alainen Postineuvosto.
Toinen kotimainen kieli Sittemmin suomen kieli oli pakollinen oppiaine kolmella linjalla neljästä Ålands lyceumissa: humanistis-yhteiskuntatieteellisellä, luonnontieteellisellä ja esteettisellä. Terveys- ja urheilulinjalla oli yksi pakollinen kieli englannin lisäksi; sen sai vapaasti valita suomen, saksan tai ranskan kesken. Nykyisin suomi on kaikilla linjoilla yksi vaihtoehto toiseksi pakolliseksi kieleksi, sen sijaan voi valita saksan tai ranskan.
Arabian kieli Suomessa oli tilastokeskuksen mukaan vuoden 2016 lopussa 21 783 henkilöä, joiden äidinkieleksi oli rekisteröity arabia. Näin ollen arabia on nykyisin Suomen kolmanneksi puhutuin vieras kieli. Viisi vuotta aikaisemmin arabian puhujia oli Suomessa 11 252.
Maahanmuuttajat Suomessa EU:n Schengen-sopimus takaa vapaan liikkuvuuden koko Euroopan alueella ja mahdollistaa maahanmuuton Suomeen koko Euroopasta. Myös Vanhasen hallituksen maahanmuuttoministeri Astrid Thorsin aikana luotu maahanmuuttoa helpottava laki teki maahanmuuton Suomeen erittäin helpoksi.
Suomensuojelija Kieli kestää vaikutteet muista kielistä, mistä esimerkkinä on englannin kieli. Suomen kielellä on edellytykset vastaavaan menestykseen, sillä toimivan johdossysteemin ansiosta lainasanat saadaan mukautettua suomen kieleksi.
Viron kieli Viron kieli eli eesti ("eesti keel", vanh. "maakeel") on itämerensuomalainen kieli eli suomen lähisukukieli. Viron kielen puhujia on Virossa 930 000 ja ulkomailla yli 150 000.
Spinozismi Termi "Natura naturata" tarkoittaa ”luonto luotuna”, eli ”luotu luonto”. Spinozalla tämä viittasi Jumalaan passiivisena, sellaisena jossa asiat ovat jo luotuja, eli samana kuin luonnonoliot. Latinankielisessä ilmaisussa on kyse imperfektin partisiipista.
Kveenin kieli Kveenin kieli (kveeniksi "kväänin kieli"), myös "kainun kieli" on yksi Norjan virallisista vähemmistökielistä. Sitä puhutaan Finnmarkin ja Tromssan lääneissä (Ruija). Kveenin puhujia oli noin 5 000 henkilöä vuonna 1998.. Kveenin asema itsenäisenä kielenä on kiistanalainen ja kielitieteellisesti se muodostuukin suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin lukeutuvista "Ruijan murteista".
Oula Silvennoinen Esimerkiksi Helsingin yliopiston poliittisen historian professori Seppo Hentilä piti tutkimusta historiapoliittisesti merkittävänä. Hänen mukaansa Silvennoisen tulokset rikkovat Suomen sodista luotua historiamyyttiä Suomen Saksan rinnalla käymästä erillissodasta.
Suomen kieli Suomen kieli on jatkanut kehitystään myös nykysuomen kaudella. Etenkin erikoisalojen ja tekniikan kehityksen vaatimaa sanastoa on tullut ja tulee koko ajan lisää. Kun suomen kielen asema on vakiintunut ja yleinen sivistystaso noussut, lainasanoja ja vieraita äänteitä ei enää vältetä niin paljon kuin ennen.
Suomi toisena ja vieraana kielenä Suomi on toinen kotimainen kieli suomenruotsalaisille ja toinen kieli kasvavalle joukolle Suomessa asuvia maahanmuuttajia, minkä lisäksi suomea opiskellaan jonkin verran vieraana kielenä eri puolilla maailmaa.
Suomen kieli Kansanrunojen myötä suomen itämurteiden asema parani ja vanhan kirjakielen länsisuomalaisuutta alettiin arvostella. Tästä seurasi murteiden taisteluksi kutsuttu ajanjakso, joka päättyi kompromissiin: kirjakielen läntinen pohja säilyi, mutta siihen tuli uusia piirteitä itämurteista. Nykyinen suomen kieli perustuukin melko tasapuolisesti kaikkiin päämurteisiin.
Ruotsin kieli Suomessa ruotsin kieli on kansalliskieli, jonka asemaa säätelevät perustuslaki ja kielilaki.
Japanin kieli Japanin kieli (jap. 日本語, "nihongo", "nippongo" ) on japanilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Japanissa. Mahdollisista sukukielistä on useita teorioita, muun muassa korean kieltä ja altailaisia kieliä on pidetty mahdollisina sukulaiskielinä. Japanin kieltä puhuu äidinkielenään noin 128 miljoonaa ihmistä. Se muodostaa okinawan kielen ja muiden Ryūkyū-saarilla puhuttujen kielten kanssa japanilaisten kielten kielikunnan. Jotkut tutkijat pitävät japanilaisia kieliä vain toistensa murteina ja näin ollen yhtenä kielenä ja tällöin japanista tulee maailman suurin isolaattikieli. Morfologialtaan japanin kieli on agglutinoiva kieli kuten suomen kielikin.
Kiinteistörahasto Suomessa Orava Asuntorahasto oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa pörssinoteerattu kiinteistörahasto. Ensimmäiset osakeyhtiömuotoiset pörssinoteeratut kiinteistörahastot on luotu Yhdysvalloissa 1960-luvulla.
Muistoristi Muistoristi on toisen maailmansodan, Suomessa talvi- ja jatko- ja Lapin sodan (1939-1945) aikaisten ponnistusten luoman yhteishengen vaalimiseksi luotu muistomitali.
Luonto Suomen kieleen sana luonto on etymologisesti tullut mytologisten luontokäsitysten kautta ja luonto-sanalla on ilmeisesti sama tausta kuin sanalla luotu, synnytetty.
Uralilaiset kielet Uralilaisissa kielissä on keskimäärin 13–14 sijamuotoa. Sijamuotojen määrä vaihtelee kuitenkin suuresti eri kielissä (sekä eri kielioppitraditioissa; sijamuodon ja adverbinjohtimen raja on epäselvä, ja esimerkiksi unkarissa luetaan perinteisesti sijapäätteiksi suffikseja, jotka suomessa on katsottu johtimiksi). Suomessa on 15 produktiivista sijaa, mutta unkarissa jopa 24, kun taas jotkin kielet tulevat toimeen jopa kolmella sijamuodolla. Sijamuotojen määrä muutamissa kielissä on seuraava:Uralilainen sijajärjestelmä on pohjana kaikille uralilaisille kielille. Monissa kielissä sijamuotojen määrä on lisääntynyt runsaasti, kun taas toisissa se on pysynyt maltillisena tai jopa vähentynyt. Uralilainen sijajärjestelmä käsittää kolme yleissijaa ja kolme paikallissijaa. Yleissijoja ovat nominatiivi, akkusatiivi ja genetiivi ja paikallissijoja lokatiivi, separatiivi ja latiivi.
Superlatiivi (sijamuoto) Superlatiivi on nominien sijamuoto. Se esiintyy tiettävästi unkarin kielessä sekä joissakin J. R. R. Tolkienin keinotekoisista kieliopeista. Superlatiivi sijamuotona ilmaisee jonkun päälle, tai jonkun yli menemistä, taikka tulemista; suomessa sitä vastaa adpositio "yli" tai adessiivi. Esim. lause "Heitin pallon "katolle"" ilmaistaisiin unkarin kielessä superlatiivilla.
Sosiatiivi Sosiatiivi on harvinainen kielen sijamuoto, joka tarkoittaa sitä, kenen kanssa jokin toiminto tapahtuu. Unkarin kielessä tällainen on käytössä, samoin ilmeisesti kašmirin kielessä. Suomalaisessa puhekielessä kuulee toisinaan käytettävän samantapaista ilmaisua (iskänkaa).
Sosiatiivi on runsaan sijamuotojen käytön ohella tyypillinen piirre agglutinatiivisille kielille.
Terminatiivi Terminatiivi on paikallissija eräiden kielten kieliopissa. Suomen kielessä sitä ei ole, toisin kuin monissa sen sukukielissä kuten virossa ja unkarissa. Terminatiivi ilmaisee johonkin menemistä eli päätymistä, suomessa sitä vastaa apusanoilla "saakka" tai "asti" luotava rakenne, eli "niin kauas kuin, muttei yhtään edemmäs". Suomalais-ugrilaisten kielten lisäksi sijamuoto tunnetaan ainakin sumerin kielestä.
Suomen kielioppi Suomessa on 15 sijamuotoa, joista akkusatiivi esiintyy vain persoonapronomineissa ("minut, sinut" jne.) ja kysymyssanassa "kenet". Sijamuotojen määrä on suomessa poikkeuksellisen suuri, sillä monissa maailman kielissä ei ole ollenkaan sijamuotoja tai jos niitä onkin, tavallisimmin määrä on 6–7. Tosin unkarissa on peräti 21 sijamuotoa. Uralilaisissa kielissä on yleensäkin runsaasti sijamuotoja, sillä niitä on yli kymmenen myös mordvassa, marissa, komissa ja udmurtissa.
Modaali (sijamuoto) Modaali eli formaali on unkarin kielessä esiintyvä sijamuoto, joka ilmaisee tapaa (). Modaalin pääte on "-képpen" tai "-képp", ja se liittyy lähinnä pronomineihin. Suomeksi modaali voidaan yleensä kääntää postpositiolla "tavalla, tavoin", joskus myös essiivillä.Modaali on sekä merkitykseltään että muodostamistavaltaan läheistä sukua essiivi-formaalille.
Superessiivi Unkarin kielessä superessiivi on produktiivinen sijamuoto. Sen pääte on vartalosta riippuen "-n/-on/-en/-ön." Merkitys on useimmiten 'jonkin päällä', joskus se vastaa suomen inessiiviä.
Temporaali Temporaali on sijamuoto, joka ilmaisee aikaa. Unkarin kielessä sen pääte on "-kor". Esimerkiksi "hétkor" (”seitsemältä”), "hét órakor" (”kello seitsemän”), "éjfélkor" (”keskiyöllä”) ja "karácsonykor" (”jouluna”).
Komitatiivi Unkarin kielessä esiintyy sijamuoto, jolla on sekä instrumentaalin että komitatiivin tehtävä. Muodon tunnus on vokaaliloppuisten sanojen yhteydessä "-val/-vel"; konsonanttipäätteisiin sanoihin liittyessään tunnuksen "v" assimiloituu loppukonsonantin kaltaiseksi.
Kausaali Kausaali-finaali on unkarin kielessä käytettävä sijamuoto, joka ilmaisee syytä () tai päämäärää (). Kausaali-finaalin pääte on "-ért". Suomessa sitä vastaa yleensä elatiivi tai tapaa ilmaiseva postpositio ("takia", "tähden", "vuoksi").
Unkarin kieli Kieleen on kehittynyt runsas joukko kieliopillisia sijoja. Niiden lukumäärä riippuu käytetyistä kriteereistä, sillä raja sijamuotojen ja partikkelijohdannaisten välillä ei kaikissa tapauksissa ole selvä, mutta sijoja on joka tapauksessa enemmän kuin suomessa, tavallisimman käsityksen mukaan kolmisenkymmentä. Unkarissa on suomen kaltainen paikallissijojen järjestelmä. Järjestelmään tosin kuuluu yhdeksän sijaa suomen kuuden asemasta. Sisä- ja ulkosijojen lisäksi unkarissa on kolme superpositiosijaa, jotka ilmaisevat jonkin päällä olemista, sieltä lähtemistä tai sinne saapumista.
Akkadin kieli Akkadin kielen substantiivit ja adjektiivit jakaantuvat kahteen sukuun, maskuliiniin ja feminiiniin. Substantiiveilla on kolme sijamuotoa ja kolme lukua. Adjektiiveilla on myös kolme sijamuotoa mutta vain kaksi lukua duaalin puuttuessa.
Lyhenteet: yks. = yksikkö, du. = duaali, mon. = monikko, nom. = nominatiivi, akk. = akkusatiivi, gen. = genetiivi, obl. = obliikvi
Prepositio Prepositio eli etusana on ennen nominia käytettävä sana, joka ilmaisee aikaa, paikkaa, tapaa tms. (vrt. adverbi). Suomen kielessä prepositioita on vähän, ja niiden asemesta käytetään useimmiten sijamuotoja ja postpositioita. Koska monesti samaakin sanaa voidaan käyttää sekä pre- että postpositiona, niistä käytetään usein yleisnimitystä adpositio. Prepositioina niitä käytetään usein vakiintuneissa sanonnoissa tai arkaaisessa, runollisessa kielessä. Sitä vastoin prepositiot ovat yleisiä esimerkiksi germaanisissa ja romaanisissa kielissä. Monia vieraiden kielten prepositioita vastaavat suomen kielessä myös sijapäätteet.
Suomalais-ugrilaiset kielet Suomalais-ugrilaiset kielet ovat luonteeltaan synteettisiä kieliä, niissä on paljon sijamuotoja ja suhteellisen vähän adpositioita.
Objekti (lauseenjäsen) Monissa kielissä lauseessa voi esiintyä samanaikaisesti sekä suora että epäsuora objekti. Näin on mm. indoeurooppalaisissa englannissa, ruotsissa, saksassa ja ranskassa. Epäsuora objekti suomennetaan adverbiaaliksi, joka on allatiivissa. Joissakin kielissä, kuten saksassa, epäsuora objekti on omassa sijamuodossaan, datiivissa.Ergatiivikielissä objekti on absolutiivissa, jota käytetään myös intransitiivilauseiden subjektin sijamuotona. Suomen kielessä on eräitä absolutiivirakennetta muistutavia passiivirakenteita, joissa subjektin ja objektin ero hämärtyy, esim.
Diego Marani Marani kertoo opiskelleensa suomea voidakseen kääntää suomesta italiaksi ja innostuneensa suomen vaikeasta kieliopista monine sijamuotoineen. Niistä erityisen kiehtovana hän pitää abessiivia, jonkin puuttumista kuvaavaa muotoa, jossa hän näkee jotakin tyypillisen suomalaista. Sijamuodoista Marani on todennut: "Teillä on adessiivi, ablatiivi ja allatiivi. Miksi ihmeessä ette keksineet sellaista sijamuotoa kuin aperitiivi!"
Lokatiivi Unkarissa lokatiivin pääte on "-t/-tt", jota edeltää tarvittaessa sidevokaali "-o/-e/-ö". Sijamuoto on nykykielessä harvinainen: se esiintyy lähinnä joidenkin paikannimien yhteydessä, ja silloinkin se voidaan korvata inessiivillä tai superessiivillä:
Japanilaiset kielet Japanilaisille kielille tyypillistä on subjekti-objekti-verbi sanajärjestys, sijamuotojen ilmaiseminen postpositioin sekä verbien taivutus suffiksien avulla.
Benefaktiivi Benefaktiivi on sijamuoto, joka ilmaisee hyötyjää. Suomen kielessä ei ole benefaktiivia, vaan sen sijaan käytetään akkusatiivia tai erilaisia adpositiorakenteita (eduksi, hyödyksi, hyväksi). Esimerkkejä:Benefaktiivi on mm. baskissa ja ketšuassa.
Nahuatl Nahuatlia voidaan pitää polysynteettisenä kielenä, sillä kieli ei tunne sijamuotoja tai sukua. Omistussuhteet, luku yms. ilmaistaan nahuatlissa suffiksien avulla, jotka tuottavat toisinaan vaikeuksia.
T9 Käyttäjä pystyy laajentamaan sanaluetteloa lisäämällä sinne puuttuvia sanoja.
Sijamuotojen vuoksi uusien sanojen käyttö ei suomen kielessä 
toimi yhtä tehokkaasti kuin esimerkiksi englannissa.
Temporaali Suomen kielessä on temporaalia vastaava johdannaistyyppi, jonka pääte on yksikössä "-lloin/-llöin", monikkomuotoja ei käytetä. Sitä käytetään vain muutamista pronomineista, eikä sitä yleensä ole pidetty sijamuotona vaan adverbityyppinä.
Paino (kielitiede) Sanapaino tarkoittaa yksittäisen sanan sisäistä painotusta. Suomen ja unkarin kielissä sanapaino on aina ensimmäisillä tavuilla, kun taas puolan kielessä se on melkein aina toiseksi viimeisellä. Monissa muissa kielissä, kuten englannissa ja ruotsissa, sanapaino vaihtelee sanoittain. Venäjän kielessä sanapainolla on merkittävä vaikutus sanan taivutuksen muodostumiseen.
Lauseenjäsenet Sanaluokaltaan subjektit ovat substantiiveja, pronomineja tai substantiivisesti käytettyjä sanoja, kuten partisiippeja ("ei kysyvä tieltä eksy"). Suomen kielessä useimmiten subjektin sijamuoto on nominatiivi, mutta myös genetiivi tai partitiivi on mahdollinen.
Aversiivi Aversiivi eli evitatiivi on harvinainen Australian alkuperäisasukkaiden käyttämissä kielissä esiintyvä sijamuoto, joka luokittelee substantiivin vältettäväksi tai pelonlähteeksi. Suomen kielessä sitä voidaan ilmaista kieliopillisella "välttääkseni" -rakenteella tai lausekkeella "jonkin pelossa".
Komitatiivi Komitatiivi eli seuranto on sijamuoto. Suomen kielessä komitatiivin sijapääte on "-ine-" ja possessiivisuffiksi. Koska komitatiivin päätteen alussa on "i", komitatiivi on monikossa samanlainen kuin yksikössä. Sellaisia keinotekoisia yksikön komitatiiveja kuin esim. "orkesterineen" ei pidä käyttää. Substantiivit vaativat aina possessiivisuffiksin eli omistusliitteen. Komitatiivi on jokseenkin marginaalinen sija, ja sitä käytetään moniin vakiintuneisiin sanontoihin kiteytyneenä. Sen yhteydessä käytetään usein vahvistussanaa "kaikkineen", varsinkin puhekielessä myös "päivineen". Komitatiivi on usein mahdollista korvata postpositiolla "kanssa": "hän tuli lapsineen → hän tuli lapsensa ~ lastensa kanssa", mutta toisinaan komitatiivilla ja "kanssa"-lausekkeella on erotettavissa selvästi erilaiset funktiot, esim. "Tuomioja ei kollegoineen aio käydä sissien kanssa suoria neuvotteluja Filippiinien hallituksen ohitse".
Lokatiivi Lokatiivi on yleismerkityksinen olosija eli paikallissijoihin kuuluva sijaintia ilmoittava sijamuoto (). Suomen kielessä ei ole lokatiivia, vaan sen asemesta käytetään eriytyneempiä olosijoja inessiiviä ("sisäolento"), adessiivia ("ulko-olento") ja essiiviä ("olento"), joista viimeinen on kehittynyt lokatiivista.