mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Protostar Yhtiöllä on kolme geostationaarisen radan tietoliikennesatelliittia, Protostar I (laukaistu vuonna 2008 Ariane 5-raketilla), II ja III. Protostar/Indostar-satelliitti laukaistiin 18.6.2009.
Ariane 5 5G-versiosta jatkokehitettiin Generic Plus (G+), jonka tehokkaamman toisen vaiheen ansiosta GEO-radalle voitiin nyt laukaista 6950 kg painava satelliitti. Se lensi neljä kertaa vuonna 2004.
B-SAT Tämä satelliitti laukaistiin 14. elokuuta 2007 Ariane 5-ECA-raketilla. Sen valmisti Lockheed Martin Commercial Space Systems (A2100A satelliittirunko). Siinä on
12 Ku-kaistan kanavaa.
Arianespace Arianespace SA perustettiin vuonna 1980. Se valmistaa ja myy Ariane 5 -kantoraketteja. Se välittää myös venäläisiä Sojuz-kantoraketteja, joiden laukaisut Kourousta alkavat keväällä 2011. Vega-raketin laukaisut alkavat myöhemmin.
RUM-139 VL-Asroc RUM-139A:n kuuluu RUR-5 ASROC -raketti, jossa on täysin uusi kiinteää polttoainetta käyttävä rakettimoottori. Raketti laukaistaan Mk 41 VLS -järjestelmän siilosta. ASROC:n inertiaohjausta täydentää digitaalinen autopilotti, joka ohjaa lentoa Mk 114 Mod 9 -raketin palokaasujen vektoriohjauksella. Autopilotti tekee järjestelmästä ohjautuvamman kuin aiempi RUR-5 ja mahdollistaa matalamman lentoradan. Taistelulatauksena on Mk 46 Mod 5A -torpedo, joka laskeutuu ennalta lasketussa paikassa laskuvarjolla veteen.
Vega (raketti) Vegan teknologiat ovat osin peräisin Ariane-raketeista. Raketin kokonaismassa on 137 000 kg. Vega-raketissa on kolme kiinteän ajoaineen rakettivaihetta ja neljäs vaihe, jossa on ukrainalaistekoinen nestemoottori ja avioniikka.
RASCOM RASCOM-QAF1 oli yhtiön ensimmäinen satelliitti, jonka rakensi Thales Alenia Space Ranskassa. Se on Spacebus 4000B3 ja siinä on 12 Ku-kaistan lähetintä ja 8 C-kaistan lähetintä. Se laukaistiin Ariane 5-raketilla 21. joulukuuta 2007.
TerreStar Satelliitti laukaistiin avaruuteen 1. heinäkuuta 2009 Ariane 5-raketilla Kouroun avaruuskeskuksesta Ranskan Guayanasta. Se on toistaiseksi maailman suurin geostationaariselle kiertoradalle laukaistu tietoliikennesatelliitti. Satelliitin paikka on 111. läntisen pituuspiirin kohdalla päiväntasaajan yläpuolella.
Spacebus Viidelle satelliittitelevisio-ohjelmia välittävälle satelliitille annettiin Spacebus 300-nimi. Ne toteutettiin ranskalais-saksalaisena yhteistyönä. Satelliittien teho oli 4300 W.
Nämä laukaistiin kahdella Ariane-raketilla, Ariane 2:lla ja Ariane 4:llä (2 satelliittia).
Kongsberg (yhtiö) KDA harjoittaa avaruusalusten laitteiden ja rakenteiden tuotantoa itse ja Kongsberg Spacetec -tytäryrityksen kautta. KDAn ja Norjan valtion omistama Kongsberg Satellite Services operoi satelliittien maa-asemia Tromsøssä. Yhtiö tekee Ariane 5 -raketin osia.
Luettelo Suomen avaruustoiminnasta Rosetta on ESA:n tiedeavaruusluotain, joka laukaistiin 2. maaliskuuta 2004 Ariane 5 -raketilla Kourousta. Laukaisu myöhästyi ongelmien takia vuodella jolloin jouduttiin luopumaan alkuperäisestä tavoitteesta luodata komeetta Wirtanen. Wirtanen on nimetty amerikkalaisen, suomalaissukuisen tutkijan mukaan.
Vega (raketti) Raketin myyntihinta on 32 miljoonaa euroa, joka on kilpailukykyinen venäläisiin pieniin kantoraketteihin verrattuna. Sillä laukaistaan 300–2 500 kg painavia satelliitteja matalille maan kiertoradoille. Vega-raketti kykenee viemään 1500 kg:n painoisen satelliitin 700 km radalle ja tämän kaltaista laukaisua pidettiinkin raketin suunnittelussa tyyppitapauksena. Tätä painavammat satelliitit laukaistaan alhaisemmille radoille. Raketin lasteina tulee olemaan pääosin tieteellisiä tutkimussatelliitteja.
Pitkä marssi -rakettiperhe Kiina esitteli maaliskuussa 2009 Zhuhai Air Show-ilmailunäyttelyssä skaalamallineen Pitkä Marssi LM-5D-kantoraketista. Raketin pituus on 60 metriä ja sen lentoonlähtöpaino on 675 000 kg. Se pystyy nostamaan 12 000 kg geostationaariselle siirtoradalle. Raketin ensilentoa suunniteltiin vuodelle 2014. Sen ylimmän vaiheen moottoria voidaan käynnistää viikon ajan avaruudessa. Länsimaissa tästä on vedetty johtopäätöksiä "orbital killer satellites"-tappajasatelliiteista. Kyse on kuitenkin kyvystä asettaa kaupallisia tietoliikennesatelliitteja tarkkaan oikealle radalleen. Pitkä Marssi CZ-5 (=LM-5D) pystyy nostamaan 25 000 kg matalalle maan kiertoradalle, joten sitä voitaisiin käyttää myös esim. avaruusaseman moduulien nostoon radalle. Kiina alkaa kilpailla raskaampien tietoliikennesatelliittien laukaisuista Yhdysvaltain Sea Launchin, Venäjän Protonin ja Arianespacen Ariane 5:n kanssa. Syyskuussa 2011 kävi ilmi, että Pitkä Marssi 5-raketin prototyypin rakentaminen on edennyt osien valmistukseen ja raketin ensilento tehdään vuonna 2015. Vuoden 2012 maaliskuussa Pitkä Marssi 5:n arveltiin lentävän vuonna 2014.
James Webb -avaruusteleskooppi Satelliitti läpäisi keväällä 2010 Nasan toimeenpaneman kriittisen suunnittelukatselmuksen (Mission CDR), jonka jälkeen lentolaitteen rakentaminen sai alkaa. Satelliitti kootaan vuonna 2012. Joulukuussa 2015 laukaisulaitteeksi varmentui Ariane 5, kun ESA allekirjoitti Arianespacen kanssa laukaisusopimuksen. Teleskooppi oli tarkoitus laukaista lokakuussa 2018.
Ariane 1 Ensimmäinen Ariane 1 laukaistiin 24. joulukuuta 1979 Guyanan avaruuskeskuksesta. Se onnistui, mutta toinen laukaisu päätyi raketin räjähdykseen. Kolmas ja neljäs koelaukaisu onnistuivat.
COMS (satelliitti) EADS Astrium rakensi satelliitin toukokuussa 2005 solmitun urakkasopimuksen perusteella perustuen Eurostar-3000S-satelliittiin. Tilaajana oli maan avaruushallinto, KARI. Satelliitin korealainen radiohyötykuorma toimii Ka-kaistalla. Se laukaistaan yhdessä Arabsat 5A -tietoliikennesatelliitin kanssa Ariane 5 -kantoraketilla. Satelliitti painaa 2 400 kg ja toimii 7 vuotta.
OTRAG Länsi-Saksa liittyi Länsi-Euroopan Ariane-projektiin. Projektin päävastustajat ovat voineet olla amerikkalaiset yhtiöt, jotka pelkäsivät menettävänsä asemaansa rakettien (esim. Scout) tuottajina. Toteutuessaan raketti olisi maksanut kymmeneksen kuin saman kokoinen perinteinen länsimainen raketti.
BepiColombo Miehittämätön lento koostuu eurooppalaisesta MPO- ja japanilaisesta MMO-luotaimesta. Ne piti alun perin laukaista vuoden 2014 aikana. Laukaisu piti tehdä venäläisellä kantoraketilla, joko Sojuzilla tai Protonilla. Kantoraketiksi kuitenkin tarvittiin suurempi Ariane 5, joka nosti mission kustannuksia noin sadalla miljoonalla eurolla. Mission hinta ESAlle oli vuoden 2009 lopussa 904 miljoonaa euroa.
Europa (raketti) Europan seuraajaksi kaavailtiin ELDOn piirissä L3S-rakettia. ELDO oli kuitenkin tulloin luhistumassa ja toisaalta yhdistymässä ESROn kanssa Euroopan avaruusjärjestöksi. Ranskan CNES kehitti LS3-raketin hyvin pitkälle omin neuvoin ennen kuin toi sen Ariane 1-nimisenä ESA:n ohjelmaksi.
Ariane 4 Nokkakartion "Spelda"-rakenteella () voidaan laukaista kaksi satelliittia.
Ranskan Guayana Nykyisin Ranskan Guayanan tunnetuin paikka lienee Kouroun kaupunki. Sen lähellä sijaitsee Euroopan avaruusjärjestön (ESA) Guayanan avaruuskeskus, josta laukaistaan nykyisin Ariane 5 -kantoraketteja ja vuoden 2009 lopusta lähtien myös venäläisiä Sojuz-kantoraketteja. Vuonna 2010 myös ESAn piirissä kehitetty Vega-kantoraketti tulee käyttämään Kouroun avaruuskeskusta laukaisuihinsa. Avaruuskeskuksen turvallisuuspalvelut tuottaa Ranskan muukalaislegioona.
Glonass Konstellaatio oli tarkoitus saada valmiiksi 5. joulukuuta 2010 tehdyllä laukaisulla, jolloin kiertoradalla olisi ollut 24 satelliittia toiminnassa ja useita varalla. Laukaisu kuitenkin epäonnistui ja kolme satelliittia putosi Tyyneenmereen. Tämä epäonnistuminen maksoi Venäjän valtiolle 2,5 miljardia ruplaa eli 84 miljoonaa dollaria (kantoraketti ja kolme paikannussatelliittia), joka kuvaa Venäjän avaruustoiminnan "yhden dollarin" ostovoimaa. Yhdysvalloissa yksi GPS-satelliitti maksaa noin 75 miljoonaa dollaria ja ESAn Ariane 5-raketti maksaa noin 170 miljoonaa euroa.
PGM-11 Redstone Yhdysvallat olisi kyennyt laukaisemaan Jupiter-C-raketilla satelliitin jo 1956 Yhdysvaltain hallitus halusi laukaista satelliitin siviiliraketilla ja esti laukaisun. Kun Yhdysvaltain ensimmäinen satelliittilaukaisu oli epäonnistunut Vanguard-raketin tuhouduttua laukaisualustalle ja Neuvostoliiton Sputnik 2 kiersi jo maata, Von Braun sai laukaista satelliitin.
Avio S.p.A. FIAT S.p.A. omisti sen aiemmin, jolloin yhtiön nimi oli FiatAvio. 2000-luvulla sen omistivat George H. Bushin perheen lähipiirin omistama The Carlyle Group (70%) ja Finmeccanica (30%). Nämä myivät sen vuonna 2006 2,6 miljarilla dollarilla englantilaiselle Cinven-rahastolle. Avio on pääosin suihkumoottorien alihankkija, mutta rakentaa myös Vega-kantorakettia ja Ariane 5-raketin osia Arianespace-yhtiölle ja Euroopan avaruusjärjestölle.
Spacebus Yksi Ariane 4 laukaisu, Ariane 5, Atlas 5 ja Proton-laukaisuja.
Pegasus (raketti) Raketilla voidaan laukaista 375 kilogrammaa painavia piensatelliitteja 200 kilometriä korkealle kiertoradalle.
Guayanan avaruuskeskus Avaruuskeskuksesta laukaistaan Arianespace-yhtiön myymillä Ariane-kantoraketeilla ESA:n avaruusalusten lisäksi muiden maiden kaupallisia tietoliikennesatelliitteja.
Sojuz (raketti) Vuoden 2007 Le Bourget’n lentonäyttelyssä Venäjän avaruusjärjestö, Euroopan avaruusjärjestö ja Arianespace sopivat 19. kesäkuuta ensimmäisistä neljästä Kourousta tehtävästä Sojuz-laukaisusta. Ensimmäisen Sojuz ST-laukaisun piti tapahtua ennen maaliskuuta 2009, mutta Kouroun Sojuz-laukaisutornin rakentaminen oli kesken kesällä 2009. Sojuz-laukaisutorni on Sinnamarissa, 10 kilometriä pohjoiseen Ariane 5-laukaisutornista. Ensimmäiset Sojuz-laukaisut Kourousta tapahtunevat keväällä 2010.
Vanguard (kantoraketti) Mutta silti Yhdysvalloille oli tärkeää kilpailla avaruusasioissa kommunistisen Neuvostoliiton kanssa. Vuoden 1957 lopuilla Neuvostoliitto oli laukaissut jo toisen satelliittinsa, Sputnik-2:n. Yhdysvallat halusi pysyä mukana kilvassa, ja Vanguard TV-3 päätettiin laukaista, vaikka raketin kehittely oli vielä kesken. Ensimmäinen amerikkalaisen satelliitin laukaisu epäonnistui, kun raketti räjähti laukaisualustalle 6. joulukuuta. Daily Mail kutsui rakettia "Flopnik"-nimellä. Tämän jälkeen von Braunin ryhmä sai laukaista oman satelliittinsa. Myös vuoden 1958 alussa tehty Vanguard TV-3BU (BU on backup, vara) epäonnistui.
Ariane 5 Edellisen korvasi Ariane 5 GS, jonka nostokyky on 6700 kg. Siinä on kehitetty Vulcain 1B -päämoottori.
Antares (raketti) Antares on Orbital ATK:n kantoraketti. Sillä laukaistaan yhtiön Cygnus-rahtialusta ISS:lle. Raketin ensilento oli 21 huhtikuuta 2013.
Ariane 4 Raketista oli erilaisia versioita, joissakin oli kaksi ja joissakin neljä kiinteäajoainerakettia, toisissa boosteriraketit käyttivät nesteajoainetta.
Nilesat Nilesat 102 laukaistiin Ariane 4 raketilla 17. elokuuta 2000. Sen valmisti Matra Marconi Space.
Ariane 5 Ensimmäisen Ariane 5 ESC-A-version laukaisu epäonnistui 11. joulukuuta 2002. Sen jälkeiset laukaisut ovat onnistuneet virheettömästi.
Arianespace Loppuvuonna 12 eläköityneen avaruusalan johtajan - ruotsalainen Fredrik Engstrom, Ranskan Philippe Couillard, Bernard Deloffre, Jacques Durand, Claude Goumy, Yves Sillard ja Jacques Villain, Saksan Jörg Feustel-Buechl, Ralph Jaeger, Wolfgang Koschel ja Horst Rauck sekä Espanjan Antonio Fuentes - Toulousen Air and Space Academyn (eräänlainen "think tank") puitteissa tekemässä arvioinnissa pohdittiin epärealistisena vaihtoehtona Länsi-Euroopan rakettiteollisuuden alasajoa ja realistisena vaihtoehtona Arianespace-yhtiön hajottamista sekä sen tehtävän asettamista EADS Space Transportationin sisälle. Tämä väitettiin vähentävän ostajalle aiheutuvia kuluja kymmenellä miljoonalla eurolla yhtä Ariane 5 -laukaisua kohden. Arianespace on jakanut osinkoa tai siirtohinnoitellut rakettien osien ostohinnan siten, että Arianespacen omistajat ja alihankkijat eivät kärsi taloudellista tappiota. Tämä on ilmesesti katettu ESA:n 200 miljoonaa euroa per vuosi tuesta, joka on kulkenut nimellä "European Guaranteed Access to Space" eli EGAS. Länsi-Euroopalla on taattu pääsy omalla raketilla avaruuteen vain, jos Arianespace jatkaa Ariane 5-tuotantoa. Todellisuudessa annettujen suositusten toteutuessakin myös EADS:n omistajat odottavat katteellista myyntiä. Jopa ESA:n sisään rakennettu raketteja valmistava "valtionyhtiö" oli skenaarioissa mukana - tämä merkinnee sitä, ettei Ranskan avaruushallinto CNES oli valmis pelastamaan luomaansa Arianespacea. Myös ESA:n tietoliikennesatelliittioperaattoreita perimä (3 miljoonaa euroa per laukaistu satelliitti) vero oli esityksen luovissa optioissa vaikka ilman juristista tai taloudellista realismia, vaikka Ranskan presidentti toisti tämän vaatimuksen joulukuussa 2010. Vuonna 2010 Arianespace on vaatinut ESA:n jäsenmaita rahoittamaan sen toimintaa vuosittaisella 120 miljoonalla eurolla, tämä vaatimus on saanut myös ESAn päätösprosessin jatkaa ISS-avaruusaseman rahoittamista vuoteen 2020 asti keskeytymään joulukuun puolivälissä 2010.
Ballistinen ohjus Ballistinen ohjus on lentävä ohjus, joka laukaistaan raketin lailla lähes pystysuoraan korkealle lentoradalle, josta raketti tai sen kärki putoaa ballistisesti kohteeseen.
RM-70 Heittimessä on 40 putkea. Kunkin raketin massa on 66 kg ja esisirpaloidun ammuksen räjähdysaineena on heksotoli. Raketissa on 20 kg putkiruutia, joka lähettää raketin matkaan noin 700 m/s nopeudella. Raketin voi laukaista joko sisältä ajoneuvosta tai laukaisulaitteelta. Laukaisulaitteella valitaan haluttu määrä raketteja, jonka jälkeen ne voi lähettää puolen sekunnin välein. Ammuttavien sarjojen lyhin väliaika on 1–2 minuuttia. Raketin suurin kantama on 20,4 km, mutta sitä voi säätää lyhyemmäksi jarrurenkailla.
ExoMars 2015 projektin tilanne on seuraava. 2016 on tarkoitus laukaista kiertorataluotain ja 2018 kulkijaluotain Marsiin. Luotaimet laukaistaan kahdella Proton-rakettilaukaisulla. 2016 on tarkoitus laukaista ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO) kiertorataluotain ja EDM stationary lander (myös 'Schiaparelli') laskeutuja. 2018 on tarkoitus laukaista ExoMars kulkijaluotain. Kulkijan laskeutuja, osa mittalaitteista ja raketit ovat Venäjältä Roskosmosilta, loput pääosin ESA:lta.
EXOSAT Se laukaistiin Delta II-kantoraketilla 26. toukokuuta 1983 Vandenberg Air Force Base-rakettikeskuksesta Yhdysvalloista vaikka alun perin oli tarkoitus laukaista se Ariane 1-kantoraketilla.
OTRAG Pientä, halvalla tuotettavaa raketin perusrakenneosaa kutsuttiin nimellä CRPU. OTRAG toimi 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Sen kehittämästä raketista oli tarkoitus tulla vaihtoehto eurooppalaiselle Ariane-kantoraketille ja Yhdysvaltain NASA:n avaruussukkulalle. Eläkkeelle jäänyt NASA:n insinööri Kurt H. Debus oli yrityksen yhtiökokouksen puheenjohtaja ja Wernher von Braun toimi neuvonantajana.
Sojuz (raketti) Sojuz-raketteja laukaistaan sekä Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista että Plesetskin kosmodromilta Venäjältä. Vuonna 2010 laukaisuja tehdään myös Euroopan avaruusjärjestön laukaisukeskuksesta Ranskan Guyanasta.
Ariane 1 Viides laukaisu oli ensimmäinen kaupallinen laukaisu - raketti meni epäkuntoon seitsemän minuuttia lähdön jälkeen. Seuraavat kuusi laukaisua onnistuivat.
Iridium (yritys) 72 satelliittia laukaistaan avaruuteen vuosina 2015-2017 yhdysvaltalaisilla Falcon 9-kantoraketeilla, 9 satelliittia laukaistaan tarpeen vaatiessa korvaamaan avaruudessa rikkoontuneet satelliitit. Kesäkuussa 2011 yhtiö solmi varalaukaisusopimuksen (kaikista 72 satelliitista) venäläisen rakettiyhtiön kanssa, jos Falcon-laukaisut eivät onnistu, satelliitit laukaistaan Dnepr-raketeilla.
Vega (raketti) Vega on ESAn rakettiohjelmassa vuodesta 1998 alkaen kehitetty pieni italialainen kantoraketti. Rakettia laukaistaan Guayanan avaruuskeskuksesta ja sen ensimmäinen laukaisu tehtiin 13. helmikuuta 2012.
XMM-Newton Satelliitti laukaistiin 10. joulukuuta 1999 Ariane 5-kantoraketilla (lento numero 504 eli neljäs Ariane 5-laukaisu) ESAn tukikohdasta Etelä-Amerikasta, Guyanan avaruuskeskuksesta.
Ariane 4 Sen kehitystyö alkoi 1983 ja ensimmäinen laukaisu tapahtui 15. kesäkuuta 1988. Kaikkiaan raketilla tehtiin 104 laukaisuyritystä joista kaikki paitsi kolme onnistuivat.
Ariane 5 Ariane 5 ECA on uusin ja voimakkain versio. Se käyttää uutta Vulcain 2 -päämoottoria ja uusien kevyempien materiaalien ansiosta siihen voi tankata enemmän ajoainetta. Toisen vaiheen, ESC-A:n, moottorina toimii HM-7B (joka oli Ariane 4:n kolmannen vaiheen moottori), jolla hyötykuorma GTO-radalle nousee 10 000 kg. ESC-A painaa 6500 kg ja polttaa 14 000 kg kryogeenista ajoainetta.
Spacebus Laukaisut tehtiin Ariane 3, Ariane 5 ja Pitkä Marssi kantoraketeilla.
Ariane 5 Ranska on vuonna 2010 antanut 82,5 miljoonaa euroa uuden "Post Ariane 5 next-generation launcher"-kantoraketin esisuunnitteluun ja tulossa on kaikkiaan 250 miljoonaa euroa "big load"-tyyppisenä rahoituksena.
Eutelsat 28. lokakuuta 2010 Ariane 5-raketilla laukaistu W3B-tietoliikennesatelliitti todettiin GEO-radalla täysin romuttuneeksi, sen ajoainetankki vuosi sitä tahtia, että satelliitti voidaan vain ajaa ns. hautausmaaradalle. Täten sen tuotto on vain vakuutuskorvauksen veroinen, joka voi olla hyvä, jos satelliitin lähetystehon liisaus olisi jäänyt vähäiseksi, muussa tapauksessa se merkitsee merkittävää tappiota. W3B:n tarkoitus oli myös kilpailla Afrikan tietoliikenneyhteystilauksista kiinalaisia tietoliikennesatelliitteja vastaan. Epäonnistuneen satelliitin laukaisun jälkeen mediassa esitettiin mahdollisena pudottaa satelliitti radaltaan, mutta pian tunnustettiin, että se jää avaruusromuksi vuosikymmeniksi.
Sea Launch Raketti ja hyötykuorma kootaan yhteen Kalifornian Long Beachissä, jossa ne lastataan Ocean Odyssey-laukaisualustalle, joka on entinen öljynporauslautta. Aker muutti sen laukaisualustaksi Viipurin telakalla. Raketti viedään Kaliforniasta laukaisupaikalle, päiväntasaajalle 154 astetta läntistä pituutta, Ocean Odysseyksen hangaarissa vaakatasossa ja nostetaan pystyyn paikan päällä. Raketti laukaistaan sitten Ocean Odysseyksen päältä.
Ares I 2020-luvulla Ares I-raketilla piti laukaista miehistökapseli ja suurempaa Ares V:tä piti käyttää kuulaskeutujan ja kuumatkalla tarvittavan EDS-raketin laukaisuun miehittämättöminä. Alukset oli tarkoitus yhdistää Maan kiertoradalla.
Project Constellation Kuulennolla laukaistaan ensin paluu-huoltoalus Orion pienemmällä Ares I -raketilla Maan kiertoradalle. Sitten Maan kiertoradalle laukaistaan suuremmalla Ares V -raketilla Altair-kuualus sekä rakettivaihe EDS. Alukset telakoituvat toisiinsa, ja lento Kuuhun alkaa. Orion-Altair-yhdistelmä siirtyy Kuuta kiertävälle radalle, mistä Altair-alus laskeutuu Kuuhun. Altair-aluksen yläosa nousee Kuusta sen kiertoradalle ja telakoituu Orioniin. Orion lähtee kohti Maata, ja pelkkä sen kartiomainen paluukapseli syöksyy Maan ilmakehään. Ilmakehässä se laskeutuu laskuvarjoilla maahan.
Iranin avaruusohjelma Mohammad Ebrahimi, Iranin ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimusinstituutin varajohtaja, kertoi joulukuun 2008 alussa, että Iran aikoo tehdä rakettikokeita, joissa laukaistaan eläimiä 50–200 km korkeille ballistisille lennoille. Rakettina olisivat Kavoshgar (Explorer eli tutkimusmatkailija) 3 ja 4 raketit. Iran laukaisi Kavoshgar 2-raketin onnistuneesti 26. marraskuuta 2008. Siinä oli koeosa ja sen paluujärjestelmä (laskuvarjo jne.) Tämä raketti teki yläilmakehän mittauksia ja jonkin tähtitieteellisen kokeen. Raketti omaa niin pienen nostokyvyn, ettei se voi kuljettaa ihmistä avaruuteen tai merkittävää aselastiakaan.
Altair (avaruusalus) Project Constellation -suunnitelman mukaan miehistö laukaistaan Maan kiertoradalle Orion-aluksella pientä Ares I -kantorakettia käyttäen. Altair ja kuulentoon tarvittava rakettivaihe laukaistaan voimakkaammalla Ares V -raketilla. Ratkaisua perustellaan miehistön turvallisuudella.
ExoMars Tammikuussa 2016 alus laukaistaan Floridan Cape Canaveralista kuljettaen Mars-luotaimen ja sen mukana laskeutujan. Mars-ajokki laukaistaan vuonna 2018 toisella raketilla. Missio maksaa ESA:lle noin yhden miljardin euron verran. Ajokki painaa 205 kiloa.
Symphonie Satelliitit olivat sylinterimäisiä ja poikkileikkaukseltaan kuusikulmion muotoisia. Massaltaan noin 230-kiloiset satelliitit olivat spin-stabiloituja. Satelliittien pinta oli katettu aurinkokennoilla ja niissä oli myös avautuvat aurinkopaneelit. Satelliitissa oli kaksi paraboliantennia. Satelliitti pystyi välittämään TV-lähetyksiä Eurooppaan. Satelliittien piti toimia 5 vuotta, mutta ne toimivat 10 vuotta.
Alkuperäinen tarkoitus oli laukaista satelliitit englantilaisevetoisella Europa-kantoraketilla, jonka kehitystyö epäonnistui. Lopulta satelliitit laukaistiin Yhdysvalloista Delta-kantoraketilla. Yhdysvaltain hallitus asetti laukaisuille lukuisia ehtoja, jotka pyrkivät estämään Euroopan oman satelliittitietoliikennetoiminnan alun. Tämä oli laukaiseva tekijä sille, että Ranska päätti aloittaa Ariane 1 -kantoraketin kehittämisen.
Paluumatkaefekti Tutkimuksessa keskityttiin odotusten ja todellisuuden välisen ristiriidan ja matkan tuttuuden vaikutuksista paluumatkaefektiin. Tutkijat arvelevat, että ilmiön esiintymiseen voivat vaikuttaa muutkin syyt, kuten matkan motivaatio, tunnearvo ja päämäärä ja että paluumatkaefekti on usean eri tekijän yhteisvaikutusta. Tutkijat arvioivat myös omiin henkilökohtaisiin kokemuksiinsa perustuen, että paluumatkaefektiä ei esiinny usein toistuvilla rutiinimatkoilla, kuten esimerkiksi matkalla kotoa töihin ja takaisin.
Paluumatkaefekti Kolmen tapauksen yhteinen päätelmänä oli, että paluumatkaefektin eräänä syynä on ihmisten taipumus arvioida menomatkan vievän vähemmän aikaa kuin se todellisuudessa vei. Epämiellyttävästä menomatkan kestokokemuksesta johtuen paluumatkan kestoarvio perustuu pettymykseen menomatkan viemästä odotuksia pitemmästä ajasta. Koska paluumatkan kesto onkin arvioitua lyhyempi, paluumatka tuntuu lyhyemmältä kuin menomatka. Paluumatkaefektissä on kyse ihmisten odotusten ja todellisuuden välisestä ristiriidasta (), joka menomatkalla vaikuttaa oletuksiin negatiivisesti ja paluumatkalla positiivisesti. Kokeessa kaksi paluumatka tuntui 17 prosenttia lyhyemmältä kuin menomatka ja 3-kokeessa ero oli 22 prosenttia.
Kasvillisuusvyöhyke Merkittävin kasvillisuuteen vaikuttava tekijä on ilmasto, jonka vuoksi kasvillisuusvyöhykkeet noudattavat melko tarkasti ilmastovyöhykkeitä. Vyöhykkeiden rajat ovat tavallisesti liukuvia. Merkittävimmät ilmastoon ja siten myös kasvillisuuteen vaikuttavat tekijät ovat lämpötila ja sademäärä, joihin vaikuttavat useat eri tekijät. Lisäksi kasvillisuusvyöhykkeisiin vaikuttaa suuresti maannos. Maannos taas riippuu geologian lisäksi suurelta osin kasvillisuudesta, koska maan pintakerros koostuu lähinnä maatuneista kasvinosista. Kasvillisuusvyöhykkeillä onkin usein niille ominainen maannos.
Synergia Synergialla tarkoitetaan kahden tai useamman vaikuttavan tekijän kumuloivaa yhteisvaikutusta. 
Sana pohjautuu kreikan sanoihin "sunergiā", yhteistyö ja "sunergos", yhdessä työskentely.
Seksuaalinen suuntautuminen Vaikka tutkijat yleisesti ajattelevat että seksuaalinen suuntautuminen ei ole yhden tekijän aikaansaama, vaan geenien, hormonaalisten- sekä ympäristötekijöiden yhteisvaikutusta, he kuitenkin tukevat biologista mallia seksuaalisen suuntautumisen synnylle.
Paluumatkaefekti Tilburgissa Alankomaissa olevassa Universiteit van Tilburg -yliopistossa tehty tutkimus käsitti kolme erillistä tutkimusta. Tuloksena oli, että paluumatkaefekti on olemassa riippumatta siitä, kuljettiinko todellisuudessa yhtä pitkät ja yhtä pitkän ajan vieneet meno- ja paluumatka samaa tai eri reittiä. Ilmiölle oli aikaisemmin tarjottu selitykseksi sitä, että paluumatkan tuttuus ja ennustettavuus olisi ollut ilmiön syynä. Perusteluna olivat aikaisemmat tutkimukset, joiden perusteella ihmiset arvioivat heille ennestään tuntemattomien tehtävien vievän todellista enemmän aikaa ja tuttujen tehtävien tulevan suoritetuksi todellisuutta lyhyemmäksi arvioidussa ajassa.
Paluumatkaefekti Toinen tutkimus tehtiin uusille opiskelijoille järjestetyn tutustumistapahtuman yhteydessä. Opiskelijat viettivät ensin yhden yön leirillä ja lähtivät sieltä polkupyörällä kahta yhtä pitkää reittiä pitkin läheiseen metsään. Siellä ohjemassa oli parin tunnin ajan erilaisia leikkejä. Paluumatka pyöräillen takaisin leiriin tapahtui joko samaa tai eri reittiä kuin menomatka. Tähän tutkimukseen osallistuneita opiskelijoita oli kaikkiaan 93, heidän keskimääräinen ikänsä oli 19 vuotta ja 67 heistä oli naisia. Opiskelijat pyöräilivät 5–10 hengen ryhmissä ja heillä oli edellä ajavana oppaana henkilö, joka tunsi pyöräiltävän reitin muttei osallistunut kyselyihin. Lisäksi oli yhteensä 18 osallistujan vertailuryhmät, jotka pyöräilivät metsään joko reittiä 1 tai 2 pitkin ja joilta kysyttiin heti menomatkan jälkeen arviota matkan kestosta minuutteina. Kysely osoitti, että molemmat reitit tuntuivat yhtä pitkiltä (41,5 minuuttia ja 42,5 minuuttia). Reittien mitatut pituudet olivat vastaavasti 9,23 ja 9,19 kilometriä, tutkimuksen valmisteluvaiheessa molempien reittien ajoajaksi tuli 35 minuuttia. Pääosalle opiskelijoista tehtiin kysely vasta paluumatkan jälkeen. 32 opiskelijaa palasi samaa reittiä kuin oli mennytkin ja 50 palasi eri reittiä. Kyselyssä pyydettiin arvioita siitä, kauanko meno- ja paluumatka kestivät minuutteina. Osallistujille ei oltu kerrottu aika-arvion tekemisestä, koska tietoisuus siitä olisi saattanut muuttaa kuluneen ajan hahmotusta. Kyselyjen tuloksena selvisi, että sekä pääryhmä että kontrolliryhmä arvioivat menomatkan keston yhteneväisesti, vaikka pääryhmän arviota kysyttiin vasta usean tunnin jälkeen. Pääryhmän arvio menomatkan kestosta oli keskimäärin 41,9 minuuttia ja paluumatkan kestosta 36,9 minuuttia. Havaittiin myös, että eri paluureittiä ajaneet arvioivat molemmat matkat pidemmiksi kuin he, jotka palasivat samaa reittiä kuin olivat menneetkin. Tuttu reitti saattoi vaikuttaa samaa reittiä molemmilla matkoilla käyttäneiden arvioihin, mutta se ei riittänyt paluumatkaefektin selitykseksi. Osallistujilta kysyttiin kuten 1-tutkimuksessakin, kestikö menomatka kauemmin kuin he olivat olettaneet. Tuloksena oli, että mitä pitemmältä menomatka tuntui oletukseen nähden, sitä lyhyemmältä paluumatka vaikutti menomatkaan nähden. Odotusten ja todellisuuden välisen ristiriidan pääteltiin täten vaikuttaneen paluumatkaefektin syntyyn. Kyselyvastausten analyysiin otettiin 82 opiskelijan vastaukset: matkaan lähteneistä kahdeksan eksyi paluumatkalla ja kolmen opiskelijan kohdalla katsottiin, että heidän antamansa arviot perustuivat liikaa muiden osallistujien arvioihin.
Paluumatkaefekti Kolmas osatutkimus tehtiin laboratoriossa, jossa tehtiin samassa yhteydessä muitakin tutkimuksia. Osallistujat katsoivat tietokoneelta videon, jonka kerrottiin kuvaavan kotoaan ystävänsä luo pyöräilevän naisen silmin nähtyä matkaa. Toinen video kuvasi paluumatkan, video oli tehty niin, että kuljettu matka ja kulunut aika olivat molemmissa täsmälleen samat. Pyöräilijää ei näkynyt videolla. Pyöräiltävän matkan pituus oli 2,25 kilometriä ja siihen kului aikaa 7 minuuttia. Paluumatkavideo tehtiin myös eri reitille, kuitenkin saman pituiselle ja kestoiselle matkalle kuin muut videot. Menomatkan video katsottiin ensin, jonka jälkeen osallistujat tekivät muiden tutkimusten tehtäviä noin 10 minuutin ajan. Sen jälkeen osallistujille näytettiin video, jonka kerrottiin kuvaavan naisen paluumatkaa takaisin kotiinsa. Kuten aikaisemmissakin tutkimuksissa, osallistujilta kysyttiin ensin kuinka kauan paluumatka kesti. Kun kysymykseen oli vastattu, kysyttiin menomatkan kestoa. Kysymysten esittämisjärjestys myös vaihdettiin, kesto pyydettiin ensin menomatkasta ja kun siihen oli vastattu, paluumatkasta. Yksi kysymysvariaatio oli, että menomatkan kesto kysyttiin heti videon näkemisen jälkeen ja paluumatkan kesto sen videon katsomisen jälkeen. Vastauksissa todettiin selvä paluumatkaefekti, joka tosin ilmeni lievempänä silloin, kun meno matkan kestoa arvioitiin heti kyseisen videon näkemisen jälkeen eikä vasta kun molemmat videot oli katsottu. Kysymysten esittämisjärjestyksellä ei ollut juurikaan vaikutusta vastauksiin. Myös eri paluumatkavideon nähneillä esiintyi paluumatkaefekti siten, että menomatka arvioitiin lyhyemmäksi ja paluumatka pidemmäksi kuin tiedusteltaessa matkojen pituutta molempien samaa matkaa kuvaavien videoiden katsomisen jälkeen. Kolmannessa tutkimuksessa osallistujia myös manipuloitiin ilmaisemalla tietokoneella näytetyllä tekstillä ennen menomatkavideon katsomista, että aikaisempi koehenkilö oli tiedusteltaessa kertonut menomatkavideon kestäneen paljon kauemmin kuin hän oli olettanut. Näiden osallistujien kohdalla paluumatkaefektiä ei esiintynyt, he arvioivat menomatkan selvästi lyhyemmäksi kuin muut tutkimukseen osallistujat. Tulos tukee käsitystä, että ihmiset ovat yleisesti ottaen pettyneitä menomatkaan ja sen jälkeen paluumatka tuntuu suhteellisen lyhyeltä.
Museokokoelma Konservoinnilla pyritään estämään vahinkojen sattumista museon kokoelmalle. Kokoelmaa voivat vahingoittaa useat eri tekijät. Näitä ovat inhimilliset tekijät, kuten vandalismi, tapaturmat ja varkaudet, ympäristötekijät, kuten tulipalot, vesivahingot ja lika, ilmastolliset tekijät, kuten lämpötilan ja kosteuden vaihtelut sekä ilmansaasteet, säteilytekijät, kuten ultraviolettisäteily, biologiset tekijät, kuten hyönteiset ja sienet, väärät työmenetelmät, onnettomuudet ja luonnonkatastrofit sekä aseelliset konfliktit.
Paluumatkaefekti Paluumatkaefekti () on monien ihmisten havaitsema ilmiö, jossa jostain paikasta palaaminen tuntuu ajallisesti nopeammalta kuin menomatka. Hollantilaisessa tutkimuksessa todettiin, että ilmiö on olemassa ja että paluumatkan arvioitiin vieneen keskimäärin jopa 22 prosenttia vähemmän aikaa kuin menomatkan arvioitiin vieneen.
Paluumatkaefekti Kaksi ensimmäistä koetta perustuivat tosielämän tapahtumiin ja kolmas oli järjestetty laboratoriokoe. Ensimmäisessä tutkimuksessa joukko ihmisiä teki Veolian linja-autolla edestakaisen matkan joko isoon teemapuistoon tai messuille. Kokeeseen osallistui 69 bussimatkustajaa, joiden yhdensuuntaisen bussimatkan pituus vaihteli vajaasta puolesta tunnista kahteen tuntiin. Tutkimukseen osallistuneilla matkustajilla sekä meno- että paluumatka kestivät todellisuudessa yhtä kauan ja mukaan kyselyyn otettiin vain ne matkustajat, jotka pysyivät sekä meno- että paluumatkan hereillä. Paluumatkan jälkeen matkustajia pyydettiin vertaamaan paluumatkan kestoa menomatkan kestoon ja pyydettiin arvioimaan kestikö menomatka kauemmin kuin he olivat odottaneet. Tuloksena oli, että paluumatkaefekti oli selvästi olemassa ja mitä pidemmäksi matkustaja arvioi menomatkan, sitä lyhyemmäksi hän arvioi paluumatkan. Paluumatkaefektissä pääteltiin olevan kyse ihmisten odotusten ja todellisuuden välisestä ristiriidasta (). Matkustajia pyydettiin myös muistelemaan havaitsivatko he paluumatkalla paljon vai vähän menomatkalta tuttuja paikkoja, tarkoituksena oli arvioida matkan tuttuuden vaikutusta paluumatkaefektiin. Tuloksena todettiin, että havaintojen vähäisyydellä tai runsaudella ei ollut vaikutusta ilmiöön. Ensimmäiseen osatutkimukseen osallistuneiden keski-ikä oli 33 vuotta, osallistuneista 57 oli naisia.
Debyen ja Wallerin tekijä Eri atomien B-arvot ovat erilaiset, sillä atomien lämpöliike molekyylissä vaihtelee. Esimerkiksi proteiinin sivuketjun atomit liikkuvat vapaammin kuin hiili-typpi -rangan atomit, mikä vaikuttaa B-tekijän arvoihin. Atomin B-tekijästä voidaan myös päätellä, mitä alkuainetta atomi edustaa. Joskus molekyyliä röntgenkristallografian keinoin mallinnettaessa voi nimittäin olla epäselvää, onko jokin mallissa oleva kohde esimerkiksi vesimolekyyli vai jokin ioni. B-arvo riippuu siis atomista ja sen sijainnista molekyylissä, eikä eri atomeille ole tyypillistä yhtä B-arvoa.
A-luokka (hävittäjä, 1913) A-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjäluokka, joka muodostui lokakuun 1913 hävittäjien uudelleen luokittelussa. Luokkaan sijoitettiin 26 tai 27 solmua saavuttaneet torpedovenehävittäjät. Luokan alukset oli valmistanut usealta eri telakalta 1890-luvun puolivälissä neljäkymmentäkaksi alusta useana eri luokkana (tilauksena) Amiraliteetin määritysten pohjalta telakoiden omien suunnitelmien mukaan. Alusten ainoana yhteisenä tekijänä oli suunniteltu nopeus 27 solmua.
Palindromi Toinen antiikin ajoilta periytynyt klassikko on tuntemattoman tekijän "Sator Arepo tenet opera rotas" – ”Kylväjä Arepo pitelee vaivalloisesti pyöriä”. Tämä on samalla taikaneliölause: kun sanat kirjoittaa allekkain, ne muodostavat saman lauseen myös pystysuoraan etu- ja takaperin. Siksi sitä onkin tavattu kaiverrettuna eri puolilta Eurooppaa ja eri ajoilta.
Virhekatastrofi Virhekatastrofin käsitettä laajensi muun muassa Manfred Eigen, joka täydensi virhekatastrofia muun muassa luonnonvalinnan vaikutuksella; tätä usean eri tekijän vaikutusta suhteessa sukupuuttoon kutsutaan englanniksi nimityksellä "error catastrophe".
Mikrotaloustiede Mikrotaloustiede tarkastelee eri toimijoiden päätöksien vaikutusta hyödykkeiden kysyntään ja tarjontaan. Kysyntä ja tarjonta määräävät hyödykkeiden hinnan, joka taas ohjaa tulevaa tuotantoa. Mikrotaloustiede tarkastelee yksittäisten toimijoiden päätöksiä ja niiden yhteisvaikutusta. Makrotaloustiede taas tarkastelee taloudellisten toimien summaa, yleensä valtion tasolla.
Melanooma Merkittävin riskitekijä sairastua melanoomaan on ylenmääräinen altistuminen auringon ultraviolettisäteille ja tästä seuraava ihon toistuva palaminen. Syöpään ei ole kuitenkaan koskaan yhtä ainutta syytä. Useat eri tekijät vaikuttavat syövän kehittymiseen vuosien saatossa.
Saundi Saundi eli soundi eli sointi on jazz-, pop- ja iskelmämusiikissa käytettävä termi, jolla tarkoitetaan tietylle esittäjälle tai esittäjäryhmälle luonteenomaista sointikuvaa. Sen syntyyn vaikuttavat useat eri tekijät, esim. äänenmuodostus ja -toisto, sovitustekniikka ja esitystapa.
Serbit Serbien identiteetti perustuu ortodoksiseen kristinuskoon. Uskonto onkin merkittävin erottava tekijä entisen Jugoslavian eri kansojen välillä. Sloveenit ja kroaatit ovat katolilaisia, bosniakit ja Kosovon albaanit islamilaisia ja serbit, montenegrolaiset sekä makedonialaiset ortodokseja.
Mammutit Tutkijat ovat pitkään kiistelleet siitä, mikä hävitti mammutit holoseenikauden alussa jääkauden päätyttyä. Mammuttien katoamisen aikaan maapallolla oli käynnissä kaksi mullistavaa muutosta: jääkauden loppumisesta johtunut ilmaston ja kasvillisuuden muutos sekä koko ajan tehokkaammin metsästävien ihmispopulaatioiden nopea leviäminen. Metsästysteoriaa tukee se, että Pohjois-Amerikan mammutit kuolivat 500 vuoden kuluessa siitä kun Clovis-kulttuuria edustavat metsästäjät olivat saapuneet Beringian yli ja levittäytyneet etelään. Eri puolilta maailmaa onkin löytynyt selvästi ihmisen tappamien mammuttien jäänteitä, mutta ei tiedetä, oliko metsästys missään niin mittavaa että se aiheutti sukupuutot. Jääkauden jälkeisestä lämpenemisestä johtuneet kasvillisuuden muutokset olivat niin perusteellisia, että mammuttiaro korvautui pohjoisessa soistuneella tundralla ja etelässä havumetsällä. Kumpikaan näistä ympäristöistä ei sovi mammuteille ja muille laiduntajille. Ilmaston lämpenemisteorian ongelma on kuitenkin siinä, että mammutit olivat selvinneet aikaisemmistakin jääkausien välisistä lauhoista jaksoista. Kolumbianmammutti sitä paitsi eli aina Meksikossa asti ja oli sopeutunut lämpimään. Onkin mahdollista, että juuri viimeisen jääkauden jälkeiset kasvillisuusolot olivat voimakkaasti jakautuneena erityisen epäedulliset mammutin selviytymiselle. Mahdollisesti mammuttien sukupuuton aiheutti usean tekijän yhteisvaikutus, jolloin ilmastonmuutoksen kutistamat populaatiot saivat metsästäjiltä kuoliniskun.
Naturalis historia Naturalis historia on Plinius vanhemman ainoa säilynyt teos. Se valmistui vuonna 77, kaksi vuotta ennen Plinius vanhemman kuolemaa. Tekijä omisti sen ystävälleen Titukselle, josta hiukan myöhemmin tuli keisari. Plinius vanhempi kertoo johdannossaan teoksen koostuvan yli 20 000 eri aiheesta, jotka ovat peräisin sadalta eri auktorilta sisältäen hänen omia havaintojaan. Teos onkin tyylillisesti jopa assosioiva kokoelma aiheita, jotka sattuivat kiinnostamaan tekijää. Se sisältää paljon sen ajan tietoa muun muassa eläimistä, kasveista ja maantieteistä. Muita teoksen aiheita ovat muun muassa tähtitiede, meteorologia, lääketiede, antropologia ja maanviljely. "Naturalis historia" -teoksessa tieteeseen sekoittuu kritiikittömästi aineksia tarinoista ja taikauskosta. Teosta ei ole julkaistu suomeksi.
Tuote- ja pakkausmerkinnät Tuote- ja pakkausmerkintä on pääsääntöisesti valmiiden tuotteiden viimeisimpiä työvaiheita. Esimerkiksi pakattuun maitopurkkiin laitetaan parasta ennen -merkintä ja painettuun lehteen osoitemerkintä. Tuote- ja pakkausmerkintä voi olla myös osavalmistuksen yksi työvaihe ennen lopullista kokoamista.
Tuotemerkintä voidaan tarkastella usean eri tekijän perusteella.
Tositelevisio Tositelevision arvostelijat väittävät, että termi on harhaanjohtava, koska ohjelmat esittävät kaikkea muuta kuin todellisuutta. Tositelevision tekijät usein ohjailevatkin osallistujia eri tavoin. Yleisimpiä ohjailutapoja ovat käsikirjoittaminen, tarkoitushakuiset leikkaukset, eri äänipätkien yhdistely, tapahtumien lavastaminen sekä epäaitojen tilanteiden luominen. Kahden henkilön välille voidaan luoda editoinnin avulla draamaa, jota todellisuudessa ei ole, esimerkiksi leikkaamalla henkilön kommentista toisen henkilön reaktioon, joka onkin kuvattu eri asiayhteydessä, siis reaktiona eri asiaan. Joskus osanottajia kehotetaan käyttäytymään tietyllä tavalla tai sanomaan tiettyjä asioita. Katsojia ei kuitenkaan useinkaan haittaa, vaikka he tietäisivätkin ohjelmien olevan manipuloituja, sillä se tekee ohjelmista kiinnostavampia.
Turkki Turkin musiikki ja kirjallisuus ovat hyviä esimerkkejä eri kulttuurivaikutteiden sekoituksista. Osmanien valtakunnan sekä islamilaisen maailman ja Euroopan välisen vuorovaikutuksen seurauksena useat eri musiikin lajit ovat suosittuja Turkissa, "arabeskista" hip hop -musiikkiin. Modernissa turkkilaisessa musiikissa onkin vaikutteita paitsi keskiaasialaisista ja islamilaisista myös eurooppalaisista perinteistä. Turkki on yksi Eurovision laulukilpailujen menestyneimpiä maita, jotka se on voittanut vuonna 2003.
Yhteinen tekijä Kuten sivuttua, matematiikassa yhteinen tekijä merkitsee, että eri termit ovat jaollisia tällä kyseisellä tekijällä. Tällaisia tekijöitä voi olla useampia ja yhteinen tekijä voi myös olla eri termien summa (polynomifunktiot).
R-tekijä Käytännössä rakennemalleja joudutaan aina parantelemaan useaan otteeseen ja parannelluille rakenteille lasketaan kullekin uusi R-tekijä. Mikäli uuden mallin R-tekijä on parempi kuin vanhan, on mallin parannus onnistunut. Mikäli R-tekijä sen sijaan on huonontunut, on mallin paranteluyrityksessä jokin mennyt pieleen.
Hardy-pojat Hardy-pojat (engl. "The Hardy Boys") on yhdysvaltalainen nuorten jännityskirjasarja, jota ovat kirjoittaneet useat eri tekijät salanimellä Franklin W. Dixon. Sarjan luoja on yhdysvaltalainen kirjailija Edward Stratemeyer. Ensimmäiset osat kirjoitti kanadalainen Leslie MacFarlane. Samaa salanimeä Franklin W. Dixon käytti alkuperäisen sarjan aikana 17 miestä tai naista.
Sanaluokka Verbit taipuvat persoonamuodoissa. Persoonamuotoisilla verbeillä aktiivi- ja passiivimuodot. Aktiivimuodon persoonapäätteessä näkee, onko tekijänä minä, sinä, hän, me, te vai he. Passiivissa tekijää ei mainita.
Mediakonvergenssi Yksi mediakonvergenssin ilmentymä on mediaomistuksen keskittyminen. Isot mediatalot ovat ostaneet useita mediakanavia ja pyrkivät saavuttamaan fuusioitumiseta synergiaetuja levittäessään yhden konsernin sisällä samaa sisältöä eri mediakanavia pitkin. Niinpä saman omistajan eri julkaisukanavilla kierrätetään samoja uutisia ja juttuja. Kuluttaja luulee saavansa usean kanavan kautta enemmän tietoa, mutta tosiasiassa samat jutut vain tulevat näin vastaan eri paikoista. Valinnanvara ei siis suinkaan kasva, kun mediateollisuus keskittyy yhä harvemman toimijan käsiin. Vaarana onkin median tarjoamien näkökulmien kaventuminen.
George W. Bush Guantanamo Bayn leirin lisäksi Yhdysvaltain CIA:n väitetään kaappaavan ihmisiä eri maista ja lennättävänsä heidät vangittaviksi ja kidutettaviksi eri puolille maailmaa. Loppuvuodesta 2005 paljastunut sarja sai useat Euroopan maat aloittamaan tutkinnan, onko Yhdysvallat rikkonut paikallisia lakeja ja kansainvälisiä sopimuksia. Italian hallitus määräsi 22 epäiltyä CIA:n agenttia pidätettäväksi muslimiuskonoppineen kaappauksesta Milanossa 2003 ja Saksa 13 agenttia Saksan kansalaisen Khaled el-Masrin kaappauksesta.
Miikka Turunen Turunen on edustanut urallaan Pallo-Kerho 37:aa, Kuopion Palloseuraa, TP-Seinäjokea, Warkauden Jalkapalloklubia ja Mikkelin Palloilijoita. Hän on yleensä pelannut seurassa vain vuoden kerrallaan ja hän onkin edustanut edellä mainittuja joukkueita useaan otteeseen. Vain KuPS:ssa Turunen on pelannut useamman kauden peräkkäin, yhteensä yhdeksän kauden ajan kolmeen eri otteeseen ja pelannut niiden aikana yhteensä 150 ottelua. Myös MP:ssa ja kasvattajaseurassaan PK-37:ssä hän on pelannut kolmeen eri otteeseen.
Manu Chao Manu Chaon musiikki tunnetaan useiden eri tyylien, kuten rockin, salsan, reggaen, cumbian, chansonin ja skan yhdistämisestä. Hänen levyillään lauletaan monilla eri kielillä, esimerkiksi englanniksi, ranskaksi, espanjaksi, portugaliksi, arabiaksi ja wolofiksi, niitä myös yhdistellen. Manu Chaon onkin sanottu luoneen kokonaan uuden "mestiza"-musiikkityylin, jota ovat sittemmin seuranneet ja edelleen kehittäneet useat muut artistit, muun muassa Amparanoia, Dusminguet, Los de Abajo, Wagner Pá ja Macaco.
Sortokausien aktivismi Useat aktivistien keskeiset henkilöt, eritoten Konni Zilliacus, olivat myös tärkeitä jääkäriliikkeen synnyssä ja sen eri vaiheissa aina sisällissodan tapahtumiin saakka. He olivat mukana vaikuttamassa vapaaehtoisten sotilaskoulutuksen järjestämiseen Saksassa (ks. Jääkäriliike). Jääkäriliikkeeseen johtanutta kehitystä onkin kutsuttu uudeksi tai nuoremmaksi aktivismiksi vertailukohtana "vanhalle aktivismille".
Hajautettu laskenta Hajautettu laskenta tarkoittaa hajautettua laskentaa ryppäässä, jossa useat fyysisesti eri paikoissa olevat koneet suorittavat jotain tietokoneilla laskettavaa tehtävää (vrt. klusteri (tietotekniikka)). Tällaiset ovat usein tieteellisiä laskentatehtäviä kuten BOINC-verkko. Myös kryptovaluutta bitcoin on hajautettuun laskentaan perustuva ja se onkin ylivoimaisesti suurin hajautetun laskennan projekti.
Tekijä (tekijänoikeus) Jos useat ihmiset ovat tehneet teokseen yhdessä, tekijänoikeus on heillä yhteisesti. Jos teoksen tekijöiden osuudet muodostavat itsenäisiä teoksia, on kullakin tekijällä, esimerkiksi kääntäjällä yksinomainen oikeus omaan osuuteensa. Jos tekijöitä on useita, teoksesta voi valmistaa kappaleita vain tekijöiden yhteisesti sopimalla tavalla. Jos tekijät eivät pääse sopimukseen, ei teosta voi laillisesti julkaista.
Westhin koodeksi Koodeksi sisältää muun muassa suomennokset kirkkokäsikirjasta ja messusta, eräitä rukouksia, sekä suomen-, ruotsin- ja latinankielisiä kirkkolauluja. Useimpiin lauluihin liittyy nuotinnos, ja koodeksi onkin laajin 1500-luvulta säilyneistä suomalaisista musiikkikäsikirjoituksista. Teos on kirjoitettu usealla eri käsialalla ja varustettu Rauman kappalaisen ja kaupunginpedagogin Mathias Johannis Westhin (k. 1549) nimellä.
Tapanilan joukkoraiskaus Syyttäjä valitti käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen, koska syyttäjän mukaan vuosi ehdollista vankeutta oli vääränlainen viesti raiskausrikoksesta, joka tapahtui julkisella paikalla ja usean tekijän voimin. Syyttäjä oli myös eri mieltä käräjäoikeuden perustelusta, että sormilla tunkeutumalla tapahtunut raiskaus ei voisi olla törkeä. 11. huhtikuuta 2016 Helsingin hovioikeus katsoi, että kyseessä oli törkeä raiskaus ja korotti tekoaikaan 18-vuotiaan henkilön tuomiota kahteen vuoteen ja neljään kuukauteen ehdotonta vankeutta. Kaksi alaikäistä syytettyä saivat vuoden ja yhdeksän kuukauden ehdolliset rangaistukset. Hovioikeus otti kohtuuttomiin mittasuhteisiin nousseen julkisuuden huomioon rangaistuksia lieventävänä seikkana, kuten käräjäoikeuskin oli ottanut. Hovioikeus oli samaa mieltä käräjäoikeuden kanssa ja katsoi, että vain kolme viidestä paikalla olleesta tekijäksi epäillystä henkilöstä oli syyllistynyt raiskaukseen.
Mielentilatutkimus Mielentilatutkimuksen tarkoituksena on selvittää onko rikoksen tekijä ollut syyntakeinen rikoksentekohetkellä. Rikoksen tekijä voi olla joko "täydessä ymmärryksessä", alentuneesti syyntakeinen eli "täyttä ymmärrystä vailla", tai sitten syyntakeeton, eli "ymmärrystä vailla".
Keskeinen raja-arvolause Käsityksen normaalijakauman luonteesta eräänlaisena monen tekijän yhteisvaikutusta kuvaavana rajajakaumana esitti eräissä erikoistapauksissa jo Abraham de Moivre vuonna 1733. Keksintö oli tuolloin pitkälti aikaansa edellä, ja se lähes unohdettiin, kunnes kuuluisa ranskalainen matemaatikko Pierre-Simon Laplace palasi asiaan vuonna 1812 julkaistussa teoksessa "Théorie analytique des probabilités". Laplace kuitenkin onnistui todistamaan lauseen vain binomijakauman tapauksessa. Mutta myöskään Laplacen keksintö ei hänen omana aikanaan saanut paljonkaan huomiota. Vasta 1800-luvun lopulla keskeisen raja-arvolauseen merkitys alettiin yleisesti ymmärtää, ja vuonna 1901 venäläinen matemaatikko Aleksandr Ljapunov määritteli sen yleisin käsittein ja todisti täsmällisesti, miten se matemaattisesti toimii. Nykyisin keskeinen raja-arvolause yhdessä suurten lukujen lain kanssa muodostaa perustan koko matemaattiselle tilastotieteelle.
Clara Immerwahr Clara Immerwahr otti varhain aamulla 2. toukokuuta 1915 miehensä pistoolin ja ampui itsensä talon puutarhassa. Itsemurhan syy on herättänyt paljon keskustelua, eikä siitä ole historioitsijoiden kesken yhteisymmärrystä. Toiset ovat väittäneet, että Immerwahr ei voinut hyväksyä miehensä osallistumista ensimmäisen maailmansodan kemialliseen sodankäyntiin ja ampunut itsensä perheriidan jälkeen. Todennäköisesti itsemurhan taustalla olivat useat eri tekijät, hänen läheiset ystävänsä Richard Abegg ja Otto Sackur olivat kuolleet hiljattain, ja sota toi yleistä tuhoa maailmaan.
Tekijänoikeus Tekijänoikeus on tekijän oikeus kirjalliseen tai taiteelliseen teokseensa, josta yleensä säädetään monilla tavoilla kansallisissa lainsäädännöissä. Perustan sääntelyille antavat kansainväliset sopimukset, joista tärkeimpiä ovat Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn hallinnoimat yleissopimukset. Muun muassa Suomi on ratifioinut usean vuonna 1967 perustetun WIPOn hallinnoiman yleissopimuksen tekijänoikeuden eri osa-alueilta. Myös vuonna 1886 laadittua Bernin yleissopimusta hallinnoi WIPO. Suomi on ratifioinut vuonna 1986 Bernin yleissopimuksen Pariisin sopimuskirjan.
Toimintakyky P = suoritus 
A = pysyvä kyky 
A’ = hetkelliset kykyyn vaikuttavat tekijät 
M = pysyvä motivaatio 
M’ = hetkelliset motivaatiotekijät 
D = tavanomainen vaikeusaste 
D’ hetkelliset vaikeuteen liittyvät tekijät 
L = onni, sattuma
Rikosilmoitus Mikäli on epäselvää, onko rikosta ylipäätään tapahtunut tai on epäselvää, onko ilmoittajan tekijäksi ilmoittama henkilö tai henkilöt syyllistyneet ilmoituksessa väitettyyn tekoon, voi olla aiheellista tehdä rikosilmoituksen sijasta tutkintapyyntö.
Tuntoaisti Erilaisia tuntopalautelaitteita on kehitelty jo vuosikymmeniä vaikkakin kaupallisia tuotteita ei kuluttajien saatavilla ole ollut kovin kauan. Alalla tehdyissä tutkimuksissa on tähän mennessä käytetty pääosin joko yksittäisiä prototyyppejä tai laitteita, jotka maksavat vielä nykyisin aivan liikaa yleistyäkseen (esimerkiksi PHANTOM). Hyvälaatuinen tuntopalaute onkin jo vuosikymmeniä ollut tiedeyhteisöjen yksinoikeus, jonka on useaan otteeseen todistettu olevan hyödyllinen lisä moniin eri tarkoituksiin.
Maailmankirjailijoita Teoksen aloittaa Leinon – Osmo Pekosen mukaan kuuluisa – essee Homeroksesta, joka alkaa sanoin: "Homeros? Onko se mies? Onko se henkilö? Vai pelkkä nimi? Vai runollinen keksintö ja kansantaru?", jossa Leino pohtii "Odysseian" tekijää.
Tarhakäärmeet Tarhakäärmeiden luokittelu on erittäin vaikeaa. Heimo "Colubridae" jaetaan alaheimoihin monella eri tavalla, ja useat tutkijat pitävät eräitä sen alaheimoina omina heimoinaan. Luokittelun perustana käytetään muun muassa myrkkyelinten kokoa ja rakennetta sekä hampaiden ja yläleuan luiden rakennetta. Myös kallon muissa luissa ja selkänikamien rakenteessa on eroja. Sisäelinten sijainti ja vasemman keuhkon surkastumisaste vaihtelevat. Silmien koko ja pupillin muoto voivat eri tarhakäärmeillä olla erilaiset. Tärkein tarhakäärmeitä yhdistävä tekijä edessä sijaitsevien myrkkyhampaiden puuttumisen ohella on pään suomutus. Pään suomujen koko ja muoto ovat lähes kaikilla tarhakäärmeillä identtiset. Kaivautujakäärmeidenkin poikkeavat päänsuomut ovat ilmeisesti sekundaarisesti surkastuneet tyypillisen tarhakäärmemäisistä suomuista.