mteb/MIRACLReranking huggingface dataset:
Kauklahden Pyrintö Lasitehtaan toiminnan loputtua vuonna 1952 menetettiin mainiot toiminta- ja harjoitustilat. Toiminta siirtyi takaisin Rannikon tiloihin. Lisäksi suurin osa seuran parhaista toimihenkilöistä muutti pois paikkakunnalta. Kauklahden uusi kansakoulu valmistui vuonna 1958. Sieltä saatiin harjoitustiloja voimistelua ja lentopalloa varten.
Lammenjärvi Järven lounaispuolelle jäävät luonnonsuojelualueena rauhoitetut Hyyppärän harju ja Kultalähde. Järvestä pohjoiseen sijaitsevat Natura-alueeseen kuuluva Lammensuo ja sen sivuitse kulkeva Lammenharju. Järvestä etelään on Johannislundista Kiikalan kirkolle johtaneen tien vanhan linjauksen varrella Lammenahde.
Kolmperänen Kolmperänen on pieni järvi Kiikalan Lasikylässä Salossa lähellä Johannislundia. Järvi kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön ja siellä Varesjoen valuma-alueeseen. Sen korkeus merenpinnasta on 118,1 metriä, pinta-ala 2,41 hehtaaria ja rantaviivan pituus 0,69 kilometriä.
Lasikylä Lasikylän nykyisiä rajanaapureita ovat etelässä Kiikalan Pappila ja lännessä Kiikalan Komisuo Salossa. Somerniemen kylistä Somerolla rajanaapureina ovat luoteessa Kaskisto, pohjoisessa Mäyrämäki ja koillisessa Oinasjärvi. Idässä rajanaapureina onat Nummen Leppäkorpi Lohjalla sekä Kiikalan Säräjärvi ja Johannislund Salossa.
Tervakas Tervakas on järvi Kiikalassa Salossa. Se sijaitsee Kiikalan Lasikylässä lähellä Johannislundia. Järven korkeus merenpinnasta on 117,5 metriä, pinta-ala 12,5 hehtaaria ja rantaviivan pituus 1,76 kilometriä. Järven sivuitse pohjoisessa kulkee Kiikalan ja Somerniemen välinen Oinasjärventie.
Säräjärvi Säräjärvi on kylä Kiikalassa Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Säräjärven rannalla Kiikalan Johannislundin kulmakunnalla, Lohjan, aiemmin Nummen, rajalla. Sen historiallisia rajanaapureita ovat olleet lännessä Kiikalan Hidoisenpyöli (vuodesta 1963 vir. "Lasikylä") ja idässä Nummen Leppäkorpi.
Johannislundin lasitehdas Lasitehtaalle sopivaksi paikan teki sijainti laajalla Kaskistonnummen harjualueella, jossa oli sopivaa kvartsihiekkaa ja runsaasti ennestään hyötykäyttämätöntä metsää. Matkaa Kiikalan kirkolle oli kuitenkin 10 kilometriä, ja ensiksi piti rakentaa tie. Työntekijöitä perustetussa tehtaassa oli alaikäiset mukaan lukien noin 50. Tuotteina olivat aluksi pullot, apteekkilasi ja yksinkertainen talouslasi.
Nuppipullo Suomessa nuppipullo tuli käyttöön 1800-luvun lopulla ja yleistyi 1900-luvun alussa. Suomessa valmistettiin 1/3 ja 2/3-litran pulloja. Suomessa standardipulloja valmisti seuraavat lasitehtaat: Grönvik (merkintä pullon pohjassa), Johannislund (J), Arima (A), Karhula (K), Wiiala (W) ja Riihimäki (R).
Johannislund Myös monet alueen lähteet ja lähteiköt, puronotkot ja paikoin tavattavat vanhat metsät ovat luonnonarvoiltaan merkittäviä. Lähimmäs tehdasaluetta näistä ulottuu harjumaastoon jyrkkäreunaisen laakson uurtanut Varesjoen puronotko Saaren kylässä tehdasalueen lounaispuolella. Harvinaisempia luontotyyppejä ovat lehto-, harmaaleppä- ja lähdekorvet. Harvinaista kasvillisuutta liittyy myös Särämäen kalliojaksoon ja Hyyppärän harjualueen reunamuodostuman harjumaastoon. Samoin linnusto on luonnon monipuolisuudesta johtuen edustavaa.
Johannislund Kolmannen Salpausselän vedenjakajalta vedet virtaavat eri suuntiin. Uskelanjoen vesistöalueeseen kuuluvat luoteen suunnalla Uskelanjoen latvahaaraan Terttilänjoen vesistöalue Somerniemellä Somerolla ja lännessä Uskelanjoen toisen latvahaaran Hitolanjokeen vesistöalue Kiikalassa Salossa. Idässä Lohjan puolella Nummella ja koillisessa Someron puolella Somerniemellä vedet virtaavat Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Nummenjoen latvahaaraan Pitkiönjokeen. Etelässä vesien laskunsuuntana on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Aneriojoen latvahaara Varesjoki Kiikalassa ja Suomusjärvellä.
Harjoituskoulu Harjoituskoulu oli entisajan Suomessa seminaarin ja myös alakansakouluseminaarin yhteydessä toiminut kansakoulu, jossa kansakoulunopettajiksi opiskelevat suorittivat opetusharjoittelua. Virallisissa yhteyksissä käytettiin nimitystä seminaarin kansakoulu, myöhemmin opettajanvalmistuslaitoksen varsinainen kansakoulu. Oppikoulunopettajien harjoituskouluina toimivat normaalilyseot ja Helsingin ruotsalainen tyttölyseo. Harjoituskoulujen seuraajia ovat harjoittelukoulut.
Säräjärvi Asutus alueella sai alkunsa, kun Säräkoskenmaan ulkoveromaalle vuonna 1757 syntyi Säräjärven torppa joka kuului Kiikalan Saarenkylän Mikolan talolle. Vuonna 1826 Säräjärvestä tuli verollepantu uudistalo, joka luettiin Nummen Leppäkorven kylään. Vuonna 1858 Säräjärvi erotettiin Leppäkorvesta yksinäistaloksi ja tuli taas kuulumaan Kiikalaan. 1860-luvun puolivälissä Säräjärven eli Särämäen yksinäistalon osti viereiselle Hidoisenpyölin ulkoveromaalle vuonna 1813 perustettu Johannislundin lasitehdas, jolla oli käyttöä etenkin talon viljelyksille yhdyskunnan ruokahuollon turvaamiseksi.
Lasikylä Historiallisen Hidoisenpyölin alueella nykyisessä Johannislundin kylässä sijaitsee myös Varsinais-Suomen maakunnan korkein kohta, 163,9 metrin korkeuteen kohoava Särämäki, jonka kasvillisuus on monipuolista, ja joka kuuluu osana Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -alueeseen. Natura-alueeseen kuuluvat myös alkujaan Hidoisenpyölin rajapaikoina olleet ja edelleen myös Lasikylän rajapaikkoina olevat Kultalähde, Lammenlähde, Herakkaanlähde ja Hossojanlähteet sekä Ruukinjärven länsipuoliset pikkulammet. Etenkin alueet monet lähteet ovat kosteikkoina arvokkaita, mutta Natura-alueeseen kuuluu täällä myös kuivia kangasmetsiä ja harjumetsiä sekä rannoiltaan soistuneita humusjärviä ja lampia.
Kouluhallitus Kouluhallitus perustettiin 24. marraskuuta 1869 annetulla asetuksella kun alkeisopetuksen järjestäminen siirrettiin kirkolta valtion ja kuntien tehtäväksi osana kansakoulu-uudistusta. Sitä ennen kouluasioista vastaava ylin viranomainen oli toiminut Tuomiokapitulin yhteydessä. Uusi keskusvirasto aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 1870 ja sen alaisuuteen tulivat kansa- ja oppikoulut. Sen tehtäviin kuului alkujaan muun muassa valvoa, että koulujen opetus henkisi kunnioitusta esivaltaa kohtaan sekä korostaisi alamaisten velvollisuuksia ja säädyllisyyttä.
Kiikala Kiikalan järvistä Pernjärvi ja Kyynäräjärvi Perttelin rajalla ovat Perniönjoen latvajärviä. Etelässä Kiikalan alueelle ulottuu Kiskon Hirsijärvi, johon laskee pohjoisesta lintujärvenä tunnettu Omenojärvi eli Omenajärvi entiseltä Kiikalan ja Suomusjärven rajalta. Entisellä Suomusjärven ja Kiikalan rajalla sijaitsee Kiikalan kaakkoisosan halki niin ikään Kiskonjoen latvasvesiin kuuluvaa Varesjokea pitkin Suomusjärven Aneriojärveen laskeva Varesjärvi. Muita Varesjokeen laskevia järviä Kiikalassa ovat Ruukinjärvi ja Säräjärvi Johannislundissa nykyisellä Lohjan rajalla sekä joukko pikkujärviä ja lampia näiden ympärillä. Lähellä Kiikalan kirkonkylää Silvan kylässä Varesjokeen laskee Härjänvatsan lampi, jonka rannassa on Kiikalan kunnan perustama uimala.
Kullaa Kullaan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Leineperissä vuonna 1888; kiertokoulu pitäjässä oli toiminut vuodesta 1859. Metsäoppilaitos siirtyi Kullaalle Ahlaisista vuonna 1965. Oppilaitos toimi aluksi lakkautetun kansakoulun tiloissa, kunnes sille valmistui uusi rakennus vuonna 1971.
Huruksela Hurukselan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1890. Kansakoulun ensimmäinen opettaja oli myöhemmin kansanedustajana toiminut Vilho Reima. Vuosina 1895–1900 opettajana toimi Kaarlo Wuorio (1861–1900), joka myös perusti Hurukselan torvisoittokunnan. Koulu lakkautettiin vuonna 2004 oppilaiden vähyyden vuoksi.
Mantere (Vesilahti) Mantereen kylän kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1939 ja se lakkautettiin vuonna 1963. Tätä ennen vuosina 1921-1939 oli Mantereeseen usein luettavassa Hakkilan kylässä toiminut alakansakoulu. Varhaisin koulu Mantereessa on toiminut vuosina 1842-47.
Varesjoki Varesjoen valuma-alue on laajuudeltaan 57,71 km², josta vesipinta-alan osuus on 4,85 %. Valuma-alueen suurin järvi on Varesjoen lähdejärvi Varesjärvi (158,75 ha) aiemmalla Kiikalan ja Suomusjärven rajalla. Sen jälkeen lähinnä suurimpia ovat Varesjokeen pohjoisesta Huhdanojan kautta laskevat Säräjärvi (32,66 ha) Salon ja Lohjan, aiemmin Kiikalan ja Nummen rajalla sekä Ruukinjärvi (21,22 ha) Kiikalan Johannislundissa. Pienempiin järviin kuluvat muiden muassa laskujoeton Riidus (19,53 ha) Kiikalan Yltäkylässä ja Säräjärveen laskeva Tervakas (12,5 ha) Lasikylässä Kiikalassa sekä Varesjokeen laskeva Härjänvatsa Kiikalan Silvan kylässä. Lisäksi etenkin harjualueella Ruukinjärven ja Säräjärven ympärillä on paljon pieniä lampia ja järviä.
Someron koulut Aiemmin Somerolla on toiminut kansakouluja sekä erityisopetusta tarjonnut Härkätien koulu. Näiden toimintaa jatkavat nykyiset alakoulut. Kansakoulun jälkeistä jatko-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron kansalaiskoulu. Keskikoulu- ja lukio-opetusta on aiemmin tarjonnut Someron yhteiskoulu ja keskikoulu-opetusta tämän jälkeen Someron–Kiikalan kunnallinen keskikoulu. Näiden toimintaa jatkavat yläkoulu Kiiruun koulu ja Someron lukio. Enimmillään Someron nykyisellä alueella on ollut toiminnassa yhteensä 25 kansakoulua vuosina 1952–1964.
Biskopsö folkskola Biskopsö folkskola oli Hiittisten kunnan Biskopsön saarella toiminut ruotsinkielinen kansakoulu. Koulu oli toiminnassa vuosina 1919–1962.
Rantavakkisten kansakoulu Rantavakkisten kansakoulu oli Mietoisissa Rantavakkisten kylässä Mettalan tilan mailla sijainnut kansakoulu, joka aloitti toimintansa vuonna 1912. Koulun perustamispäätös oli tehty jo vuonna 1911. Koulun suunnitteli arkkitehti Oiva Kallio ja hänen suunnitelmansa mukaisesti kouluun rakennettiin yksi luokkahuone, kansliatilat sekä veistosali, joka toimi aluksi myös voimistelu- ja ruokasalina. Koulun yhteydessä sijainnut opettajan huoneisto käsitti keittiön ja kaksi huonetta. Vuonna 1925 kouluun saatiin sähkövalaistus tuotua Raukkaan myllyltä asti.
Ruovesi Ruoveden ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1869 ja kunnansairaala vuonna 1881; kyseessä oli koko Suomen ensimmäinen maaseudulla toiminut kunnansairaala.
Rauman lasitehdas Ikkunalasimarkkinoilla vallinnut kilpailu johti hintojen laskuun ja Rauman lasitehdas joutui sen vuoksi talousvaikeuksiin. Vuonna 1916 sen osti Suomen Akkunalasikonttori joka siirsi sitten Raumalle Nuutajärven lasitehtaan ikkunalasituotannon. Rauman lasitehtaan toiminta jatkui vuoteen 1925 saakka vaikka tuotannossa olikin katkoja tulipalojen takia vuosina 1920 ja 1924. Käsityönä ikkunalasia valmistanut Rauman lasitehdas lopetti toimintansa kun vuonna 1922 perustettu Lahden lasitehdas otti käyttöön ikkunalasin koneellisen valmistuksen vuonna 1926.
Murronkulma Kulmakunnalla on 175 asukasta, ja siellä toimii Jokioisten Murron kyläyhdistys. Toiminnan keskuksena on kyläyhdistyksen omistama talkootupa. Kulmakunnalla on aiemmin toiminut Luodesuon kansakoulu. Koulu lopetettiin vuonna 1968.
Gammelby Gammelbyssä on toiminut aikanaan tiilitehdas. 1900-luvun puolivälissä kylässä kokeiltiin myös kalankasvatusta. Kylässä toimi ennen ruotsinkielinen kansakoulu. Merenlahden rannalla on lähikylien yhteinen venesatama. Kylässä on yleinen uimaranta, jonka yhteydessä on myös vuokrattava sauna.
Parravahan kansakoulu Parravahan koulun ohella Rahkion kulmakunnalla on toiminut Rahkion koulu Karinaisissa. Se sijaitsi Parravahan koulusta vajaat neljä kilometriä länsilounaaseen Rahkion kulmakunnan länsiosassa. Vuonna 2017 se ei enää ollut toiminnassa.
Nuutajärven lasitehdas Nuutajärven kartanon ja lasitehtaan uudeksi omistajaksi tuli vuonna 1869 Torsten Costiander. Hän oli erityisen kiinnostunut kartanon alueiden, rakennusten ja maatalouden kehittämisestä. Lasitehtaan toiminta sen sijaan oli hänelle vierasta. Siksi hän muodosti kommandiittiyhtiön viimeisimmän vuokraajan Carl Heitmanin kanssa, ja kiinnitti hänet vastuunalaiseksi valvojaksi tehtaaseen. Tällä tavoin siirryttiin vähitellen järjestelyyn, jossa lasitehdasta johti palkattu johtaja eli isännöitsijä.
Johannislund Vanhoina pitäjien ja kylien rajapaikkoina ovat harjualueella lähteet. Nämä ovat rajanneet etenkin kokonaan harjualueella sijaitsevaa historiallista Hidoisenpyöliä lähes joka suunnasta. Lännessä Uskelanjoen vesistöön kuuluvan Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan Kultalähteenojan kautta laskeva Kultalähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon, Saaren (nykyään Kiikalan Pappilan) ja Hidoisenpyölin (nykyisen Lasikylän) välillä. Länsiluoteessa Satakoskenojaan Huhdinojan kautta laskeva Lamminlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon ja Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston välillä. Pohjoisessa Uskelanjoen sivujoen Terttilänjoen lähdejärveen Halkjärveen Myllyojan kautta laskeva Herakkaanlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston, Mäyrämäen ja Oinasjärven välillä. Koillisessa Karjaanjoen vesistöön kuuluvaan Oinasjärveen Somerniemellä laskevat Hossojanlähteet ovat olleet rajana Kiikalan Hidoisenpyölin, Somerniemen Oinasjärven sekä Nummen Leppäkorven välillä. Paitsi historiallista mielenkiintoa rajapaikkoina näihin lähteisiin ja niistä alkunsa saaviin puroihin liittyy merkittäviä luonnonarvoja sekä kasviston että eläimistön suhteen.
Torvoila Torvoila on Miehoilan kylän ympäröimä kylä Hämeenlinnan Hauholla, Ison Roineveden vesistön äärellä. Kylässä on noin sata asukasta ja lisäksi useita satoja kesäasukkaita. Kylässä toiminut Miehoilan kansakoulu lopetti toimintansa vuonna 1970.
Helilän koulu Helilän koulu on peruskoulu Kotkassa Helilän kaupunginosassa. 7.–9. -luokkien lisäksi koulussa on viisi 6.-luokkaa sekä pienluokka. Oppilaita on noin 500. 
Helilän koulun edeltäjä Helilän kansakoulu on Kotkan vanhin kansakoulu, joka aloitti toimintansa vuonna 1875. Koulu muuttui vuonna 1957 Karhulan kansalaiskouluksi ja vuonna 1974 Helilän yläasteeksi. Osoitteessa Suntionkatu 27 se on toiminut vuodesta 1970.
Helilän koulun 7B luokka voitti vuoden luokka-kilpailun vuonna 1999.
Kauklahden lasitehdas Kauklahden lasitehdas Oy oli Espoon Kauklahdessa vuosina 1923–1952 toiminut lasitehdas. Tehtaan perusti vuonna 1923 Iittalan lasitehtaan entinen johtaja Claës Norstedt. Aktiebolaget Norstedt Osakeyhtiön -nimellä kulkeneen lasitehtaan alku oli vaikea, koska lasiuuni reistaili jatkuvasti. Oikeudenkäynti uunin myynyttä Hermansen-yhtiötä vastaan söi tehtaan varoja. Norstedt hävisi oikeudenkäynnin ja joutui myymään tehtaansa osake-enemmistön Riihimäen lasille vuonna 1927.
Suomen lasimuseo Nykyiseen paikkaansa museo muutti vuonna 1980, jonne museonäyttelyt suunnitteli akateemikko Tapio Wirkkala. Museorakennus on rakennettu alun perin Paloheimo Oy:n turvejauhetehtaaksi vuonna 1914. Riihimäen lasi Oy muutti rakennuksen lasitehtaaksi v. 1921. Rakennuksessa on toiminut myös muovitehdas ja silkkipaino, sekä viimeksi Riihimäen lasin kristalli­hiomo. Nykyinen museokahvila on vanha lasitehtaan hevostalli. Museorakennuksessa on tällä hetkellä n. 1700 neliömetriä näyttelytilaa. Isompi vaihtuvien näyttelyiden sali oli aikaisemmin lasitehtaan puhaltimo.
Karan lasitehdas Karan lasitehtaan toiminta päättyi konkurssiin. Konkurssipesän osti Riihimäen lasitehdas.
Niinisalo Niinisalon kulttuurikohteisiin kuuluu Kankaanpään kaupunginmuseo, jonka yhteydessä ovat Räikkeen taidekokoelma ja Varuskuntaosasto. Kaupunginmuseo toimii entisessä kansakoulussa. Varuskantaosastolla on esillä mm. vuosina 1945–1947 toiminut Niinisalon internaatti eli sisäoppilaitos sotaveteraaneille, joilta koulu oli jäänyt kesken sodan vuoksi. Oppilaiden keski-ikä oli 25 vuotta ja vanhin oppilas oli 36-vuotias.
Kivisenoja Kivisenojan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1902 ja alakoulu aloitti toimintansa 1928. Kivisenojan koulu lakkautettiin vuonna 1968 ja kylän lapset kuljetetaan nykyisin Oriniemessä sijaitsevaan Pohjoisseudun kouluun. Kivisenojalla toimi 1900-luvulla kaksi osuuskauppaa. SOK:lainen Tursankankaan Osuuskauppa perusti sivumyymälän kylään vuonna 1929 ja Punkalaitumen Osuuskauppa vuonna 1939. Kivisenojalla on toiminut aiemmin myös meijeri. Kivisenojan pienviljelijäyhdistys on perustettu vuonna 1924.
Ripovuori Ripovuoren huipulla on ollut myös pronssikautisia hautaröykkiöitä eli hiidenkiukaita. Ne ovat kuitenkin tuhoutuneet ihmisen toiminnan johdosta 1900-luvun alkupuolella, eikä niitä ehditty milloinkaan tutkimaan. Viimeiset hiidenkiukaat hävisivät 1940-luvulla Ripovuoren tanssilavan rakentamisen yhteydessä. Ripovuoren läheisyydessä sijaitsee Räätikäsvuori, joka on yksi Satakunnan harvoista linnavuorista. Myös Ripovuorta ovat jotkut tutkijat pitäneet viikinkiaikaisen puolustusjärjestelmän osana.
Viinamäen kansakoulu Viinamäen kansakoulu oli entisen Jalasjärven kunnan Hirvijärven kylässä vuosina 1920–1966 toiminut kansakoulu.
Tuorsniemen lasitehdas Tehtaan toiminta alkoi hiljentyä jo Sacklènin kuoleman jälkeen. Tehtaan yhteyteen rakennettiin myös viinapolttimo jonka tuotanto oli suurimmillaan 1840-luvun lopulla. Lasitehtaan toiminta päättyi lopullisesti 1868 kun sen silloinen omistaja teki vararikon.
Uudenkaupungin telakka Uudenkaupungin telakka oli suomalainen Uudessakaupungissa toiminut laivatelakka joka aloitti toimintansa vuonna 1893. Telakan toiminta jatkoi katkoksia lukuun ottamatta aina vuoteen 1992 saakka. Telakan yhteydessä oli myös konepaja ja valimo.
Nuutajärven lasitehdas Kun Adolf Törngren peri sekä tehtaan että kartanon isältään vuonna 1849, alkoi Lasikylän elämä muuttua. Adolf Törngren oli erittäin kiinnostunut lasitehtaan toiminnan kehittämisestä. Hän oli vakuuttunut siitä, että suomalainen lasitehdas voi kehittyä ulkomaisen veroiseksi. Perehtyäkseen lasitekniikan uusimpiin saavutuksiin, hän teki vuonna 1851 opintomatkan Keski-Eurooppaan ja pestasi matkallaan joukon saksalaisia puhaltajia kohentamaan Nuutajärven lasituotannon tasoa. Tästä alkoi suomalaisen lasitehtaan kehittyminen kansainväliset laatuvaatimukset täyttäväksi lasin valmistajaksi.
Paavolan kansakoulu (Halikko) Paavolan kansakoulu oli Halikossa vuosina 1900–1971 toiminut kansakoulu. Se sijaitsi kunnan keskiosassa Paavolan koulupiirissä.
Juvankoski (Oripää) Historiallisesti Juvankosken kulmakunta on muodostunut Oripään kunnan Oripään ja Tanskilan kylien takamaista, jotka muodostavat Oripään kuntaan kuuluvan, Säkylän ja Loimaan (aiemmin Alastaron) kuntiin rajautuvan eksklaavin eli erillisalueen. Kulmakunnalla on toiminut Juvankosken kansakoulu, joka oli toiminnassa ainakin jo vuonna 1928 ja ainakin vielä vuonna 1966.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografiaa voidaan suorittaa myös käänteisfaasikromatografiana. Siinä stationäärifaasi on pooliton ja eluentti poolinen. Käänteisfaasikromatografian etuna ovat normaaliin ohutkerroskromatografiaan verrattuna parempi valikoivuus, parempi polaarittomien yhdisteiden erottuminen, helpompi näytteen puhdistus ja levyn aktivoinnin tarpeettomuus.
Ohutkerroskromatografia Yhdysvaltalaiset J. E. Meinhard ja N. F. Hall kehittivät vuonna 1949 tekniikan, jossa he käyttivät seliittiä (piimaata) sitomaan alumiinioksidia kiinteällä levylle. Tätä tekniikkaa he käyttivät erottamaan toisistaan muun muassa metallikationeja ja eteerisiä öljyjä. 1950- ja 1960-lukujen aikana Justus G. Kirchner kehitti ohutkerroskromatografian tekniikoita ja esitteli muun muassa kaksiulotteisen ohutkerroskromatografian ja menetelmiä ohutkerroskromatografian käyttämiseen reaktioiden seurantaan. Menetelmän yleistymisen kannalta merkittävää työtä teki Stahl 1950-luvun lopulla, kun hän kehitti helpon levyjen pinnoitusmenetelmän ja osoitti, että TLC:n avulla avulla voitiin helposti suorittaa useita erilaisia erotuksia. Kaupalliset pinnoitetut kromatografialevyt ilmestyivät vuonna 1961.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografiaa käytetään usein erityisesti orgaanisten reaktioiden etenemisen seuraamiseen. TLC-levylle asetetaan ohuella kapillaarilla kolme täplää: yksi täplä on reaktiota rajoittavalle lähtöaineelle, toinen lähtöaineen ja reaktioseoksen niin kutsuttu ”co-spot” ja kolmas reaktioseoksesta otettava näyte. Jos ohutkerroskromatografian ajon jälkeen levyllä ei erotu reaktioseoksesta otetussa näytteessä lähtöaineen täplää, on reaktio päättynyt.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografian etuja ovat helppo tekniikka, jossa ei vaadita erikoislaitteistoja, helppo näytteenkäsittely, menetelmän nopeus, halvat käyttökustannukset, pieni näytemäärän tarve ja vähäinen liuottimien kulutus. Paperikromatografiaan verrattuna menetelmä on nopeampi ja erotuskyvyltään parempi. Kaasukromatografia ja HPLC ovat ohutkerroskromatografiaa parempia erotuskyvyltään ja vähemmän alttiita olosuhteiden vaikutuksille ja niissä on helpommin mahdollisuus kvantitatiiviseen analyysiin. Ne vaativat kuitenkin huomattavasti kalliimpia laitteistoja.
Ohutkerroskromatografia Yleisin stationäärifaasi ohutkerroskromatografiassa on silikageeli, joka valmistetaan levyn pinnalle hydrolysoimalla polypiihappoja emäksisellä tai happamalla liuoksella. Kerroksen paksuus on tyypillisesti 0,25 millimetriä ja hiukkaskoko 5–25 mikrometriä. Korkean suorituskyvyn ohutkerroskromatografiassa eli HPTLC:ssä hiukkaskoko on pienempi kuin tavallisessa ohutlevykromatografiassa. Silikageeli on hivenen hapanta. Silikageelin joukkoon voidaan lisätä apuaineita, kuten sinkkisilikaattia, joka fluoresoi, kun sitä valaistaan UV-valolla, jonka aallonpituus on 254 nanometriä. Näytetäplät näkyvät tummina fluoresoivalla levyllä.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografian historian voidaan katsoa alkaneeksi 1800-luvun loppupuolella. Alankomaalainen biologi M. W. Beijerinck tutki vuonna 1889 suolahappo- ja rikkihappoliuosten kulkeutumista ohuella gelatiinikerroksella ja huomasi niiden liikkuvan eri nopeuksilla. Suolahapon tunnistamiseksi hän lisäsi gelatiiniin hopeanitraattia ja rikkihapon tunnistamiseksi bariumkloridia. Toinen alankomaalainen biologi H. P. Wijsman kehitti Beijerinckin menetelmää ja käytti tutkimuksissaan analyyttien havaitsemiseen fluoresoivaa bakteerikantaa gelatiinikerroksessa. Tällä tavoin hän osoitti vuonna 1898, että maltaan diastaasi oli kaksi eri entsyymiä. Varsinaisesti ohutkerroskromatografian ensimmäisinä kehittäjinä pidetään kuitenkin Izmailovia ja Shraiberia, jotka vuonna 1938 esittivät idean käyttää komponenttien erottamiseen kiinteälle pinnalle sidottua adsorbenttia.
Bromikresolivihreä Bromikresolivihreä (CHBrOS) on pH-indikaattorina, agaroosigeelielektrofereesissa ja ohutkerroskromatografiassa käytetty väriaine, joka vaihtaa väriään keltaisesta siniseksi pH:n ollessa 3,8–5,2. Ainetta voidaan käyttää joko vapaana happomuodossa tai natriumsuolana.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografia muistuttaa siis toiminnaltaan paperikromatografiaa. Erona on vain se, että kiinteänä faasina ohutkerroskromatografiassa toimii paperin sijasta hienojakoinen jauhe, kuten selluloosa tai silikageeli. Jauhe tai geeli on sidottu tasaisena, ohuena kerroksena esimerkiksi lasi-, muovi- tai alumiinilevyn pintaan.
Ohutkerroskromatografia Orgaanisessa analyysissä ohutlevykromatografiaa käytetään useisiin eri tarkoituksiin. Tärkeimmät ovat seoksessa olevien komponenttein määrän selvittäminen, analyytin puhtauden määrittäminen ja reaktioiden seuranta. Ohutkerroskromatografialla voidaan esimerkiksi määrittää, onko näyte riittävän puhdasta herkempää kaasukromatografia- tai HPLC-analyysiä varten.
Anisaldehydi Anisaldehydiä käytetään hajusteissa tuomaan kukkaismaista hajua esimerkiksi saippuoihin. Sitä voidaan lisätä myös elintarvikkeisiin. Yhdistettä käytetään myös lähtöaineena valmistettaessa muun muassa lääkeaineita. Anisaldehydin etanoliliuosta voidaan käyttää ohutkerroskromatografiassa värjäysreagenssina ja se reagoi kuumennettaessa useiden yhdisteiden kanssa muodostaen erilaisia värillisiä yhdisteitä.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografiaa käytetään epäorgaanisessa analytiikassa erottamaan erityisesti metallikationeja seoksesta. Ensimmäisenä tähän tarkoitukseen menetelmää käyttivät Meinhard ja Hall, jotka erottivat näin rauta- ja sinkkikationeja seoksesta. Menetelmää käytetään muun muassa kivi-, maaperä-, teollisuus- ja jätevesinäytteiden tutkimiseen. Myös metallien läsnäoloa biologisissa näytteissä ja lääkeaineissa voidaan tutkia.
Ohutkerroskromatografia Tärkeä suure ohutkerroskromatografiassa on retentiota kuvaava R-arvo, joka määritellään seuraavasti:
Tämän perusteella komponentti voidaan tunnistaa, mutta R-arvo ei ole komponentin absoluuttinen arvo, vaan riippuu ajoliuoksen koostumuksesta, lämpötilasta ja ajoastian koosta. Arvo vaihtelee 0–0,999 välillä. Tyypillisesti liuotinsysteemin valinnalla arvoksi pyritään saamaan 0,2–0,4.
Wala Heilmittel Kaikkien raaka-aineiden laatu varmistetaan Saksassa, WALA:n omassa laboratoriossa, ennen tuotteiden valmistamista. WALA:n laboratorion laadunvalvonta ottaa näytteitä raaka-aineista, identifioi näytteet ja analysoi niiden puhtauden mikrobiologisilla testeillä, ohutkerroskromatografialla ja kaasu-nestekromatografialla. Laatua tarkkaillaan ottamalla tuotteista näytteitä koko valmistusprosessin ajan. Lisäksi teetetään esimerkiksi allergiatestejä niihin erikoistuneissa ulkopuolisissa, riippumattomissa laboratorioissa.
Ohutkerroskromatografia Kaksiulotteisessa ohutkerroskromatografiassa ensimmäinen ajo suoritetaan normaalisti ja komponentit erottuvat pystysuorassa suunnassa. Tämän jälkeen eluentin annetaan haihtua levyltä ja suoritetaan toinen ajo asettaen tällä kertaa levy poikittain ajoastiaan. Näin saadaan tietoa esimerkiksi näytekomponenttien mahdollisesta hajoamisesta kromatografian suorituksen aikana. Toinen ajo voidaan suorittaa myös eri eluentissa tai levylle voidaan lisätä vertailuyhdisteitä ennen toista ajoa.
Ohutkerroskromatografia Eluentin eli liuottimen valinta on ohutlevykerroskromatografiassa tärkeää, koska se vaikuttaa suuresti komponenttien erottumiseen ja käytössä on suuri määrä erilaisia liuottimia ja niiden seoksia. Polaaristen (vesiliukoisten) yhdisteiden erottamiseen käytetään vahvasti polaarisia ajoliuoksia, kun poolittomille (rasvaliukoisille) yhdisteille myös pooliton liuotin on yleensä paras vaihtoehto. Yleisliuottimena ohutkerroskromatografiassa käytetään dikloorimetaania tai etyyliasetaattia. Muita usein käytettyjä ajoliuoksia ovat metanoli, heksaani ja petrolieetteri sekä näiden seokset eri suhteissa, joissa on pooliton ja polaarisempi komponentti.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografia on nopea ja helppo tekniikka orgaanisten reaktioiden seurantaan, mutta muita menetelmiä käytetään yha enemmissä määrin. Kaikki yhdisteet eivät erotu kovin hyvin ohutkerroskromatografialla ja tällöin käytetään yleensä HPLC-laitteistoa tai helposti haihtuvilla yhdisteillä kaasukromatografiaa. HPLC on hitaampi menetelmä kuin ohutkerroskromatografia, mutta kaasukromatografia on lähes yhtä nopea. Näiden etuna on myös se, että niitä voidaan käyttää myös kvantitatiivisen analyysiin eli määrittämään tuotteiden konsentraatioita näytteissä. Hyvin pienen mittakaavan reaktioissa edistymisen seurantaan voidaan käyttää myös NMR-spektrometriä.
Ohutkerroskromatografia Ohutkerroskromatografia eli ohutlevykromatografia (usein käytetään myös lyhennettä TLC, ) on kromatografiamenetelmä, joka perustuu siihen, että tutkittava näyte kiinnitetään kiinteään faasiin (kromatografialevyyn) ja annetaan liikkuvan faasin (liuottimen) nousta sitä pitkin kapillaarivoimien avulla. Tutkittava seos liikkuu kromatografialevyn huokoisessa materiaalissa liuottimen eli eluentin tai ajoliuoksen avulla. Eri yhdisteet liikkuvat eri nopeuksilla johtuen niiden erilaisista vuorovaikutuksista liuottimen ja kromatografialevyn kanssa, jolloin ne erottuvat toisistaan. Ohutkerroskromatografian hyviä ominaisuuksia ovat erityisesti helppo toteutettavuus, huokea hinta, nopeus ja hyvä erotuskyky. Tämän vuoksi se on yksi käytetyimmistä kromatografisista menetelmistä seosten komponenttien määrittämiseen ja reaktioiden seurantaan.
Suomen YK-liitto Suomen YK-liitto on vuonna 1954 perustettu kansalaisjärjestö, joka tekee tunnetuksi ja tukee Yhdistyneiden kansakuntien toimintaa ja periaatteita sekä pyrkii edistämään kansainvälistä rauhaa ja yhteisymmärrystä.
Nuoruus Nuoruus on ihmisen ikäkausi lapsuuden ja aikuisuuden välillä. Joskus nuoruuden katsotaan alkavan jo murrosiän alussa, joskus vasta sen päättyessä. Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin konsensuslausuman mukaan nuoruusikä ajoitetaan yleisesti ikävuosiin 13–22. Murrosikäisiä on sanottu myös "varhaisnuoriksi". Nuoruuden loppu on sijoitettu milloin 21:n, milloin 24:n vuoden ikään. YK määrittelee nuoriksi kaikki 15–24-vuotiaat ja Suomen nuorisolain mukaan nuoria ovat kaikki alle 29-vuotiaat. Noin 20–35-vuotiaita kutsutaan joskus "nuoriksi aikuisiksi".
Suomen YK-nuoret Järjestö on perustettu vuonna 1967 ja sen nykyisenä (2018) puheenjohtaja toimii Jenni Ruotsalainen..
Yhdistyneet kansakunnat Yhdistyneiden kansakuntien ihanteita vaalimaan ja järjestöä koskevaa tiedotusta hoitamaan on moniin maihin perustettu kansalaisjärjestöjä. Yksi näistä on Suomen YK-liitto.
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö YK perusti 1949 pakolaisasian valtuutetun suojelemaan pakolaisten etuja, kun toisen maailmansodan aiheuttaman pakolaistilanteen hoitamiseksi perustettu Kansainvälinen pakolaisjärjestö lakkautettiin. Valtuutetun toimisto perustettiin YK:hon seuraavana vuonna.
Maailman väkiluku Maailman väkiluku saavutti miljardin ihmisen rajan vuonna 1804, kaksi miljardia 1927, kolme miljardia 1960, neljä miljardia 1974, viisi miljardia 1987, kuusi miljardia 1999 ja seitsemän miljardia 2011. Ei ole tarkkaa arviota, milloin maailman väestö saavutti miljardin ja kahden miljardin ihmisen rajan. Kolmen ja neljän miljardin rajapyykkejä ei virallisesti huomioitu, mutta Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto asettaa ne heinäkuuhun 1959 ja huhtikuuhun 1974. YK juhli viiden miljardin rajapyykin ylittymistä 12. heinäkuuta 1987 ja kuuden miljardin 12. lokakuuta 1999. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi, että kuuden miljardin ihmisen rajapyykki ohitettiin muutamaa kuukautta aiemmin, 21. huhtikuuta 1999. YK arvioi seitsemän miljardin ihmisen määrän ylittyneen 31. lokakuuta 2011, Yhdysvallat 12. maaliskuuta 2012. Maailman väkiluku on siis kolminkertaistunut 72 vuodessa ja kaksinkertaistunut 38 vuodessa vuoteen 1999. Vastaavasti, väkiluvun kolminkertaistuminen kesti 159 vuotta vuodesta 1802, mutta enää 72 vuotta vuodesta 1927 vuoteen 1999.
Suomen YK-nuoret Suomen YK-nuoret on kattojärjestö, johon kuuluu kuusi jäsenjärjestöä. Näistä viisi on YK-nuorten paikallisjärjestöjä (Helsinki, Jyväskylä, Tampere, Turku ja Oulu), joiden lisäksi YK-nuorten alla toimii Suomen malli-YK-yhdistys "Finnish Model United Nations Society". YK-nuoret on Suomen Nuorisoyhteistyö - Allianssi ry:n, Kepa ry:n, Pohjola-Nordenin Nuorisoliiton, Anna Lindh -säätiön, sekä Suomen YK-liiton jäsenjärjestö.
Suomen YK-nuoret YK-nuoret Alumni on Suomen YK-nuorten alumniyhdistys, jonka tarkoitus on tukea Suomen YK-nuorten toimintaa. Jäsenistö koostuu entisistä YK-nuorista ja jäsenjärjestöjen aktiiveista. Kansallisten jäsenjärjestöjen lisäksi Suomen YK-nuoret toimii United Nations Youth Associations Network, , sekä SDSN Youth -verkostoissa.
Kansainvälinen työjärjestö Kansainvälinen työjärjestö (, "ILO") on Yhdistyneiden kansakuntien alainen järjestö, joka hoitaa työvoimaan ja työntekoon kuuluvia asioita. Se on vanhempi kuin itse YK, perustettu 1919 Versailles’n rauhansopimusneuvottelujen yhteydessä ja liitettiin YK:n yhteyteen toisen maailmansodan päättyessä. ILO:n päämaja sijaitsee Genevessä.
UNMIK UNMIK (engl. "United Nations Interim Administration Mission in Kosovo") on 19. kesäkuuta 1999 perustettu Yhdistyneiden kansakuntien johtama operaatio tehtävänään vastata sodanjälkeisen Kosovon väliaikaisesta siviilihallinnosta. YK-hallinnon päällikkönä toimii saksalainen Joachim Rücker.
Luettelot YK:n pakkausnumeroista YK-numerot YK 0001–3600, YK 8000 ja YK 9000–9006 on myöntänyt Yhdistyneiden kansakuntien Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods ja International Civil Aviation Organization (ICAO). YK-numeroita käytetään teollisuuden ja kemianteollisuuden tuotteiden sekä jätteiden pakkausmerkinnöissä.
YK (täsmennyssivu) YK tai Yk voi tarkoittaa seuraavia:
Yhdistyneet kansakunnat Suomi jätti jäsenhakemuksen heti Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan 1947. Suurvaltapoliittisista syistä Suomi samoin useat muutkin maat kuitenkin hyväksyttiin jäseniksi vasta 14. joulukuuta 1955. Jo edellisenä vuonna oli kuitenkin perustettu Suomen YK-liitto tiedotusta antamaan ja koulutusta järjestämään.
Maailman ruokaohjelma Vuonna 1961 perustetun järjestön tavoitteena on maailma, jossa jokaisella ihmisellä on mahdollisuus riittävään ravintoon aktiivisen ja terveen elämän elämiseksi. WFP pyrkii päämääräänsä yhteistyössä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Kansainvälisen maatalousrahaston (IFAD) kanssa. Tavoitteen saavuttamisessa auttavat myös valtiot, koko YK-järjestelmä ja kansalaisjärjestöt ympäri maailmaa.
Inchonin maihinnousu Vasta perustettu Yhdistyneet Kansakunnat (YK) vaati kommunistien hyökkäyksen lopettamista. YK:n joukot Yhdysvaltojen tuella lähetettiin auttamaan Etelä-Korean tasavaltaa hyökkäyksen torjumisessa. Kenraali Douglas MacArthur nimitettiin YK:n joukkojen ylipäälliköksi. Alussa ne eivät olleet riittävän vahvoja vastustamaan maahan hyökkääjiä ja joukot työnnettiin Korean eteläisimpään kärkeen Pusanissa.
Suomen YK-nuoret Suomen YK-nuoret on suomalainen puoluepoliittisesti sitoutumaton nuorisojärjestö. Järjestön tavoitteena on levittää tietoa Yhdistyneiden kansakuntien toiminnasta toimimalla erityisesti nuorten ja opiskelijoiden keskuudessa, sekä edistää kansainvälistä yhteisymmärrystä ja kansojen rauhanomaista yhteistoimintaa. Suomen YK-nuoret on ainoa valtakunnallinen YK-nuorisojärjestö Suomessa. YK-nuoret tarjoaa nuorille mahdollisuuden kansalaisjärjestötoiminnan kautta kasvattaa tietämystä YK:iin liittyvistä aiheista ja laajemmin globaaleista kehityskysymyksistä sekä osallistua kansainväliseen toimintaan. Järjestö järjestää erilaisia keskustelu- ja esitelmätilaisuuksia, kansainvälisiä seminaareja, kampanjoita ja yhteistyöprojekteja.
Suomen YK-liitto Vuonna 1974 hyväksytyn muistion mukaisesti Suomen YK-liitto yrittää myös vaikuttaa etenkin valtion YK-politiikkaan. Liitto järjestää seminaareja joissa poliittiset vaikuttajat pääsevät jakamaan näkemyksiään, esimerkiksi ympäristö-asioista. Tämän lisäksi YK-liitto laatii kannanottoja ja lausuntoja ajankohtaisiin aiheisiin liittyen.
Suomen YK-liitto YK-liitto tekee myös paljon yhteistyötä suomalaisten koulujen kanssa. Liiton tavoitteena on kouluttaa opettajia ja oppilaita YK:n toiminnan tärkeydestä ja yksityiskohdista. Erityisesti kouluja varten tuotetun aineiston lisäksi YK-liitto järjestää oppilaille esimerkiksi Malli-YK -kokouksia, joissa oppilaat saavat simuloida eri YK:n päättävien elinten istuntoja.
Suomen YK-liitto YK-liiton toiminnassa on mukana yli 60 muuta suomalaista kansalaisjärjestöä, esimerkiksi paikallisjärjestöjä. YK-liitto ei ole virallisesti osa Yhdistyneitä kansakuntia.
Suomen YK-liitto Perustamisestaan lähtien YK-liiton toiminnassa on ollut mukana lukuisia jäsen- ja paikallisyhdistyksiä. YK-liiton perustana toimi 15 järjestöä, muun muassa Suomen Punainen Risti, Suomen Työnantajain Keskusliitto ja Lastensuojelun Keskusliitto. Poliittisten organisaatioiden liittyminen liiton jäseniksi sallittiin vuonna 1967. Nykyään Suomen YK-liiton toiminnassa on mukana yli 60 suomalaista järjestöä.
Haitin historia Ranskan ja Yhdysvaltojen joukot kesäkuussa 2004 korvannut YK:n MINUSTAH ("Mission des Nations Unies pour la stabilisation en Haïti") -niminen vakauttamisoperaatio Haitin rauhoittamiseksi rauhanturvaajien avulla on osoittautunut syvästi kiistanalaiseksi. YK-joukot on nähty kriittisissä teksteissä jopa ulkovaltojen "kolonialistisen" politiikan toimeenpanijana Haitissa. YK-joukkoja syytetään erittäin raskaista rikkomuksista, kuten osallistumisesta siviilien ja Lavalas-puolueen jäsenten verilöylyihin jahdatessaan väkivaltaisuuksiin syyllistyneitä jengejä köyhien slummeissa raskain asein. YK:ta on syytetty siitä, ettei maassa riehuvia Aristidea vastustaneita asejoukkoja ole pyritty tai pystytty tehokkaasti riisumaan aseista, vaan YK-joukot ovat keskittyneet sen sijaan maan kurjista oloista kumpuavan jengiväkivallan taltuttamiseen liian rajuin ottein. YK-joukot eivät ole myöskään estäneet Aristiden jälkeisen hallinnon poliisin ja asejoukkioiden harjoittamaa väkivaltaa vanhan hallinnon kannattajia vastaan. YK:n on väitetty katsoneen poliisin väkivaltaa sormiensa läpi tai tukeneen sitä. Esimerkiksi entinen Haitin YK-tarkkailija Brian Concannon on kirjoittanut Haitin nykyisen YK-operaation toiminnasta, ja syyttää sitä oikeistolaisten puolisotilaallisten joukkojen suvaitsemisesta. Samoin Miamin yliopiston Ihmisoikeuskeskus laati raportin, jonka mukaan YK-joukot tukevat poliisin tappoiskuja slummeihin. Amnesty ja Human Rights Watch ovat saaneet jonkin verran kritiikkiä osakseen Haitia seuraavilta poliittisilta aktivisteilta väitetystä hitaudestaan reagoida maan tapahtumiin, mutta esimerkiksi Amnestyltä löytyy lausuntoja, joissa vahvistetaan YK-joukkojen ampuvan siviilejä. Asiasta on uutisoitu toisinaan myös länsimaiden suuremmissa lehdissä. Maaliskuussa 2005 erään verilöylyn jälkimainingeissa YK:n lähettiläs vakuutti, että poliisin väkivaltaan puututaan, jos sitä vielä esiintyy. Jotain keskustelua poliisivoimien asemasta näyttikin käynnistyneen YK-joukkojen kotimaiden välillä, ja YK esti poliisia osallistumasta ainakin yhden mielenosoituksen tarkkailuun. Ongelmat eivät kuitenkaan loppuneet, vaan saman vuoden kesäkuun kuudentena päivänä YK-joukkoja syytettiin taas lukuisia ihmishenkiä vaatineeseen siviilien verilöylyyn osallistumisesta Port-au-Princen slummeissa. YK-operaation edustajat väittivät aluksi joukkojensa surmanneen vain viisi aseistettua rosvoa, mutta uutistoimistot raportoivat suuremmista määristä kuolonuhreja ja loukkaantuneita, joista monien nähtiin olevan siviilejä. YK myönsi itsekin pian ainakin joidenkin sivullisten joutuneen uhreiksi. Silti maailmanjärjestöllä on vielä paljon matkaa, mikäli se aikoo selvittää oman osuutensa Haitin ongelmiin. Monet haitilaiset ovatkin katkeria virkansa joulukuussa 2006 jättäneelle pääsihteeri Kofi Annanille hänen kyvyttömyydestään tai haluttomuudestaan puuttua YK:n toimintaan Haitissa.
Ruotsi kylmässä sodassa Sen jälkeen, kun suunnitelmat Ruotsin omasta ydinaseesta olivat hautautuneet, Ruotsista tuli aktiivinen toimija ydinaseriisunnan saralla. Vuonna 1958 perustettu AMSA (Aktionsgruppen mot svensk atombomb) alkoi 1960-luvun alussa toimia kansainvälisellä tasolla. Vuonna 1961 YK hyväksyi niin sanotun Undénin suunnitelman, joka tähtäsi atomiaseista vapaiden alueiden ja maiden luomiseen. Suunnitelma oli nimetty Ruotsin ulkoministeri Östen Undénin mukaan.
YK-numero YK-numero on nelinumeroinen luku, jonka avulla voidaan tunnistaa kuljetettava vaarallinen aine tai vaaraominaisuuksiltaan samanlaisten (esimerkiksi räjähteet, syttyvät nesteet, myrkylliset aineet) aineiden ryhmä. Aineella voi olla useampia YK-numeroita riippuen aineen pitoisuudesta tai olomuodosta.
RASMUS (yhdistys) Verkoston perustamiskokoukseen vuonna 2002 osallistui Ihmisoikeusliitto, Suomen Punainen Risti, Suomen YK-liitto ja kymmenen muuta järjestöä. Verkosto rekisteröitiin yhdistykseksi 1.7.2011 ja perustamisasiakirjan allekirjoittivat mm. Ihmisoikeusliitto, Demokraattinen sivistysliitto, Suomen kommunistinen puolue ja tuolloinen Vihreiden kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto. Yhdistyksellä on myös vuonna 2004 perustettu alueryhmä "Pirkanmaan rasismin vastaisen työn tuki ry", lempinimeltään Tampereen Rasmus.
Radio Télévision Libre des Mille Collines Hutujoukot, armeijan osastot, Impuzamugambi-joukot ja nuorisojärjestö Interahamwen miliisijoukot kulkivat ympäri Ruandaa ja Kigalin katuja RTML:n kanavalle säädetyt radiot korvillaan. Nuoren hutun tärkeimmät välineet kansanmurhassa olivat transistoriradio ja viidakkoveitsi. Myös tutsit kuuntelivat radiota, koska sen avulla he tiesivät, milloin tuli vaihtaa piilopaikkaa, kun heidän nimensä luettiin radiossa. RTML aloitti kertomalla tutsien ja heitä auttavien hutujen autojen rekisterinumeroita, jotta hutut saattoivat pysäyttää nämä autot. 3. toukokuuta YK-joukot yrittivät evakuoida Kigalin Hôtel des Mille Collines- hotelliin paenneet tutsit RPF:n hallinnoimille alueille, mutta RTML sai suunnitelmasta tiedon ja julkisti sen lähetyksessään. RTML:n ansiosta Interahamwe pysäytti saattueen. Eräässä ohjelmassa kuuluttaja Valérie Bemeriki luetteli 13 henkilön henkilötiedot lempinimineen, työpaikkoineen ja kotiosoitteineen sekä pyysi kuuntelijoita etsimään ja tappamaan nämä.
United Nations Youth Associations Network Kansainvälinen YK-nuorisojärjestöjen verkosto United Nations Youth Associations Network (UNYANET) perustettiin Wienissä 5.8.2011. Verkoston jäseniä ovat Itävallan, Norjan, Saksan, Suomen ja Sveitsin YK-nuorisojärjestöt sekä Espanjan, Serbian, Slovenian, Turkin ja Venäjän YK-liittojen nuoriso-osastot.
Suomen YK-liitto Vuonna 1974 YK-liiton hyväksymän muistion myötä järjestö on ottanut osaa yhteiskunnassa käytäviin keskusteluihin. Muistiossa YK-liitto totesi toimintansa olevan poliittista, mutta samalla poliittisesti sitoutumatonta. Tästä lähtien järjestö on ollut aktiivisesti mukana muun muassa aseistariisunnan, ympäristö- ja kehityspolitiikan sekä sosiaalisen kehityksen edistämisessä.
UNFPA UNFPA toimii yhteistyössä hallitusten, muiden YK-järjestöjen, yhteisöjen, säätiöiden, kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin kanssa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien edistämiseksi maailmanlaajuisesti. UNFPA pyrkii tehokkaaseen, yhdenmukaiseen ja koordinoituun toimintaan muiden YK-järjestöjen kanssa ja näin omalta osaltaan tuomaan lisäarvoa käynnissä olevaan YK-reformiin ja koko järjestön toiminnan yhtenäistämiseen.
Suomen YK-liitto YK-liitto ei ole virallisesti osa Yhdistyneitä kansakuntia.
Suomen YK-liitto Suomen YK-liiton toiminta jakautuu tiedotukseen, koulutukseen ja poliittiseen vaikuttamiseen. Tiedotuksen osalta liitto jatkaa alkuperäistä toimenkuvaansa, eli Yhdistyneiden kansakuntien toiminnasta tiedottamista YK-liiton kotisivujen sekä liiton tuottaman materiaalin avulla. Liitto esimerkiksi uutisoi ajankohtaista Yhdistyneiden kansakuntien työhön liittyvistä asioista, sekä tuottaa opaskirjoja YK:n toiminnasta.
Luettelo ei-YK-vetoisista kriisinhallintaoperaatioista Tämä on luettelo ei-YK vetoisista kriisinhallintaoperaatioista. Luettelot 
ovat kronologisia maanosittain.
Riitta Resch Resch on työskennellyt 2008–2012 suurlähettiläänä Kyproksella Nikosiassa. ja ollut Suomen YK-valtuuskunnan johtaja. Resch on palvellut myös Pariisin ja New Delhin suurlähetystöissä sekä Geneven edustustossa ja YK-edustustossa New Yorkissa. Kotimaassa ulkoministeriössä hän on työskennellyt oikeudellisella, kauppapoliittisella ja poliittisella osastolla YK-yksikön päällikkönä ja ennen Manilaan siirtymistä globaaliasiain osastolla yleisten globaaliasiain yksikön päällikkönä.
Luettelot YK:n pakkausnumeroista YK:n pakkausnumerot YK 0601-1000: (YK-numerot eivät enää käytössä)
Toinen maailmansota Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu Kansainliitto ei kyennyt estämään sodan syttymistä. Toinen maailmansota oli ensimmäinen ja ainoa sota, jossa käytettiin ydinasetta, kun Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin. Toisen maailmansodan jälkeiset sodat eivät ole olleet samankaltaista totaalista sotaa, sillä ydinsodan uhka muutti sotien luonnetta. Sodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat (YK), kansainvälinen rahajärjestelmä uudistui Bretton Woodsin järjestelmällä, ja Länsi-Euroopan maat sitoutuivat Yhdysvaltoihin Marshall-avulla, jonka jakamiseen perustettiin lyhytaikainen OEEC, josta kehittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä OECD.
Paavo Suoranta Suoranta osallistui YK-toimintaan 1956–1957 Siinailla Suomen ensimmäisessä YK-rauhanturvatehtäviin lähetetyssä yksikössä, komppaniassa, jonka tunnus oli YKSK (YKSK 1). Pohjosen mukaan Suorannan YK-tehtävää oli järjestelemässä pääesikunnan tutkintatoimiston edustaja, luutnantti Kaarlo Paloheimo.
Rauhanturvatehtävistä palattuaan Suoranta työskenteli metsäteknikkona Kemi Oy:n palveluksessa vuosina 1957–1977. Itsenäisyyspäivänä 1967 hänet ylennettiin yliluutnantiksi. Vuonna 1994 Suoranta kutsuttiin presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
YK-numero YK-numeroiden lisäksi ADR:n vaarallisten aineiden () kuljetuksessa on oltava mukana merkinnät kuljetusluokista sekä aineisiin/aineryhmään liittyvät kemialliset varoitusmerkit.
Suomen YK-liitto Suomen YK-liiton vuosille 2010-2015 laaditussa strategiassa järjestön toiminta-ajatus ja –muodot määritellään seuraavalla tavalla:
UNU-WIDER YK-yliopiston (UNU) kehitystaloustieteen tutkimuslaitos UNU-WIDER on ensimmäinen YK-yliopiston perustama “ajatushautomo”. UNU-WIDER on kansainvälinen akateeminen tutkimuslaitos, jonka päämääränä on edistää globaalia rauhaa ja kehitystä tuomalla yhteen maailman johtavia tutkijoita ja tiedemiehiä etsimään ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin. 25-vuotisen historiansa aikana UNU-WIDER on ansainnut maineen yhtenä maailman johtavista kehitystaloustieteen tutkimuslaitoksista. UNU-WIDER:n tutkijoihin ja yhteistyökumppaneihin on kuulunut useita sittemmin Nobel-palkittuja tutkijoita ja muita maailmankuuluja asiantuntijoita.
Vuonna 1969 YK:n pääsihteeri U Thant esitti että oli aika perustaa kansainvälinen yliopisto, jonka toiminta olisi omistettu YK:n peruskirjan keskeisten päämäärien, rauhan ja kehityksen, edistämiselle. Yliopisto voisi murtaa niitä muureja jotka loivat väärinkäsityksiä ja epäluottamusta maailman kansojen ja kulttuurien välillä 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla.
YK:n yleiskokous perusti YK-yliopiston 06.12.1973. Päämääränä oli rakentaa organisaatio, joka yhdistäisi maailmanlaajuista tutkijayhteisöä ja helpottaisi tutkimustiedon jakamista liittyen vakaviin globaaleihin ongelmiin kuten ihmisten hengissä pysymiseen, kehitykseen ja hyvinvointiin. YK-yliopisto aloitti toimintansa Tokion päämajassaan vuonna 1975.
Laajamittainen ja kasvava huoli maailmantaloudesta sekä vallitsevien taloudellisten ja yhteiskunnallisten näkökulmien rajoittuneisuus johtivat YK-yliopiston kehitystaloustutkimuslaitoksen, UNU-WIDER:n, perustamiseen. YK-yliopiston erityiskokous vuonna 1982 hyväksyi UNU-WIDER:n perustamisen, korostaen tällaisen globaalin instituutin tarpeellisuutta. Suomi kävi Wider-instituutista tiukan huutokaupan Hollannin kanssa 1983, ja sai instituutin Helsinkiin korotettuaan tarjouksensa 20 miljoonasta 30 miljoonaan dollariin.
Suomen valtio alkoi isännöidä UNU-WIDER:a pääkaupungissaan Helsingissä tarjoten instituutille toimitilat ja lahjoitusrahaston, johon sijoitettiin yhteensä 25 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuosien 1984-89 välisenä aikana.
UNU-WIDER perustamisesta Suomeen sovittiin lopullisesti ulkoministeri Paavo Väyrysen ja YK-yliopiston rehtorin Soedjatmokon 04.02.1984 allekirjoittamalla Valtiosopimuksella.
Bosnian sodan aikajana Bosnian hallityksen mukaan sodassa oli 18. maaliskuuta mennessä kuollut 250 000 muslimia ja kroaattia. Kadonneitten lukumääräksi ilmoitettiin 11 000 ja pakolaisten ja 1,7 miljoonaa. Maaliskuussa Bosnian serbit suorittivat täydellisen liikekannallepanon vastauksena muslimijohtoisen bosniakkihallituksen hyökkäyksiin. 27. maaliskuuta YK uhkasi aloittaa ilmaiskut serbejä vastaan, jos sebien saartamien YK:n suoja-alueitten Sarajevon, Bihacin, Tuzlan ja Gorazen piiritys ei lopu.Toukokuussa serbit ottivat 375 YK:n sotilasta panttivangeikseen heinäkuuhun asti. Panttivenkien otto toistui kesällä 1995. Tämä romahdutti tyystin 23 000 miehen vahvuisten YK-joukkojen arvovallan. Serbit varastelivat YK-joukoilta aseita ja hyökkäilivät rauhanturvaajien kimppuun. YK-joukot eivät kyenneet edes puolustamaan itseään, saatikka puuttumaan sotatoimiin Bosnia-Hertsegovinassa. Tämän takia Yhdysvallat ja muutamat Euroopan maat sopivat 3. kesäkuuta alle 10 000 miehen raskasti aseistettujen ns. nopean vastaiskun joukkojen sijoittamisesta. Ensimmäiset nopean toiminnan joukot saapuivat Sarajevoon heinäkuussa. NATO:kin kannatti YK-joukkojen vahvistamista, mutta oli haluton sekaantumaan suoraan Bosnia-Hertsegovinan taisteluihin.
Suomen YK-nuoret YK-nuorten varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä rekisteröity yhdistys tai luonnollinen henkilö. Kannattajajäseneksi voi liittyä sekä luonnollinen henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö.