mteb/DanFEVER huggingface dataset:
Kysten er stejl og uden større bugter, og koralrev er kun svagt udviklet. Klimaet er tropisk med meget stor nedbør (2500-7700 mm om året); på nordvestkysten dog kun 400 mm Réunion rammes hyppigt af voldsomme tropiske cykloner; historisk har det været med til at sinke koloniseringen af øen, og i flere omgange i 1800-t. blev øens kaffeplantager ødelagt for ikke siden at blive genetableret.
Réunion anses for at være opdaget af den portugisiske søfarer Pedro de Mascarenhas (1483-1555) i 1513, og i 1638 blev den da ubeboede ø under navnet Île Bourbon annekteret af Frankrig som støttepunkt for handelen på Indien. I 1665 etablerede Compagnie française des Indes en koloni, hvortil der fra det sydlige Afrika importeredes slaver som arbejdskraft til plantagerne. Efter slaveriets ophævelse i 1848 bragtes arbejdskraft til øen fra Indien, Indokina og Østafrika.
Efter at den tunesiske præsident Zayn al-Abidin Ben-Ali var tvunget til at træde tilbage den 14.1.2011, bredte oprøret sig til en række andre lande i Mellemøsten.
Der har i 2011 været revolutioner i Tunesien, Egypten og Libyen, opstande i Yemen, Syrien og Bahrain samt omfattende protester i Algeriet, Irak, Jordan, Marokko, Kuwait, Libanon, Mauretanien, Saudi-Arabien, Sudan, Vestsahara og ved Israels grænse.
Det Arabiske Forår, samlebetegnelse for en række demonstrationer, oprør og revolutioner i den arabiske verden, som begyndte med demonstrationer i Tunesien den 18122010. Efter at den tunesiske præsident Zayn al-Abidin Ben-Ali var tvunget til at træde tilbage den 1412011, bredte oprøret sig til en række andre lande i Mellemøsten. Der har i 2011 været revolutioner i Tunesien, Egypten og Libyen, opstande i Yemen, Syrien og Bahrain samt omfattende protester i Algeriet, Irak, Jordan, Marokko, Kuwait, Libanon, Mauretanien, Saudi-Arabien, Sudan, Vestsahara og ved Israels grænse. Demonstrationer i Israel kædes også sammen med Det Arabiske Forår.
Imidlertid udviklede uroligheder i Syrien sig til en blodig borgerkrig, hvor Bashar al-Assads styre udkæmper kampe over hele landet mod såvel sekulære som religiøse oprørere. Den Syriske Borgerkrig har ført til et meget stort antal dræbte, omfattende ødelæggelser og til, at hundredtusinder af syrere er flygtet fra landet. Opstandene har efter alt at dømme været spontane og folkelige. Det Arabiske Forår blev udløst af stigende fødevarepriser, øget arbejdsløshed og generelt ringere levevilkår, alt sammen problemer, de siddende autoritære regimer ikke var stand til at løse, hvorfor de mistede legitimitet hos befolkningerne.
Imidlertid udviklede uroligheder i Syrien sig til en blodig borgerkrig, hvor Bashar al-Assads styre udkæmper kampe over hele landet mod såvel sekulære som religiøse oprørere. Den Syriske Borgerkrig har ført til et meget stort antal dræbte, omfattende ødelæggelser og til, at hundredtusinder af syrere er flygtet fra landet.
Syvårskrigen, Den Preussiske Syvårskrig, traditionel betegnelse for krigen i Centraleuropa 1756-63 mellem Østrig, Frankrig, Rusland og Sverige på den ene side og Preussen støttet af Storbritannien på den anden. Sideløbende dermed udkæmpedes imidlertid kolonikrigen mellem Storbritannien og Frankrig. Denne krig udspillede sig på fire kontinenter, foruden Europa i Amerika, Afrika og Asien. Betegnelsen Syvårskrigen benyttes her om dette samlede verdensomspændende opgør, der i virkeligheden kan betegnes som en verdenskrig.
Omkring 1755 stod det derfor klart både i London og Paris, at kampen om Amerika skulle vindes i Tyskland. Denne erkendelse var afgørende for alliancerne op til Syvårskrigen. 1611756 undertegnedes Westminsterkonventionen mellem Preussen og Storbritannien, hvorved Preussen mod løfte om britiske subsidier forpligtede sig til at forsvare Hannover mod et fransk angreb, hvilket fremkaldte en alliance, rettet mod Preussen, mellem Østrig og Frankrig, hvortil Rusland og Sverige siden sluttede sig.
Således omgivet af fjender besluttede Frederik 2 den Store sig til at slå først, og 2981756 invaderede en veltrænet preussisk hær Sachsen. Skønt alliancen numerisk set var stærkt overlegen, var Preussens stilling ikke håbløs. Den preussiske hærs disciplin og mobilitet kom efter en indledende krise til sin fulde ret.
Fra dette tidspunkt var briterne med deres stærke flåde klart overlegne i de oversøiske områder, selv efter at Spanien i 1762 trådte ind i krigen på fransk side. Med den britiske erobring af Montréal i 1760 var Frankrigs stilling i Nordamerika svækket. Dertil kom, at Robert Clive med sejren over nawaben af Bengalen ved Plassey 2361757 havde sikret britisk dominans i Indien. Ved freden i Paris 1021763 sikredes Storbritanniens stilling som verdensmagt.
Israel, republik i Mellemøsten, oprettet i maj 1948 på baggrund af en vedtagelse i FN Under efterfølgende krige med sine naboer har Israel erobret store landområder. Nogle er efter forhandlinger givet tilbage (Sinai), mens andre er annekteret til Israel, således Østjerusalem i 1967 og Golanhøjderne i 1981. Endvidere har Vestbredden været besat siden Seksdageskrigen i 1967. Israel er en jødisk indvandrerstat; 80 % af indbyggerne er jøder, og langt de fleste er indvandret siden staten Israels oprettelse.
De er kommet fra en lang række lande; i 1990'erne flest fra Rusland og Ukraine; den seneste større gruppe indvandrere er fra Etiopien. I samfundslivet dominerer de europæiske jøder, mens de oprindelige indbyggere, israelske arabere og mindre grupper af drusere og kristne, er økonomisk og politisk marginaliseret. Israel (Landefakta)Dansk navnIsraelLokalt navnEretz IsraelEngelsk navnIsraelUafhængighed1948Areal20770 km2Indbyggertal (2007)6350000HovedstadJerusalem (ikke internationalt anerkendt som hovedstad)Sproghebraisk (off.
de slesvigske krige, to dansk-tyske krige udkæmpet 1848-51 og 1864. Baggrunden for krigene var de nationale og sproglige modsætninger mellem de danske og tyske befolkningsdele i det danske monarki, der efter Wienerkongressen (1814-15) foruden de oversøiske besiddelser bestod af kongeriget Danmark og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenburg; modsætninger, som især forstærkedes fra 1830'erne. Krigen, som også kaldes Treårskrigen, var både en borgerkrig inden for rammerne af det danske monarki og en konflikt mellem Danmark og de tyske stater, der deltog som slesvig-holstenernes allierede. I et bredere perspektiv var den også international, idet stormagterne, især Rusland og Storbritannien, greb politisk ind.
Baggrunden for krigene var de nationale og sproglige modsætninger mellem de danske og tyske befolkningsdele i det danske monarki, der efter Wienerkongressen (1814-15) foruden de oversøiske besiddelser bestod af kongeriget Danmark og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenburg; modsætninger, som især forstærkedes fra 1830'erne.
Lad os til en begyndelse kaste et blik ud over det danske land, som det så ud ved bronzealderens begyndelse tidligt i det 2 årtusinde fKr. Det var et rigt og varieret land, hvis store mangfoldighed var skabt af istidens mægtige kræfter. De ældste landskaber fandt man i Vestjylland i de egne, som var isfri under den sidste istid. Her var landskabet præget af store sletter, skabt af det strømmende gletschervand, og bakkeøer med et udjævnet og udvasket istidslandskab.
Man så den i kontrasten mellem de skovfattige områder på Nordfyn, Vestsjælland, Odsherred og Roskilde Fjord-Køge Bugt, og de skovrige egne i det centrale Fyn og Sjælland, Nordøstsjælland, Lolland Falster og Bornholm. Denne forskel går helt tilbage til de forhistoriske tider og afspejler karakteristiske forskelle i landbrugsudnyttelse og skovrydning, som var synlige allerede i bronzealderen.
Imellem de lave højdedrag gled de brede åløb i deres tusindårige leje. Længst ude mod vest lå den barske kyst med sine brede strande, vendt mod storm og havgus. Helt op til halvøens yderste spids rakte de Dog mødte kystlandskabet udstrakte flader af hævet havbund på den anden side af det sted, hvor Limfjorden delte landet.
Men mange steder var der opstået åbne arealer, hvor en enkelt eller et par gårde lå omgivet af vidtstrakt græsningsland. Et kulturlandskab var langsomt ved at opstå. I sin tidlige udformning var det stadig stærkt præget af forskellene i jordbundskvalitet mellem på den ene side de vestligste egne og på den anden side morænelerområderne fra sidste istid i de nordlige og østlige dele af landet.
I Vestjylland havde landbrugets ekspansion siden midten af det 3 årtusinde fKr. ført til en udvidelse af græs- og hedearealerne. Skoven var nu meget mindre tæt end tidligere. Til gengæld var bebyggelsen også mere spredt end i andre egne. Men menneskets udnyttelse af de sandede jorder var langsomt ved at skabe forudsætningerne for et skovfattigt kulturlandskab. Også i Nordvestjylland blev kulturlandskabet vedvarende udvidet ved skovrydninger ligesom i det vestjyske slettelandskab.
Træ til bygningstømmer og brændsel blev mange steder en mangelvare. Det var således bronzealderbønderne, der skabte forudsætningerne for det landskab, vi i middelalderen lærer at kende som næsten totalt skovløst. Langs Vesterhavet havde skovrydningerne allerede i bondestenalderen medført de første flyvesandsdannelser.
Og nu, i bronzealderen var flyvesandet mange steder begyndt at blive et problem for de bondesamfund, som levede i de skovløse, kystnære egne. Ovre mod øst, i Østjylland, på øerne og i Skåne, udformedes kulturlandskaberne på en helt anden måde. Også her var de første skovrydninger begyndt i det 4 årtusinde fKr.
det indre af Sjælland dominerede skoven stadig. Det var først sent i oldtiden og i løbet af middelalderen, at skovarealerne i det indre af øen for alvor måtte vige for en udvidelse af landbrugsarealerne. Generelt var landbrugets udnyttelse af landskabet i Østdanmark ikke så gennemgribende som i Vestjylland og i Limfjordsområdet.
Derfor er der i det østdanske kulturlandskab stadig mange rester af gamle løvskove. Endnu i 1800-tallets begyndelse var forskellen på skovrigdom mellem Øst- og Vestdanmark langt mere synlig, end den er i dag. Man så den i kontrasten mellem de skovfattige områder på Nordfyn, Vestsjælland, Odsherred og Roskilde Fjord-Køge Bugt, og de skovrige egne i det centrale Fyn og Sjælland, Nordøstsjælland, Lolland Falster og Bornholm.
Denne forskel går helt tilbage til de forhistoriske tider og afspejler karakteristiske forskelle i landbrugsudnyttelse og skovrydning, som var synlige allerede i bronzealderen. Den urskov, som oprindelig havde dækket landet, var meget forskellig fra de rester af naturskov, vi i dag finder især i de østlige dele af Danmark. Det var en lindeskov, som først og fremmest var præget af den småbladede lind.
Vendte man blikket mod øst i disse yderste, nordlige egne, så man, at landskaberne ud mod Kattegat havde deres helt eget præg. I det østlige Vendsyssel, fra Hammer til Tolne Bakker rejste sig et voldsomt formet, skovklædt højland. Og længere nede ad den jyske østkyst tårnede de ligeledes skovklædte højder fra istidens morænedannelser sig op over de dybt indskårne fjorde, bakke op og bakke ned helt ned til de milde egne i den vestlige ende af Østersøen.
På den fugtige jordbund gik det hårdt ud over skovene af eg og el Også de blev i stigende grad ryddet og udnyttet til landbrugsland. Samtidig hermed dukkede bøgen op Det varede dog endnu længe, før den blev det fremherskende træ i skovene. I Vest- og Nordjylland, hvor skovene allerede i bronzealderen var stærkt reducerede, fik bøgen kun en begrænset udbredelse.
Ved kysterne en lige så stor mangfoldighed. Snart var det skovklædte klinter ud mod det åbne vand, snart åbne strandenge eller rolige inderlavninger med anløbspladser, hvor bronzealderens lange, slanke både kunne løbe ind. Og til de to store øer, Sjælland og Fyn knyttede sig et mangfoldigt arkipelag af større og mindre øer med små græsklædte klinter eller lave strande.
Yderst i øst lå Bornholm, klippeøen, hvis morænedække på grund af grundfjeldets ujævne overflade og større højde var tyndt og magert på øens højeste og centrale dele. Til gengæld lå der rundt omkring den centrale del et bælte af tykkere morænejordlag, god, fed lerjord, velegnet til bronzealderens landbrug, hvis åbne græsningsarealer dog fortrinsvis lå ude i kystzonen, medens øens indre landskaber endnu var skovklædte. Kun 40 km fra Bornholm lå den skånske kyst.
Herovre på den sydligste del af den skandinaviske halvø lå de gammeldanske lande Skåne, Blekinge og Halland, landskaber der havde deres helt egen karakter. Også de var præget af havet, men på en helt anden måde end landskaberne længere mod vest. Nogle steder med skærgårdskyst, andre steder med flader af gammel havbund ud mod havet eller klippeflader, der var slebet glatte af årtusinders bølgeslag.
Potsdamkonferencen, konference mellem USA, Storbritannien og Sovjetunionen, afholdt på slottet Cecilienhof i byen Potsdam 177. -28. 1945; i spidsen for de tre delegationer var USA's præsident Harry S Truman, den britiske premierminister Winston S Churchill, senere afløst af Clement Attlee, og den sovjetiske leder Josef Stalin. Deltagerne forhandlede om fredsordningen i Europa efter 2 Verdenskrigs afslutning, men overdrog udformningen af de konkrete fredsaftaler med de besejrede aksemagter til et udenrigsministerråd med deltagelse af USA, Storbritannien, Sovjetunionen, Frankrig og Kina.
De vigtigste forhandlingspunkter gjaldt Tyskland, og de tre magter bekræftede Jaltakonferencens aftale om opdeling af Tyskland i fire besættelseszoner under hhv. amerikansk, britisk, sovjetisk og fransk administration; Berlin, Wien og Østrig skulle opdeles på samme måde. Politikken over for Tyskland skulle være demilitarisering, afnazificering, demokratisering og decentralisering.
Besættelsesmagterne kunne også skaffe sig delvis krigsskadeserstatning inden for deres egen zone, først og fremmest i form af industriudstyr; dog skulle 25% af erstatningerne fra vestzonerne overgå til Sovjetunionen, hvoraf de 15% mod råvareleverancer fra den sovjetiske zone. Mht. grænsedragningen enedes man om, at området øst for floderne Oder og Neiße indtil videre skulle under polsk administration (se Oder-Neiße-grænsen), mens Østpreussen administrativt skulle deles mellem Polen og Sovjetunionen.
Med kommunistisk kontrollerede regeringer i Rumænien, Ungarn og Bulgarien kunne Stalin endvidere forhindre vestlig allieret indflydelse i Østeuropa, og vestmagterne accepterede fordrivelsen af millioner af tyskere fra Østeuropa. Selvom man opnåede enighed på de vigtigste punkter, viste modsætningerne mellem Øst og Vest sig tydeligere i Potsdam end i Jalta. Nu da den fælles fjende var slået, indfandt mistilliden sig.
De britiske kolonier på det nordamerikanske kontinent blev grundlagt over en lang periode fra 1607 (Virginia) til 1732 (Georgia). Indbyrdes kommunikation mellem dem var begrænset, men forskelle i klima, økonomi og befolkning indebar betydelige modsætninger. Mod nord i New England, dvs. Massachusetts, Connecticut, Rhode Island og senere New Hampshire og Maine, dyrkede en protestantisk engelsk befolkningsgruppe foruden majs de almindelige nordeuropæiske afgrøder i landsbyer af engelsk tilsnit.
Bush sammensatte en regering domineret af tidligere direktører, hvoraf flere — som præsidenten selv — kom fra olieindustrien. Omfattende skattelettelser, øget energiforsyning, lempelser af miljølovgivning og anden statslig kontrol af erhvervslivet samt en skolereform stod øverst på den indenrigspolitiske dagsorden, mens opbygningen af et såkaldt missilskjold, SDI, og en begrænsning af USA's internationale forpligtelser dominerede regeringens udenrigspolitik. Sidstnævnte målsætning manifesterede sig bla.
Omfattende skattelettelser, øget energiforsyning, lempelser af miljølovgivning og anden statslig kontrol af erhvervslivet samt en skolereform stod øverst på den indenrigspolitiske dagsorden, mens opbygningen af et såkaldt missilskjold, SDI, og en begrænsning af USA's internationale forpligtelser dominerede regeringens udenrigspolitik.
i afvisning af en række internationale konventioner om klima og våbenkontrol. Mens forholdet til en række traditionelle allierede, heriblandt de øvrige NATO-lande, blev mere spændt, knyttede USA stærkere bånd til nye strategiske partnere, først og fremmest Rusland. Efter en ensidig amerikansk opsigelse af ABM-traktaten i december 2001 enedes præsidenterne fra de to lande i maj 2002 om en omfattende nedskæring af atomarsenalerne.
Derfor vakte det hos mange også en særlig vrede, at finanssektoren, hvor krisen var begyndt, kom hurtigst ud af den med hjælp fra den føderale regering. Da udviklingen vendte, kom USA til at opleve 83 måneder med ubrudt økonomisk vækst under præsident Obama. Det var den hidtil længste vækstperiode i nationens historie, om end væksten var beskeden. For flertallet af amerikanere var det først i de sidste par år af Obamas embedsperiode, at deres realløn atter steg markant.
Mod syd i kolonierne Virginia, Maryland, North Carolina og South Carolina og Georgia prægedes befolkningen af mange skotter og især af et stort afrikansk islæt. Produktionen var eksportorienteret med tobak, bomuld og ris som de vigtigste varer (se trekantshandel). Selvom revolutionen ikke havde sit udspring i folkelige kræfter, kom den til at mobilisere almindelige borgere i et hidtil uhørt omfang.
Den amerikanske centralmagt overlevede, ikke mindst fordi den gjorde sig al mulig umage for ikke at komme i konflikt med enkeltstaterne. Til afløsning af revolutionens og forfatningskampens lidenskabelige debat drejede Forfatningen den politiske diskussion i retning af det praktisk gennemførlige; spørgsmål, der kunne sættes i forhold til økonomiske fordele og ulemper, dvs. omregnes i dollar, var lettere at gøre til genstand for kompromis.
Resultatet var en statsmagt, som overraskede europæiske iagttagere ved sit mådeholdne embedsvæsen og navnlig ved den næsten religiøse dyrkelse, som hurtigt knyttedes til "Forfatningen", det tidlige kodeord for statsmagten. Den amerikanske centralmagt overlevede, ikke mindst fordi den gjorde sig al mulig umage for ikke at komme i konflikt med enkeltstaterne.
Selv spørgsmålet om slaveri blev i Kongressen altovervejende diskuteret ikke som et moralsk princip, men som et spørgsmål om ejendomsrettens ukrænkelighed. Republikkens vækstpotentiale havde mange energikilder, der gensidigt påvirkede hinanden. En stærk befolkningsstigning modsvaredes af enorme landudvidelser, og en transportrevolution modsvaredes af en række tekniske gennembrud i den tidlige industri og af stærkere regional specialisering af landbruget.
Perioden domineredes af Det Republikanske Parti, som kunne påberåbe sig at have frelst Unionen, befriet slaverne og sikret industriel fremgang. Det Demokratiske Parti blev et regionalt parti, som imidlertid omskabte Sydstaterne til et område med etpartisystem, der kunne holde fattige hvide i skak ved at garantere, at de sorte var uden social og politisk indflydelse.
I sammenligning med den gamle verden stod USA som et dynamisk samfund, en malstrøm af foretagsomhed og med en befolkning, som var præget af selvsikkerhed og uden den sociale respekt og ærbødighed for etablerede institutioner, som udgjorde en central del af den politiske kultur i Europa. Perioden domineredes af Det Republikanske Parti, som kunne påberåbe sig at have frelst Unionen, befriet slaverne og sikret industriel fremgang. Det Demokratiske Parti blev et regionalt parti, som imidlertid omskabte Sydstaterne til et område med etpartisystem, der kunne holde fattige hvide i skak ved at garantere, at de sorte var uden social og politisk indflydelse.
Regeringsførelsen på føderalt plan var i det væsentlige reduceret til at bistå de store virksomheder, korporationer, der opbyggede netværk, som i omfang og effektivitet kom til at overskygge postvæsenet, den eneste landsdækkende offentlige organisation. Deltagelsen i 1 Verdenskrig gav en forsmag på USA's internationale gennemslagskraft. Senatet forkastede imidlertid Versaillestraktaten, i særdeleshed præsident Woodrow Wilsons forslag om et Folkenes Forbund, som ville forpligte USA til at garantere fredsslutningens grænser.
Det stod hermed klart, at den amerikanske forfatning ikke var velegnet til et omfattende og permanent udenrigspolitisk engagement. Kongressens sammensætning afspejlede lokale omstændigheder, som kun vanskeligt kunne forenes i en langsigtet politik, når den første patriotiske begejstringsrus havde lagt sig. Spørgsmålet var derfor, om forfatningen var fleksibel nok til at rumme et nyt, stærkt præsidentembede med kontrol over udenrigspolitikken.
Skønt foragtet og dæmoniseret af sine politiske modstandere kunne Bill Clinton efter otte år på præsidentposten forlade Det Hvide Hus med gode meningsmålinger. Efterfølgeren, George W Bush, der i et af de mest omstridte valg i amerikansk historie havde besejret Clintons vicepræsident, Al Gore, havde præsenteret sig for vælgerne som en midtsøgende republikansk politiker. Det skulle imidlertid hurtigt vise sig, at den nye præsident ideologisk befandt sig på højrefløjen i sit parti.
Skønt foragtet og dæmoniseret af sine politiske modstandere kunne Bill Clinton efter otte år på præsidentposten forlade Det Hvide Hus med gode meningsmålinger. Efterfølgeren, George W. Bush, der i et af de mest omstridte valg i amerikansk historie havde besejret Clintons vicepræsident, Al Gore, havde præsenteret sig for vælgerne som en midtsøgende republikansk politiker.
Mens forholdet til en række traditionelle allierede, heriblandt de øvrige NATO-lande, blev mere spændt, knyttede USA stærkere bånd til nye strategiske partnere, først og fremmest Rusland. Efter en ensidig amerikansk opsigelse af ABM-traktaten i december 2001 enedes præsidenterne fra de to lande i maj 2002 om en omfattende nedskæring af atomarsenalerne.
Donald J Trump, Donald John Trump, f 1461946, amerikansk forretningsmand, byggematador og politiker; USA's 45 præsident fra 2012017. Han overtog i begyndelsen af 1970'erne sin fars ejendomsforretninger i New York og fik opbygget en stor formue ved ejendomshandel og byggeri. Han har opført flere grandiose bygninger, bla. Trump Tower (1982) i New York City og kasinoet Trump Taj Mahal (1990) i Atlantic City.
Trumps forretningsimperium er i dag et konglomerat af mange forskellige typer virksomheder i mange lande verden over. Donald Trump har fra begyndelsen af sin karriere arbejdet ihærdigt på at blive kendt, også uden for forretningskredse. Han har lagt navn til en række bøger med råd om vejen til succes i erhvervslivet, hvoraf den mest kendte er hans første, Trump: The Art of the Deal (1987).
Den 20 januar 2017 blev Donald J Trump svoret ind som USA’s 45 præsident. Hans opbakning var dog lavere end nogen anden nytiltrådt præsidents og faldt i de følgende måneder yderligere, da han løb ind i en række større politiske nederlag. Et dekret om et indrejseforbud fra syv overvejende muslimske lande blev bremset ved en føderal domstol, og et løfte om at afskaffe The Affordable Care Act ("Obamacare") og erstatte det med "noget, der er fremragende", nåede, trods et republikansk flertal i Repræsentanternes Hus på 44, aldrig til afstemning.
Et dekret om et indrejseforbud fra syv overvejende muslimske lande blev bremset ved en føderal domstol, og et løfte om at afskaffe The Affordable Care Act ("Obamacare") og erstatte det med "noget, der er fremragende", nåede, trods et republikansk flertal i Repræsentanternes Hus på 44, aldrig til afstemning.
Først og fremmest blev alle præsidentens initiativer i de første måneder dog overskygget af spørgsmålet om, hvilken rolle Rusland havde spillet under præsidentvalget, og spørgsmålet om, hvorvidt der havde været et egentligt samarbejde mellem den russiske regering og ledende folk i Trumps kampagnestab for at skade den demokratiske kandidat, Hillary Clinton. Allerede efter tre uger måtte præsidentens sikkerhedspolitiske rådgiver, Michael Flynn, trække sig fra sit embede, da det stod klart, at han havde løjet om møder med den russiske ambassadør i USA, og under en høring i Repræsentanternes Hus kunne chefen for FBI, James Comey, berette, at forbundspolitiet siden juli 2016 havde efterforsket forbindelserne mellem Trumps valgkamp og Rusland.