$NE$ $NE$ . $NE$ $NE$ sau $NE$ $NE$ $NE$ sărbătorită în 8 septembrie, este prima mare sărbătoare din $NE$ $NE$ $NE$ şi marchează hotarul dintre vară şi toamnă, în tradiţia populară fiind cunoscută ca o zi în care sunt ascultate rugăciunile femeilor ce vor să aibă copii . $NE$ $NE$ . $NE$ nu relatează despre acest eveniment, însă scrierile apocrife oferă foarte multe amănunte despre originea şi copilăria $NE$ $NE$ . $NE$ $NE$ $NE$ era un urmaş al regelui $NE$ iar mama, $NE$ era fiica preotului $NE$ descendentă din familia preoţească a lui $NE$ împlinindu - se prin aceasta proorocia că $NE$ va avea o dublă descendenţă : împărătească şi preoţească .    $NE$ $NE$ $NE$ . Pentru că nu aveau copii, ceea ce era considerat un blestem din partea lui $NE$ $NE$ şi $NE$ au început să fie ironizaţi şi batjocoriţi de oameni . Şi totuşi, $NE$ şi $NE$ nu s - au răzvrătit împotriva lui $NE$ nici nu au renunţat la viaţa lor virtuoasă, rugându - se în continuare şi nădăjduind în bunătatea lui $NE$ . $NE$ $NE$ . Tradiţia spune că în al cincizecilea an al căsătoriei lor $NE$ $NE$ de la $NE$ a refuzat în public jertfa lor, numindu - i blestemaţi . Întristaţi, cei doi părinţi s - au îndreptat spre casa lor din $NE$ şi au hotărât să se retragă fiecare pentru post şi rugăciune . Ioachim a zis către soţia sa $NE$ : "$NE$ mine nu mă îndeamnă inima să mai intru în casa mea, căci noi suntem urgisiţi de $NE$ . Iată, eu mă duc la munte şi acolo voi posti şi mă voi ruga lui $NE$ doar se va milostivi şi ne va da nouă un copil" . Ana a început să se roage lui $NE$ cu durere şi cu multe lacrimi, zicând : "$NE$ $NE$ $NE$ ce numai cu cuvântul ai făcut cerul şi pământul şi toate câte se văd ; $NE$ ce ai zis făpturilor $NE$ să trăiască şi să se înmulţească ; $NE$ ce ai binecuvântat pe $NE$ femeia lui $NE$ şi ai născut pe $NE$ la bătrâneţe şi ai dăruit $NE$ fiu, de a născut pe $NE$ $NE$ dă - mi şi mie roada pântecelui meu şi nu lăsa să fiu de ocară între oameni, că de voi naşte fiu, sau fiică, îl voi închina Ţie cu toată inima şi - l voi da să slujească în biserica slavei $NE$ .  $NE$ $NE$ $NE$ . $NE$ s - a arătat fiecăruia, spunându - le că rugăciunea lor nu a fost trecută cu vederea şi că $NE$ le va trimite binecuvântarea sa . Tot el le - a vestit că acest prunc se va umple de $NE$ $NE$ din pântecele mamei sale şi că va fi un vas ales lui $NE$ .    $NE$ şi obiceiuri de $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . $NE$ $NE$ cunoscută ca "$NE$ $NE$ $NE$ marchează hotarul astronomic dintre vară şi toamnă . De asemenea, sărbatoarea anunţă începutul unor activităţi specifice, precum culegerea unor plante şi fructe tămăduitoare, bătutul nucilor, culesul viilor, semănatul grâului, orzului şi secarei de toamnă .    $NE$ $NE$ $NE$ . Potrivit tradiţiei populare, la sărbătoarea $NE$ $NE$ $NE$ ca de altfel la orice mare sărbătoare, nu se fac treburi gospodăreşti, nu se spală rufe, nu se face curăţenie în casă, ca să nu se atragă răul .    $NE$ $NE$ $NE$ . În popor se spune că în această zi vor fi ascultate mai ales rugăciunile femeilor care vor să aibă copii, dar şi ale celor însărcinate, pe care $NE$ $NE$ le va ajuta să aibă o naştere uşoară . Şi cei care vor să se căsătorească se pot ruga în această zi $NE$ $NE$ ca să - şi găsească perechea potrivită .    $NE$ această zi, credincioşii ţin candelele aprinse în dreptul icoanei $NE$ $NE$ şi împart din fructele toamnei pentru morţi .