"$NE$ în izolare, impactul pachetului de modificări fiscale implică o pierdere de circa 5,2 miliarde de lei, în timp ce o evaluare a măsurilor de compensare identificate în $NE$ de fundamentare nu indică acoperirea în întregime a acesteia", se arată în analiza realizată de $NE$ fiscal, pe marginea modificărilor avute în vedere de $NE$ la $NE$ fiscal . Consiliul fiscal este unul din organismele care trebuie să dea un aviz ( consultativ ) pe acest tip de proiecte avansate de $NE$ . Foto : $NE$ $NE$ $NE$ fiscal privind modificările anunţate de $NE$ la $NE$ fiscal a fost dat publicităţii vineri şi este negativ : "$NE$ fiscal avizează negativ propunerea de modificarea a $NE$ fiscal, neputând certifica, în lipsa unei construcții bugetare complete, faptul că țintele bugetare anuale și pe termen mediu asumate prin $NE$ $NE$ - $NE$ 2017 - 2019 nu vor fi depășite, în condițiile în care acestea din urmă sunt oricum incompatibile cu regulile fiscale interne și cu tratatele europene" .  Şi $NE$ $NE$ şi $NE$ a făcut cunoscut, vineri, faptul că a dat aviz negativ proiectului $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ informând, în cursul zilei, că a amânat pentru şedinţa extraordinară de $NE$ pentru adoptarea pachetului de măsuri . Mai jos, principalele probleme identificate de $NE$ fiscal, condus de $NE$ $NE$ . *$NE$ propuse ale $NE$ fiscal ar genera în 2018 o pierdere de venituri la nivelul bugetului consolidat de 5,2 miliarde lei ( 0,6% din $NE$ ) comparativ cu scenariul de bază . *$NE$ dificil de făcut ex - ante o evaluare a eventualului plus de venituri pe care l - ar genera plata defalcată a $NE$ . Plusul de venituri bugetare pe care l - ar aduce prevederile $NE$ nr . 60 / 2017, conform $NE$ de fundamentare a acesteia, este deja destinat acoperirii creșterii prestațiilor sociale destinate persoanelor adulte cu handicap și familiilor copiilor cu handicap, cu un efect net relevant exclusiv la nivelul anului 2018 ( 158 milioane de lei ) în condițiile în care unele dintre majorările de prestații survin la jumătatea anului 2018 . *$NE$ eventuală limitare a transferurilor către pilonul $NE$ la 3,75 pp din contribuția de asigurări sociale ( comparativ cu ipoteza din scenariul de bază a unui nivel efectiv de 5,85 pp în 2018 ) ar avea însă un impact major la nivelul pierderii de venituri calculate aferente măsurilor de modificare a $NE$ fiscal ( generând circa 4,1 miliarde venituri suplimentare ) , având desigur un cost asociat pe termen lung prin diminuarea substanțială a sumelor acumulate în conturile de pensii administrate privat concomitent cu creșterea obligațiilor de plată viitoare ale sistemului public de pensii ( pilonul $NE$ ) prin creșterea cotei de participare la pilonul $NE$ de la un nivel de 77,6% ( care ar corespunde unei cote de transfer de 6% raportate la nivelul actual al $NE$ de 26,3% ) la 85% ( ce corespunde unei cote de transfer de 3,75% raportate la nivelul propus al $NE$ de 25% ) . Măsurile mai sus menționate lasă însă neacoperit un minus de circa 800 de milioane de lei la nivelul veniturilor bugetului consolidat .  *$NE$ opinia $NE$ fiscal, riscurile aferente evaluării de impact a măsurilor sunt neobișnuit de mari – ipoteza de lucru este că angajatorii din sectorul privat vor majora salariile cu cel puțin 20% peste nivelul care ar fi prevalat în lipsa promovării pachetului legislativ și care ar fi consemnat oricum o creștere semnificativă a salariului brut relativ la anul curent . Este lesne de imaginat o situație în care, în lipsa unei obligații explicite în acest sens, angajatorul alege să nu majoreze salariul brut al angajatului într - un cuantum suficient pentru a evita un impact la nivelul salariului net avut în vedere pentru anul viitor înainte de promovarea actului normativ în chestiune – el poate de exemplu alege să majoreze salariul brut în 2018 cu doar 19,9%, asigurând astfel neutralitatea măsurilor propuse la nivelul salariului net în raport cu anul 2017, fără însă a mai opera creșterile salariale pe care le - ar fi implicat scenariul de bază, ori, chiar dacă improbabil, poate majora salariul brut într - un cuantum insuficient pentru a evita o reducere a salariului net . Ultima evoluție apare drept improbabilă în condițiile unei piețe a muncii tensionate, însă nu este în nici un caz imposibilă, mai ales în condițiile în care gradul de tensionare a pieței muncii este diferit atât la nivel de ramuri, cât și în profil teritorial . În esență, o creștere a salariului brut inferioară cu un punct procentual celei presupuse de ipoteza calculului de impact al $NE$ ar genera o pierdere de venituri mai mare cu circa 0,1% din $NE$ decât cea estimată . *$NE$ calcul simplu relevă faptul că reducerea cotei de impozit pe venit de la 16% la 10% concomitent cu mutarea contribuțiilor sociale în sarcina angajatului ( cu un rest de 2,25% la angajator sub forma contribuției asiguratorii pentru muncă ) și reducerea nivelului agregat al acestora cu 2 pp nu contribuie decât de o manieră absolut marginală la reducerea poverii fiscale asupra muncii salariate . *$NE$ de venituri la nivelul bugetului 6 consolidat comparativ cu scenariul de bază provine practic în întregime din efectul combinat al reducerii impozitului pe venit de la 16% la 10% pentru celelalte venituri decât cele de natură salarială ( pensii, activități agricole, dobânzi, câștiguri de capital etc . ) , cu un impact de circa - 1,4 miliarde lei, majorarea deducerilor personale, cu un impact de - 866 milioane lei, modificările ce survin la nivelul contribuțiilor sociale datorate de persoanele cu venituri independente ( - 642 milioane lei ) , modificările regimului de impunere a microîntreprinderilor ( - 214 milioane lei ) și , în fine, din transferurile mai mari către pilonul $NE$ pe care majorarea salariului brut le generează ( în condițiile în care cota transferată este presupusă a rămâne la un nivel efectiv de 5,85% în 2018, aceste transferuri ar crește cu circa 2 miliarde lei ) . *$NE$ de la obligativitatea plății $NE$ și $NE$ a persoanelor ce obțin venituri din activități independente în condițiile în care acestea obțin și venituri salariale ori de natură salarială pentru care sunt asigurate în sistemul public creează o oportunitate de arbitraj fiscal cu potențiale consecințe semnificative . *$NE$ condițiile în care povara fiscală la nivelul muncii salariate rămâne practic nemodificată, un regim fiscal mult mai favorabil la nivelul activităților independente și microîntreprinderilor ( concret, în acest din urmă caz, este relevantă eliminarea restricțiilor referitoare la aplicabilitatea acestui regim entităților care realizează venituri din consultanță și management ) , încurajează sub - declararea veniturilor salariale . *$NE$ fiscal apreciază ca fiind inechitabil ca salariații să plătească $NE$ si $NE$ la tot venitul realizat, în timp ce în cazul veniturilor exclusiv din activități independente baza de impozitare să fie limitată . *$NE$ fiscal consideră că abordarea corectă și echitabilă ar fi fost una de reducere a diferenței de tratament fiscal între veniturile din salarii și cele din activități independente ca premisă a îmbunătățirii colectării prin închiderea „portițelor” de optimizare fiscală, și nicidecum cea propusă . *$NE$ masivă a veniturilor din impozitul pe venit va vulnerabiliza foarte mult poziția financiară a autorităților locale . Documentul elaborat de $NE$ fiscal poate fi consultat integral $NE$ .