Dintr - o simplă frunză de spanac a ieşit un ţesut cardiac funcţional . O metodă bună pentru înlocuirea organelor bolnave, fără să fie nevoie de donatori . Este o descoperire anunţată în luna martie . Însă nu este singura descoperire importantă din 2017 . Inimă de spanac$NE$ le aparţine cercetătorilor $NE$ $NE$ din $NE$ . Ei au stropit frunzele de spanac cu un detergent special, ca să îndepărteze toate celulele plantei . A rămas astfel doar structura asemănătoare reţelei de vene umane . Oamenii de ştiinţă au presărat apoi peste aceasta celule cardiace umane şi, în doar câteva zile, au apărut rezultatele . Tehnica ar putea fi folosită în viitor pentru crearea de muşchi cardiac, iar lemnul, spun experţii, ar putea fi un bun înlocuitor pentru oasele umane . Uter artificial$NE$ dintre ştirile medicale care ne - au impresionat anul acesta a fost cea despre mielul crescut într - un uter artificial . O tehnologie care în viitorul apropiat, adică în 3 - 5 ani, ar putea fi folosită şi la oameni . Cercetătorii au luat opt miei aflaţi într - o perioadă de gestaţie între 105 şi 120 de zile, adică echivalentul a 23 sau 24 de săptămâni la oameni . I - au introdus într - un pântec artificial din plastic care simulează condiţiile dintr - un uter adevărat . Mai exact, conţine o soluţie electrolitică asemănătoare lichidului amniotic . După doar patru săptămâni, plămânii şi creierul mieilor s - au dezvoltat şi le - a crescut lână pe corp . În plus, puii au deschis ochii şi s - au îngrăşat . Oamenii de ştiinţă spun că studiile pe animale se vor încheia în doi ani şi, dacă vor fi aprobate, se va începe testarea pe copiii născuţi prematur . Au mai fost tentative de a crea utere umane artificiale, dar s - au soldat cu eşec . Burgeri din carne falsă$NE$ luna martie am aflat că putem mânca pui prăjit, raţă cu portocale sau burgeri de vită, dar nu din animale reale, ci din vegetale sau celule autoreproductive . Apetisanţi, suculenţi şi, chiar dacă nu conţin pic de carne sau sânge, aceşti burgeri seamănă izbitor cu originalul, atât la aspect, cât şi la gust, spun reprezentanţii startup - ului american $NE$ $NE$ . Conţin proteine din grâu şi cartofi, ulei de cocos, aditivi alimentari şi hem . Adică acea moleculă din compoziţia hemoglobinei, care îi dă culoarea roşie şi gustul metalic . Practic, chiftelele vor avea miros şi gust asemănător, ba chiar vor sângera ca o carne adevărată . Inginerii vor să - şi deschidă o fabrică şi să producă lunar 500 de tone de carne artificială, suficientă pentru patru milioane de burgeri . Carne de pui „in vitro”$NE$ de altă parte, americanii de la $NE$ $NE$ au făcut pui prăjit şi raţă cu portocale din celule auto - reproductive . Adică, au recoltat celule de la aceste păsări şi le - au forţat să se multiplice singure şi să devină astfel o bucată consistentă de carne . Poate în cinci ani vom găsi în comerţ şi carne artificială, spun inginerii americani . Sutienul care - ţi spune dacă ai cancer$NE$ sutien special descoperă cancerul de sân . Femeile trebuie să - l poarte o oră, o oră jumătate pe săptămână . Invenţia a fost anunţată în luna mai . Ideea sutienului detector de cancer i - a venit unui liceean de 18 ani din $NE$ pe nume $NE$ $NE$ $NE$ după ce mama sa a suferit de două ori de pe urma bolii . Proiectul său, intitulat $NE$ are 200 de biosenzori care verifică structura, culoarea şi temperatura sâinilor şi zonei înconjurătoare şi sesizează rapid chiar şi cele mai mici modificări . Femeile trebuie să poarte sutienul doar 60 - 90 de minute săptămânal . Atunci când apare o malformaţie sau o tumoră la nivelul pieptului, zona este vascularizată în exces, iar temperatura creşte . Senzorii dispozitivului notează aceşti markeri într - o aplicaţie de pe telefonul inteligent . Sistemul inventat de adolescent elimină astfel necesitatea ca femeile să - şi palpeze sânii o dată pe lună, dar nu înlocuieşte controalele de specialitate anuale . Costum cu aerisire automată$NE$ luna mai, inginerii $NE$ au prezentat un costum special pentru sportivi făcut din celule vii, care respiră . Are nişte orificii care se închid şi se deschid singure şi împiedică astfel transpiraţia . Orificiile sunt fie de dimensiunea unei unghii, fie lungi cât un deget normal şi seamănă, într - o oarecare măsură, cu flapsurile de la avioane sau cu branhiile peştilor . Ele sunt făcute din celule vii, mai exact un tip de bacterie $NE$ . coli . Nu sunt deloc periculoase, nici dacă le mâncăm, spun oamenii de ştiinţă, dar le - au ales pentru că se întind şi se contractă atunci când simt umezeală . Ele sesizează imediat creşterea temperaturii corpului, dar şi nivelul de transpiraţie şi se deschid, ca să permită aerului din exterior să pătrundă . Apoi se închid automat de îndată ce temperatura atletului scade . Cercetătorii spun că aceste celule pot fi cultivate rapid în laborator şi plănuiesc să le dezvolte şi alte funcţii, cum ar fi impermeabilitatea . Inimă de silicon$NE$ vară, oamenii de ştiinţă elveţieni au reuşit să creeze o inimă artificială din silicon, cu imprimanta 3$NE$ . Seamănă ca dimensiuni, bate aproape la fel ca cea naturală şi ar putea înlocui organele bolnave . Inima are cam aceleaşi dimensiuni ca şi cea umană, doar că este puţin mai grea . Cântăreşte 390 de grame şi are un volum de 679 de centimetri cubi . Are două ventricule şi două atrii, la fel ca la oameni, şi o cameră suplimentară care acţionează ca motorul inimii . Pe aici intră aerul sub presiune, care conduce sângele prin ventricule . Ca să - i verifice funcţionalitatea, specialiştii din $NE$ au folosit un lichid cu aceeaşi vâscozitate ca şi sângele . Există însă şi o problemă, pe care inventatorii trebuie să o rezolve până vor începe testele pe oameni : materialele din compoziţia organului artificial rezistă doar până la 3 . 000 de bătăi, adică jumătate de oră, după care se descompun . Buretele care absoarbe petrolul din apă$NE$ americani au venit la începutul anului cu o soluţie pentru poluarea cu petrol din mări şi oceane . Un burete reutilizabil care absoarbe uleiul de la suprafaţa apei, dar şi din adâncuri . $NE$ este făcut dintr - un tip de spumă poliuretanică modificată în laborator . Cea mai mare provocare cu care s - au confruntat inginerii $NE$ $NE$ $NE$ a fost să modifice structura buretelui în aşa fel încât să nu absoarbă şi apă . Dar au găsit soluţia : i - au inserat un strat de oxid metalic, care atrage doar particulele uleioase . Buretele colectează de până la 90 de ori greutatea sa şi poate fi stors şi refolosit apoi . Nu îşi va pierde din calităţi, ne asigură inventatorii . $NE$ şi - ar putea găsi utilizare nu doar pentru petele de petrol din largul apelor, ci şi în porturi . Şi, dacă va fi tratat cu diferite substanţe, ar putea atrage aproximativ orice reziduu . Robotul care îţi citeşte gândurile$NE$ dintre revoluţiile tehnologice din 2017 este robotul care poate fi controlat cu ajutorul gândurilor . Asta înseamnă că trebuie doar să ne gândim ce are de făcut şi maşinăria va face întocmai . Baxter poate fi învăţat să ducă la îndeplinire aproape orice sarcină, iar atunci când greşeşte, instructorul uman îl corectează cu . . . puterea minţii . Oamenii de ştiinţă de la $NE$ au creat un sistem de feedback, prin care robotul poate citi gândurile persoanei respective şi îşi repară aproape instant erorile . Astfel, inginerii nu mai sunt nevoiţi să - l oprească pe $NE$ de fiecare dată când greşeşte, pentru a - l reprograma . Instructorul trebuie să poarte însă pe cap un monitor electroencefalografic, care înregistrează activitatea creierului . Acesta îi indică robotului că a comis greşeală, pe care maşinăria o repară apoi în doar zece milisecunde . Cauciuc reciclat „beton”$NE$ jumătatea anului, inginerii unei universităţi canadiene ne anunţau că putem face un beton mai rezistent dacă - i adăugăm anvelope reciclate . Câteva luni mai târziu, tot ei au venit cu betonul rezistent la cutremur . În primul experiment, experţii $NE$ $NE$ $NE$ au amestecat fibre polimerice din cauciucuri uzate cu ciment . Elasticitatea lor împiedică micile crăpături care apar în beton să se mărească . Compoziţia a devenit cu 90 la sută mai rezistentă la fisuri decât betonul clasic . Şi nici nu este nevoie de foarte multe fibre, doar 0,35 la sută din amestecul total . Beton rezistent la cutremure$NE$ al doilea experiment, au descoperit o metodă prin care să facă betonul rezistent la presiune şi şocuri . Au adăugat fibre polimerice şi au înlocuit aproape 70 la sută din ciment cu cenuşă zburătoare, o pudră fină care se obţine prin extragerea particulelor din gazele de combustie eliminate de cuptoarele cu cărbune . Ca să - i testeze durabilitatea, ei au aplicat un strat de 10 milimetri grosime din acest amestec peste pereţi construiţi din beton tradiţional . Şi au observat că structurile acoperite cu noul beton au rezistat chiar şi unui cutremur de magnitudine de 9 . Mai vechi decât $NE$ cel mai important eveniment anunţat anul acesta în astrofizică este detectarea undelor gravitaţionale care au rezultat în urma fuzionării a două stele neutronice . Şi au fost descoperite două sisteme solare, cu planete care seamănă cu $NE$ . În februarie, $NE$ anunţa că a găsit şapte planete locuibile, de talia $NE$ la 40 de ani - lumină de $NE$ . Acestea ar putea conţine apă în stare lichidă . Toate fac parte din sistemul $NE$ - 1, despre care astronomii cred că ar fi de două ori mai vechi decât $NE$ adică ar avea în jur de 10 miliarde de ani . Planete care seamănă cu $NE$ luni mai târziu, un alt anunţ al $NE$ ne dădea peste cap . Telescopul spaţial $NE$ a identificat 219 planete noi, dintre care 10 seamănă cu a noastră şi orbitează stelele la o distanţă suficient de mare încât să fie locuibile . Ce i - a entuziasmat cu adevărat atenţia specialiştilor este o planetă numită 7711 . Are de 1,3 ori dimensiunea $NE$ dar orbitează o stea similară, într - o poziţie asemănătoare, prin urmare primeşte cam aceeaşi cantitate de energie . Aceasta ar putea fi analizată mai amănunţit odată ce noul telescop, $NE$ $NE$ va fi ridicat la cer . Cele două anunţuri au fost completate apoi, pe 14 decembrie, de găsirea unui nou sistem solar cu acelaşi număr de planete ca al nostru . Doar că se află mult mai departe, la peste 2500 de ani - lumină de $NE$ . Cu două capete după o călătorie în spaţiu$NE$ gravitaţiei are efecte adverse semnificative asupra organismelor . O demonstrează experimentul făcut anul acesta pe $NE$ $NE$ $NE$ cu un vierme care s - a întors cu două capete . Oamenii de ştiinţă de la $NE$ $NE$ au trimis viermi laţi în spaţiu pentru o perioadă de cinci săptămâni . O parte din viermi au rămas intacţi, alţii au fost tăiaţi pe jumătate . Unul dintre fragmentele amputate s - a regenerat într - un vierme cu două capete, câte unul la fiecare extremitate . Specialiştii au decuplat apoi ambele capete, iar partea de vierme din mijloc a dat naştere unui alt nevertebrat cu două capete . Au continuat experimentul şi la revenirea exemplarelor pe $NE$ iar viermele secţionat a dezvoltat din nou două capete . Modificarea nu a mai fost întâlnită la această specie . În plus, nevertebratele nu s - au putut readapta la mediul terestru . Prin urmare, spun oamenii de ştiinţă, comportamentul şi fiziologia lor s - a modificat în timpul petrecut în spaţiu . N$NE$ reinventează roata$NE$ se pregăteşte să reinventeze roata . Lucrează acum la un concept care va ajuta viitoarele rovere să transporte obiecte mai grele, la viteze mai mari . $NE$ care explorează acum planeta $NE$ este un experiment de succes, cu o singură excepţie : roţile care i se dezintegrează mai repede decât se aşteptau experţii din cauza terenul accidentat . Atunci când le - au construit, inginerii nu ştiau exact cum arată solul $NE$ $NE$ . Ca să prevină o astfel de problemă la viitoarele misiuni, $NE$ de $NE$ $NE$ al $NE$ a venit cu o anvelopă dintr - un aliaj special, care este mult mai rigidă decât modele anterioare . Este făcută dintr - o plasă de sârmă cu o combinaţie între nichel şi titan, foarte flexibilă . Destul de asemănătoare cu roţile roverului care a funcţionat în misiunea $NE$ în 1971 . Doar că are şi memoria formei, adică în momentul în care atinge o rocă ascuţită sau alte obstacole, se deformează până la ax, dar revine imediat la forma iniţială . De ce ne enervează unele zgomote$NE$ anul acesta am aflat şi de ce, pe unii dintre noi, ne enervează peste măsură anumite zgomote . Poate fi vorba de o afecţiune ce se numeşte misofonie . Mâncat zgomotos, mestecat de gumă, trântit de uşă sau joaca obsesivă cu căni sau pixuri . . . sunt printre gesturile zilnice care îi enervează pe unii dintre noi mai mult decât pe alţii . Se numeşte misofonie, iar un studiu recent spune că cei afectaţi sunt mai sensibili pentru că creierele lor percep diferit sunetele . Cercetarea a fost realizată pe 42 de participanţi, dintre care 20 suferă de misofonie . Medicii le - au scanat creierele şi au observat că cei afectaţi au început să transpire si pulsul le - a crescut rapid . Iar zona creierului numită „cortexul insular anterior” a devenit mult mai activă atunci când au ascultat sunetele enervante .