$NE$ a dat publicității $NE$ asupra inflației care trece în revistă punctele slabe ale economiei românești . Scăderea drastică a investițiilor publice este unul dintre acestea . Sursa foto : B$NE$ . Un ou a ajuns mai scump la $NE$ decât în orașele americane . Radiografia făcută economiei de către $NE$ $NE$ privește : inflația, creșterea economică, creditarea, piața muncii, poziția externă a economiei românelti și poziția fiscală . Care sunt punctele slabe care ne pot împinge în zona de dezechilibru în cazul unei crize economice mondiale . Inflația . Dacă vestea pozitivă este că acest indicator s - a plasat in interiorul intervalului de variaiție asociat țintei de 3,3%, vestea proastă este că economia este caracterizată de pusee inflaționiste cum a fost cel din al doilea semestru al anului trecut . Acesta a fost cauzat ”în bună măsură pe seama unor șocuri de natura ofertei, dar cu efect temporar asupra ratei anuale a inflației în 2018”, spune $NE$ . Creșterea economică . $NE$ bifează două puncte slabe, anume faptul că partea de consum este principalul motor de creștere, cu repercusiuni asupra echilibrului extern și un raport al investițiilor publice în $NE$ de doar 3%, ”cel mai scăzut după aderare” . Nivel redus al intermedierii financiare ( active bancare în total economie – n . red . . ) ( ponderea este de circa 27%, în scădere de la 40% în 2011 ) . Deficiențe structurale persistente : rată de inactivitate de 33% ( a 3 - a din $NE$ ) , pondere înaltă a tinerilor neimplicaţi în nicio activitate ( 20% ) , mobilitate internă limitată, necorelare accentuată a pregătirii cu cerinţele pieței . Deficit de cont curent ( balanța exporturilor și importurilor de bunuri, servicii, plăți ) care se adâncește, chiar dacă este inferior maximului precriză ( 13,8% ) şi sub valoarea de referinţă din tabloul de bord . Majorarea decalajului nefavorabil dintre viteza de creştere a importurilor ( 12% ) şi cea a exporturilor ( 9% ) , deficitul comercial lunar depășind frecvent un miliard de euro în semestrul 2 din 2017 . Reluare cu întârziere a finanțării din fonduri europene structurale și de investiții, rata de absorbție fiind de numai 10% în cadrul actualului exercițiu financiar ( 2014 - 2020 ) . Majorarea deficitului structural la peste 3% din $NE$ de la 2,2% în 2016, valoare sensibil superioară obiectivului pe termen mediu ( 1% din $NE$ ) . Structură a cheltuielilor defavorabilă investițiilor publice, factor esenţial al dezvoltării economice pe termen lung .