Oierii nu au cui sa vanda lana si prefera sa o arda, ori sa o ingroape . Atelierele de prelucrare au disparut, la fel si fabricile . Ca sa resusciteze aceste afaceri, ministrul $NE$ vrea sa faca acum milioane de pilote pentru saraci . In localitatea $NE$ din $NE$ lana asezata in sute de saci a cazut prada moliilor din hambarele oierilor . Pentru un kilogram, ciobanii primesc 50 de bani asa ca nu se deranjeaza sa o vanda . Prefera sa o arunce la gunoi . Aceleasi probleme sunt si in $NE$ . $NE$ crescator de oi : "$NE$ macar manopera de pe tuns nu reusim sa o scoatem de pe valorificarea lanei, suntem nevoiri sa o aruncam . Iar in situatia mea sunt multi crescatori, aproape toti$NE$ ajuns aceasta situatie pentru ca in ultimii ani, atelierele de prelucrare a lanii aproape ca au disparut . Un exemplu este zona $NE$ din $NE$ un loc cu traditie in oierit . Doar cativa batrani mai stiu acest mestesug . Din cauza dezinteresului general in atelierele de prelucrare ajunge doar 10 la suta din cantitatea de lana recoltata . Gata prelucrata se vinde cu 20 de lei . Dupa ce este introdusa intr - o masinarie de daracit, lana de la o singura oaie se transforma intr - un kg de fir tors care ajunge inapoi la fermieri . Acestia fie il folosesc pentru a face diverse obiecte vestimentare, fie il vand mai departe in strainatate . Pentru ciobani, cel mai rentabil este sa vanda lana pentru izolatii in constructii . Ca sa revitalizeze industria, ministrul $NE$ vrea sa faca 12 milioane de plapumi pentru romanii saraci . Planurile ministrului sunt deocamdata contrazise de realitate . Producatorii de lana au de pierdut si pentru ca unele dintre fabricile de covoare de la noi - care le cumparau marfa - s - au inchis . Acum aducem tesaturi stofe si chiar plapumi din $NE$ si din $NE$ $NE$ .