Cercetătorul viitorului ar putea fi o maşină . Laboratoare din întreaga lume au început să experimenteze cu inteligenţa artificială, iar rezultatele dau deja de gândit . Softurile nu doar că diagnostichează mai repede pacienţii, dar produc idei, formule noi de medicamente şi o fac mult mai repede şi mai ieftin decât cercetătorii umani . Unele dintre aceste medicamente au intrat în etapa testelor clinice şi sunt considerate a fi printre cele mai promiţătoare tratamente împotriva cancerului . Revoluţia digitală e aici şi nu doar cei care muncesc cu mâinile sunt în pericol să - şi piardă slujba, ci şi cercetătorii . Asta fiindcă $NE$ $NE$ şi - a propus să spargă o nouă frontieră, cea a biologiei . Laboratorul care gravitează în jurul unui soft de inteligenţă artificială pare să fie mai rapid, mai eficient şi, cel mai important, mai raţional . E capabil să sintetizeze rapid studii, reviste de specialitate, dar şi baze de date cu secvenţe genomice, imagini $NE$ şi structuri moleculare - volume de date care sunt imposibil de analizat de un om mai ales că literatura ştiinţifică se dublează la fiecare nouă ani . Adevărata putere a inteligenţei artificiale e însă faptul că înţelege informaţiile digerate, face conexiuni, formează ipoteze şi vine cu idei . „$NE$ $NE$ dă exemplul unui soft care a descoperit un tratament pentru cancerul de piele, un altul care a venit cu două idei de medicamente pentru bolile neurodegenerative - idei care poate ar fi zăcut zeci de ani în jurnalele academice înainte ca cineva să facă o legătura între mai multe descoperiri . Timpul pierdut şi testele repetate şi eşuate înseamnă costuri de cercetare mai mari pentru noile medicamente, mai ales că industria farma a epuizat deja soluţiile simple şi evidente iar noile descoperiri sunt acum mult mai greu de făcut . La companiile de inteligenţă artificială, cercetătorii au observat că o mare parte din succesul platformei digitale e tocmai faptul că nu e umană - subiectivismul îi lipseşte astfel că programul analizează cele mai neaşteptate şi mai obscure soluţii care ar fi avut mari şanse să fie ignorate de un cercetător ataşat de o teorie sau alta . Multe laboratoare au început să lucreze cu inteligenţa artificială, iar tendinţa se extinde deja şi - n liga mare a industriei farma . Pfizer lucrează cu $NE$ - iştii de la $NE$ care l - au construit pe $NE$ un sistem inteligent folosit de cei doi parteneri pentru a accelera descoperirile în imuno - oncologie, latura medicala ce încearcă să trateze cancerul cu ajutorul propriului sistem imunitar . Inteligenţa artificială însă nu e folosită doar pe partea de cercetare, ci şi în diagnosticare . Cei de la $NE$ au observat cum doctorul are nevoie de câteva ore pentru a analiza cu exactitate rezultatul unei tomografii, pe când un soft o poate face în câteva secunde . Alţi cercetători au văzut cum computerul poate detecta, pe baza imaginilor retinei, persoanele predispuse la orbire . Asta face prevenţia simplă, iar doctorul, alături de maşină poate lua decizii de tratament care combină rigoarea unui soft cu flexibilitatea unui om .