O echipă de astronomi care analizează imaginile preluate de telescopul spaţial $NE$ a confirmat o descoperire mai veche, anunţată în 2013, privind existenţa unor nori de vapori de apă care erup de la suprafaţa $NE$ unul dintre sateliţii planetei $NE$ probabil în urma unor fenomene de tip gheizer care indică faptul că această lună, care dispune de un uriaş ocean de apă sub calota glaciară care o acoperă, este o lume activă care rămâne favorită în descoperirea unor eventuale forme de viaţă extraterestră, conform $NE$ . Repetarea observării vaporilor de apă deschide oportunitatea unor viitoare misiuni spre $NE$ care să poată aduna mostre din oceanul interior al acestui satelit, fără a fi nevoie să foreze prin kilometri de gheaţă . "$NE$ $NE$ este considerat unul dintre cele mai promiţătoare locuri care ar putea adăposti viaţă din sistemul solar", susţine $NE$ $NE$ administrator al $NE$ Ştiinţific al $NE$ $NE$ de la $NE$ . "$NE$ nori de vapori, dacă există într - adevăr, ar putea să ne ofere o altă modalitate ( mai facilă n . r . ) de a aduna mostre din subsolul $NE$ a adăugat el . În decembrie 2012, telescopul $NE$ a detectat ceea ce păreau a fi nori din vapori de apă care se extindeau până la 200 de kilometri în spaţiu, dinspre polul sud al $NE$ . Această informaţie, făcută publică în 2013, nu a fost confirmată până în prezent prin repetarea observaţiei, dar încă de la început a provocat reacţiile pline de entuziasm ale comunităţii de astrobiologi . După prima observare s - a estimat că aceşti nori se ridică până la aproximativ 200 de kilometri distanţă de suprafaţa $NE$ şi apoi cad la suprafaţă sub formă de ploaie . Europa dispune de un uriaş ocean global, care conţine, conform calculelor, de două ori mai multă apă decât oceanul planetar de pe $NE$ dar se află ascuns sub un strat de gheaţă extrem de dură şi de rece, a cărui grosime este necunoscută . Echipa de cercetători, coordonată de $NE$ $NE$ de la $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ ( $NE$ ) din $NE$ a observat nişte proiecţii digiforme în timp ce urmăreau trecerea $NE$ prin faţa planetei $NE$ . Obiectivul iniţial al echipei de cercetători era să determine dacă $NE$ dispune de o microatmosferă rarefiată, o exosferă . Folosind aceleaşi metode de observare utilizate pentru a detecta atmosferele planetelor care orbitează în jurul unor stele, echipa şi - a dat seama că dacă ar exista erupţii de vapori de apă de la suprafaţa $NE$ această metodă de observare ar fi cea mai potrivită pentru a le identifica . "$NE$ unei exoplanete blochează o fracţiune din lumina stelei din spatele său . $NE$ dispune de o atmosferă rarefiată, are potenţialul de a bloca o parte din lumina solară reflectată de $NE$ şi ar putea să fie observată . Şi astfel am căutat semne de absorbţiei ( luminii n . r . ) în jurul conturului $NE$ în timp ce trecea prin faţa lui $NE$ a explicat $NE$ $NE$ . Echipa a observat trecerea $NE$ prin faţa lui $NE$ de 10 ori în ultimele 15 luni şi au remarcat ceea ce par a fi nori din vapori de apă în trei dintre aceste zece observaţii . Aceste observaţii confirmă descoperirea făcută în 2012 de o echipă coordonată de $NE$ $NE$ de la $NE$ $NE$ $NE$ din $NE$ $NE$ . Ambele echipe au folosit $NE$ $NE$ cu care este dotat telescopul $NE$ şi, deşi au apelat la două metode diferite de cercetare, au ajuns la aceeaşi concluzie . Până în prezent însă, cele două echipe nu au reuşit să identifice simultan un astfel de nor de vapori de apă prin cele două metode distincte . Observaţiile realizate până în prezent sugerează că apariţiile acestor nori sunt foarte variabile, fiind considerate deocamdată evenimente care se manifestă sporadic . $NE$ devine cel de - al doilea satelit din sistemul solar despre care se ştie că dispune de nori din vapori de apă . În 2005 sonda $NE$ aparţinând $NE$ a detectat jeturi de vapori de apă şi praf care erupeau de la suprafaţa lui $NE$ unul dintre sateliţii celeilalte planete gazoase gigantice din sistemul solar, $NE$ . Descoperirea vaporilor de apă în cazul $NE$ urmează să fie reconfirmată de urmaşul lui $NE$ telescopul spaţial $NE$ $NE$ ce va fi lansat de $NE$ în 2018 . De asemenea, $NE$ are în vedere trimiterea unei sonde pe orbita $NE$ în căutarea acestor nori şi a mecanismului care îi generează . Studiul realizat de echipa coordonată de $NE$ $NE$ va fi publicat în numărul din 29 septembrie al revistei $NE$ $NE$ . "$NE$ unice ale lui $NE$ i - au permis să detecteze aceşti nori şi să demonstreze încă o dată că acest instrument poate face observaţii pentru care nici măcar nu a fost conceput . Aceste observaţii ne deschid o paletă largă de oportunităţi şi de abia aşteptăm viitoarele misiuni - aşa cum va fi lansarea telescopului spaţial $NE$ $NE$ - pentru a continua seria descoperirilor" pe $NE$ a comentat şi $NE$ $NE$ director al $NE$ $NE$ at $NE$ $NE$ din $NE$ . La conferinţa de luni au participat $NE$ $NE$ directorul $NE$ $NE$ din cadrul $NE$ astronomul $NE$ $NE$ din cadrul $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ din $NE$ $NE$ $NE$ profesoară la $NE$ of $NE$ and $NE$ $NE$ din cadrul $NE$ $NE$ of $NE$ din $NE$ şi $NE$ $NE$ cercetătoare la $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ din $NE$ $NE$ şi membră a echipei $NE$ . Astrobiologii consideră $NE$ drept unul dintre locurile din sistemul nostru solar unde ar putea exista viaţă extraterestră . Acest satelit jovian cu diametrul de 3 . 100 de kilometri adăposteşte un vast ocean de apă sub calota de gheaţă care îi acoperă suprafaţa . Mai mult decât atât, unii oameni de ştiinţă sunt de părere că acest ocean coboară până în punctul în care intră în contact cu mantaua telurică a satelitului, făcând posibile numeroase tipuri de reacţii chimice . Existenţa acestor vapori de apă care erup de la suprafaţa $NE$ sub formă de gheizere, cel mai probabil, indică faptul că acest satelit dispune, în afară de apă şi de energia necesară pentru producerea unor reacţii chimice complexe care pot asigura existenţa unor ecosisteme extraterestre similare celor din jurul hornurilor vulcanice de la mari adâncimi, din oceanul terestru .