În cinci ani, instituţiile publice au achiziţionat produse şi licenţe software de peste 3 miliarde lei . Un prtocentaj de 40% din această sumă, adică 1,2 miliarde de lei, au fost încasați de 10 firme, arată concluziile unui raport de la $NE$ făcut public luni . Cele mai mari sume pentru contractele încheiate cu instituţiile publice au fost încasate de firme implicate în scandaluri publice sau cu acționari cercetați, arată informațiile difuzate luni de către $NE$ . Lista celor mai norocoși contractori $NE$ cuprinde următoarele firme : $NE$ $NE$ ( 377 milioane lei ) , $NE$ $NE$ ( 261 milioane lei ) , $NE$ $NE$ ( 108 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ ( 102 milioane lei ) , $NE$ $NE$ ( 97 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ ( 96 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ ( 64 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ ( 59 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ ( 59 milioane lei ) , $NE$ $NE$ ( 46 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ ( 41 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ ( 36 milioane lei ) , $NE$ $NE$ $NE$ ( 25 milioane lei ) , $NE$ $NE$ ( 25 milioane lei ) . Valoarea însumată a contractelor semnate cu statul de primele zece firme atinge nu mai puțin de 1,2 miliarde de lei, sumă suprinzătopare într - o țară în care majoritatea instituțiilor statului cer încă ștampile pentru a fi convinse, multe entitățile publice nu acceptă plăți făcută electronic prin ghiseul . ro sau unde sisteme publice importante, precum cel al asigurărilor de sănătate, nu funcționează sau dau rateuri . Prin valori uriașe plătite firmelor de $NE$ multe ministere par a avea alte obiecte de activitate decât cele ale lor, mai apropiate de informatică . Fruntaș în clasamentul entităților de stat ce au plătit sume importante către firmele $NE$ este $NE$ $NE$ $NE$ cu o sumă plătită în perioada 2011 - 2016 de 425 milioane lei adică aproape 100 milioane euro . Acesta a fost urmat imediat de către $NE$ $NE$ cu 423 milioane lei și cel al $NE$ cu 317 milioane lei . Majoritatea achizițiile de produse software au fost corespunzătoare, însă au fost și cazuri de rateuri . Au fost semnalate următoarele situații : produse / licențe software achitate, instalate, dar neutilizate, produse / licențe software achitate, neimplementate / neutilizate, produse / licențe software achitate, dar identificate cu dificultăți în exploatare sau defecțiuni și produse / licențe software achitate, dar incompatibile cu sistemele de operare existente . Un număr de nouă entități publice împreună cu unitățile aflate în subordinea / coordonarea / sub autoritatea acestora au plătit suma de 110,29 milioane lei pe proiecte deficitare . Trei milioane de lei aruncați din ”lipsă de răspuns”$NE$ $NE$ a încheiat cu societatea $NE$ $NE$ un contract pentru servicii de dezvoltare, implementare, formare profesională, mentenanță și suport tehnic, precum și asigurare a infrastructurii hardware și software . Acestea erau necesare proiectului ”$NE$ național de e - guvernare cu nivel 3 de sofisticare pentru suportul aviației civile” . Valoarea contractului a fost de 3,5 milioane lei . ”$NE$ păcate, datorită nepunerii în practică de către $NE$ ( n . n . $NE$ $NE$ cu $NE$ $NE$ și $NE$ $NE$ ) a atribuțiilor specifice de administrare a infrastructurii $NE$ prevăzute în $NE$ - ul $NE$ acestea nu pot fi utilizate ( . . . ) $NE$ s - a reușit interfațarea cu registratura electronică a $NE$ datorită lipsei de răspuns a direcției cu atribuții în administrarea $NE$ în urma demersurilor inițiate de $NE$ și $NE$ . ( … ) $NE$ software achiziționate au corespuns cerințelor $NE$ ( … ) în prezent, platforma software $NE$ este nefuncțională”, spun cei chestionați . Alteori nici măcar nu era nevoie de produsele comandate și plătite . Este cazul unui software destinat $NE$ contract semnat cu firma $NE$ $NE$ . ”$NE$ cazul acestui contract, produsele software achiziționate nu au fost instalate pe niciun dispozitiv, nu au corespuns cerințelor / nevoilor unității și nu au fost puse în funcțiune”, spune raportul oficial