$NE$ 25 $NE$ $NE$ aceasta luna, în ziua a douazeci si cincea, pomenirea $NE$ $NE$ noastre $NE$ fiica lui $NE$ $NE$ . $NE$ 25 $NE$ $NE$ $NE$ a trait pe timpul $NE$ $NE$ cel $NE$ . Parasind ea lucrurile veselitoare ale lumii si desertaciunea si slava vietii acesteia, si fugind pe ascuns din casa parinteasca, s - a schimbat pe sine, îmbracând haine barbatesti, $NE$ numindu - se, în loc de $NE$ . Si fiindca a iubit vietuirea monahiceasca, a mers la o mânastire de barbati, aratându - se ca un famen împaratesc, si tunzându - si parul capului sau, se silea prin tot chipul sa se ascunda, ca sa nu o afle $NE$ tatal ei . Dupa ce si - a câstigat dorinta, se nevoia cu multe nevointe si osteneli si cu rugaciuni neîncetate, pâna când si - a uscat cu totul trupul sau gingas femeiesc, asa fel, încât toti fratii mânastirii se spaimântau si se minunau, vazând patimirea ei . Si cu adevarat era un lucru minunat, sa vada cineva o femeie frumoasa, locuind în mijlocul monahilor . Prin urmare asa a putut a straluci în mijlocul barbatilor cu virtutile, precum si piatra cea scumpa smaraldul straluceste în mijlocul celorlalte pietre . Cu adevarat smarald s - a aratat fericita aceasta $NE$ ramânând necunoscuta, nu un an sau doi sau trei, ci vreme de treizeci si opt de ani încheiati, adica pâna la sfârsitul vietii sale . $NE$ 25 $NE$ $NE$ numai la sfârsitul vietii sale s - a aratat cum ca era femeie, si nu barbat . Pafnutie, tatal ei, a mers odata la mânastire, pe timpul în care era sa moara cuvioasa . Si vazându - l ea, a zis catre dânsul cuvântul acesta cel mai de pe urma : "$NE$ tata ! " $NE$ asa si - a dat duhul în mâinile lui $NE$ bucurându - se si veselindu - se de bunatatile ce avea sa le dobândeasca pentru nevointele si ostenelile sale . $NE$ 25 $NE$ $NE$ ei auzind cuvântul acesta, s - a spaimântat, pentru bucuria cea peste masura ce a luat, ca s - a învrednicit a vedea pe fiica sa, si a cazut la pamânt ca un mort . Si ce alt dar se cuvenea sa patimeasca, în timp ce a auzit acest cuvânt facator de bucurie ? A lasat el patria si lumea si cele din lume, si luând în sufletul sau asemenea râvna si dorinta a pustnicestilor nevointe ale fiicei sale, s - a facut si el monah . Pentru aceasta s - a aratat mostenitor, atât al locului cum si al chipului, mânastirii, si al virtutilor fiicei sale . Ca un tata al acestui fel de copil evlavios, bucurându - se si veselindu - se, s - a mutat la $NE$ . sursa : noutati - ortodoxe .