U$NE$ : $NE$ a $NE$ a decis, marţi, că sunt constituţionale modificările aduse $NE$ privind $NE$ judecătorilor şi procurorilor, după ce a respins sesizarea preşedintelui $NE$ $NE$ au declarat pentru $NE$ surse din cadrul $NE$ .  Şeful statului a atacat la $NE$ legea considerând că aceasta încalcă normele şi principiile constituţionale atât prin modul în care a fost dezbătută şi adoptată, cât şi prin conţinutul normativ .  $NE$ preşedintelui, $NE$ 303 / 2004 a fost dezbătută şi adoptată cu încălcarea dispoziţiilor art . 61 alin . ( 2 ) , coroborate cu cele ale art . 66 alin . ( 2 ) şi ( 3 ) din $NE$ deoarece a fost aprobată în cadrul unei sesiuni extraordinare a $NE$ $NE$ neconstituţional întrunită, iar, la momentul convocării forului, iniţiativa legislativă nu putea fi înscrisă pe ordinea de zi .  Şeful statului a supus controlului de constituţionalitate mai multe articole din $NE$ 303 / 2004 referitoare la cazurile de eliberare din funcţie a judecătorilor şi procurorilor, unele prevederi legate de rolul $NE$ dispoziţii privind auditorul de justiţie .  $NE$ au fost criticate şi prevederi referitoare la criteriile de repartizare a judecătorilor şi procurorilor stagiari după promovarea examenului de capacitate în circumscripţiile instanţelor şi parchetelor unde o minoritate naţională are o pondere de cel puţin 50% din numărul locuitorilor .  $NE$ a contestat şi eliminarea concursului constând în proba scrisă pentru promovarea în funcţia de judecător la $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ .  "$NE$ menţinerea doar a probei interviului pentru candidaţi se relativizează standardele profesionale, cu efect asupra calităţii activităţii judecătorilor $NE$ supreme, este sporită doza de subiectivism şi, în acelaşi timp, se creează discriminări între promovările în funcţii de execuţie la celelalte instanţe şi cele la $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ consideră $NE$ .  $NE$ inițială$NE$ $NE$ a $NE$ discută marţi sesizările transmise de $NE$ supremă, $NE$ $NE$ şi preşedintele $NE$ $NE$ în legătură cu proiectul de modificare a $NE$ de procedură penală, precum şi pentru modificarea $NE$ privind organizarea judiciară .  *** $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ a decis să sesizeze $NE$ în vederea exercitării controlului de constituţionalitate, înainte de promulgare, asupra $NE$ pentru modificarea şi completarea $NE$ 135 / 2010 privind $NE$ de procedură penală, precum şi pentru modificarea şi completarea $NE$ 304 / 2004 privind organizarea judiciară .  $NE$ supremă arăta că noile reglementări transformă recursul dintr - o cale extraordinară de atac "într - o veritabilă cale ordinară de atac" .  "$NE$ concepţia $NE$ de procedură penală, recursul în casaţie constituie o cale extraordinară de atac, exercitabilă împotriva hotărârilor penale definitive, pentru motive 'substanţiale şi imperioase' care justifică derogarea de la principiul autorităţii de lucru judecat, în sensul jurisprudenţei $NE$ $NE$ a $NE$ $NE$ . În contradicţie cu natura recursului în casaţie, de cale extraordinară de atac, completarea dispoziţiilor art . 438 $NE$ prin introducerea alineatelor ( l1 ) şi ( l2 ) , transformă recursul în casaţie într - o veritabilă cale ordinară de atac, prin intermediul căreia se repun în discuţie hotărârile penale definitive pronunţate de instanţele de apel . Reconfigurarea cadrului legal al recursului în casaţie, în special prin introducerea în sfera cazurilor de recurs în casaţie a dispoziţiilor art . 438 alin . ( 1 ) pct . 1 partea finală $NE$ ( 'când instanţa a pronunţat o hotărâre de condamnare pentru o altă faptă decât cea pentru care condamnatul a fost trimis în judecată" ) , a dispoziţiilor art . 438 alin . ( 1' ) pct . 3 $NE$ ( 'când hotărârea este contrară legii sau când prin hotărâre s - a făcut o greşită aplicare a legii de natură să influenţeze soluţia procesului" ) şi a dispoziţiilor art . 438 alin . ( $NE$ ) pct . 4 $NE$ ( "când s - a comis o eroare gravă de fapt" ) , precum şi prin introducerea dispoziţiilor art . 438 alin . ( $NE$ ) $NE$ transformă recursul în casaţie într - un 'apel deghizat', în accepţiunea jurisprudenţei $NE$ $NE$ a $NE$ $NE$ se precizează în sesizare .  $NE$ $NE$ $NE$ sunt de părere că transformarea recursului în casaţie într - o cale ordinară de atac pune în discuţie întreaga structură a căilor de atac reglementate în $NE$ de procedură penală, exclude coerenţa sistemului căilor de atac şi anihilează distincţia între căile ordinare de atac şi căile extraordinare de atac în materie penală .  $NE$ mai notează şi că modificările aduse articolului care se referă la "comunicările publice" şi "furnizarea de alte informaţii" încalcă exigenţele privind claritatea legii .  *** Şi $NE$ şi $NE$ au sesizat $NE$ $NE$ în legătură cu proiectul de modificare a $NE$ de procedură penală .  "$NE$ lege este o adevărată lege a favorizării infractorului pentru că prin sutele de amendamente pe care le - au formulat cei din $NE$ - $NE$ şi pe care le - au trecut prin vot nu veţi găsi nici măcar un amendament care să arate că se preocupă în vreun fel de protejarea drepturilor şi libertăţilor, a intereselor legitime ale părţilor vătămate, ale tuturor cetăţenilor de bună credinţă", afirma deputatul liberal $NE$ $NE$ .  $NE$ susţinea că în acest proiect există peste 50 de articole neconstituţionale, neclare, iar unele "aproape de necitit" .  $NE$ opinia sa, majoritatea parlamentară a fost preocupată ca mijloacele de probă să fie tot mai greu de obţinut, astfel încât magistraţii să se poată pronunţa tot mai greu .  $NE$ ceea ce priveşte modificarea şi completarea $NE$ 304 / 2004 privind organizarea judiciară, $NE$ şi $NE$ au solicitat $NE$ să constate că acest act normativ este neconstituţional în ansamblul său, $NE$ procedând la adoptarea lui cu încălcarea dispoziţiilor art . 137 din $NE$ $NE$ $NE$ şi ale art . 150 din $NE$ $NE$ referitoare la reexaminarea legii la cererea preşedintelui $NE$ $NE$ ceea ce determină încălcarea dispoziţiilor art . 1, alin . ( 4 ) din $NE$ . Semnatarii sesizării spun că cererea de reexaminare formulată de preşedintele $NE$ evidenţiază aspecte care necesitau o analiză aprofundată în cadrul dezbaterilor parlamentare .  *** $NE$ rândul său, şeful statului apreciază că modificările încalcă mai multe articole din $NE$ iar legea a fost adoptată cu încălcarea principiului bicameralismului .  "$NE$ forma adoptată de $NE$ cât şi forma adoptată de $NE$ $NE$ diferă de scopul iniţial al legii . Dacă, potrivit expunerii de motive, scopul iniţiatorilor era precis determinat şi limitat la punerea în acord a $NE$ de procedură penală cu un număr de 18 decizii ale $NE$ $NE$ sau cu prevederile celor două directive europene, expunerea de motive menţionează necesitatea intervenţiei asupra unui număr de 35 de articole din $NE$ de procedură penală, iar forma adoptată de $NE$ decizională intervine asupra a 199 de articole din $NE$ de procedură penală", spune $NE$ .  $NE$ sesizarea preşedintelui se face referire şi la drepturile persoanei vătămate în cadrul procesului penal . "$NE$ în care este concepută exercitarea dreptului ( . . . ) de către persoana vătămată este unul lacunar, lipsit de claritate şi precizie", se menţionează în sesizare .  Şeful statului mai remarcă faptul că în legea criticată "se constată o contradicţie a conţinutului modificărilor legislative în materia percheziţiei" .  $NE$ asemenea, sunt subliniate în sesizare "contradicţiile" cu privire la prevederile privind luarea, prelungirea ori durata totală a acestei măsuri preventive .  $NE$ $NE$ face referire la faptul că în legea criticată se prevede că "instanţa de apel nu poate desfiinţa sentinţa primei instanţe prin care s - a dispus achitarea inculpatului şi nu poate pronunţa o hotărâre de condamnare direct în apel decât dacă sunt readministrate probe sau administrate probe noi care să conducă la desfiinţarea soluţiei de achitare a primei instanţe pentru infirmarea motivelor pentru care a fost dispusă achitarea" . "$NE$ această dispoziţie se încalcă principiul ( . . . ) care consacră independenţa judecătorilor şi supunerea lor numai legii, precum şi dispoziţiile $NE$ fundamentale ( . . . ) privind separaţia şi echilibrul puterilor în stat", se menţionează în sesizare .