$NE$ albastră din 2018 va răsări sâmbătă, 31 martie şi este ultima astfel de $NE$ produsă până în noaptea de $NE$ a anului 2020, scrie $NE$ . Foto : Guliver / $NE$ $NE$ de $NE$ albastră este dat celei de - a doua $NE$ pline care se produce într - o singură lună calendaristică, un fenomen ce are loc, în medie, la fiecare doi ani şi jumătate . "$NE$ albastră", denumire atribuită fenomenului dublu de $NE$ $NE$ ce are loc în cadrul aceleiaşi luni calendaristice, marchează sfârşitul lunii - 31 martie .  $NE$ acestui calcul, în 2018 "$NE$ albastră" s - a produs şi în prima lună a anului, respectiv pe 31 ianuarie şi 31 martie . Faza de $NE$ $NE$ de pe 31 martie 2018, se produce la 15 h 37 m . Folosirea expresiei "$NE$ albastră" ca referinţă pentru acest eveniment astronomic a rezultat dintr - o eroare apărută în paginile publicaţiei $NE$ and $NE$ din 1946 . Expresia a făcut apoi ocolul lumii, cauzând o veritabilă fascinaţie în rândul publicului, iar numele ei a fost dat unui cocktail şi unui sortiment de bere foarte bine vândut în $NE$ $NE$ . Expresia din limba engleză „once in a blue $NE$ descrie un eveniment extrem de rar . Luna de sâmbătă va fi cea de - a doua $NE$ albastră din acest an . Prima a putut fi admirată la 31 ianuarie, când fenomenul de $NE$ plină a fost asociat şi cu cel de $NE$ - $NE$ sângerie şi de eclipsă de $NE$ ( o astfel de eclipsă - când $NE$ trece în conul de umbră produs de $NE$ - este de asemenea denumită "$NE$ sângerie" deoarece astrul nu devine complet negru, pentru că o parte din lumina $NE$ reflectată de atmosfera terestră, atinge indirect suprafaţa selenară ) . Pentru ca o $NE$ plină să primească apelativul de $NE$ $NE$ ea trebuie să se afle la perigeu - punctul ei orbital cel mai apropiat în raport cu $NE$ când este vizibilă, în medie, cu 14% mai mare decât de obicei şi cu 30% mai strălucitoare . Cel de - al doilea fenomen de $NE$ plină petrecut pe parcursul unei singure luni calendaristice este posibil pentru că satelitul natural al $NE$ are nevoie de 29,5 zile pentru a încheia o orbită completă în jurul planetei, dar fiecare lună calendaristică ( cu excepţia lui $NE$ ) are 30 sau 31 de zile . Cum a apărut denumirea de $NE$ albastră$NE$ de "$NE$ albastră" a fost folosită, iniţial, potrivit www . timeanddate . com, pentru a defini a treia $NE$ $NE$ dintr - un sezon astronomic ( care reprezintă trei luni dintr - un an cu patru anotimpuri ) , cu patru faze de $NE$ $NE$ .   $NE$ "$NE$ albastră", care face referire la $NE$ $NE$ care se produce de două ori în cadrul aceleiaşi luni calendaristice, a apărut într - un articol al astronomului $NE$ $NE$ $NE$ ( 1886 - 1955 ) publicat în revista americană "$NE$ and $NE$ în 1946, ca urmare a unui calcul greşit . O corecţie a fost tipărită la scurt timp . Dar greşeala făcută de astronom s - a răspândit în întreaga lume, din cauza definiţiei simple şi foarte uşor de înţeles . În prezent, denumirea de "$NE$ albastră", în această situaţie, este considerată ca fiind a doua definiţie a fenomenului ( de $NE$ $NE$ ) , şi a continuat să fie folosită în ambele situaţii . Potrivit acestui calcul, în luna octombrie 2020 faza de $NE$ $NE$ se va produce de două ori şi vom avea fenomenul de "$NE$ albastră" .  $NE$ aşa - numitelor "$NE$ albastre" nu sunt, însă, cu nimic diferite de $NE$ $NE$ obişnuite, având aceeaşi culoare în tonuri palide de gri şi alb .  $NE$ $NE$ apare uneori învăluită într - un halou albastru, însă acest fenomen se produce doar atunci când în atmosfera terestră există cantităţi mari de fum şi de particule, precum cele care provin din erupţii vulcanice uriaşe .  $NE$ au putut vedea o "$NE$ albastră" în 1980, după erupţia vulcanului $NE$ $NE$ $NE$ din $NE$ ( $NE$ ) , sau în 1982, după erupţia vulcanului $NE$ $NE$ din $NE$ precum şi în 1991, după erupţia vulcanului $NE$ din $NE$ . Aceeaşi iluzie a "$NE$ albastre" poate apărea şi după puternice incendii de pădure .  $NE$ $NE$ pentru a vedea o $NE$ cu adevărat albastră este nevoie de erupţia puternică a unui vulcan pe $NE$ . Spre exemplu, în 1883, oamenii vedeau $NE$ în nuanţe albastre în fiecare noapte după ce vulcanul indonezian $NE$ a erupt cu forţa unei bombe nucleare de 100 de megatone . Norii de cenuşă scuipaţi de vulcan au urcat până la limita superioară a atmosferei terestre, iar $NE$ a devenit albastră din cauza faptului că cenuşa vulcanică juca rolul unui filtru pentru cei care se uitau pe cer . Norul de cenuşă era format din particule cu diametrul de aproximativ un micron, dimensiune similară lungimii de undă a luminii roşii . Particulele cu această dimensiune blocau lumina roşie în timp ce permiteau trecerea luminii albastre . Astfel, norul de cenuşă aruncat în atmosferă de vulcanul $NE$ a funcţionat ca un filtru albastru iar $NE$ a devenit la rândul ei albastră .  $NE$ un eveniment relativ rar, există diferite teorii şi cu privire la numirea "albastră" ( "blue" ) . Una dintre aceste teorii susţine că termenul "blue" provine din cuvântul arhaic "belewe", care înseamnă "a trăda" . Oamenii din vechime ar fi crezut că $NE$ după care îşi coordonau activităţile agricole, îi trădează apărând plină în mod neaşteptat, în afara periodicităţii calendaristice obişnuite .  $NE$ - a lungul istoriei, au apărut şi numeroase superstiţii care însoţesc fenomenul .