$NE$ a acceptat astăzi sesizările formulate de către preşedintele $NE$ $NE$ precum şi de către parlamentarii $NE$ $NE$ şi $NE$ asupra $NE$ privind înfiinţarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ . Atât şeful statului, cât şi partidele din opoziţie au considerat că înfiinţarea $NE$ intra în atribuţiile autorităţilor publice centrale, nu ale $NE$ fiind astfel încălcată separaţia puterilor în stat . Citiţi : Amnistia fiscală și amnistia penală . Unde se termină manipularea și unde începe calculul cinic$NE$ . $NE$ $NE$ de $NE$ este neconstituţională . C$NE$ a admis sesizările $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ și pe cea a președintelui $NE$ $NE$ privind legea de înființare a $NE$ . Șeful statului arăta că o astfel de decizie trebuie luată printr - un act al administraţiei centrale, nu printr - o lege adoptată de $NE$ . Iar judecătorii $NE$ spun că $NE$ ar fi trebuit să dea o $NE$ de $NE$ sau o $NE$ de $NE$ . $NE$ judecă, miercuri, obiecţia de neconstituţionalitate a $NE$ privind înfiinţarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ $NE$ . A . , precum şi pentru modificarea unor acte normative, formulată de 51 de deputaţi ai $NE$ $NE$ $NE$ ai $NE$ $NE$ $NE$ şi de deputaţi neafiliaţi, obiecţia de neconstituţionalitate formulată de 66 de deputaţi $NE$ precum şi sesizarea formulată de preşedintele $NE$ $NE$ . În 4 iulie, preşedintele $NE$ a sesizat $NE$ $NE$ asupra legii privind înfiinţarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ $NE$ . A . , arătând că o astfel de decizie trebuie să se regăsească într - un act al administraţiei centrale, nu într - o lege adoptată de $NE$ . Şeful statului mai spune că legea este neclară, neexistând menţiuni referitoare la monitorizarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ de către orice altă autoritate, inclusiv de către $NE$ pe perioada existenţei acestuia, iar în conturarea regimului juridic al $NE$ nu se regăsesc trimiteri referitoare la normele europene incidente şi obligatorii pentru desfăşurarea activităţii unui astfel de fond . Preşedintele invocă şi lipsa de claritate a reglementărilor privind stabilirea componenţie $NE$ de $NE$ a $NE$ şi faptul că termenii de alegere a componenţei $NE$ de $NE$ sunt generice, iar reglementările referitoare la aceste aspecte sunt impredictibile . În ceea ce priveşte sintagma "în administrarea societăţilor la care $NE$ este acţionar majoritar, $NE$ va avea în vedere şi strategiile sectoriale guvernamentale”, preşedintele spune că modul în care este formulată încalcă $NE$ şi riscă să afecteze interesul naţional în activitatea economică a companiilor . "$NE$ măsura în care unicul acţionar al $NE$ este statul, iar $NE$ exercită şi calitatea de acţionar în cadrul societăţilor de la care a preluat acţiunile deţinute de statul român, considerăm că acest caracter de simplă recomandare a strategiilor sectoriale guvernamentale contravine dispoziţiilor art . 135 alin . ( 2 ) lit . b ) din $NE$ întrucât riscă să pună în pericol / afecteze protecţia intereselor publice naţionale în activitatea economică desfăşurată de societăţi comerciale în cadrul cărora statul este acţionar majoritar", menţionează $NE$ în sesizarea trimisă $NE$ . Preşedintele contestă şi prevederile referitoare la capitalul social al $NE$ format din pachete de acţiuni şi din aport numerar în valoare de 9 miliarde de lei . De asemenea, el spune că transferul unor bunuri aflate în proprietatea privată a statului către o societate pe acţiuni, prin lege, ca act de reglementare primară, încalcă principiul separaţiei puterilor în stat şi jurisprudenţa $NE$ $NE$ în materie . La articolul 10 al $NE$ de înfiinţare a $NE$ este prevăzut că după înmatricularea $NE$ $NE$ de $NE$ actul constitutiv poate fi modificat, lucru care "ar conduce la situaţia în care un act de natură legislativă ar putea fi modificat printr - o hotărâre a adunării generale a acţionarilor a unei societăţi pe acţiuni, în conformitate cu $NE$ nr . 31 / 1990", mai arată $NE$ . "$NE$ de la companiile prevăzute în $NE$ nr . 1 din lege nu mai revin statului român, drept venituri nefiscale, ci societăţii pe acţiuni $NE$ fapt ce reprezintă o încălcare a dispoziţiilor art . 138 alin . ( 1 ) şi alin . ( 2 ) din $NE$ fundamentală referitoare la bugetul public naţional . $NE$ a statuat că prin intermediul bugetelor „se exercită un control permanent asupra constituirii, repartizării şi utilizării fondurilor publice, precum şi asupra societăţilor care au raporturi cu bugetul public naţional” ( $NE$ nr . 633 / 2015 ) . Astfel, extragerea acestor surse publice de venit de la realizarea bugetului de stat nu numai că încalcă art . 138 alin . ( 1 ) din $NE$ dar contravine şi principiului anualităţii şi implicit, dispoziţiilor art . 138 alin . ( 2 ) din $NE$ este un alt motiv invocat de către preşedinte în sesizarea de neconstituţionalitrate . În sesizare, preşedintele face referire şi la articolul 12 al legii, care exceptează remunerarea membrilor $NE$ de $NE$ şi $NE$ de la aplicarea prevederilor $NE$ . U . G . nr . 109 / 2011 . "$NE$ art . 9 alin . ( 1 ) lit . e ) din actul constitutiv anexat legii criticate, $NE$ $NE$ a $NE$ are drept atribuţie „stabilirea nivelului remuneraţiilor membrilor $NE$ de $NE$ inclusiv în baza indicatorilor de performanţă stabiliţi prin mandat şi contravaloarea serviciilor prestate de auditorul financiar pentru exerciţiul financiar curent” .  $NE$ în vedere că instituirea unei asemenea excepţii nu se justifică obiectiv şi raţional, aceasta este de natură să creeze un tratament juridic diferenţiat în cadrul aceleiaşi categorii ( regimul juridic aplicabil  membrilor din conducerea companiilor / societăţilor la care statul deţine capital integral sau majoritar ) stabilirea nivelului remuneraţiilor $NE$ de $NE$ de la întreprinderile publice contravine art . 1 alin . ( 5 ) şi art . 16 alin . ( 1 ) din $NE$ mai spune şeful statului, arătând că legea este neconstituţională în ansamblul său . Legea a fost atacată la $NE$ şi de către $NE$ $NE$ şi $NE$ .  $NE$ arată, în sesizare, că forma adoptată de $NE$ este diferită de cea adoptată de $NE$ $NE$ iar înfiinţarea $NE$ intra în atribuţiile autorităţilor publice centrale sau locale, nu ale $NE$ fiind astfel încălcată separaţia puterilor în stat . Liberalii au acuzat $NE$ şi $NE$  că ”au dat cea mai puternică lovitură economiei naţionale" . La rândul lor, reprezentanţii $NE$ afirmau că prin adoptarea acestei legi "s - a decis ca avuţia $NE$ cât mai există şi e profitabilă, să treacă într - o administrare privată şi să devină resurse personale pentru domnii $NE$ şi $NE$ . Legea privind înfiinţarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ - iniţiată de $NE$ - $NE$ - a fost adoptată de $NE$ în 6 iunie, iar potrivit acesteia din $NE$ $NE$ vor face parte 33 de companii de stat, printre care $NE$ $NE$ $NE$ . A . , $NE$ de $NE$ şi $NE$ a $NE$ $NE$ – $NE$ $NE$ . A . , $NE$ . $NE$ $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ $NE$ . $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ de $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . A . $NE$ . A . , $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ pentru $NE$ $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ sub $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . A . , $NE$ $NE$ . A . şi $NE$ $NE$ $NE$ $NE$ . A . Acţionarul fondului va fi statul român, în timp ce capitalul social se va ridica la 9 miliarde de lei . Legea are ca scop "dezvoltarea şi finanţarea din fonduri proprii şi din fonduri atrase, de proiecte de investiţii rentabile şi sustenabile, în diverse sectoare economice, prin participare directă ori prin intermediul altor fonduri de investiţii sau al unor societăţi de investiţii, singur sau împreună cu alţi investitori instituţionali sau privaţi, inclusiv prin participarea în parteneriate public - private" . Un alt scop al înfiinţării $NE$ este "administrarea activelor financiare proprii, în vederea obţinerii de profit" . Potrivit unui amendament al $NE$ adoptat de $NE$ de politică economică, strategia investiţională a $NE$ se aprobă de către $NE$ şi este corelată cu un set de indicatori de performanţă pe termen scurt, mediu şi lung care vizează, fară a se limita, la următoarele : a ) dezvoltarea infrastructurii în $NE$ ; b ) crearea de locuri de muncă ; c ) stimularea inovaţiei şi a noilor tehnologii ; d ) creşterea capitalului uman pe termen lung ; e ) creşterea competitivităţii economiei româneşti .   $NE$ alt articol spune că "pachetele de acţiuni aduse aport la capitalul social al $NE$ în condiţiile prezentei legi se transferă din proprietatea privată a statului român în proprietatea privată a $NE$ acesta putând dispune liber de respectivele acţiuni, în calitate de bunuri proprii" . Totodată, potrivit proiectului de înfiinţare a $NE$ acesta este administrat într - un sistem dualist, de către un $NE$ format din şapte membri, sub supravegherea unui $NE$ de $NE$ format din nouă membri . $NE$ $NE$ $NE$ susţinea că înfiinţarea $NE$ $NE$ de $NE$ şi $NE$ va ajuta la dezvoltarea infrastructurii mari şi la reindustrializarea $NE$ va investi în agricultură, va genera foarte multe locuri de muncă şi va contribui la creşterea $NE$ $NE$ $NE$ .