VSL Sklep Cst 3/2020
Datum: 2020-01-29T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2020:CST.3.2020
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Gospodarski oddelek
institut: sklep o prodaji - soglasje upnika - mnenje ločitvenega upnika - najboljši pogoji za poplačilo upnikov
jedro: Na podlagi obrazložitve izpodbijanega sklepa in tudi iz pregleda spisa višje sodišče ugotavlja, da je sodišče pozvalo za mnenje/soglasje le dva upnika, ki bi bila s predlagano prodajo v večjem delu poplačana, to je G. d.d. in D., Nemčija. Upnikov DUTB d.d. in B. d.d., ki imata nižji vrstni red in v primeru, da ne bo dosežena višja kupnina, kot je 10.900.000,00 EUR, ne bosta poplačana, pa sodišče prve stopnje ni pozvalo za mnenje/soglasje. S tem je kršilo določbo drugega odstavka 345. člena ZFPPIPP.
zveza: ZFPPIPP člen 47, 345, 345/2

## Jedro

Na podlagi obrazložitve izpodbijanega sklepa in tudi iz pregleda spisa višje sodišče ugotavlja, da je sodišče pozvalo za mnenje/soglasje le dva upnika, ki bi bila s predlagano prodajo v večjem delu poplačana, to je G. d.d. in D., Nemčija. Upnikov DUTB d.d. in B. d.d., ki imata nižji vrstni red in v primeru, da ne bo dosežena višja kupnina, kot je 10.900.000,00 EUR, ne bosta poplačana, pa sodišče prve stopnje ni pozvalo za mnenje/soglasje. S tem je kršilo določbo drugega odstavka 345. člena ZFPPIPP.

## Izrek

Pritožbi se ugodi, izpodbijani sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (red. št. 619) odločilo, da se o prodaji premoženja stečajnega dolžnika in sicer 5,2500 % deležev v podjetju S. d.o.o. in 18,9987 % deleža v podjetju S. d.o.o. odloči tako, da se prodaja opravi na podlagi javne dražbe z zviševanjem izklicne cene. Izklicna cena se določi v višini 10.900.000,00 EUR. Varščina se določi v višini 545.000,00 EUR.

2. Zoper takšen sklep se je pritožil (red. št. 620) upnik M. M. zaradi kršitev postopka materialnega prava in Ustave. Predlaga, da pritožbeno sodišče sklep razveljavi.

3. Pritožba je utemeljena.

4. Sodišče prve stopnje je v obrazložitvi izpodbijanega sklepa navedlo, da je s sklepom o prodaji - prvi z dne 21. 10. 2014 (red. št. 309) odločilo, da se premoženje, ki je predmet upraviteljevega predloga, proda na javni dražbi z zviševanjem z izklicno ceno v višini 33.880.000,00 EUR. Javna dražba z navedeno izklicno ceno ni bila uspešna, zato je v letu 2018 bilo na poziv ločitvenga upnika G. d.d. izdelano novo poročilo o ceni vrednosti. Iz tega poročila, ki se nahaja v predlogih izrednega poročila upravitelja, objavljenega dne 30. 10. 2018 (red. št. 571) izhaja, da znaša ocenjena vrednost premoženja 10.900.000,00 EUR. Upniški odbor kljub pozivu sodišča (red. št. 614) ni podal svojega mnenja k prodaji, zato po četrtem odstavku 88. člena Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (ZFPPIPP) velja, da je izpolnjena procesna predpostavka za odločitev sodišča v zvezi z mnenjem upniškega odbora. Ločitveni upnik G. d.d. je v mnenju z dne 23. 9. 2019 (red. št. 616) sporočil, da se strinja s predlagano prodajo. Ločitveni upnik D., Nemčija pa kljub pozivu sodišča (red. št. 615) ni sporočil svojega mnenja o nameravani prodaji. S tem je sodišče štelo, da je po četrtem odstavku 345. člena ZFPPIPP izpolnjena procesna predpostavka za odločitev sodišča v zvezi z mnenjem ločitvenega upnika.

5. Pritožnik pa navaja, da je sodišče prve stopnje kršilo določbe ZFPPIPP, saj ni zahtevalo mnenja oziroma soglasja še drugih ločitvenih upnikov, torej DUTB d.d. in B. d.d. Navaja tudi, da G. d.d. ni več upravičena upnica, saj je svojo terjatev prodala družbi F. d.o.o. Sodišče prve stopnje je s tem kršilo postopek, ko ni povprašalo za mnenje vseh ločitvenih upnikov o predlagani prodaji po bistveno nižji ceni, kot je bila v letu 2014 ob prvi prodaji, poleg tega bo s tem oškodovana stečajna masa, kar pomeni tudi oškodovanje navadnih upnikov.

6. Iz predloga upravitelja z dne 9. 9. 2019 (red.št. 613) izhaja, da je pred prodajo treba pridobiti mnenje – soglasje ločitvenih upnikov po drugem odstavku 345. člena ZFPPIPP, ker imajo na premoženju, ki je predmet prodaje, prijavljeno in ugotovljeno ločitveno pravico naslednji upniki: na 5,2500 % deležu podjetja S. d.o.o.: upnik zap. št. 22, G. d.d. v višini 7.193.179,74 EUR, upnik zap. št. 16 DUTB d.d. v višini 2.206.314,070 EUR, upnik zap. št. 19 B. d.d. v višini 1.124.746,03 EUR in upnik zap. št. 1, D., Nemčija v višini 8.017.594,19 EUR. Na 18,9987 % deleža v podjetju S. d.o.o. upnik zap. št. 1 D., Nemčija v višini 8.017.594,19 EUR, upnik zap. št. 22 G. d.d. v višini 7.193.179,74 EUR, upnik zap. št. 16 DUTB d.d. v višini 2.206.314,07 EUR in upnik zap. št. 19. B. d.d. v višini 1.124.746,03 EUR.

7. Na podlagi obrazložitve izpodbijanega sklepa in tudi iz pregleda spisa višje sodišče ugotavlja, da je sodišče pozvalo za mnenje/soglasje le dva upnika, ki bi bila s predlagani prodajo v večjem delu poplačana, to je G. d.d. in D., Nemčija. Upnikov DUTB d.d. in B. d.d., ki imata nižji vrstni red in v primeru, da ne bo dosežena višja kupnina, kot je 10.900.000,00 EUR, ne bosta poplačana, pa sodišče prve stopnje ni pozvalo za mnenje/soglasje. S tem je kršilo določbo drugega odstavka 345. člena ZFPPIPP, ki določa, da če kupnina po plačilu stroškov v zvezi s prodajo premoženja, ki je predmet ločitvene pravice iz prvega odstavka tega člena, ne zadošča za celotno plačilo terjatve, zavarovane s to ločitveno pravico, mora sodišče:

1. za sklep o prodaji poleg mnenja upniškega odbora po prvem odstavku 331. člena tega zakona ali soglasja po tretjem odstavku 332. člena tega zakona dobiti tudi mnenje ali soglasje ločitvenega upnika,

2. za sklep o soglasju k sklenitvi prodajne pogodbe iz četrtega ali petega odstavka 341. člena tega zakona poleg mnenja ali soglasja upniškega odbora dobiti tudi mnenje ali soglasje ločitvenega upnika.

8. Ker ima takšna kršitev lahko posledice za posebno in splošno stečajno maso in s tem za poplačilo ločitvenih ter tudi navadnih upnikov, saj bodo zavarovane terjatve ločitvenih upnikov delile usodo navdanih terjatev in bodo torej plačane iz splošne stečajne mase, je pritožbeno sodišče sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in mu ga vrnilo v nov postopek, v katerem naj sodišče prve stopnje ravna v skladu z določbami ZFPPIPP in načelom najboljšega poplačila upnikov (47. člen ZFPPIPP).

9. Pritožbeno sodišče zgolj pripominja, da iz stanja v stečajnem spisu izhaja, da se delež v družbi S. d.o.o. v višini 5,25 % in 18,9987 % prodaja že od leta 2012 in da iz podatkov v spisu izhaja, da je upniški odbor večkrat zavrnil soglasje za prodajo, enako ločitvena upnika DUTB d.d. in B. d.d. (PD 583, 585, 586, 599, 600). Oboji iz razloga, da istočasno z upraviteljevimi predlogi za prodajo dolžnikovih deležev družbe S. d.o.o. v tem stečajnem postopku, teče pred Okrožnim sodiščem v Kopru pravda, s katero stečajni dolžnik zahteva izstop iz S. d.o.o. s svojima deležema 5,2500 % in 18,9987 % ter da ostali družbeniki prevzamejo ta dva deleža, njemu pa kot nadomestilo izplačajo 51.000.000,00 EUR. Ločitvena upnika DUTB d.d. in B. d.d. ter tudi upniški odbor opozarjajo, da naj se s prodajo počaka do zaključka pravde. Pritožbeno sodišče opozarja upravitelja in sodišče prve stopnje, naj pretehtata smiselnost prodaje deleža S. d.o.o. v stečajnem postopku, dokler ni končana pravda pred Okrožnim sodiščem v Kopru. Ni namreč pravno logična situacija, da se istočasno v stečajnem postopku prodaja dolžnikov delež v neki družbi ter v drugi pravdni zadevi zahteva dolžnikov izstop iz te iste družbe in plačilo nadomestila, ki bistveno presega izklicno ceno za prodajo v stečajnem postopku.1

10. Glede na navedeno je pritožba upnika utemeljena, zato ji je pritožbeno sodišče ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo (tretji odstavek 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

1 Mogoča je namreč naslednja situacija, da v primeru prodaje deleža S. d.o.o. v stečajnem postopku aktivna legitimacija dolžnika v pravdi, ki jo vodi, preneha, saj ne bo več imel pravnega interesa zahtevati izstop iz družbe, če bo svoj delež prodal in s tem bodo najbrž nastale hude finančne posledice za stečajnega dolžnika in stečajno maso zaradi stroškov pravdnega postopka. V primeru, da pa v pravdi (vsaj deloma) uspe, bodo te finančne posledice manjše.