VSK sklep I Cp 1089/2005
Datum: 2006-11-28T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSKP:2006:I.CP.1089.2005
sodisce: Višje sodišče v Kopru
oddelek: Civilni oddelek
institut: zaznamba spora - pogoji za zaznambo spora
jedro: Pogoj za zaznambo spora določa 79. člen Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1). Predmet zaznambe spora ni vsako procesno dejanje, s katerim se začne katerikoli sodni postopek, temveč samo procesno dejanje, s katerim se začne tisti sodni postopek, za katerega zakon določa, da se njegov začetek zaznamuje v zemljiški knjigi.

 
zveza: ZZK-1 člen 79,  79/1-1,  79,  79/1-1.

## Jedro

Pogoj za zaznambo spora določa 79. člen Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1). Predmet zaznambe spora ni vsako procesno dejanje, s katerim se začne katerikoli sodni postopek, temveč samo procesno dejanje, s katerim se začne tisti sodni postopek, za katerega zakon določa, da se njegov začetek zaznamuje v zemljiški knjigi.

## Izrek

Pritožbi se ugodi, sklep sodišča prve stopnje se spremeni, tako da se predlog za zaznambo spora pri nepremičnini k.o. S. last V. T., M., z a v r n e .

Izbrišejo se vpisi, ki so bili opravljeni na podlagi izpodbijanega sklepa in zaznamba nepravnomočnosti sklepa o dovolitvi vpisa.

Predlagatelj je dolžan povrniti udeleženki T. V. pritožbene stroške v višini 25.245,00 SIT, v roku 15-ih dni.

## Obrazložitev

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje dovolilo zaznambo spora na podlagi tožbe, vložene pred Okrožnim sodiščem v K. pod opr. št. P 238/2005, pri nepremičnini k.o. S., last T. V., M..

Zoper sklep se pritožuje T. V. po pooblaščencu iz vseh pritožbenih razlogov, predvsem zaradi zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in napačne uporabe materialnega prava. V pritožbi navaja, da predlagatelj A. K. ni pridobil nobenega premoženja na nepremičnini, ki je predmet zaznambe spora, T. V. ni v nobenem razmerju s predlagateljem, ni njegova hči in ne žena. Prav tako v trenutku pridobitve lastninske pravice ni bila v nobenem razmerju s predlagateljem. Nemalo začudena je bila, da se je dovolila zaznamba spora na njenem premoženju, ne glede na dejstvo, da s sporom nima ničesar, in da tudi ni v nobenem pravnem razmerju s predlagateljem. Tako kot je sodišče razmišljalo pri izdaji zaznambe o dovolitvi spora je teoretično mogoče, da kdorkoli brez pravnega interesa doseže vpis zaznambe spora pri katerikoli nepremičnini. Z vlogo z dne 22.2.2006 je pritožbo še dopolnila, katere pa, vložene že po preteku pritožbenega roka, pritožbeno sodišče zato ni moglo upoštevati.

Pritožba je utemeljena.

Pogoje za zaznambo spora določa 79. člen Zakona o zemljiški knjigi (ZZK-1). Tako se na podlagi 1. točke 1. odst. 79. člena ZZK-1 dovoli zaznamba spora o pridobitvi pravice na podlagi tožbe oz. predloga, vloženega proti imetniku vknjižene lastninske pravice, s katero tožnik oz. predlagatelj postopka od sodišča zahteva, da ugotovi obstoj njegove lastninske pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil med drugim po pravilih skupnega premoženja, pridobljenega v času trajanja zakonske zveze oz. zunajzakonske skupnosti. Predmet zaznambe spora ni vsako procesno dejanje, s katerim se začne katerekoli sodni postopek, temveč samo procesno dejanje, s katerim se začne tisti sodni postopek, za katerega zakon določa, da se njegov začetek zaznamuje v zemljiški knjigi (prim. 5. tč. 22. člena in 1. odst. 63. člena ZZK-1). V obravnavanem primeru pa ne gre za tako procesno dejanje. Tožnik z vloženo tožbo ne zahteva, da se ugotovi obstoj njegove lastninske pravice na nepremičnini, ki jo je pridobil na podlagi pravil skupnega premoženja, pridobljenega v času trajanja zakonske zveze oz. zunajzakonske skupnosti,ampak, da se ugotovi, da je obravnavana nepremičnina skupno premoženje prvega toženca in druge toženke ter da znaša solastninski delež prvega toženca na tej nepremičnini 1/2. Na to utemeljeno opozarja tudi pritožba. Sodišče prve stopnje je citirano zakonsko določbo o pogojih za zaznambo spora napačno uporabilo, to pa je sodišču druge stopnje narekovalo, da je pritožbi ugodilo in izpodbijani sklep spremenilo, tako da je predlog za zaznambo spora zavrnilo (3. točka 365. člena ZPP v zvezi z 120. členom ZZK-1 in 37. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP) ter hkrati dovolilo izbrise v skladu s 3. tč. 3. odst. 161. člena ZZK-1. Ker je udeleženka s pritožbo uspela, ji je predlagatelj dolžan povrniti pritožbene stroške (odvetniški stroški po odvetniški tarifi (OT) - za pritožbo in materialne stroške po 13. členu OT in 20% DDV) v višini 25.245,00 SIT (v skladu s 154., 165. členom ZPP v zvezi s 120. členom ZZK-1 in 37. členom ZNP).