VSL sodba II Cp 1828/2016
Datum: 2016-10-12T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2016:II.CP.1828.2016
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: nedopustnost izvršbe - pridobitev lastninske pravice na premičnini - pridobitev lastninske pravice s pravnim poslom - izročitev v posest - traditio brevi manu - predmeti v najetih prostorih
jedro: S kasnejšim nakupom škarij, do katerega je prišlo še pred rubežem, je nastal položaj iz prve alineje tretjega odstavka 60. člena SPZ, ko se izročitev premičnine šteje za opravljeno s sklenitvijo pravnega posla o prenosu lastninske pravice brez dejanske izročitve (traditio brevi manu).
zveza: SPZ člen 60, 60/1, 60/3.

## Jedro

S kasnejšim nakupom škarij, do katerega je prišlo še pred rubežem, je nastal položaj iz prve alineje tretjega odstavka 60. člena SPZ, ko se izročitev premičnine šteje za opravljeno s sklenitvijo pravnega posla o prenosu lastninske pravice brez dejanske izročitve (traditio brevi manu).

## Izrek

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

Vsaka stranka krije svoje stroške pritožbenega postopka.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo ugotovilo, da je izvršba po sklepu Okrajnega sodišča v Trebnjem, opr. št. In 7/2014, z rubežem, cenitvijo in prodajo tovornega vozila ..., št. šasije ... ter škarij za razrez pločevine ... nedopustna. Toženi stranki je naložilo, da mora tožeči stranki povrniti njene pravdne stroške v znesku 2.429,34 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki pričnejo teči prvi naslednji dan po izteku 15 dnevnega paricijskega roka.

2. Zoper sodbo se pritožuje tožena stranka iz vseh pritožbenih razlogov in sodišču očita, da je zagrešilo bistveno kršitev določb pravdnega postopka, ko je ugotavljalo nezatrjevana dejstva v zvezi z izročitvijo stvari. Tožeča stranka ni dokazala obstoja razpolagalnega pravnega posla za obe predmetni premičnini oziroma same izročitve sploh ni zatrjevala, izročitev pa je pogoj za veljavno pridobitev lastninske pravice. Ker tožeča stranka ni podala trditev, sodišče tudi ni moglo pojasniti, na kakšen način naj bi bili predmetni premičnini izročeni ter kdaj je nastopil trenutek prehoda lastninske pravice. Ker ni prišlo do izročitve, je izvršba na obe premičnini dopustna in zakonita. Odkup predmetov od dolžnika je bil zgolj navidezen, da tožena stranka ne bi prišla do poplačila svoje zapadle terjatve, ki jo ima do dolžnika. Tožeča stranka ni zatrjevala obstoja medsebojnih obveznosti in terjatev med njo in dolžnikom

3. Tožeča stranka je podala odgovor na pritožbo, v katerem predlaga zavrnitev pritožbe kot neutemeljene in da se toženi stranki naloži povračilo stroškov postopka.

4. Pritožba ni utemeljena.

5. V obravnavanem primeru je sporno, ali sta tovorno vozilo V., št. šasije ... in ter škarje za razrez pločevine ..., ki sta bila dne 10. 7. 2014 zarubljena v izvršilnem postopku In /2014(1), last dolžnika M. d.o.o. (dolžnika) ali tožeče stranke (tretjega).

6. Prvi odstavek 60. člena Stvarnopravnega zakonika (SPZ) za pridobitev lastninske pravice na premičnini določa dva pogoja, in sicer: sklenitev pravnega posla in izročitev v posest pridobitelja.

7. Neutemeljene so pritožbene navedbe, da tožeča stranka ni dokazala obstoja razpolagalnega pravnega posla oziroma da izročitve premičnin v posest sploh ni zatrjevala. Pritožbeno sodišče soglaša z zaključkom sodišča prve stopnje, da je imela tožeča stranka v času rubeža sporni premičnini že v svojih posesti, čeprav bili zarubljeni v poslovnih prostorih, ki so last dolžnika. Te poslovne prostore je imela v času rubeža (10. 7. 2014) namreč v najemu tožeča stranka, ki v njih opravlja svojo dejavnost (najemna pogodba z dne 21. 6. 2013). Na podlagi iste pogodbe je imela tožeča stranka v najemu tudi več strojev, med drugim tudi škarje, ki so predmet te pravde. S kasnejšim nakupom škarij, do katerega je prišlo še pred rubežem, je nastal položaj iz prve alineje tretjega odstavka 60. člena SPZ, ko se izročitev premičnine šteje za opravljeno s sklenitvijo pravnega posla o prenosu lastninske pravice brez dejanske izročitve (traditio brevi manu).

8. Neutemeljene so pritožbene navedbe, da tožeča stranka sploh ni zatrjevala izročitve predmetov (posledično pa tudi pritožbeni očitek kršitve razpravnega načela), saj to izhaja že iz njenih navedb, da je še pred rubežem kupila predmeta, ki sta se nahajala v najetih prostorih, v katerih opravlja svojo dejavnost(2), poleg tega pa je tožeča stranka tudi izrecno in pravočasno navedla, da je za sporni premičnini plačala kupnino in ju prevzela v posest (list. št. 35).

9. Pritožbeno sodišče zavrača tudi pritožbene navedbe, da zahtevane škarje nosijo drugačno označbo od tistih, ki jih je imela tožeča stranka predhodno v najemu, saj je očitno, da gre le za nekoliko drugačen zapis iste oznake, poleg tega pa tožena stranka identiteto škarij problematizira šele v pritožbi, kar je prepozno (prvi odstavek 337. člena ZPP).

10. Pritožbeno zavrača tudi pritožbene trditve o navideznosti odkupa škarij in vozila, katerega namen naj bi bil, da tožena stranka ne bi prišla do poplačila svoje zapadle terjatve, ki jo ima do dolžnika. Sodišče prve stopnje je prepričljivo zaključilo, da je tožeča stranka že dlje časa nameravala odkupiti delovne stroje in da je namesto stroja za prečni prerez, na katerem je prenos lastninske pravice onemogočala zastavna pravica v korist drugega upnika, kupila tovorno vozilo ... Sredstva za nakup je tožeča stranka delno pridobila na podlagi pogodbe o dolgoročnem kreditu(3), ki jo je dne 22. 1. 2014 sklenila s H. d.d., delno pa je bila kupnina plačana s kompenzacijo medsebojnih terjatev tožeče stranke in dolžnika.

11. Neutemeljene so pritožbene navedbe, da tožeča stranka ni zatrjevala obstoja medsebojnih obveznosti in terjatev med njo in dolžnikom (nasprotno izhaja iz pripravljalne vlog z dne 26. 6. 2015; list. št. 14). Prvostopenjsko sodišče je seznam obveznosti tožeče stranke do dolžnika tudi preverilo in ugotovilo, da gre za obveznosti iz naslova najema prostorov in strojev. Za svoj dokazni zaključek je navedlo prepričljive razloge (11.-13. točka obrazložitve) in ga pritožba ne more omajati, zlasti ne s trditvami, da je tožeča stranka najemno pogodbo predložila šele zadnji pripravljalni vlogi z dne 14. 3. 2016, čeprav je že v vlogi z dne 24. 6. 2015 prvič omenila najem poslovnih prostorov. Bistveno je, da je listino predložila pravočasno.

12. Ker niso podani uveljavljeni pritožbeni razlogi in ker višje sodišče ni ugotovilo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP), je pritožbo tožene stranke zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (353. člen ZPP).

13. Izrek o pritožbenih stroških temelji na prvem odstavku 165. člena ZPP. Tožena stranka s pritožbo ni uspela (prvi odstavek 154. člena ZPP), odgovor tožeče stranke pa glede na vsebino ni ničesar prispeval k rešitvi zadeve na pritožbeni stopnji in ni bil potreben (prvi odstavek 155. člena ZPP).

Op. št. (1): Ki teče pred Okrajnim sodiščem v Trebnjem na predlog upnika Ž. d.o.o. zoper dolžnika M. d.o.o. zaradi izterjave 57.118,08 EUR.

Op. št. (2): Pri čemer je težko pričakovati, da bo prišlo tudi do dejanske izročitve kot realnega dejanja.

Op. št. (3): Šlo je za namenski kredit za nakup orodja, denar je bil nakazan neposredno dolžniku oziroma prodajalcu. Z dodatkom številka 1 je bil spremenjen seznam predmetov, da se namesto z zastavno pravico obremenjenega stroja kupi vozilo, je bil že 10. 11. 2014 seznanjen kreditodajalec in se je s tem strinjal.