VSL sklep II Cp 3024/2014
Datum: 2015-01-05T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2015:II.CP.3024.2014
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: vročitev sodnega pisanja - prejem sodnega pisanja - fikcija vročitve - fizični prejem pisanja
jedro: ZPP ne loči instituta vročitve in prejema pisanja. Z vidika omenjenega zakona je ključen trenutek vročitve, ki hkrati pomeni, da je bilo pisanje s strani njegovega naslovnika prejeto. Pritožnica sama navaja, da (ji) je bila sodba z dne 19. 6. 2014 vročena 7. 7. 2014. Okoliščina, kdaj jo je fizično oziroma dejansko prejela, ter ugovor, da omenjenega dne vročitve ni potrdila, sta z vidika ZPP brezpredmetna. Če namreč osebna vročitev po 140. členu ZPP ni možna, se ta opravi upoštevaje 142. člen ZPP. V skladu z omenjenim členom pa velja, da se, če naslovnik pisanja ne dvigne v 15 dneh, ko mu je bilo obvestilo o sodnem pisanju puščeno, šteje, da je bila vročitev opravljena po poteku tega roka. Vročitev se v takem primeru šteje za opravljeno ne glede na to, ali in kdaj (oziroma ali sploh) naslovnik pisanja le-to dejansko (fizično) dobi v roke. Zato tudi govorimo o (zakonski) fikciji vročitve.
zveza: ZPP člen 140, 142, 142/4.

## Jedro

ZPP ne loči instituta vročitve in prejema pisanja. Z vidika omenjenega zakona je ključen trenutek vročitve, ki hkrati pomeni, da je bilo pisanje s strani njegovega naslovnika prejeto. Pritožnica sama navaja, da (ji) je bila sodba z dne 19. 6. 2014 vročena 7. 7. 2014. Okoliščina, kdaj jo je fizično oziroma dejansko prejela, ter ugovor, da omenjenega dne vročitve ni potrdila, sta z vidika ZPP brezpredmetna. Če namreč osebna vročitev po 140. členu ZPP ni možna, se ta opravi upoštevaje 142. člen ZPP. V skladu z omenjenim členom pa velja, da se, če naslovnik pisanja ne dvigne v 15 dneh, ko mu je bilo obvestilo o sodnem pisanju puščeno, šteje, da je bila vročitev opravljena po poteku tega roka. Vročitev se v takem primeru šteje za opravljeno ne glede na to, ali in kdaj (oziroma ali sploh) naslovnik pisanja le-to dejansko (fizično) dobi v roke. Zato tudi govorimo o (zakonski) fikciji vročitve.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je s sklepom z dne 23. 10. 2014 zavrglo toženkino dne 19. 8. 2014 vloženo pritožbo.

2. Zoper sklep sodišča prve stopnje se pritožuje toženka. V pritožbi navaja, da so roki za pritožbo začeli teči od dneva prejema sodbe. V primeru fikcije vročitve dan vročitve ni isti, kot je dan prejema pošiljke. Sodba je bila res vročena 7. 7. 2014, vendar na ta dan sama vročitve ni potrdila. Sodba je bila vročena po Zakonu o pravdnem postopku in Zakonu o poštnih storitvah. V sodbi ni naveden rok za pritožbo 8 dni od dneva vročitve. Zato je sklep zaradi napačnega izračuna roka za pritožbo nepravilen in nezakonit. Sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu ni izkazalo datuma prejema sodbe s strani toženke, ki je ključen za dokazovanje roka za pritožbo. Toženka sodbe zagotovo ni prejela 7. 7. 2014, zaradi česar je bila pritožba, ki je bila vložena 19. 8. 2014, pravočasna. Sodba je prejeta takrat, ko jo naslovnik fizično prejme v roke. Okrajno sodišče je zamenjalo inštitut vročitve pisanja in inštitut prejema pisanja.

3. Pritožba ni utemeljena.

4. Odločitev sodišča prve stopnje je pravilna, hkrati pa tudi prepričljivo obrazložena. Pritožbeni očitek, da naj bi sodišče prve stopnje zamenjalo inštituta vročitve in prejema pisanja, je zmoten (hkrati pa tudi neprimeren). Zakon o pravdnem postopku (ZPP),(1) ki je v konkretnem primeru edino relevanten za presojo tovrstnih vprašanj, ne loči dveh različnih „inštitutov“, kot poskuša to neprepričljivo prikazati pritožnica. Z vidika omenjenega zakona je ključen trenutek vročitve, ki hkrati pomeni, da je bilo pisanje s strani njegovega naslovnika prejeto.(2) Pritožnica sama navaja, da (ji) je bila sodba z dne 19. 6. 2014 vročena 7. 7. 2014. Okoliščina, kdaj jo je fizično oziroma dejansko prejela, ter ugovor, da omenjenega dne vročitve ni potrdila, sta z vidika ZPP brezpredmetna. Če namreč osebna vročitev po 140. členu ZPP ni možna, se ta opravi upoštevaje 142. člen ZPP. V skladu z omenjenim členom pa velja, da se, če naslovnik pisanja ne dvigne v 15 dneh, ko mu je bilo obvestilo o sodnem pisanju puščeno, šteje,(3) da je bila vročitev opravljena po poteku tega roka (četrti odstavek 142. člena ZPP).(4) Vročitev se v takem primeru šteje za opravljeno ne glede na to, ali in kdaj (oziroma ali sploh) naslovnik pisanja le-to dejansko (fizično) dobi v roke. Zato tudi govorimo o (zakonski) fikciji vročitve. Ker je torej toženki rok za pritožbo zoper sodbo z dne 19. 6. 2014 iztekel s potekom dne 18. 8. 2014,(5) je njena dne 19. 8. 2014 vložena pritožba prepozna.

5. Ker pritožbeni razlogi niso podani in ker niso podani niti razlogi, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP).

(1) Zakon o pravdnem postopku, Uradni list RS, št. 26/1999, s kasnejšimi spremembami.

(2) Zaradi tega tudi ni nobenih nejasnosti glede začetka teka roka za pritožbo v pravnem pouku sodbe z dne 19. 6. 2014, kot to prav tako popolnoma zmotno očita pritožnica.

(3) V konkretnem primeru dne 21. 6. 2014. (4) Da na takšne posledice v obvestilu o sodnem pisanju ne bi bila opozorjena, pritožnica ne navaja.

(5) Upoštevaje, da v času sodnih počitnic ni tekel.