U-I-171/22
Datum: 2023-01-31T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2023:U.I.171.22
vrsta: občinski predpis
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: Neobjavljeno | 31.01.2023
dokument: US33479
akt: Odlok o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Šmarje pri Jelšah (Uradni list RS, št. 35/10 in 8/19), 4.čl.
resitev: zavrženje
izrek: Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Šmarje pri Jelšah (Uradni list RS, št. 35/10 in 8/19), kolikor kategorizira lokalno cesto št. 396040 "Dolga gora-Sladka Gora" v delu, ki poteka po nepremičninah parc. št. 355/6 in št. 352/4, obe k. o. Sladka Gora, se zavrže.
stavek: Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic takega predpisa.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
podlaga: Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
vlagatelj: Janko Šurbek, Ponikva
datum_vloge: 2022-05-23T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2023-01-30T23:00:00.000Z

# U-I-171/22-7

31. 1. 2023

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Janka Šurbeka, Ponikve, na seji 31. januarja 2023

sklenilo:

**Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka o kategorizaciji občinskih javnih cest in kolesarskih poti v Občini Šmarje pri Jelšah (Uradni list RS, št. 35/10 in 8/19), kolikor kategorizira lokalno cesto št. 396040 "Dolga gora-Sladka Gora" v delu, ki poteka po nepremičninah parc. št. 355/6 in št. 352/4, obe k. o. Sladka Gora, se zavrže.**

## OBRAZLOŽITEV

Pobudnik izpodbija 4. člen Odloka o kategorizaciji občinskih cest in kolesarskih poti v Občini Šmarje pri Jelšah (v nadaljevanju Odlok), kolikor kategorizira lokalno cesto št. 396040 "Dolga gora-Sladka Gora" v delu, ki naj bi potekal po zemljiščih v njegovi lasti. Zatrjuje, da je Odlok v izpodbijanem delu v neskladju s 33. in 69. členom Ustave in 39. členom Zakona o cestah (Uradni list RS, št. 109/10, 48/12, 46/15 in 10/18 – ZCes-1). Trdi, da je Občina Šmarje pri Jelšah (v nadaljevanju Občina) kot del lokalne ceste kategorizirala cesto, ki služi dovozu do dvorišča hiše, v nasprotju s pogoji za kategorizacijo cest, določenimi v Uredbi o merilih za kategorizacijo javnih cest (Uradni list RS, št. 49/97 in 113/09), ne da bi pred tem z njim sklenila pravni posel za pridobitev zemljišč ali sprožila postopek razlastitve, in čeprav naj bi obstajala vzporedna cesta v lasti Občine. Navaja, da je za nastanek škodljivih posledic Odloka izvedel "ob prisilnem posegu v razpolaganje z dovozom s strani izvajalca Občine ob pomoči policije".

Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12, 23/20 in 92/21 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.

Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja enoletnega objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.

[^]: Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve, in št. U-I-314/13 z dne 7. 1. 2015, 3. točka obrazložitve.

Da je sklicevanje pobudnika na subjektivni rok lahko uspešno, mora torej izkazati, da je za nastanek škodljivih posledic izvedel šele po uveljavitvi izpodbijanega predpisa in da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je za nastanek teh posledic izvedel (trditveno in dokazno breme je na strani pobudnika).

[^]: [2]

Odlok je začel veljati 18. 5. 2010. Rok za vložitev pobude se je zato iztekel 18. 5. 2011. Pobudnik je pobudo vložil 23. 5. 2022 in glede pravočasnosti pobude navaja dogodek, ki ga opisuje kot prisilni poseg v razpolaganje z dovozom. S tem se po vsebini sklicuje na subjektivni rok. Vendar pobudnik tega dogodka časovno ne opredeli in ga tudi ne izkaže. Po oceni Ustavnega sodišča pobudnik zato ni prepričljivo utemeljil trditve, da je za nastanek škodljivih posledic izpodbijanega Odloka izvedel v okoliščinah, ki jih navaja, in ni izkazal, da je pobudo za začetek postopka za oceno njegove ustavnosti in zakonitosti vložil v enem letu od dneva, ko je izvedel za nastanek teh posledic. Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo za začetek postopka ustavnosti in zakonitosti 4. člena Odloka v izpodbijanem delu zavrglo.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Matej Accetto ter sodnici in sodniki dr. Rok Čeferin, Dr. Dr. Klemen Jaklič (Oxford ZK, Harvard ZDA), dr. Rajko Knez, dr. Neža Kogovšek Šalamon, dr. Špelca Mežnar, dr. Rok Svetlič in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.

dr. Matej Accetto
Predsednik

---

[^]: Glej sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12), 5. točka obrazložitve, in št. U-I-314/13 z dne 7. 1. 2015, 3. točka obrazložitve.

[^]: Primerjaj odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-368/18 z dne 7. 4. 2022 (Uradni list RS, št. 60/22), 11. točka obrazložitve.

[^]: Člen 10 Odloka določa, da začne Odlok veljati petnajsti dan po objavi v Uradnem listu Republike Slovenije. Odlok je bil v tem glasilu objavljen 3. 5. 2010.