VSL Sklep IV Cp 439/2023
Datum: 2023-03-14T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2023:IV.CP.439.2023
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: začasna odredba o stikih - začasna ureditev stikov - stiki otroka - ogroženost otroka
jedro: Starši lahko z otroki med vikendi preživijo več kakovostnega časa, zato je potrebno zagotoviti, da tudi oče z mladoletno A. A. lahko preživi vsaj en vikend v mesecu. Res je, da stiki niso uravnoteženo določeni, vendar je treba upoštevati, da gre za začasno ureditev in tudi, da se ureditev stikov prilagaja razlogom, ki so izključno na predlagateljičini strani.
zveza: DZ člen 161

## Jedro

Starši lahko z otroki med vikendi preživijo več kakovostnega časa, zato je potrebno zagotoviti, da tudi oče z mladoletno A. A. lahko preživi vsaj en vikend v mesecu. Res je, da stiki niso uravnoteženo določeni, vendar je treba upoštevati, da gre za začasno ureditev in tudi, da se ureditev stikov prilagaja razlogom, ki so izključno na predlagateljičini strani.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu (II. točka izreka) potrdi.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom predlogu predlagateljice za izdajo začasne odredbe z dne 28. 12. 2022 delno ugodilo in tudi po uradni dolžnosti izdalo začasno odredbo, s katero je pod točko I. izreka začasno določilo stike med mladoletno A. A. ter staršema B. B. in C. C. na način, da mladoletna A. A. z očetom živi med tednom od ponedeljka po koncu šole do petka, ko jo oče do 20.00 pripelje na dom matere v D. ter vsak zadnji vikend v posameznem mesecu. Od petka, ko jo oče do 20.00 pripelje na dom matere, do ponedeljka, ko jo mati zjutraj pripelje v šolo, mladoletna A. A. preživi z materjo B. B., razen vsak zadnji vikend v mesecu (točka I.1. izreka). Nadalje je določilo tudi stike za velikonočni ponedeljek, za zimske in prvomajske počitnice ter da ima mladoletna A. A. med tednom, ko je pri očetu, z materjo tudi telefonski stik v sredo med 18. in 18.30 uro. Nadalje je odločilo, da v primeru, da je za vožnjo k drugemu staršu oziroma v šolo zadolžena mati, lahko mladoletno A. A. pripelje k očetu oziroma v šolo tudi tretja oseba, ki jo za to zaprosi mati. Za primer kršitve začasne odredbe je izreklo kazen v višini 300,00 EUR, začasna odredba pa traja do pravnomočne odločitve o glavni stvari oziroma do drugačne odločitve sodišča, pravno sredstvo zoper njo pa ne zadrži njene izvršitve. Kar je zahtevala predlagateljica več oziroma drugače, je sodišče zavrnilo (II. točka izreka).

2. Predlagateljica s pravočasno pritožbo navedeni sklep izpodbija v II. točki izreka (v katerem sodišče ni sledilo njenemu predlogu). Uveljavlja kršitev napačno ugotovljenega dejanskega stanja in posledično napačno uporabljenega materialnega predpisa. Ne strinja se z odločitvijo sodišča, da nasprotni udeleženec mladoletno A. A. v petek k njej pripelje šele ob osmih zvečer. Poudarja, da je pojasnila razloge, zakaj naj jo pripelje takoj po šoli, s tem, ko jo pripelje šele ob osmih, pa ji odvzame tri kvalitetne ure z materjo v popoldanskem času. Že CSD je poudaril, da otrok potrebuje prisotnost obeh staršev, glede na izdano začasno odredbo pa bi z materjo preživela le šest dni. Zato naj jo oče v petek pripelje čimprej, najkasneje pa ob 16.00. Sodišče prve stopnje je neustrezno določilo tudi, da otrok en vikend v mesecu preživi z očetom. S tem se čas, ko ga otrok preživi z materjo še zmanjšuje. Oče ima tako v mesecu najmanj dvajset dni, ki jih preživi s hčerko, mati pa le šest. Predlagateljica je tudi predlagala, da sodišče v okviru začasne odredbe odloči, da oče tretjim osebam mladoletne A. A. ne prepušča. V kolikor sodišče zasleduje, da ima oče službene in druge obveznosti, je pomembno, kako in kdo v tem času poskrbi za mladoletno A. A., kar predlagateljico najbolj skrbi, sodišču pa se to vprašanje ni zastavilo. Zaključuje, da stikov s hčerko že od 9. 1. 2023 ni imela, s tem se otroku povzroča škoda, oče pa A. A. nazadnje k njej ni pripeljal z izgovorom, da sklepa o začasni odredbi še ni prejel. 3. Na vročeno pritožbo nasprotni udeleženec ni odgovoril. 4. Pritožba ni utemeljena.

5. Predlagateljica zmotno meni, da je sodišče prve stopnje odločilo, da mora nasprotni udeleženec mladoletno A. A. k njej pripeljati v petek ob 20.00 uri. Sodišče prve stopnje je namreč odločilo, da mora oče otroka materi dostaviti do 20.00 ure, to pa zato, ker je upoštevalo, da ima oče svoje službene in druge obveznosti in mu je zato dopustilo določen manevrski prostor, da otroka v petek po šoli do 20.00 ure pripelje k materi. Odločitev je razumska in življenjska. Mati ne ponudi, da bo sama poskrbela, da A. A. v petek po šoli čim prej pride k njej. Tudi tega ne pove, kako bi z A. A. v petek tri ure kvalitetno preživljali čas, glede na njene življenjske okoliščine, ko ima še dojenčka in novorojenčka. Zato zgolj zatrjevanje, da bi imela tri ure kvalitetnega stika z A. A. več, odločitve sodišča prve stopnje ne more omajati.

6. Prav tako neutemeljena je predlagateljičina pritožba v delu, ko meni, da bi morala mladoletna A. A. z njo preživeti vse vikende. Pritožbeno sodišče se pridružuje stališču sodišča prve stopnje, da lahko starši z otroki med vikendi preživijo več kakovostnega časa, zato je potrebno zagotoviti, da tudi oče z mladoletno A. A. lahko preživi vsaj en vikend v mesecu. Res je, da stiki niso uravnoteženo določeni, vendar je treba upoštevati, da gre za začasno ureditev in tudi, da se ureditev stikov prilagaja razlogom, ki so izključno na predlagateljičini strani.

7. Neutemeljeno predlagateljica sodišču prve stopnje še očita, da ga ne skrbi, kako in kdo za A. A. v času, ko oče zanjo ne more poskrbeti, poskrbi. Brez navajanja okoliščin, ki bi kazale na to, da za otroka ni ustrezno poskrbljeno oziroma, da je otrok celo ogrožen, skrbi pri sodišču ne more vzbuditi. Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da predlagateljica ne navaja, da bi otrok čas preživljal še s kom drugim, vrtec, ki ga je obiskovala mladoletna A. A., pa o zaznavah, ki bi kazale na to, da je otrok s strani tretjih oseb ogrožen, ni poročal. 8. Ker po navedenem v pritožbi zatrjevani pritožbeni razlogi niso utemeljeni, je ob odsotnosti po uradni dolžnosti upoštevnih kršitev pritožbeno sodišče pritožbo zavrnilo in sklep sodišča prve stopnje v izpodbijanem delu potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi z 42. členom ZNP-1).