VSL Sklep I Cp 1714/2020
Datum: 2020-10-27T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2020:I.CP.1714.2020
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: zamudna sodba - vročanje - osebna vročitev - pravdna sposobnost stranke - dvom v pravdno sposobnost
jedro: Pri odločanju o toženčevi pritožbi zoper izdano zamudno sodbo je treba upoštevati, da so z zdravstveno dokumentacijo in izvedenskim mnenjem izkazane njegove trditve o duševni bolezni oziroma motnji, torej o takšnem duševnem stanju, ki bi lahko vplivalo na toženčevo sposobnost sodelovanja v postopku, kar vse vzbuja utemeljen dvom o pomanjkanju pravdne sposobnosti.
zveza: ZPP člen 80, 318, 318/1, 339, 339/2, 339/2-11

## Jedro

Pri odločanju o toženčevi pritožbi zoper izdano zamudno sodbo je treba upoštevati, da so z zdravstveno dokumentacijo in izvedenskim mnenjem izkazane njegove trditve o duševni bolezni oziroma motnji, torej o takšnem duševnem stanju, ki bi lahko vplivalo na toženčevo sposobnost sodelovanja v postopku, kar vse vzbuja utemeljen dvom o pomanjkanju pravdne sposobnosti.

## Izrek

Pritožbi se ugodi, sodba se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izdano zamudno sodbo razsodilo, da je toženec dolžan tožniku plačati 5.433,29 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 7. 12. 2014 dalje do plačila ter mu naložilo, da je dolžan povrniti tožniku 270,00 EUR pravdnih stroškov, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

2. Toženec se zoper sodbo pritožuje zaradi zmotne uporabe materialnega prava in pritožbenemu sodišču predlaga spremembo sodbe tako, da se tožbeni zahtevek zavrne. Navaja, da je že vse od leta 2012 v psihiatrični obravnavi in je njegovo psihično stanje sedaj še slabše, kot izhaja iz psihiatričnega izvedenskega mnenja prof. dr. A. A. z dne 29. 5. 2019, ki ga prilaga pritožbi. V izvedenskem mnenju je zapisano, da bo zaradi psihične motnje oziroma paranoidne shizofrenije pri tožencu potrebno daljše ambulantno obvezno zdravljenje (leto in pol). Obstaja namreč možnost psihične dekompenzacije, saj psihično stanje toženca ni stabilizirano, zaradi abstinence od psihoaktivnih snovi je potrebno bivanje v zaščitenem okolju. Dejstvo je, da toženec že od leta 2012 ni sposoben razumeti pomena in posledic svojih ravnanj, kar obenem tudi pomeni, da ni deliktno sposoben in ne more odgovarjati odškodninsko. Sicer se pritožba sklicuje na vse, kar toženec v isti vlogi navaja v predlogu za vrnitev v prejšnje stanje oziroma v odgovoru na tožbo, kjer med ostalim navaja, da pri tožencu nista bili podani sposobnost biti stranka kot tudi sama procesna sposobnost v času vložitve tožbe in teka roka za odgovor na tožbo. Glede na priloženo zdravstveno dokumentacijo se vsekakor ni zavedal posledic svojih dejanj, torej opustitve odgovora na tožbo ter posledic svoje pasivnosti.

3. Tožnik v odgovoru na pritožbo predlaga zavrnitev pritožbe in potrditev sodbe.

4. Pritožba je utemeljena.

5. Sodišče prve stopnje je izdalo izpodbijano zamudno sodbo, ker je ugotovilo, da so bili za njeno izdajo izpolnjeni vsi zakonski pogoji po določbi prvega odstavka 318. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP). Tožencu je bila tožba vročena 26. 2. 2019 s fikcijo vročitve (vročevalec je 11. 2. 2019 pustil obvestilo v hišnem predalčniku), a toženec, kljub ustreznemu opozorilu na posledice, ni odgovoril na tožbo. Prvostopenjsko sodišče je nato ugotavljalo obstoj ostalih predpostavk za izdajo zamudne sodbe. Ugotovilo je, da je tožba sklepčna ter da dejstva, na katera tožnik opira tožbeni zahtevek, niso v nasprotju z dejstvi, ki so splošno znana, niti z dokazi, ki jih je tožnik predložil, pri tem pa tudi ne gre za zahtevek, s katerim stranke ne smejo razpolagati.

6. Po določbi 80. člena ZPP mora sodišče med postopkom ves čas po uradni dolžnosti paziti, ali je tisti, ki nastopa kot stranka, pravdno sposoben. Po 77. členu ZPP je pravdno sposobna stranka, ki je poslovno popolnoma sposobna. Polnoletna oseba, ki ji je delno omejena poslovna sposobnost, pa je pravdno sposobna v mejah svoje poslovne sposobnosti. Stranko, ki nima pravdne sposobnosti, zastopa njen zakoniti zastopnik (prvi odstavek 78. člena ZPP).

7. Pravdna sposobnost se domneva, vendar le dotlej, dokler se sodišče v postopku ne sooči z okoliščinami, ki vzbujajo dvom o obstoju pravdne sposobnosti stranke1. Če pa sodišče iz okoliščin primera posumi na pomanjkanje pravdne sposobnosti, mora o obstoju oziroma neobstoju le – te odločiti s stopnjo zanesljivosti2. 8. V obravnavani zadevi se toženec sklicuje na pomanjkanje pravdne sposobnosti zaradi duševne motnje (paranoidne shizofrenije), ki naj bi bila prisotna pri njem že dalj časa, tudi v obdobju, ko je bila vložena tožba in teka roka za odgovor na tožbo. V zvezi s tem se sklicuje na zdravniško dokumentacijo, predvsem pa na izvedeniško mnenje sodnega izvedenca za psihiatrijo z dne 29. 5. 2019, ki je bil postavljen v kazenskem postopku zaradi odločanja o trajanju varnostnega ukrepa obveznega psihiatričnega zdravljenja na prostosti. Glede zdravstvenega stanja toženca iz psihiatričnega mnenja izhaja, da pri njem izstopajo psihopatološki pojavi, značilni za paranoidno shizofrenijo, kot tudi za sindrom odvisnosti od več psihoaktivnih snovi. Psihoza je sicer v izzvenevanju, v sklopu sindroma odvisnosti od več psihoaktivnih snovi pa abstinenca zunaj zaščitenega okolja ni vzpostavljena. Iz v mnenju povzete zdravstvene dokumentacije pa izhaja, da je bil toženec zaradi samopoškodovalnega vedenja in reaktivne depresivne simptomatike zdravljen na Enoti za forenzično psihiatrijo UKC ... od 15. 10. 2018 do 5. 2. 2019, takoj nato pa se je vrnil v Zavod za prestajanje kazni zapora ...

9. Ob vročanju tožbe tožencu v odgovor ter ob izdaji zamudne sodbe sodišče prve stopnje z zgoraj povzeto zdravstveno dokumentacijo in mnenjem izvedenca ni moglo biti seznanjeno. Vendar pa ugotovitve izvedenca in priložena zdravstvena dokumentacija vzbujajo dvom v obstoj pravdne sposobnosti toženca, četudi v spisu ni nobenih podatkov, da bi mu bila poslovna sposobnost formalno odvzeta. Sodišče prve stopnje je sicer obravnavalo tudi toženčev predlog za vrnitev v prejšnje stanje, ki pa ga je zavrglo, ker je ugotovilo, da je bil prepozno vložen. Pri odločanju o toženčevi pritožbi zoper izdano zamudno sodbo pa je treba upoštevati, da so z zdravstveno dokumentacijo in izvedenskim mnenjem izkazane njegove trditve o duševni bolezni oziroma motnji, torej o takšnem duševnem stanju, ki bi lahko vplivalo na toženčevo sposobnost sodelovanja v postopku, kar vse vzbuja utemeljen dvom o pomanjkanju pravdne sposobnosti.

10. Zaradi navedene kršitve postopka, ki bi lahko vplivala na zakonitost in pravilnost odločitve in ki hkrati predstavlja bistveno kršitev določb postopka po 11. točki drugega odstavka 339. člena ZPP, na katero v skladu z drugim odstavkom 350. člena ZPP pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, je treba sodbo razveljaviti in vrniti zadevo sodišču prve stopnje v nadaljnji postopek (prvi odstavek 354. člena ZPP). Glede na naravo kršitve in dejstvo, da se obravnava pritožba zoper zamudno sodbo, pritožbeno sodišče navedene kršitve ne more samo odpraviti. Prvostopenjsko sodišče bo moralo v nadaljnjem postopku zato, ob upoštevanju zgoraj navedenega, najprej obravnavati vprašanje obstoja toženčeve pravdne sposobnosti.

11. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP).

PRAVNI POUK: Zoper ta sklep je dovoljena pritožba. Vloži se pri sodišču prve stopnje, v 15 dneh od prejema pisnega odpravka tega sklepa, v zadostnem številu izvodov za sodišče in nasprotno stranko. Obsegati mora navedbo sklepa, zoper katerega se vlaga, izjavo, da se izpodbija, pritožbene razloge in podpis pritožnika. Če pritožba ni razumljiva ali ne vsebuje vsega, kar je treba, da bi se lahko obravnavala, jo sodišče zavrže, ne da bi pozivalo vložnika, naj jo popravi ali dopolni. Ob vložitvi pritožbe mora biti plačana sodna taksa. Če ta ni plačana niti v roku, ki ga določi sodišče v nalogu za njeno plačilo in tudi niso podani pogoji za oprostitev, odlog ali obročno plačilo sodnih taks, se šteje, da je pritožba umaknjena. Če pritožbo vloži pooblaščenec, je ta lahko samo odvetnik ali druga oseba, ki je opravila pravniški državni izpit. Sklep se sme izpodbijati samo iz razloga, da je sodišče druge stopnje razveljavilo sklep sodišča prve stopnje in zadevo vrnilo v novo sojenje, čeprav bi kršitve postopka glede na njeno naravo lahko samo odpravilo ali bi glede na naravo stvari in okoliščine primera lahko samo dopolnilo postopek oziroma odpravilo pomanjkljivosti ali če bi moralo samo opraviti nov postopek.

O pritožbi bo odločalo Vrhovno sodišče Republike Slovenije.

1 VSRS II Ips 777/2006, VSL I Cp 931/2016, VSL II Cp 2057/2018, VSM I Cp 441/2019. 2 Pravdni postopek, Zakon s komentarjem, 1. knjiga, komentar k 77. členu na strani 334.