VSL sklep I Cp 1684/99
Datum: 2001-01-31T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2001:I.CP.1684.99
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: določitev odškodnine za razlaščeno zemljišče
jedro: Prvostopno sodišče je zmotno uporabilo dejansko stanje ter zmotno materialnopravno odločilo, ko je določilo odškodnino za 415 m2 parcele št. 1460/1, namesto za preostalih 415 m2 zemljišča drugih petih dejansko razlaščenih udeleženkinih parcel, za kolikor odškodnina še ni bila plačana.

 
zveza: ZNP člen 97,  98,  97,  98.  ZSZ člen 53,  53/2,  53,  53/2.

## Jedro

Prvostopno sodišče je zmotno uporabilo dejansko stanje ter zmotno materialnopravno odločilo, ko je določilo odškodnino za 415 m2 parcele št. 1460/1, namesto za preostalih 415 m2 zemljišča drugih petih dejansko razlaščenih udeleženkinih parcel, za kolikor odškodnina še ni bila plačana.

## Izrek

Pritožbama se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločanje.

## Obrazložitev

Prvostopno sodišče je na predlog upravnega organa opravilo postopek za določitev odškodnine za razlaščeno zemljišče. Odškodnino za 415 m2 parcele št. 1460/1 k.o. ....., kar je bilo odvzeto F. Č. z odločbo št. 2/7-464-138/78 z dne 1.9.1980 in upoštevaje sporazum o določitvi odškodnine z dne 12.11.1980, je določilo v višini 2.880,029,00 SIT, kar je dolžan plačati udeleženec RS, Ministrstvo za promet in zveze, Direkcija RS za ceste kot razlastitveni upravičenec. Proti navedenemu sklepu se pritožuje udeleženec RS, Ministrstvo za promet in zveze, Direkcija za ceste in uveljavlja pritožbeni razlog zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja. V pritožbi navaja, da se sodišče sklicuje na odločbe Občine Ljubljana Šiška, št. 2/7-464-138 z dne 11.10.1979 ter 1.9.1980 in št. 04/04-16-465-148/92 z dne 7.12.1992 ter na spis N 193/83. Na podlagi navedenih upravnih odločb o razlastitvi so bile predmet razlastitvenega postopka parc. št. 1467, 1468/1, 1468/2, 1549/1 in 1549/2 v skupni površini 2112 m2, vse v k.o. ..... in ne parc. št. 1460/1, ki je bila pokojnemu Fu. Ča. dana v zameno za razlaščena zemljišča. Dne 24.6.1985 je bila v zadevi N 193/83 sklenjena sodna poravnava, na podlagi katere so se stranke sporazumele, da se razlaščencu Fu. Ča. plača odškodnina 29.118.825,00 SIT in sicer za poslopja in za zemljišča parc. št. 1467, 1468/1, 1468/2, 1549/1 in 1549/2, vse v k.o. ....... v skupni površini 1697 m2. Odškodnina za 415 m2 površine, ki jo je sodišče določilo v izpodbijanem sklepu, predstavlja razliko med površino, ki jo določa odločba o razlastitvi iz leta 1992 in površino, ki jo navaja že omenjena sodna poravnava. Udeleženec ne razpolaga z vso dokumentacijo, zato ne ve, zakaj je bila sklenjena sodna poravnava le za površino 1697 m2 in zakaj je bila razlaščencu dana v zameno nadomestna parcela št. 1460/1 v dvojni površini. Ker se sodišče v določitvi odškodnine sklicuje na odločbe o razlastitvi parcel, ni jasno, zakaj določa odškodnino za parcelo št. 1460/1 k.o........ V kolikor bo ugotovljeno, da je bila parcela št. 1460/1 dodeljena v zameno in tudi razlaščena za cesto, udeleženec ugovarja cenitvi tega zemljišča, ki je bilo dano Fu. Ča. kot kmetijsko zemljišče. Proti sklepu se pritožuje udeleženka Pa. Ča. in uveljavlja vse pritožbene razloge iz 1. odstavka 353. člena ZPP v zvezi s 37. členom ZNP. Sklep izpodbija v zavrnilnem delu nad zneskom 2.880.029,00 SIT, ker odškodnina ne predstavlja pravične denarne odškodnine za 415 m2 nezazidanega stavbnega zemljišča. Upoštevati je treba stanje nepremičnine ob uvedbi postopka za razlastitev, vrednost pa ob času izdaje prvostopne odločbe o odškodnini. Izvedenec S. J. je zemljišče ocenil kot nepozidano stavbno zemljišče in pri tem navedel, da izračun odraža tudi tržno vrednost, za katero je bistveno to, da se je zemljišče že pred prodajo nahajalo v rezervatu avtoceste in zato drugačno izkoriščanje v stavbne namene ni bilo mogoče. S takim ocenjevanjem tržne vrednosti udeleženka ne soglaša, saj v kolikor razlastitve ne bi bilo, bi lahko sama uživala razlaščeno zemljišče za namen gradnje, ali pa bi z njim razpolagala, pri čemer bi dosegala normalno tržno vrednost za taka zemljišča na podobni lokaciji. Pritožbi sta utemeljeni. Udeleženec Republika Slovenija, Ministrstvo za promet in zveze, Direkcija RS za ceste, pravilno navaja, da je prvostopno sodišče zmotno ugotovilo dejansko stanje. Določilo je odškodnino za 415 m2 parcele št. 1460/1 k.o. ....., v znesku 2.880.029,00 SIT. Iz nobenega dokaza v spisu pa ne izhaja, da bi bila udeleženki Pa. Ča. oziroma njenemu pravnemu predniku Fu. Ča. razlaščena parcela 1460/1 k.o. Dravlje bodisi v celoti ali delno v površini 415 m2. Iz listin, predvsem iz odločb, izhaja, da so bila razlaščena zemljišča na drugih parcelah, ki pa niso bila predmet cenitve sodnega izvedenca. Zato je prvostopno sodišče zmotno ugotovilo dejansko stanje in posledično z določitvijo odškodnine v znesku 2.880.029,00 SIT zmotno uporabilo materialno pravo. Iz odločbe SO Ljubljana Šiška št. 2/7-464-138/78 z dne 11.10.1979 (C2) in odločbe SO Ljubljana Šiška št. 2/7-464-138/78 z dne 1.9.1980 (C1) je razvidno, da so bila Fu. Ča. za gradnjo zahodne obvoznice razlaščena zemljišča na parcelah št. 1467, 1468/1, 1468/2, 1549/1 in 1549/2 k.o. ..... v skupnem obsegu 2171 m2. Z odločbo Občine Ljubljana Šiška št. 04/04-16-465-148/92 z dne 7.12.1992 (A1) sta bili spremenjeni prejšnji odločbi tako, da so bila Fu. Ča. oziroma Pa. Ča. razlaščena zemljišča v k.o. ....... na parcelah ali na delih parcel št. 1467 (29 m2), 1468/1 (1017 m2), 1468/2 (7 m2), 1549/1 (663 m2) in 1549/2 (396 m2). Prvotni odločbi sta bili izdani na podlagi predparcelacijskega načrta, nova odločba pa po delilnem načrtu, narejenem po izgradnji obvoznice, s točno izmero parcel. Po novi odločbi je bilo razlaščenih 2112 m2 zemljišč Fu. oziroma Pa. Ča.. S sodno poravno z dne 20.6.1985 v zadevi določitve odškodnine opr. št. N 193/83 (list. št. 72) je bila dogovorjena odškodnina med udeleženci za hišo, kozolec, lopo in druge stroške ter za razlaščena zemljišča delov parcel št. 1467, 1468/1, 1468/2, 1549/1 in 1549/2, vse k.o. ....., v skupni površini 1697 m2. Med udeleženci ni sporno, da je bila odškodnina po sodni poravnavi plačana. Iz navedenega je zaključiti, da je po dokončnih odmerah iz odločbe z dne 7.12.1992 razvidno, da so bile razlaščene v tej odločbi navedene parcele oziroma njihovi deli v skupni površini 2112 m2, po sodni poravnavi z dne 20.6.1985 pa je bila plačana odškodnina za te iste parcele v skupnem obsegu 1697 m2. Neplačana je torej odškodnina za razliko, to je za 415 m2 zemljišč, delov parcel št. 1467, 1468/1, 1468/2, 1549/1 in 1549/2 različnih vložnih številk k.o. ................ Za navedena zemljišča je torej potrebno odmeriti odškodnino po določbah Zakona o razlastitvi in o prisilnem prenosu nepremičnin v družbeni lastnini (Ur. l. RS št. 5/80 in 30/87). V zvezi s parcelo št. 1460/1 k.o. ..........., katere cenitev je vzelo prvostopno sodišče kot osnovo za določitev odškodnine, je še dodati, da očitno za to zadevo ni pravno relevantna. Po zapisniku o poskusu sporazumne določitve odškodnine z dne 12.11.1980 (B2) naj bi občina Fu. Ča. kot razlaščencu ponudila v zameno del parcele št. 1460/1 k.o. ........, kar po podatkih tega spisa ni bilo realizirano, po sodni poravnavi z dne 24.6.1985 pa naj bi obstajala zaveza Fu. Ča. oddati v najem zemljišče ob zahodni obvoznici parcela št. 1460/1 k.o. ....., o čemer v spisu tudi ni podatkov. Glede na dosedanje podatke je bilo torej ugotavljanje vrednosti 415 m2 parcele št. 1460/1 k.o. ...... brezpredmetno. Ker je torej pritožba udeleženca Republike Slovenije, Ministrstva za promet in zveze, Direkcije RS za ceste, utemeljena, je pritožbeno sodišče zaradi zmotne ugotovitve dejanskega stanja in posledično zaradi zmotne uporabe materialnega prava pritožbi ugodilo in sklep razveljavilo, da bo mogoče za potrebe določitve pravične odškodnine oceniti 415 m2 dejansko razlaščenih zemljič, to je delov petih že večkrat naštetih parcel Fu. oziroma Pa. Ča.. Ker se udeleženka Pa. Ča. pritožuje zoper višino odškodnine in zahteva višjo odškodnino od izpodbijane, upošteva pa se vrednost razlaščene nepremične v času prvostopne odločbe o odškodnini, je bilo treba ugoditi tudi pritožbi udeleženke Pa. Ča. Njene pritožbene trditve o izhodiščih za cenitev naj zato prvostopno sodišče v ponovljenem postopku upošteva oziroma kritično obravnava in glede teh trditev v bodoči odločbi zavzame ustrezno stališče. Izrek o pritožbenih stroških je odpadel, ker niso bili zaznamovani.