U-I-188/97
Datum: 1998-09-23T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:1998:U.I.188.97
vrsta: zakon
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: OdlUS VII, 164 | 23.09.1998
dokument: US19072
akt: Zakon o vojnih veteranih (Uradni list RS, št. 63/95) (ZVV), 3. odst. 6. čl.
resitev: zavrnitev
izrek: Pobuda Albina A. Pibernika za oceno ustavnosti tretjega odstavka 6. člena Zakona o vojnih veteranih se zavrne.
stavek: Tretji odstavek 6. člena Zakona o vojnih veteranih namreč ne preprečuje vojnim veteranom uveljavljanja pravic po drugih predpisih. Določa le, da pravic, ki gredo vojnim veteranom po Zakonu o vojnih veteranih, ne more uveljaviti, če bi take ali podobne pravice lahko uveljavil po drugih predpisih ali v tuji državi.
odlocitev: sklep
geslo: Vojni veterani, uveljavljanje pravic po drugih predpisih.
podlaga: Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 2. odst. 26. čl.
vlagatelj: Albina A. Pibernik, Ljubljana
datum_vloge: 1997-07-13T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 1998-09-22T22:00:00.000Z

# U-I-188/97

23.9.1998

---

# S K L E P

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Albina A. Pibernika iz Ljubljane na seji dne 23.9.1998

s k l e n i l o:

Pobuda Albina A. Pibernika za oceno ustavnosti tretjega odstavka 6. člena Zakona o vojnih veteranih (Uradni list RS, št. 63/95) se zavrne.

## O b r a z l o ž i t e v

Po izpodbijani določbi lahko vojni veteran uveljavi pravice iz 5. člena Zakona o vojnih veteranih, če teh ali podobnih pravic ne more uveljaviti po drugih predpisih ali v tuji državi. Pobudnik meni, da je taka določba v nasprotju z drugim odstavkom 14. člena Ustave, ker onemogoča vojnim veteranom uveljavitev dela pravic iz Zakona o žrtvah vojnega nasilja. Izgnancem, ki so se v izgnanstvu priključili NOB in na podlagi tega pridobili status vojnega veterana, bi morali omogočiti pridobitev pravic po Zakonu o žrtvah vojnega nasilja. Pobudnik konkretno navaja pridobitev statusa žrtve vojnega nasilja, pravico do vojne odškodnine in doživljenjsko mesečno rento. Pravni interes izkazuje pobudnik s tem, da ima priznan status vojnega veterana, smatra pa, da bi mu morale biti kot izseljencu v Srbijo leta 1941 priznane tudi navedene pravice kot žrtvi vojnega nasilja.

Državni zbor v odgovoru na pobudo navaja, da ureja sporna določba načelo prepovedi kumuliranja enakih ali podobnih pravic. Ob tem pa navaja, da ne obstajajo zakonske ovire, ki bi pobudniku kot izgnancu iz prvega odstavka 2. člena Zakona o žrtvah vojnega nasilja preprečevale, da ob že uveljavljenem statusu vojnega veterana uveljavlja tudi status žrtve vojnega nasilja in iz tega naslova pridobitev pravic iz 6. in 7. točke 8. člena Zakona o žrtvah vojnega nasilja (pravica do vojne odškodnine po posebnem zakonu in pravica do doživljenjske mesečne rente). Navedeni pravici se namreč ne pokrivata z enakimi ali podobnimi pravicami iz 5. člena Zakona o vojnih veteranih. Zato ni podlage za uporabo sporne določbe iz tretjega odstavka 6. člena Zakona o vojnih veteranih.

Pobuda je očitno neutemeljena. Pobudnik izhaja iz napačnega razumevanja izpodbijane določbe. Tretji odstavek 6. člena Zakona o vojnih veteranih namreč ne preprečuje vojnim veteranom uveljavljanja pravic po drugih predpisih. Določa le, da pravic, ki gredo vojnim veteranom po Zakonu o vojnih veteranih, ne more uveljaviti, če bi take ali podobne pravice lahko uveljavil po drugih predpisih ali v tuji državi. Primeroma: pravica do dodatka za pomoč in postrežbo (2. točka 5. člena in 13. člen Zakona o vojnih veteranih) gre vojnemu veteranu kot posebna "veteranska" pravica le, če te iste pravice ne more uveljaviti že na podlagi predpisov o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Iste ali podobne pravice ne more uveljaviti dvakrat ali večkrat. Ne preprečuje pa taka določba, da vojni veteran uveljavlja status žrtve vojnega nasilja in pravice, ki mu gredo kot žrtvi vojnega nasilja, če seveda izpolnjuje pogoje, predpisane z Zakonom o žrtvah vojnega nasilja.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi drugega odstavka 26. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v sestavi: predsednik dr. Lovro Šturm ter sodnici in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, mag. Matevž Krivic, dr. Lovro Šturm, Franc Testen, dr. Lojze Ude, dr. Dragica Wedam - Lukić in dr. Boštjan M. Zupančič. Sklep je sprejelo soglasno.

P r e d s e d n i k :

dr. Lovro Šturm