VSM sklep I Ip 208/2014
Datum: 2014-05-23T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSMB:2014:I.IP.208.2014
sodisce: Višje sodišče v Mariboru
oddelek: Civilni oddelek
institut: sestava sodišča - sodniški pomočnik - pristojnost - predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti
jedro: Predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti ni izrecno naveden med vlogami, o katerih sme sodniški pomočnik odločiti, sodišče druge stopnje pa meni, da tovrstne odločitve tudi ni mogoče šteti med vmesne procesne sklepe, saj gre za končno odločitev o pravnem sredstvu. Ker so pristojnosti sodniškega pomočnika izjema od pravila, da odloča v postopku sodnik (prvi odstavek 6. člena ZIZ), jih je pravilno razlagati ozko. S tako razlago se tudi dosledno varuje pravica do (zakonitega) sodnika kot elementa ustavne pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave).
zveza: URS člen 23, 158.<br /> ZIZ člen 6, 6/1, 42, 42/2.<br /> ZPP člen 339, 339/2, 339/2-1.

## Jedro

Predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti ni izrecno naveden med vlogami, o katerih sme sodniški pomočnik odločiti, sodišče druge stopnje pa meni, da tovrstne odločitve tudi ni mogoče šteti med vmesne procesne sklepe, saj gre za končno odločitev o pravnem sredstvu. Ker so pristojnosti sodniškega pomočnika izjema od pravila, da odloča v postopku sodnik (prvi odstavek 6. člena ZIZ), jih je pravilno razlagati ozko. S tako razlago se tudi dosledno varuje pravica do (zakonitega) sodnika kot elementa ustavne pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave).

## Izrek

I. Pritožbi se ugodi, sklep razveljavi in zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti sklepa o izvršbi.

2. Dolžnik v pravočasni pritožbi v bistvenem navaja, da ni prejel sklepa o izvršbi, pri čemer podpis na povratnici ni njegov. V času vročitve je prebival na Srednji gozdarski šoli v P.. Predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve v nov postopek. Priglaša pritožbene stroške.

3. Pritožba je utemeljena.

4. Sodišče druge stopnje je že ob uradnem preizkusu (drugi odstavek 350. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 15. členom Zakona o izvršbi in zavarovanju - v nadaljevanju ZIZ) ugotovilo procesno kršitev, ki je take narave, da že sama zase pomeni razlog za razveljavitev izpodbijane odločitve. Sodišče prve stopnje ni bilo pravilno sestavljeno, ko je o predlogu za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti odločal sodniški pomočnik in ne sodnik (1. točka drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ), zato je pritožbi ugodilo, sklep sodišča prve stopnje razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

5. Sodniški pomočnik ima zakonsko pooblastilo, da lahko samostojno odloča le o predlogu za izvršbo za izterjavo denarnih terjatev in o predlogu za izterjavo denarnih terjatev z drugimi ali dodatnimi izvršilnimi sredstvi ali predmeti, in izdaja sklepe in odredbe o predujmih, varščinah, stroških postopka, o sodnih taksah, o ustavitvah postopka in druge vmesne procesne sklepe (prva in druga alineja drugega odstavka 6. člena ZIZ). Edino pravno sredstvo, o katerem sme sprejeti odločitev, je (redni) ugovor zoper sklep o izvršbi na podlagi verodostojne listine, pa še to le po odredbi sodnika (četrta alineja prvega odstavka 6. člena ZIZ).

6. Predlog za razveljavitev potrdila o pravnomočnosti ni izrecno naveden med vlogami, o katerih sme sodniški pomočnik odločiti, sodišče druge stopnje pa meni, da tovrstne odločitve tudi ni mogoče šteti med vmesne procesne sklepe, saj gre za končno odločitev o pravnem sredstvu. Ker so pristojnosti sodniškega pomočnika izjema od pravila, da odloča v postopku sodnik (prvi odstavek 6. člena ZIZ), jih je pravilno razlagati ozko. S tako razlago se tudi dosledno varuje pravica do (zakonitega) sodnika kot elementa ustavne pravice do sodnega varstva (23. člen Ustave).

7. Upoštevati je treba, da je med odločevalci sodniški pomočnik z najnižjo stopnjo strokovne usposobljenosti, saj se za opravljanje njegovega dela zahteva največ visoka strokovna izobrazba prve bolonjske stopnje, v primerjavi s strokovnimi sodelavci pa tudi nimajo opravljenega pravniškega državnega izpita, ampak le izpit iz sodnega reda.(1) Zato so njegove pristojnosti lahko le v zvezi z najmanj pomembnimi in najmanj zahtevnimi odločitvami v izvršilnem postopku. Odločitev o predlogu za razveljavitev potrdila pa pomeni odločanje o posebnem pravnem sredstvu, ki je v zakonu skopo urejeno (smiselno drugi odstavek 42. člena ZIZ). Že zaradi tega je odločanje zahtevnejše, pri čemer se lahko v dokaznem postopku pokaže potreba po zaslišanju prič in strank na naroku, zlasti, ko se v zvezi z vročanjem sodne odločbe ugotavlja dejansko prebivališče, ki je lahko različno od uradno prijavljenega.(2) Pri tem odgovornost za težo posledic konkretne odločitve, ki je v zvezi z ustavno varovano materijo pravnomočnosti (158. člen Ustave), lahko prevzame le sodnik.

8. Sodišče prve stopnje bo v novem postopku moralo v pravilni sestavi ponovno odločiti o dolžnikovem predlogu.

9. Odločitev o pritožbenih stroških temelji na določilu tretjega odstavka 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

Op. št. (1): Delovna mesta sodniških pomočnikov določa prvi odstavek 53. člena Zakona o sodiščih (ZS), pogoje pa podrobno Priloga I Uredbe o notranji organizaciji, sistemizaciji, delovnih mestih in nazivih v organih javne uprave in v pravosodnih organih (Ur. l. RS, št. 58/2003 in nasl.). Najvišje delovno mesto sodniških pomočnikov je višji svetovalec v pravosodju s šifro C027011, za najnižje delovno mesto pravosodni sodelavec s šifro C025001 pa se zahteva le srednješolska izobrazba. ZIZ daje v drugem odstavku 6. člena enotna pooblastila vsem sodniških pomočnikom in jih ne loči glede na opredelitev v ZS; Op. št. (2): O dolžnosti sodišča, da upošteva dejansko prebivališče glej Galič, A. v: Ude, L. in Galič, A. (ur.): Pravdni postopek, zakon s komentarjem, Uradni list in GV Založba, Ljubljana 2005, 1. knjiga, str. 557, 558 in 564 in odločbo Ustavnega sodišča RS, št. U-I-279/08 z dne 9. 7. 2009;