VSM Sklep II Kp 5940/2014
Datum: 2020-10-07T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSMB:2020:II.KP.5940.2014
sodisce: Višje sodišče v Mariboru
oddelek: Kazenski oddelek
institut: kaznivo dejanje davčne zatajitve - zavrženje obtožnice - predlog za nadaljevanje postopka - funkcionalna pristojnost sodišča - pristojnost zunajobravnavnega senata
jedro: V posebnih določbah 408. člena ZKP sicer ni navedeno, kdo ob prenehanju okoliščin, ki so začasno preprečevale pregon in s tem povzročile zavrženje obtožnice, odloča o nadaljevanju postopka. Vendar pa je ob odsotnosti posebnih določb potrebno upoštevati splošna pravila ZKP, in sicer šesti odstavek 25. člena ZKP, ki za odločanje zunaj glavne obravnave določa funkcionalno pristojnost senata treh sodnikov (zunajobravnavani senat).
zveza: KZ-1 člen 249, 249/1, 249/4.. ZKP člen 25, 25/6, 408, 408/1, 412, 371, 371/1, 371/1-5.

## Jedro

V posebnih določbah 408. člena ZKP sicer ni navedeno, kdo ob prenehanju okoliščin, ki so začasno preprečevale pregon in s tem povzročile zavrženje obtožnice, odloča o nadaljevanju postopka. Vendar pa je ob odsotnosti posebnih določb potrebno upoštevati splošna pravila ZKP, in sicer šesti odstavek 25. člena ZKP, ki za odločanje zunaj glavne obravnave določa funkcionalno pristojnost senata treh sodnikov (zunajobravnavani senat).

## Izrek

Pritožbi zagovornika obdolženega M.F. se ugodi in izpodbijani sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo odločitev.

## Obrazložitev

1. Okrožno sodišče v Mariboru je z izpodbijanim sklepom na podlagi prvega odstavka 408. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) pod točko I izreka odločilo, da se sklep Okrožnega sodišča v Mariboru I Ks 5940/2014 z dne 13. 7. 2017 razveljavi, ter pod točko II izreka, da se kazenski postopek zoper obdolženega M.F. zaradi kaznivega dejanja davčne zatajitve po četrtem v zvezi s prvim odstavkom 249. člena Kazenskega zakonika (v nadaljevanju KZ-1) in zoper obdolženega J.F. zaradi kaznivega dejanja pomoči h kaznivemu dejanju davčne zatajitve po četrtem v zvezi s prvim odstavkom 249. člena KZ-1 v zvezi z 38. členom KZ-1, po obtožnici Okrožnega državnega tožilstva v Mariboru, št. MB-Kt/7877/2013 z dne 17. 12. 2014, nadaljuje.

2. Zoper sklep se je pritožil zagovornik obdolženega M.F. iz vseh pritožbenih razlogov, kot to navaja v uvodu pritožbe. Višjemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi.

3. Pritožba je utemeljena.

4. Zagovornik trdi, da je izpodbijani sklep izdal stvarno nepristojen organ, saj Okrožno sodišče v Mariboru ni bilo pristojno odločati o razveljavitvi sklepa istega sodišča, s katerim je bila obtožnica zavržena. O tem bi namreč lahko odločalo le sodišče druge stopnje, ki odloča o pritožbi zoper sklep sodišča prve stopnje, oziroma, glede na uvrščenost določbe 408. člena ZKP v poglavje, ki ureja izredna pravna sredstva, v skladu s 412. členom ZKP pristojen zunajobravnavani senat iz šestega odstavka 25. člena ZKP.

5. Povzetim navedbam ni mogoče v celoti pritrditi, soglašati pa je z zaključkom zagovornika, da o razveljavitvi sklepa o zavrženju obtožnice ter o nadaljevanju postopka lahko odloča le zunajobravnavani senat. V posebnih določbah 408. člena ZKP sicer ni navedeno, kdo ob prenehanju okoliščin, ki so začasno preprečevale pregon in s tem povzročile zavrženje obtožnice, odloča o nadaljevanju postopka. Vendar pa je ob odsotnosti posebnih določb potrebno upoštevati splošna pravila ZKP, in sicer šesti odstavek 25. člena ZKP, ki za odločanje zunaj glavne obravnave določa funkcionalno pristojnost senata treh sodnikov (zunajobravnavani senat). Po navedenem torej razpravljajoča sodnica ni imela zakonske podlage za sprejem izpodbijane odločitve, saj je funkcionalna pristojnost za odločanje o razveljavitvi predhodnega pravnomočnega sklepa zunajobravnavnega senata in odločitev o nadaljevanju postopka, le v domeni slednjega.1

6. Ni pa mogoče pritrditi zagovorniku, da je sodišče prve stopnje kršilo določbo 5. točke prvega odstavka 371. člena ZKP, ker je tožilstvo na sodišče naslovilo le zahtevo za nadaljevanje postopka, ni pa vložilo nove obtožnice. Iz razlogov sklepa zunajobravnavnega senata o zavrženju obtožnice z dne 13. 7. 2017 sicer res izhaja, da bo tožilstvo zoper obdolženca lahko vložilo novo obtožnico, vendar pa dejstvo, da je Okrožno državno tožilstvo dne 22. 4. 2020 posredovalo (zgolj) zahtevo za nadaljevanje postopka, nikakor ne pomeni, da ni obtožbe upravičenega tožilca, kot zmotno navaja zagovornik. V prvem odstavku 408. člena ZKP je namreč jasno navedeno, da se postopek na zahtevo upravičenega tožilca nadaljuje, brž ko prenehajo vzroki, zaradi katerih je bil izdan tak sklep. Tako je odločilna le jasno izražena volja po pregonu storilca kaznivega dejanja, čemur je bilo v obravnavani zadevi z zahtevo Okrožnega državnega tožilstva zadoščeno. Drugačne pritožbene trditve zagovornika zato niso utemeljene.

7. Po obrazloženem je višje sodišče odločilo, kot je razvidno iz izreka tega sklepa (tretji odstavek 402. člena ZKP).

1 Primerjaj: mag. Š. Horvat, Zakon o kazenskem postopku s komentarjem, GV Založba, Ljubljana, 2004, str. 880, tč. 3.