sodba U 437/2008
Datum: 2010-06-15T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:UPRS:2010:U.437.2008
sodisce: Upravno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: DAVKI
institut: dohodnina - katastrski dohodek - akontacija dohodnine od katastrskega dohodka - zakupnik kmetijskega zemljišča

## Jedro

Med strankama ni sporno, da je bila zakupna pogodba sklenjena dne 13. 5. 2005 in je bila tako tožnica dne 30. 6. 2005 zakupnica kmetijskega zemljišča. Na podlagi določbe 57. člena ZDoh-1 je tako tudi davčna zavezanka za plačilo (akontacije) dohodnine iz naslova katastrskega dohodka za zakupljeno zemljišče.

## Izrek

Tožba se zavrne.

## Obrazložitev

Z izpodbijano odločbo je davčni organ na podlagi 91. in 92. člena Zakona o davčnem postopku (Uradni list RS, št. 21/04, v nadaljevanju ZDavP-1) tožnici v zadevi odmere davčnih obveznosti v zvezi z uporabo kmetijskih in gozdnih zemljišč na območju Republike Slovenije za leto 2005 odmeril akontacijo dohodnine od katastrskega dohodka od davčne osnove 465.729,49 SIT po stopnji 10 % v znesku 46.573,00 SIT. Akontacija dohodnine od katastrskega dohodka za leto 2005 je bila odmerjena v skladu z 1. odstavkom 123. člena Zakona o dohodnini (Uradni list RS, št. 21/06, v nadaljevanju ZDoh-1) ter 295, 297 in 298. člena ZDavP-1. Zavezanci za plačilo akontacije dohodnine od katastrskega dohodka so fizične osebe, ki so uporabniki kmetijskih oziroma gozdnih zemljišč v Republiki Sloveniji. Za uporabnika kmetijskih oziroma gozdnih zemljišč se šteje oseba, ki je lastnik, zakupnik ali uporabnik zemljišča na podlagi drugega pravnega naslova. Katastrski dohodek je kot potencialni tržni dohodek kmetijskih in gozdnih zemljišč na dan 30. 6. 2005 določen z lestvicami katastrskega dohodka (Uradni list SRS, št. 38/98, Uradni list RS, št. 110/99 in 129/03).

Tožnica ima na dan 30. 6. 2005 katastrski dohodek iz naslova lastništva oziroma uporabe kmetijskih in gozdnih zemljišč v Sloveniji k.o. A., št. posestnega lista ..., katastrski dohodek kmetijskih zemljišč v višini 0,00 SIT in k.o. A., št. posestnega lista ... katastrski dohodek kmetijskih zemljišč v višini 1.459,49 SIT. Tožnica ima na dan 30. 6. 2005 v zakupu zemljišče na podlagi pogodbe št. ... in katastrski dohodek v višini 464.270,45 SIT. Skupni katastrski dohodek z oprostitvami je enak oziroma presega 10 % povprečne plače v Republiki Sloveniji za leto 2004, zato se tožnici odmeri akontacija dohodnine od katastrskega dohodka za leto 2005 po stopnji 10 % v znesku 46.573,00 SIT.

Drugostopni organ je z odločbo št. ... z dne 15. 5. 2008 pritožbo zavrnil. Tožnica ugovarja odmeri obveznosti in navaja, da je bil katastrski dohodek nepravilno obračunan za vinograd, saj ta ni več v funkciji. Vsi kandidati so pri Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov prejeli najemne pogodbe šele dne 13. 5. 2005, ko je bilo že prepozno za pridelavo. Večina najetih površin je zaraščena z divjim šipkom in robido in več let neobdelana. Površine v B. prav tako zarašča goščavje in tako tudi na tem območju ne bi mogla biti nobena pridelava. Predstavnik Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS si je januarja 2006 ogledal sporna zemljišča in ugotovil, da površine niso bile obdelane. Navedeni Sklad je prekinil najemno pogodbo, tako, da je bila tožnica najemnik le 8 mesecev. Drugostopni organ je navedene ugovore zavrnil in svojo odločitev oprl na 4. odstavek 57. člena ZDoh-1, na podlagi katerega ima pravico uporabljati kmetijsko ali gozdno zemljišče fizična oseba, ki je na dan 30. junij leta, za katero se dohodek ugotavlja, vpisana v zemljiški knjigi oziroma v zemljiškem katastru kot lastnik, zakupnik ali imetnik pravice uporabe na podlagi drugega pravnega naslova. Na podlagi 1. odstavka 58. člena ZDoh-1 se dohodek iz osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti šteje potencialni tržni dohodek od pridelave na zemljiščih. Na podlagi 1. odstavka 59. člena ZDoh-1 je davčna osnova od potencialnih tržnih dohodkov iz 1. odstavka 58. člena ZDoh-1 katastrski dohodek, ugotovljen po predpisih o ugotavljanju katastrskega dohodka. Na podlagi 1. odstavka 123. člena ZDoh-1 se akontacija dohodnine od katastrskega dohodka izračuna in plača po stopnji 10 % od davčne osnove, če je skupni katastrski dohodek na posameznega zavezanca enak ali večji od 10 % povprečne plače v Republiki Sloveniji za preteklo leto in po stopnji 0 % od davčne osnove, če je skupni znesek katastrskega dohodka za posameznega zavezanca manjši od 10 % povprečne plače v Sloveniji za preteklo leto.

Na podlagi 1. odstavka 295. člena ZDavP-1 akontacijo dohodnine od katastrskega dohodka davčni organ ugotovi z odločbo na podlagi podatkov o katastrskem dohodku kmetijskih oziroma gozdnih zemljišč vpisanih v zemljiškem katastru, podatkov o davčnem zavezancu, ki je kot imetnik pravice uporabe kmetijskih in gozdnih zemljišč vpisan v zemljiški knjigi oziroma zemljiškem katastru ali davčnemu zavezancu, kot ugotovljenem dejanskem uporabniku kmetijskih gozdnih zemljišč ter podatkov o priznanih oprostitvah in znižanjih katastrskega dohodka, ki se priznajo za dobo več let, na dan 30. 6. 2005 za katero se akontacija dohodnine odmerja. Drugostopni organ je ugotovil, da je bila tožnici akontacija dohodnine od katastrskega dohodka za leto 2005 odmerjena v skladu z navedenimi predpisi. Tožnica je zavezanka za plačilo akontacije dohodnine od katastrskega dohodka, ker je kot fizična oseba lastnik oziroma uporabnik kmetijskih in gozdnih zemljišč, razvidnih iz obrazložitve izpodbijane odločbe. Zavezanec za akontacijo dohodnine od katastrskega dohodka je fizična oseba, ki je na dan 30. junija leta, za katero se dohodek ugotavlja vpisana v zemljiški knjigi. Glede na navedeno zakonodajo je tožnica zavezanka za plačilo akontacije dohodnine za leto 2005 za zemljišča katere lastnik oziroma uporabnik je bila na dan 30. 6. 2005. Dejstvo, da je bila zakupna pogodba v letu 2006 prekinjena, pa se bo upoštevalo pri odmeri obveznosti v naslednjem letu.

Tožnica se z odločitvijo obeh upravnih organov ne strinja in v tožbi izpodbija tako prvostopno kot drugostopno odločbo. Tožnica meni, da argumenti iz obrazložitve navedenih odločb kažejo, da je bilo tožnici neupravičeno odmerjena akontacija iz naslova katastrskega dohodka. Predlaga tudi odpis dolga iz naslova katastrskega dohodka. Tožnica smiselno sodišču predlaga, da izpodbijano odločbo odpravi in toženi stranki naloži, da ji povrne vsa vplačana sredstva z zamudnimi obrestmi in vso nastalo škodo.

Tožena stranka v odgovoru na tožbo navaja, da tožnica izpodbija prvostopno odločbo z dne 31. 12. 2005 v zadevi odmere obveznosti v zvezi z uporabo kmetijskih in gozdnih zemljišč za leto 2005. Tožena stranka sodišču predlaga zavrnitev tožbe iz razlogov razvidnih iz drugostopne odločbe.

Dne 1. 1. 2007 je pričel veljati Zakon o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 105/06, v nadaljevanju ZUS-1), ki v 13. členu določa, da lahko Upravno sodišče RS odloča v senatu ali po sodniku posamezniku, skladno z določbami tega zakona. Ker omenjena zadeva izpolnjuje pogoje iz 3. alineje 2. odstavka 13. člena ZUS-1, je sodišče odločilo po sodniku posamezniku.

Sodišče je o zadevi odločalo brez glavne obravnave, na podlagi določil 59. člena ZUS-1. Tožba ni utemeljena.

Po pregledu izpodbijane odločbe in upravnih spisov je sodišče ugotovilo, da je izpodbijana odločba pravilna in zakonita. Prvostopni in drugostopni organ sta za svojo odločitev navedla tudi prave in utemeljene razloge. Glede tožbenih ugovorov, ki so enaki pritožbenim, se sodišče sklicuje nanje in jih v sodbi ne ponavlja, v skladu z določbo 2. odstavka 71. člena ZUS-1. Med strankama ostaja sporno, ali je tožnica zavezanka za plačilo dohodnine iz naslova katastrskega dohodka za leto 2005, saj so bile zakupne pogodbe št. ... za sporna kmetijska zemljišča v k.o. B. razvezane na podlagi izjave o prekinitvi pogodbe z dne 9. 1. 2006. Sporna pa je tudi sama višina odmerjenega katastrskega dohodka. Med strankama ni sporno, da je bila navedena zakupna pogodba sklenjena dne 13. 5. 2005, saj tožnica tudi v tožbi sama izjavlja, da je od Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov RS prejela sporno zakupno pogodbo šele dne 13. 5. 2005. Na podlagi 4. odstavka 57. člena ZDoh-1 ima pravico uporabljati kmetijsko ali gozdno zemljišče fizična oseba, ki je na dan 30. junij leta, za katero se dohodek ugotavlja, vpisana v zemljiški knjigi oziroma v zemljiškem katastru kot lastnik, zakupnik ali imetnik pravice uporabe na podlagi drugega pravnega naslova. Med strankama pa ni sporno, da je bila predmetna zakupna pogodba sklenjena dne 13. 5. 2005 in je bila tako tožnica dne 30. 6. 2005 zakupnica spornega zemljišča. V skladu z navedenim je tako na podlagi določbe 57. člena ZDoh-1 tudi davčna zavezanka za plačilo dohodnine iz naslova katastrskega dohodka za zakupljeno zemljišče po zakupni pogodbi št. ...

V zvezi z višino odmerjenega katastrskega dohodka je davčni organ tožnici pravilno pojasnil, da se na podlagi 1. odstavka 123. člena ZDoh-1 akontacija dohodnine od katastrskega dohodka izračuna in plača po stopnji 10 % od davčne osnove, če je skupni katastrski dohodek na posameznega zavezanca enak ali večji od 10 % povprečne plače v Republiki Sloveniji za preteklo leto in po stopnji 0 % od davčne osnove, če je skupni znesek katastrskega dohodka za posameznega zavezanca manjši od 10 % povprečne plače v Sloveniji za preteklo leto. Akontacija dohodnine od katastrskega dohodka za leto 2005 je bila tožnici odmerjena v skladu z 1. odstavkom 123. člena ZDoh-1 ter 295, 297 in 298. člena ZDavP-1. Tudi po presoji sodišča je bil katastrski dohodek pravilno odmerjen. Na podlagi 1. odstavka 58. člena ZDoh-1 se dohodek iz osnovne kmetijske in osnovne gozdarske dejavnosti šteje potencialni tržni dohodek od pridelave na zemljiščih ne glede na to ali so predmetna zemljišča dejansko obdelana. Katastrski dohodek je kot potencialni tržni dohodek kmetijskih in gozdnih zemljišč na dan 30. 6. 2005 določen z lestvicami katastrskega dohodka (Uradni list SRS, št. 38/98, Uradni list RS, št. 110/99 in 129/03).

Glede predloga tožnice za odpis predmetnega davčnega dolga po sodišče pripominja, da je za odločanje o odlogu, odpisu, delnemu odpisu ali obročnem plačevanju davka na podlagi določbe 36. člena ZDavP-1 pristojen davčni organ, ki mora na podlagi 3. odstavka 36. člena ZDavP-1 odločiti o odlogu, odpisu ali delnemu odpisu v roku 30 dni od dneva prejema popolne vloge za odlog, odpis ali delni odpis.

Ker je izpodbijana odločba pravilna in zakonita, sodišče pa v postopku pred njeno izdajo tudi ni našlo nepravilnosti, na katere je dolžno paziti po uradni dolžnosti, je na podlagi 1. odstavka 63. člena ZUS-1, tožbo kot neutemeljeno zavrnilo.

Pravni pouk temelji na določbi 73. člena ZUS-1.