VSL sklep I Cp 2189/93
Datum: 1994-05-18T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:1994:I.CP.2189.93
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: vrnitev v prejšnje stanje
jedro: Stranka ne more predlagati vrnitev v prejšnje stanje, če je na narok zamudil njen pooblaščenec, sama pa je bila na naroku prisotna.

 
zveza: ZPP (1977) člen 117,  117.

## Jedro

Stranka ne more predlagati vrnitev v prejšnje stanje, če je na narok zamudil njen pooblaščenec, sama pa je bila na naroku prisotna.

## Izrek

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sklep prve stopnje.

## Obrazložitev

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrnilo predlog za vrnitev v prejšnje stanje.

Zoper ta sklep se pritožuje nasprotni udeleženec in opozarja, da je njegov pooblaščenec narok zamudil iz opravičenega razloga. Napotil se je v razpravno dvorano št. 4, kjer vselej potekajo naroki v nepravdnih zadevah, in ugotovil, da je prazna. Ker je bil čas letnih dopustov, je menil, da je narok odpadel, kot se je to zgodilo tudi v drugih zadevah tistega dne. Da je bila obravnava določena na kraju samem, je izvedel ob 12.30 uri, ko se je sodišče že vrnilo s terena.

Očitno je prezrl, da je bil narok opravljen na kraju samem. Če bi bil pooblaščenec navzoč na naroku, ne bi prišlo do sklenitve sodne poravnave, ki je vsekakor v škodo nasprotnega udeleženca.

Pritožba ni utemeljena.

Ne le, da pooblaščenec nasprotnega udeleženca naroka ni zamudil iz opravičenega vzroka. Nanj je bil pravilno in pravočasno vabljen, razen tega pa bi kot odvetnik moral vedeti, da se naroki v postopkih zaradi ureditve meje vselej opravljajo na kraju samem (134. čl. ZNP).

Predlog za vrnitev v prejšnje stanje je tudi nedovoljen (in bi ga moralo sodišče celo zavreči). Kajti nasprotni udeleženec se je udeležil naroka in na njem celo sklenil sodno poravnavo. Zato nikakor ni mogoče reči, da je zamudil narok ter zato izgubil pravico opraviti kako procesno dejanje. Sicer pa sklenitev sodne poravnave sploh ni vezana na določeno fazo postopka. Stranke jo lahko sklenejo kadarkoli, celo po tem, ko se postopek pravnomočno konča. In končno.

Sodne poravnave (predlagatelj želi s predlogom za vrnitev v prejšnje stanje doseči razveljavitev sodne poravnave) ni mogoče izpodbijati s pravnimi sredstvi v istem postopku, marveč kvečjemu s tožbo.

Pritožbeno sodišče je zato zavrnilo neutemeljeno pritožbo (to, da sodišče predloga ni zavrglo, marveč ga je zavrnilo, ne predstavlja uradoma upoštevne kršitve postopka) in potrdilo sklep prve stopnje (2. točka 380. čl. ZPP).