Up-286/96
Datum: 1998-07-16T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:1998:Up.286.96
vrsta: drugi akti
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: OdlUS VII, 230 | 16.07.1998
dokument: US19041
akt: Sodba Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 128/95 z dne 11.6.1996
resitev: razveljavitev ali odprava
izrek: Sodba Vrhovnega sodišča se razveljavi.

Zadeva se vrne Vrhovnemu sodišču v novo odločanje.
stavek: Sestavni del pravice do enakega varstva pravic pred sodiščem je, da revizijsko sodišče revizijske trditve in stališča obravnava, ovrednoti in v primeru zavrnitve obrazloži, zakaj ne vzdržijo.Ker je bila zaradi zmotne ugotovitve revizijskega sodišča o vsebini listinskega dokaza pritožniku v tem delu pravica iz 22. člena Ustave kršena, je Ustavno sodišče izpodbijano sodbo razveljavilo.
odlocitev: odločba
geslo: Enako varstvo pravic.
Delovni spor.
Prenehanje delovnega razmerja, kot disciplinski ukrep.
Sodna odločba, obrazložitev.
podlaga: Ustava, 22. čl.
Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 59. čl.
datum_vloge: 1996-10-15T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 1998-07-15T22:00:00.000Z

# Up-286/96

16.7.1998

## O D L O Č B A

Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi D. B. iz L. na seji dne 16. julija 1998

o d l o č i l o :

Sodba Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 128/95 z dne 11.6.1996 se razveljavi.

Zadeva se vrne Vrhovnemu sodišču v novo odločanje.

### O b r a z l o ž i t e v

### A.

Pritožnik pred sodiščema združenega dela ni uspel z zahtevo za razveljavitev sklepa disciplinskih organov o prenehanju delovnega razmerja kot disciplinskem ukrepu.

V reviziji, ki jo je vložil po prvem odstavku 73. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih (Uradni list RS, št. 19/94), vnovič zatrjuje predvsem, da mu ukrep ni bil izrečen za dejanje v okviru direktorjeve zahteve za uvedbo postopka, temveč da je disciplinska komisija samovoljno ugotovila še drugo kršitev, sodišče pa je nato ugotovilo samo to drugo kršitev in na podlagi tega zavrnilo njegovo zahtevo za varstvo pravic. Revident zatrjuje, da je s tem v njegovo škodo kršeno načelo objektivne identitete obtožbe in sodbe, in da je to bistvena kršitev določb kazenskega postopka, ki se analogno uporablja tudi v disciplinskem postopku.

V sodbi, s katero je zavrnilo revizijo, je Vrhovno sodišče ta očitek zavrnilo. Direktorjevo zahtevo za uvedbo disciplinskega postopka je razumelo tako, da iz nje smiselno izhaja tudi zahteva za uvedbo disciplinskega postopka zaradi druge kršitve. To razlago pa je utemeljilo na ugotovitvi, da je "po navedbah v zahtevi (pritožnikova) odsotnost z delovnega mesta trajala od pričetka nočne izmene do 23.40 ure".

Za to ugotovitev pritožnik trdi, da je neresnična. Ker zavrnilna sodba na pravkar obrazložen način temelji prav na njej, meni, da mu je z njo kršena med drugim pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave). Predlaga razveljavitev revizijske sodbe.

Ustavno sodišče je s sklepom 26.2.1998 ustavno pritožbo sprejelo v obravnavo in jo poslalo v odgovor Vrhovnemu sodišču. Slednje ni odgovorilo.

### B.

Ustavno sodišče je s preučitvijo zadeve spoznalo, da je že citirana ugotovitev revizijskega sodišča (da je "po navedbah v zahtevi odsotnost z delovnega mesta trajala od pričetka nočne izmene do 23.40 ure") zmotna. Direktorjeva zahteva se izrecno pa tudi posredno, to je glede na čas v njej navedenega dejanja (da je "prisostvoval in poskušal pomagati tovarišu... prehod čez ograjo") nanaša le na čas okrog 23.40 ure, niti izrecno niti posredno niti smiselno pa ne tudi na čas od 22. do 23.40, ki je konstitutivni del druge kršitve delovnih dolžnosti, namreč tiste, ki je po sodbah obeh sodišč združenega dela obveljala. Sodeč po obrazložitvi izpodbijane sodbe pa morda prav na tej zmotni ugotovitvi temelji presoja, da direktorjeva zahteva smiselno zajema tudi to drugo kršitev. Ni torej mogoče izključiti, da bi bila odločitev revizijskega sodišča drugačna, ko bi ne bilo omenjene ugotovitve. Vsekakor pa je zaradi nje revident ostal brez odgovora na svoje trditve in očitke, navedene v drugi točki te obrazložitve.

Pravica, da revizijsko sodišče revizijske trditve in stališča obravnava, jih ovrednoti in v primeru zavrnitve obrazloži, zakaj ne vzdržijo, je sestavni del pravice do enakega varstva pravic pred sodiščem. V obravnavanem primeru je bil iz že pojasnjenih razlogov pritožnik prikrajšan za obrazloženo sodno presojo o tem, kakšno pravno težo ima dejstvo, da direktorjeva zahteva za začetek disciplinskega postopka ne zajema časa, v katerem naj bi bil storil kršitev, ki v zahtevi prav tako ni navedena. S tem je bila kršena njegova pravica iz 22. člena Ustave, zato je bilo treba izpodbijano sodbo razveljaviti.

Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi 59. člena Zakona o ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94) v sestavi: namestnik predsednika mag. Matevž Krivic ter sodnici in sodniki dr. Miroslava Geč - Korošec, dr. Peter Jambrek, dr. Tone Jerovšek, Franc Testen, dr. Lojze Ude in dr. Dragica Wedam - Lukić. Odločbo je sprejelo soglasno.

Namestnik predsednika:

mag. Matevž Krivic