VSL sklep PRp 420/2013
Datum: 2013-05-29T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2013:PRP.420.2013
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Oddelek za prekrške
institut: uklonilni zapor - nadomestitev globe z nalogami v splošno korist in korist samoupravne skupnosti - vročanje - smiselna uporaba določb zakona, ki odreja splošni upravni postopek
jedro: Ker je storilec hkrati z ugovorom zoper sklep sodišča prve stopnje o določitvi uklonilnega zapora podal predlog za nadomestitev globe, nato pa se ni zglasil na koordinacijski sestanek na centru za socialno delo, je sodišče pravilno zavrnilo njegov ugovor kot neutemeljen.
zveza: ZP-1 člen 19, 19/7, 20, 67, 67/2, 202c/2, 202c/4.
    		  ZUP člen 87, 87/4.

## Jedro

Ker je storilec hkrati z ugovorom zoper sklep sodišča prve stopnje o določitvi uklonilnega zapora podal predlog za nadomestitev globe, nato pa se ni zglasil na koordinacijski sestanek na centru za socialno delo, je sodišče pravilno zavrnilo njegov ugovor kot neutemeljen.

## Izrek

I. Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

II. Storilca se oprosti sodne takse kot stroškov pritožbenega postopka.

## Obrazložitev

1. Z izpodbijanim sklepom je Okrajno sodišče v Ljubljani odločilo, da se ugovor storilca zoper sklep o določitvi uklonilnega zapora zavrne kot neutemeljen, vendar se postopek izvrševanja uklonilnega zapora ustavi in nadaljuje postopek prisilne izterjave globe; storilec pa je dolžan plačati sodno takso.

2. V pravočasni pritožbi storilec navaja, da se pritožuje na odločitev o zavrnitvi predloga za opravljanje del v splošno korist, ki ga je dal zaradi plačila globe po odločbi o prekršku 555005913833, ki je postala postala pravnomočna 24. 6. 2012. Uveljavlja, da sodišče zmotno navaja, da bi naj ga koordinatorka za izvajanje nadomestne kazni pozvala na razgovor 27. 3. 2013, na katerega se ni odzval in prav tako zmotno navaja, da naj bi mu vročevalec v hišnem predalčniku pustil o tem obvestilo. Gre za sprenevedanje, ali vročevalca ali koordinatorke, ker nikakršnega obvestila niti pošte ni prejel. Zmotna je zato navedba sodišča, da gre za njegovo neodzivanje na pošto in pomanjkanje interesa za nadomestitev globe, saj je kot prejemnik DSP in oče samohranilec zainteresiran, da globo odplača z delom v splošno korist, pred časom pa je tudi že oddelal globo v DU Tabor. Višje sodišče zato poziva, da razveljavi odločitev prvostopenjskega organa, prekliče nadaljevanje prisilne izterjave globe in mu omogoči opravljanje del v splošno korist kot način plačila izrečene globe.

3. Pritožba ni utemeljena.

4. Pritožbeno sodišče ne more slediti pritožbenim zatrjevanjem storilca, da ni prejel niti obvestila pošte, niti pisma v hišnem predalčniku, ker spisovno gradivo izkazuje drugače. Center za socialno delo (CSD) Ljubljana Šiška je 21. 3. 2013 obvestil Okrajno sodišče v Ljubljani, da se storilec ni odzval na vabilo na razgovor o izbiri ustrezne izvajalske organizacije; dopisu pa je priložena tudi kopija vročilnice vabila. Že prvostopno sodišče v razlogih izpodbijanega sklepa navaja, da je bilo vabilo storilcu vročeno skladno z določili Zakona o splošnem upravnem postopku (ZUP) in to ugotavlja tudi pritožbeno sodišče. Vročilnica namreč izkazuje, da je bila 11. 1. 2013 poizkušana vročitev priporočenega pisma in ker se osebna vročitev ni dala opraviti, lahko navedeno pismo osebno prevzame v roku 15 dni, ki začne teči od 12. 1. 2013; na hrbtni strani pa je bilo tudi opozorilo, da če pisma ne bo prevzel v navedenem 15-dnevnem roku, se po četrtem odstavku 87. člena ZUP šteje, da je vročitev opravljena z dnem preteka tega roka in je bilo nato pismo tudi fizično vloženo v hišnem predalčnik 28. 1. 2013 ob 8.20 uri. Vročilnico je izpolnil vročevalec, ki s svojim podpisom jamči pravilnost zapisanega, zato pritožbeno sodišče ne dvomi, da je postopek vročanja vabila storilcu potekal na način, kot ga izkazuje vročilnica in ki je skladen z določili ZUP, ki se glede vročanja pisanj glede na drugi odstavek 67. člena Zakona o prekrških (ZP-1) uporabljajo tudi v postopku o prekršku. Iz vročilnice je še razvidno, da je bila vročitev opravljena na naslovu x., pri čemer tudi register ZZZS izkazuje za storilca enak naslov od 29. 9. 2011 dalje in storilec ne izkaže, da bi spremenil naslov za vročanje ali na upravni enoti prijavil drugi naslov. V vabilu (list. št. 35) je bil storilec pozvan na razgovor na CSD Ljubljana Šiška v sredo, 27. 2. 2013 med 8.30 do 11.30 ali 13.00 do 16.00 uro v pisarni CSD Ljubljana Šiška in opozorjen, da bodo v primeru neodziva obvestili sodišče, ki lahko v tem primeru odloči, da se njegov predlog za nadomestitev globe šteje za umaknjenega (četrti odstavek 202.c člena ZP-1) ter odredi, da se uklonilni zapor izvrši oziroma globa prisilno izterja (sedmi odstavek 19. člena ZP-1). Ker se storilec na koordinacijski sestanek navedenega dne ni zglasil, kljub pravilno opravljeni vročitvi vabila glede na določila ZUP, je prvostopno sodišče v skladu z določilom četrtega odstavka 202.c člena ZP-1 štelo, da je umaknil predlog za nadomestitev globe. Predlog torej ni dovoljen, zato bi ga sodišče (če bi samostojno o njem odločalo) po drugem odstavku 202.c člena ZP-1 zavrglo s sklepom. Ker pa je odločalo o predlogu, ki ga je storilec podal hkrati z ugovorom proti sklepu o določitvi uklonilnega zapora, je prvostopno sodišče po odločitvi o predlogu o nadomestitvi globe z nalogami v splošno korist ali v korist samoupravne lokalne skupnosti ugovor storilca proti sklepu o določitvi uklonilnega zapora zavrnilo kot neutemeljen. Pritožbeno sodišče zato ugotavlja, da je odločitev prvostopnega sodišča (pod I. točko izreka izpodbijanega sklepa) pravilna in zakonita glede na spisovno gradivo, medtem ko pritožba storilca z navedbami, da obvestila oziroma vabila ni prejel in brez vsakršnih dokazil o tem, ne more biti uspešna. Pritožbene navedbe zato niso vzbudile dvoma o pravilnost odločitve sodišča prve stopnje glede prve odločitve in tudi vseh nadaljnjih, ki so s tem povezane. Če sodišče zavrne ugovor, postane sklep o določitvi uklonilnega zapora pravnomočen in storilcu se pošlje poziv za nastop uklonilnega zapora. V konkretnem primeru pa je prvostopno sodišče upoštevalo, da je prav zaradi osebnih in premoženjskih razmer storilca (ki pa se niso izboljšale) odločilo, da se mu plačilo globe nadomesti z deli in nalogami v splošno korist in drugačna odločitev ne bi bila skladna z namenom uklonilnega zapora ter je tako (storilcu bolj prijazno) odločilo, da nadaljuje s postopkom prisilne izterjave globe. Ker je taka odločitev tudi skladna z zakonodajo (20. člen ZP-1), višje sodišče ugotavlja, da je odločitev pravilna in zakonita ter tako storilcu ne bo potrebno prestati uklonilnega zapora, temveč se bo izvedel postopek prisilne izterjave globe. Dodatno je storilcu potrebno pojasniti, da o predlogu za nadomestitev globe glede na določila 202.c člena ZP-1 ni mogoče odločati večkrat, zato so brezpredmetne pritožbene navedbe storilca, naj se mu omogoči opravljanja dela v splošno korist kot način plačila izrečene globe.

5. Glede na navedeno je pritožbeno sodišče po določili tretjega odstavka 163. člena v zvezi s 168. členom ZP-1 zavrnilo pritožbo storilca kot neutemeljeno in je potrdilo izpodbijani sklep v vseh točkah.

6. Po prvem odstavku 147. člena ZP-1 o plačilu stroškov, ki nastanejo pri višjem sodišču, odloča dokončno to sodišče v skladu z določbami 143. do 146. člena tega zakona. Tako je višje sodišče skladno z določbo petega odstavka 144. člena glede sodne takse kot stroškov pritožbenega postopka odločilo, da se storilca oprosti plačila sodne takse za pritožbeni del postopka, ker meni, da bi bilo zaradi plačila teh stroškov lahko ogroženo vzdrževanje storilca ali sina, ki glede na obvestilo upravne enote (priloga C1) živi v skupnem gospodinjstvu s storilcem.