U-I-218/16
Datum: 2017-10-26T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2017:U.I.218.16
vrsta: zakon
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: Neobjavljeno | 26.10.2017
dokument: US31205
akt: Zakon o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12 in 19/15) (ZDT-1), 219. in 185. čl.
resitev: zavrženje
izrek: Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 219. in 185. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12 in 19/15) se zavrže.
stavek: Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
podlaga: Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
vlagatelj: Zlatan Kudić, Ljubljana
datum_vloge: 2016-12-08T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2017-10-25T22:00:00.000Z

# U-I-218/16-14

26. 10. 2017

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Zlatana Kudića, Ljubljana, na seji 26. oktobra 2017

### **sklenilo:**

**Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti 219. in 185. člena Zakona o državnem tožilstvu (Uradni list RS, št. 58/11, 47/12 in 19/15) se zavrže.**

### OBRAZLOŽITEV

Pobudnik izpodbija 219. in 185. člen Zakona o državnem tožilstvu (v nadaljevanju ZDT-1). Zatrjuje, da Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije (v nadaljevanju SDT) ni bilo ustanovljeno z zakonom (konkretneje ne z 219. in ne s 185. členom ZDT-1) in da je zato delovanje SDT nezakonito ter v nasprotju z načelom pravne države (2. člen Ustave), načelom delitve oblasti (drugi odstavek 3. člena Ustave) in 135. členom Ustave, ki določa, da državni tožilec vlaga in zastopa kazenske obtožbe in ima druge z zakonom določene pristojnosti ter da ureditev in pristojnosti državnih tožilstev določa zakon. Svoj pravni interes za vložitev pobude pobudnik utemeljuje s tem, da je SDT zoper njega zahtevalo uvedbo dveh kazenskih postopkov, ki sta bila nato združena v en kazenski postopek, ki se vodi pred Okrožnim sodiščem v Ljubljani pod opravilno številko X K 60007/2011 ter še ni zaključen. Pobudnik naj bi bil torej v kazenskem postopku na podlagi zahtev za preiskavo in obtožnic, ki jih je vložilo SDT, to pa naj ne bi bilo ustanovljeno z zakonom in naj bi delovalo v nasprotju z zakonom in Ustavo, kar po mnenju pobudnika pomeni, da kazenska postopka nista bila uvedena na podlagi zahteve upravičenega tožilca iz 19. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/12 – uradno prečiščeno besedilo, 47/13 in 87/14 – ZKP). Pobudnik izrecno navaja, da zakonitosti samega kazenskega postopka ne izpodbija, ker še niso podani pogoji za vložitev ustavne pritožbe.

Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.

Izpodbijane določbe ne učinkujejo neposredno. V takšnih primerih se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2). Pobudnik navaja, da je Okrožno sodišče v Ljubljani, pred katerim teče kazenski postopek zoper njega, ki je bil uveden na podlagi zahteve SDT, s posebno vlogo že opozoril, da SDT ni bilo ustanovljeno z zakonom, in predlagal, da sodišče obe obtožnici zavrže in kazenski postopek zoper njega ustavi, vendar ni dobil nobenega odgovora sodišča. To ne pomeni, da je s tem že podan njegov pravni interes za pobudo, kot si to razlaga pobudnik. Kot izhaja iz pobudnikovih navedb, kazenski postopek pred sodiščem prve stopnje še ni končan, kar pomeni, da ima pobudnik v kazenskem postopku na voljo še vsa redna in izredna pravna sredstva zoper končno odločitev, v katerih bo lahko uveljavljal tudi svoje ugovore v zvezi s protiustavnostjo izpodbijanih določb zakona. Sodišča, ki so pri odločanju vezana na Ustavo in zakon (125. člen Ustave), morajo skladno z 22. členom Ustave takšne ugovore pobudnika bodisi argumentirano zavrniti bodisi, če se z njimi strinjajo, po 156. členu Ustave prekiniti postopek in začeti postopek za oceno njihove ustavnosti pred Ustavnim sodiščem. Šele po izčrpanju vseh pravnih sredstev (tudi po vsebini) zoper posamični akt, oprt na domnevno protiustavne določbe, izdan v kazenskem postopku, bo lahko pobudnik skupaj z ustavno pritožbo zoper posamični akt, s katerim je bilo odločeno o njegovi pravici, obveznosti ali pravni koristi, vložil tudi pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti določb zakona.

Ker pobudnik glede na navedeno ne izkazuje pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti izpodbijanih zakonskih določb, je Ustavno sodišče njegovo pobudo zavrglo. Glede na takšno odločitev Ustavnemu sodišču ni bilo treba odločati o pobudnikovemu predlogu za začasno zadržanje nadaljevanja kazenskega postopka in izdaje sodbe v navedeni kazenski zadevi.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.

dr. Jadranka Sovdat
Predsednica