Up-393/03
Datum: 2004-11-16T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2004:Up.393.03
vrsta: posamični akt
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 16.11.2004
dokument: US24031
akt: Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 790/99-6 z dne 26. 3. 2003
resitev: zavrženje
izrek: Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 790/99-6 z dne 26. 3. 2003 se zavrže.
stavek: Ker je bila odločba o imenovanju za notarko že izvršena, iz narave stvari izhaja, da morebitna ugoditev ustavni pritožbi ne bi mogla vplivati na veljavnost tega imenovanja. To pa hkrati pomeni, da morebitna ugoditev ustavni pritožbi ne bi izboljšala pritožnikovega pravnega položaja. Glede na navedeno pritožnik ne izkazuje pravnega interesa za ustavno pritožbo, zato jo je Ustavno sodišče zavrglo.
odlocitev: sklep
geslo: 1.4.52.2 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Pravni interes za vložitev ustavne pritožbe.

1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
podlaga: Člen 50.1, 55.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
datum_vloge: 2003-06-08T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2004-11-15T23:00:00.000Z

# Up-393/03-8

16. 11. 2004

# SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. A. iz Ž. na seji senata dne 26. oktobra 2004 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)

sklenilo:

Ustavna pritožba A. A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 790/99-6 z dne 26. 3. 2003 se zavrže.

## OBRAZLOŽITEV

### A.

Ustavni pritožnik izpodbija sodbo Vrhovnega sodišča, s katero je to zavrnilo njegovo pritožbo v upravnem sporu in potrdilo sodbo Upravnega sodišča, Oddelka v Mariboru, št. U 3101/97-38 z dne 17. 6. 1999, s katero je Upravno sodišče zavrnilo njegovo tožbo zoper odločbo Ministra za pravosodje št. 041-2/95 z dne 24. 12. 1997 o imenovanju B. B. za notarko na notarsko mesto v Z.

V ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 14., 15., 22. in 23. člena Ustave ter predlaga Ustavnemu sodišču, naj odpravi izpodbijano sodbo Vrhovnega sodišča ter ugotovi, da Vrhovno sodišče o njegovi pritožbi zoper sodbo Upravnega sodišča ni odločilo v razumnem roku.

### B.

Po prvem odstavku 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži pri Ustavnem sodišču ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica in temeljna svoboščina. Eden od pogojev za vložitev ustavne pritožbe je izkazan pravni interes. Po ustaljeni ustavnosodni presoji mora namreč vsakdo, ki zahteva sodno varstvo svojih pravic in pravnih interesov, izkazati pravni interes: kot verjetno mora izkazati, da bi ugoditev njegovi zahtevi pomenila zanj določeno pravno korist (izboljšanje pravnega položaja), ki je brez tega ne bi mogel doseči.

Pritožnik z ustavno pritožbo izpodbija sodbo Vrhovnega sodišča, izdano v upravnem sporu o zakonitosti odločbe o imenovanju B. B. za notarko na notarsko mesto v Z. Iz Uradnega lista RS, št. 13/1998 izhaja, da je B. B. dne 1. 3. 1998 že začela s poslovanjem.[1] Ker je bila odločba o imenovanju za notarko že izvršena, iz narave stvari izhaja, da morebitna ugoditev ustavni pritožbi ne bi mogla vplivati na veljavnost tega imenovanja. To pa hkrati pomeni, da morebitna ugoditev ustavni pritožbi ne bi izboljšala pritožnikovega pravnega položaja. Ker v času odločanja v obravnavani zadevi še ni veljal Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o notariatu (Uradni list RS, št. 73/04 - ZN-C), po katerem se postopek imenovanja na prosto notarsko mesto prekine do pravnomočnosti sodne odločbe, ampak je postala odločba o imenovanju izvršljiva takoj (z vročitvijo), bi si pritožnik svoj pravni položaj lahko zavaroval le, če bi že v postopku odločanja v upravnem sporu dosegel začasno zadržanje izvršitve odločbe o imenovanju. Glede na navedeno pritožnik ne izkazuje pravnega interesa za ustavno pritožbo. Ustavno sodišče jo je zato zavrglo.

Pritožnik zatrjuje tudi, da mu je bila v sodnem postopku kršena pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja iz prvega odstavka 23. člena Ustave. Ker je sodni postopek, v katerem naj bi bila kršena pravica do sojenja brez nepotrebnega odlašanja po 23. členu Ustave, že končan, kršitve te pravice v tem postopku ni več mogoče odpraviti. Povračilo morebitne škode, ki bi bila storjena s kršitvijo ustavnih pravic, lahko prizadeta stranka zahteva v postopku pred pristojnim sodiščem (26. člen Ustave). Ker navedene oblike pravnega varstva pritožnik ni izčrpal, ustavna pritožba tudi v tem delu ni dopustna.

### C.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prvega odstavka 55. člena v zvezi s prvim odstavkom 50. člena ZUstS v sestavi: podpredsednik senata Lojze Janko ter člana dr. Janez Čebulj in dr. Zvonko Fišer. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča, razen sodnici Modrijanovi in sodniku Tratniku, ki sta izločena. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.

Namestnik predsednice

Lojze Janko

# Opomba

[^[1]]: Po določbi 17. člena Zakona o notariatu (Uradni list RS, št. 13/94 in nasl. - ZN) Notarska zbornica Slovenije določi in objavi datum nastopa poslovanja notarja v Uradnem listu Republike Slovenije, potem ko prejme kopijo zapisnika o prisegi notarja.