VSL Sklep II Ip 2470/2018
Datum: 2018-11-16T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2018:II.IP.2470.2018
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Izvršilni oddelek
institut: izvršba na nepremičnino - dom dolžnika - predlog dolžnika za odlog izvršbe - mnenje Centra za socialno delo (CSD) - absolutna bistvena kršitev določb postopka - kršitev načela kontradiktornosti postopka - pomanjkljiva obrazložitev sklepa - zmotna oziroma nepopolna ugotovitev dejanskega stanja - odpoved pooblastila odvetniku postavljenemu po odločbi o brezplačni pravni pomoči - neupoštevanje vloge - seznanitev s pisanjem - opustitev vročitve - pravica do izjave v postopku - novela ZIZ-L - posebne okoliščine - pravni položaj upnikov - prijavljeno stalno prebivališče - izpodbojna zakonska domneva - prazna stanovanjska hiša - vrednost terjatve - vrnitev zadeve v nov postopek
jedro: Upnikoma pred izdajo izpodbijanega sklepa ni bila dana možnost seznanitve s predlogom dolžnice za odlog izvršbe in z obrazloženim mnenjem CSD ter možnost izjave do navedenih pisanj, čeprav je odločitev o odlogu izvršbe oprta na določbo petega odstavka 71. člena ZIZ, v skladu s katero je treba upoštevati tudi položaj in posledice, ki zaradi odloga izvršbe lahko nastanejo upniku.

Osnovna predpostavka za odlog izvršbe na podlagi četrtega do šestega odstavka 71. člena ZIZ je okoliščina, da stanovanje ali stanovanjska hiša predstavlja dolžnikov dom, to pa ne more biti stanovanje ali stanovanjska hiša, kjer dolžnik dejansko ne živi. Gola stavba, v kateri sploh ni mogoče prebivati, ne more predstavljati dolžnikovega doma.
zveza: ZIZ člen 71, 71/4, 71/5, 71/6. ZPP člen 339, 339/2, 339/2-8, 339/2-14, 354, 354/1, 355, 355/1, 360, 360/1

## Jedro

Upnikoma pred izdajo izpodbijanega sklepa ni bila dana možnost seznanitve s predlogom dolžnice za odlog izvršbe in z obrazloženim mnenjem CSD ter možnost izjave do navedenih pisanj, čeprav je odločitev o odlogu izvršbe oprta na določbo petega odstavka 71. člena ZIZ, v skladu s katero je treba upoštevati tudi položaj in posledice, ki zaradi odloga izvršbe lahko nastanejo upniku.

Osnovna predpostavka za odlog izvršbe na podlagi četrtega do šestega odstavka 71. člena ZIZ je okoliščina, da stanovanje ali stanovanjska hiša predstavlja dolžnikov dom, to pa ne more biti stanovanje ali stanovanjska hiša, kjer dolžnik dejansko ne živi. Gola stavba, v kateri sploh ni mogoče prebivati, ne more predstavljati dolžnikovega doma.

## Izrek

I. Pritožbi se ugodi in se izpodbijani sklep razveljavi ter zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

II. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se pridrži za končno odločbo.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom odložilo izvršbo na nepremičnino do 22. 3. 2019. 2. Zoper ta sklep je upnik A. d.d. po pooblaščeni odvetniški družbi vložil pravočasno pritožbo. Sklep izpodbija v celoti in iz vseh pritožbenih razlogov po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP) v zvezi z določbo 15. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju: ZIZ). Višjemu sodišču predlaga, naj izpodbijani sklep spremeni tako, da predlog dolžnice za odlog izvršbe z dne 13. 4. 2018 zavrne kot neutemeljen, oziroma podredno, naj izpodbijani sklep razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje prvostopenjskemu sodišču, v obeh primerih pa naj dolžnici naloži povrnitev njegovih pritožbenih stroškov v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi.

3. Dolžnica je vložila tri odgovore na pritožbo, od tega dva po pooblaščencih in enega sama.

4. Odgovora na pritožbo dolžnice, vloženega dne 4. 7. 2018 s strani Odvetniške družbe F. o.p., d.o.o., višje sodišče v skladu z dopisom dolžnice z dne 17. 8. 2018 in glede na odločbo Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 114/2017 z dne 3. 7. 2018 ni upoštevalo. Z dopisom z dne 17. 8. 2018 je namreč dolžnica sodišče obvestila, da je z dnem 4. 7. 2018 Odvetniški družbi F. o.p., d.o.o. odpovedala pooblastilo o zastopanju ter da je bil odgovor na pritožbo s strani te odvetniške družbe dne 4. 7. 2018 vložen brez njene vednosti, zaradi česar je želela, naj se odgovor na pritožbo zavrže oziroma ne upošteva. Odločba Okrožnega sodišča v Ljubljani Bpp 114/2017 z dne 3. 7. 2018, ki se nahaja v spisu (red. št. 162), navedeno potrjuje, saj je bil odvetnik G. s to odločbo razrešen izvajanja brezplačne pravne pomoči za dolžnico, namesto njega pa je bil za izvajanje odobrene brezplačne pravne pomoči določen odvetnik K. iz Odvetniške pisarne H. 5. V odgovoru na pritožbo, ki ga je vložila sama, brez pooblaščencev, dolžnica višjemu sodišču predlaga, naj pritožbo zavrne kot neutemeljeno in izpodbijani sklep obdrži v veljavi, pritožniku pa naloži povračilo stroškov odgovora na pritožbo (navedenih stroškov sicer ne specificira).

6. V odgovoru na pritožbo, vloženem po Odvetniški pisarni H., dolžnica višjemu sodišču predlaga, naj upnikovo pritožbo v celoti zavrne in v celoti obdrži v veljavi sklep sodišča prve stopnje, upniku pa naloži v plačilo stroške tega pritožbenega postopka z zakonskimi zamudnimi obrestmi (pri čemer navedene stroške specificira).

7. Pritožba je utemeljena.

8. Pritožnik sodišču prve stopnje neutemeljeno očita absolutno bistveno kršitev določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ iz razloga, ker mu izpodbijani sklep ni bil vročen skupaj s predlogom dolžnice za odlog izvršbe in z obrazloženim mnenjem Centra za socialno delo (v nadaljevanju: CSD) z dne 4. 5. 2018. Z opustitvijo vročitve navedenih pisanj upniku ni bilo onemogočeno, da se seznani s konkretnimi razlogi za odlog izvršbe in sprejme informirano odločitev glede vložitve pritožbe zoper izpodbijani sklep, kajti iz njegovih pritožbenih navedb in podatkov spisa je razvidno, da se je z navedenima pisanjema lahko seznanil z vpogledom v spis na zadnji dan pritožbenega roka (30. 5. 2018), konec tega dne pa je tudi vložil obravnavano pritožbo.

9. Je pa očitana absolutna bistvena kršitev določb postopka iz 8. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ v konkretnem primeru podana iz razloga, ker pritožnik utemeljeno opozarja, da mu sodišče prve stopnje (enako kot tudi upniku B. d.o.o.) pred izdajo izpodbijanega sklepa ni dalo možnosti seznanitve s predlogom dolžnice za odlog izvršbe in z obrazloženim mnenjem CSD z dne 4. 5. 2018 ter možnosti izjave do navedenih pisanj, čeprav je odločitev v izpodbijanem sklepu oprlo na določbo petega odstavka 71. člena ZIZ, v skladu s katero je treba pri odločitvi o odlogu izvršbe na nepremičnino za primeren čas nad 6 meseci upoštevati tudi položaj in posledice, ki zaradi odloga izvršbe lahko nastanejo upniku (več upnikom). Kot pravilno opozarja pritožnik, je sodišče prve stopnje z opustitvijo navedenega postopanja nedovoljeno poseglo v njegov interes, da v postopku izvršbe doseže čimprejšnje poplačilo.

10. V zvezi z navedenim postopanjem sodišča, ki ni v celoti upoštevalo določbe petega odstavka 71. člena ZIZ, gre nadalje ugotoviti tudi obstoj absolutne bistvene kršitve določb postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, saj obrazložitev izpodbijanega sklepa ne vsebuje opredelitve glede več pomembnih okoliščin v zvezi s položajem upnika/upnikov. Višje sodišče ugotavlja, da je izpodbijana odločitev v tem pogledu arbitrarna, saj povsem zanemarja položaj pritožnika in upnika B. d.o.o. (ta se sicer zoper izpodbijani sklep ni pritožil). Izpodbijani sklep namreč ne vsebuje razlogov glede (ne)upoštevanja samega poteka in trajanja predmetnega in vodilnega izvršilnega postopka I 3776/2005 pred istim sodiščem, glede (ne)obstoja konkretiziranih posebnih okoliščin na strani dolžnice za odlog izvršbe nad 6 mesecev, glede relativno nizke skupne vrednosti izterjevanih terjatev (manj kot 10.000,00 EUR) v primerjavi s skupno ocenjeno vrednostjo nepremičnin (na dan cenitve 28. 6. 2014 ta znaša 214.300,00 EUR oziroma je bil dolžničin nesporni solastniški delež do 3/4 ocenjen na 160.725,00 EUR), glede zaključka o dolžničini sposobnosti poplačati vse dolgove v nadaljnjih 8 mesecih ter glede nastanka nenadomestljive oziroma težko nadomestljive škode, če bi se izkazalo, da je dolžnica izključna lastnica obeh nepremičnin v tem postopku (torej tudi lastnica preostalega solastniškega deleža nepremičnin do 1/4), ki sta po podatkih zemljiške knjige ne glede na pravnomočno sodbo in sklep Okrožnega sodišča v Ljubljani II P 878/2014 z dne 5. 10. 2015 še vedno v solasti hipotekarnega dolžnika M. M.). O vseh navedenih okoliščinah bi izpodbijani sklep moral vsebovati določne, jasne, skladne in prepričljive razloge, ki bi višjemu sodišču omogočali preizkus njegove pravilnosti in zakonitosti.

11. Nenazadnje pa višje sodišče pritrjuje tudi pritožbeni kritiki glede zmotne oziroma nepopolne ugotovitve dejanskega stanja v zvezi z ugotovitvijo sodišča, da predmetni nepremičnini predstavljata dolžničin dom. Če pustimo ob strani dejstvo, da zatrjevani "dom" po podatkih GURS stoji le na eni od dveh nepremičnin (odlog izvršbe pa je bil glede na izrek izpodbijanega sklepa očitno dovoljen v zvezi z obema nepremičninama), podatki spisa do izdaje izpodbijanega sklepa (pri čemer gre zlasti izpostaviti cenilno poročilo sodne cenilke C. C. z dne 28. 6. 2014 in poročilo izvršitelja D. D. z dne 29. 3. 2017 (priloga A4)) ter mnenje CSD z dne 31. 5. 2018 (red št. 158), ki je bilo v spis vloženo po izdaji izpodbijanega sklepa, kažejo na to, da gola stavba na nepremičnini z ID znakom parcela X 1 dejansko ne more predstavljati doma dolžnice v smislu določb četrtega do šestega odstavka 71. člena ZIZ, saj ne gre za stanovanjsko hišo, v kateri bi sploh bilo mogoče prebivati oziroma v kateri bi dolžnica dejansko prebivala. Iz mnenja CSD z dne 31. 5. 2018, ki je bilo pripravljeno po dejanskem ogledu nepremičnin dne 29. 5. 2018 na kraju samem in v spis vloženo šele po izdaji izpodbijanega sklepa (18. 5. 2018), namreč izhaja, da je celotna hiša brez oken, vrat, vode in elektrike ter da je v pritličju, kjer naj bi dolžnica bivala, polno smeti, raznih predmetov, plesnivih fekalij in injekcijskih igel, vstop v prostor pa je zaradi številnih nametanih predmetov otežkočen.

12. V primeru upoštevanja tega kasnejšega mnenja CSD (z dne 31. 5. 2018) in ne njegovega predhodnega mnenja z dne 4. 5. 2018, predlogu dolžnice za odlog izvršbe z dne 13. 4. 2018 in njegovim dopolnitvam z dne 4. 5. 2018 in z dne 7. 5. 2018 na podlagi določb četrtega do šestega odstavka 71. člena ZIZ nikakor ne bo mogoče ugoditi. Osnovna predpostavka za odlog izvršbe po navedenih določbah je namreč ravno okoliščina, da gre za izvršbo na stanovanje ali stanovanjsko hišo, ki je dolžnikov dom, to pa po oceni višjega sodišča ne more biti stanovanje ali stanovanjska hiša, v kateri dolžnik dejansko ne živi. Domneva iz zadnjega stavka četrtega odstavka 71. člena ZIZ, po kateri je dolžnikov dom stanovanje ali stanovanjska hiša, kjer ima dolžnik prijavljeno stalno prebivališče, namreč ni neizpodbojna (to bi moralo biti v zakonu izrecno določeno), poleg tega pa bi bila takšna razlaga zakona tudi v nasprotju z namenom novele ZIZ-L, ki je uzakonila določila četrtega do šestega odstavka 71. člena ZIZ.1

13. Zaradi ugotovljenih absolutnih bistvenih kršitev določb postopka ter zaradi zmotno oziroma nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja je višje sodišče pritožbi upnika ugodilo in izpodbijani sklep razveljavilo ter zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek, do ostalih uveljavljenih pritožbenih razlogov pa se ni opredeljevalo vsebinsko (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Za razveljavitev izpodbijanega sklepa in vrnitev zadeve v nov postopek se je višje sodišče odločilo, ker ugotavlja, da glede na naravo stvari in okoliščine primera sámo ne more odpraviti ugotovljenih kršitev postopka oziroma dopolniti postopka (do vseh pravno pomembnih dejstev in do novega mnenja CSD z dne 31. 5. 2018 se je kot prvo dolžno opredeliti sodišče prve stopnje, še prej pa je dolžno s predlogom za odlog izvršbe in novim mnenjem CSD seznaniti vse upnike in jim dati možnost izjave do teh pisanj), obenem pa ocenjuje, da zaradi vrnitve zadeve v ponovno odločanje nobena od strank ne bo utrpela hujše kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja (prvi odstavek 354. člena in prvi odstavek 355. člena, oba v zvezi s 366. členom ZPP, in 3. točka 365. člena ZPP, vsi v zvezi s 15. členom ZIZ).

14. Odločitev o stroških pritožbenega postopka se zaradi razveljavitve izpodbijanega sklepa pridrži za končno odločbo (tretji odstavek 165. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

15. Pred ponovnim odločanjem o dolžničinem predlogu za odlog izvršbe z dne 13. 4. 2018 z dopolnitvama z dne 4. 5. 2018 in z dne 7. 5. 2018 naj sodišče prve stopnje poskrbi, da bodo te dolžničine vloge vročene v izjavo vsem upnikom, ki bi jim morale biti vročene, enako pa velja tudi za mnenje CSD z dne 31. 5. 2018, ki ga mora vročiti v izjasnitev tudi dolžnici. Ob odločanju o dolžničinem predlogu za odlog izvršbe z dne 13. 4. 2018 naj se sodišče prve stopnje opredeli do vseh navedb dolžnice in upnikov v zvezi z odlogom izvršbe po vseh možnih zakonskih podlagah v 71. členu ZIZ ter navede jasne, logične in prepričljive razloge za svojo odločitev, pri čemer naj upošteva, da zatrjevani "dom" dolžnice glede na podatke GURS stoji le na eni od dveh nepremičnin (z ID znakom parcela X 1). Upošteva naj tudi aktualno lastništvo nepremičnin po podatkih zemljiške knjige in se ustrezno opredeli do dolžničine navedbe, da je v pristopni zadevi I 4314/2016 vložila ugovor tretje. Glede na sprejeto odločitev o predlogu za odlog izvršbe naj sodišče prve stopnje nato odloči še o vseh stroških postopka v zvezi s tem predlogom, vključno s stroški, priglašenimi v predmetnem pritožbenem postopku.

1 Odlog izvršbe po določbah četrtega in petega odstavka 71. člena ZIZ je namenjen dejansko socialno in bivanjsko ogroženim dolžnikom, to je tistim, ki jim zaradi poplačila dolga nizke vrednosti grozi (nepotrebna) prodaja nepremičnine, ki predstavlja njihov dom in edino možnost prebivanja, njihov dolg pa bi bil ob podpori socialne mreže (sorodnikov, prijateljev, sosedov) in humanitarnih organizacij lahko poplačan. - Takšna situacija torej ne more biti podana v primeru obstoja naslednjih okoliščin: - dolžnikov (preostali) dolg do upnika/upnikov absolutno gledano sploh ni nizek in ga je dolžnik upniku/upnikom celo zmožen poplač(ev)ati sam, - ugotovljena vrednost nepremičnine, ki predstavlja dolžnikov dom, je absolutno gledano zelo visoka, - iz podatkov spisa in iz dolžnikovih navedb ne izhaja, da bi mu zaradi oprave izvršbe na navedeno nepremičnino grozilo, da postane t.i. "socialni problem“, ker bi skupaj z družinskimi člani ostal brez strehe nad glavo (če dejansko že živi brez lastne strehe nad glavo (npr. pri prijateljih, sorodnikih ali najema neko drugo stanovanje), vendar pa je za njegovo bivanje poskrbljeno).