U-I-267/20
Datum: 2020-09-01T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2020:U.I.267.20
vrsta: podzakonski akt
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: Neobjavljeno | 01.09.2020
dokument: US32481
akt: Uredba o državnem prostorskem načrtu za državno cesto od priključka Šentrupert na avtocesti A1 Šentilj–Koper do priključka Velenje jug (Uradni list RS, št. 3/17)
resitev: zavrženje
izrek: Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Uredbe o državnem prostorskem načrtu za državno cesto od priključka Šentrupert na avtocesti A1 Šentilj–Koper do priključka Velenje jug (Uradni list RS, št. 3/17) se zavrže.
stavek: Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
podlaga: Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
vlagatelj: Martin Likeb in drugi, Šmartno ob Paki
datum_vloge: 2020-06-22T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2020-08-31T22:00:00.000Z

# U-I-267/20-9

1. 9. 2020

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Martina Likeba, Šmartno ob Paki, in drugih, na seji 1. septembra 2020

#### sklenilo:

**Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti Uredbe o državnem prostorskem načrtu za državno cesto od priključka Šentrupert na avtocesti A1 Šentilj–Koper do priključka Velenje jug (Uradni list RS, št. 3/17) se zavrže.**

## OBRAZLOŽITEV

Pobudniki izpodbijajo Uredbo o državnem prostorskem načrtu za državno cesto od priključka Šentrupert na avtocesti A1 Šentilj–Koper do priključka Velenje jug (v nadaljevanju Uredba), s katero država načrtuje izgradnjo dela t. i. tretje razvojne osi. Zatrjujejo neskladje z drugim odstavkom 14. člena, 23., 25. in 33. členom Ustave. Navajajo, da so lastniki zemljišč, ki ležijo na območju izpodbijanega državnega prostorskega načrta (4. člen Uredbe), glede katerih so bili na podlagi izpodbijane Uredbe že uvedeni postopki parcelacije. Ker naj bi bilo s parcelacijo zemljišč pobudnikov poseženo v njihovo pravico do zasebne lastnine, pobudniki Ustavnemu sodišču predlagajo, naj do končne odločitve o pobudi "z začasno odredbo zaustavi izvajanje parcelacije".

Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti lahko da, kdor izkaže svoj pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo, 109/12 in 23/20 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj. V primerih, ko predpis ne učinkuje neposredno, se lahko pobuda vloži šele po izčrpanju pravnih sredstev zoper posamični akt, izdan na podlagi izpodbijanega predpisa, hkrati z ustavno pritožbo, pod pogoji iz 50. do 60. člena ZUstS. To stališče Ustavnega sodišča je podrobneje obrazloženo v sklepu št. U-I-251/07 z dne 10. 1. 2008 (Uradni list RS, št. 6/08, in OdlUS XVII, 2).

Izpodbijana Uredba ne učinkuje neposredno. Uredba določa načrtovane prostorske ureditve, območje državnega prostorskega načrta, pogoje glede namembnosti posegov v prostor, njihove lege, velikosti in oblikovanja ter druge pogoje za umestitev načrtovane državne ceste v prostor (prvi odstavek 2. člena Uredbe). Za izvedbo z Uredbo načrtovane gradnje bo moral investitor na njeni podlagi pridobiti gradbeno dovoljenje v skladu s predpisi, ki urejajo graditev objektov. V tem postopku bodo, če bodo izkazali svoj pravni interes, kot stranski udeleženci lahko sodelovali tudi pobudniki. Za pridobitev gradbenega dovoljenja bo moral investitor med drugim izkazati pravico gradnje na za to predvidenih zemljiščih,[1] ki so v lasti pobudnikov, za kar pa bo moral urediti lastninskopravna razmerja s pobudniki. Očitke o nezakonitosti in protiustavnosti Uredbe bodo lahko pobudniki uveljavljali tako v postopku izdaje gradbenega dovoljenja kot tudi v morebitnem razlastitvenem postopku, v katerem bodo imeli položaj stranke.[2]

Glede na navedeno pobudniki ne izkazujejo pravnega interesa za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijane Uredbe. Zato je Ustavno sodišče njihovo pobudo zavrglo. Glede na sprejeto odločitev se Ustavnemu sodišču ni bilo treba opredeljevati do predloga pobudnikov za začasno zadržanje postopkov parcelacije zemljišč, uvedenih na podlagi Uredbe.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10, 56/11, 70/17 in 35/20) v sestavi: predsednik dr. Rajko Knez ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Rok Čeferin, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik, Marko Šorli in dr. Katja Šugman Stubbs. Sklep je sprejelo soglasno.

dr. Rajko Knez
Predsednik

---

[^[1]]: Glej 3. točko drugega odstavka 35. člena in 6. točko prvega odstavka 43. člena Gradbenega zakona (Uradni list RS, št. 61/17, 72/17 – popr. in 65/20 – GZ).

[^[2]]: Primerjaj sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-11/18 z dne 17. 6. 2019 in št. U-I-431/19 z dne 17. 12. 2019.