Up-361/97
Datum: 1998-02-26T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:1998:Up.361.97
vrsta: drugi akti
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 26.02.1998
dokument: US18823
akt: Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1256/97 z dne 29.10.1997 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Sevnici št. N 70/94 z dne 20.6.1997
resitev: nesprejem ustavne pritožbe
izrek: Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Sevnici se ne sprejme v obravnavo.
stavek: Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe v obravnavo, če v konkretni zadevi ustavne pravice pritožnika očitno niso bile kršene.
odlocitev: sklep
geslo: Enako varstvo pravic.

Mejni spori, izvedba in ocena dokazov.
podlaga: Ustava, 22. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 1. al. 2. odst. 55. čl.
datum_vloge: 1997-12-15T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 1998-02-25T23:00:00.000Z

# Up-361/97

26.2.1998

# S K L E P

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe S. B. iz K. na seji senata dne 26. februarja 1998

s k l e n i l o :

Ustavna pritožba zoper sklep Višjega sodišča v Ljubljani št. I Cp 1256/97 z dne 29.10.1997 v zvezi s sklepom Okrajnega sodišča v Sevnici št. N 70/94 z dne 20.6.1997 se ne sprejme v obravnavo.

## O b r a z l ož i t e v

V nepravdnem postopku je sodišče prve stopnje na podlagi močnejše pravice uredilo mejo med zemljiščem pritožnika in zemljišči nasprotnih udeležencev. Pritožnikovo pritožbo je sodišče druge stopnje zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje. V ustavni pritožbi pritožnik oporeka dokazni oceni sodišč. Navaja, da sklep temelji na izpovedbah prič, ki zaradi sorodstvenega razmerja s predlagateljem ne morejo biti objektivne. Prav tako pa naj bi sodišče napačno vrednotilo dokaz z izvedencem geometrom ter nepravilno ocenilo pomen okoliščine, da je zaradi izseka gozda na sporni meji le ta vidna tudi v naravi.

Ustavna pritožba ni utemeljena. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču Ustavno sodišče izpodbijano sodno odločbo preizkusi le glede vprašanja, ali so bile z njo kršene kakšne človekove pravice ali temeljne svoboščine. Ustavno sodišče zato ne more samo po sebi ugotavljati, ali so sodišča postopku pravilno ugotovila dejansko stanje in tudi ne more presojati pravilnosti dokazne ocene sodišč. Kršitev človekovih pravic ali temeljnih svoboščin pa pritožnik izrecno ne zatrjuje in jih na podlagi njegovih navedb tudi Ustavno sodišče ni moglo ugotoviti. Tudi okoliščina, da je sodišče v postopku odločilo le na podlagi dokazov, ki sta jih predlagali nasprotni stranki, sama po sebi ne utemeljuje sklepa o morebitni kršitvi ustavne pravice do enakega varstva pravic v postopku (čl. 22 Ustave). Enako kot je v natančni obrazložitvi svojega sklepa utemeljilo že sodišče druge stopnje, tudi Ustavno sodišče zaključuje, da pravica pritožnika do enakega varstva pravic v postopku glede izvedbe in ocene dokazov ni bila prekršena.

Ker z izpodbijanim sklepom očitno niso bile kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata mag. Janez Snoj ter sodnika dr. Lojze Ude in Franc Testen.

Predsednik senata

mag. Janez Snoj