U-I-92/16
Datum: 2016-09-12T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2016:U.I.92.16
vrsta: zakon
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: Neobjavljeno | 12.09.2016
dokument: US31009
akt: Zakon o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13 in 111/13) (ZP-1), 4. odst. 87. čl.
resitev: zavrženje
izrek: Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti četrtega odstavka 87. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13 in 111/13) se zavrže.
stavek: Pobudnik nima pravnega interesa, če ne izkaže, da izpodbijana določba neposredno posega v njegov pravni položaj.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.1.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude - Ker ni pravnega interesa.
1.4.51.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Pravni interes za vložitev pobude.
podlaga: Člen 25.3, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
vlagatelj: Ahmet Tahirović, Zagorje ob Savi
datum_vloge: 2016-05-19T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2016-09-11T22:00:00.000Z

# U-I-92/16-4

12. 9. 2016

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Ahmeta Tahirovića, Zagorje ob Savi, ki ga zastopa Blaž Guna, odvetnik v Zagorju ob Savi, na seji 12. septembra 2016

#### sklenilo:

**Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti četrtega odstavka 87. člena Zakona o prekrških (Uradni list RS, št. 29/11 – uradno prečiščeno besedilo, 21/13 in 111/13) se zavrže.**

## OBRAZLOŽITEV

Pobudnik izpodbija v izreku tega sklepa navedeni akt. Navaja, da je bil z odločbo prekrškovnega organa v t. i. hitrem prekrškovnem postopku spoznan za odgovornega prekrška. Zoper odločbo je vložil zahtevo za sodno varstvo, o kateri Okrajno sodišče v Ljubljani še ni odločilo. Med sodnim postopkom je pobudnik podal zahtevo za izločitev sodnice, ki jo je predsednica Okrajnega sodišča v Ljubljani zavrnila. Pobudnik navaja, da mu izpodbijani četrti odstavek 87. člena (v zvezi s 66. členom) Zakona o prekrških (v nadaljevanju ZP-1) jemlje pravico do pritožbe zoper odločitev predsednice sodišča o zavrnitvi zahteve za izločitev sodnice, kar je po njegovem mnenju v neskladju s 14., 23. in 25. členom Ustave ter 6. členom Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – EKČP). Pobudnik opozarja, da je njegov pravni interes za obravnavo pobude neposreden in konkreten ter da bo ugoditev pobudi privedla do izboljšanja njegovega pravnega položaja. V zvezi s tem se sklicuje na odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-56/06 z dne 15. 3. 2007 (Uradni list RS, št. 29/07, in OdlUS XVI, 21).

Pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti lahko da, kdor izkaže pravni interes (prvi odstavek 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču, Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS). Po drugem odstavku navedenega člena je pravni interes podan, če predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, katerega oceno pobudnik predlaga, neposredno posega v njegove pravice, pravne interese oziroma v njegov pravni položaj.

V zadevi št. U-I-56/06, na katero se sklicuje pobudnik, je Ustavno sodišče res presojalo ustavnost določb ZP-1 na podlagi pobude, ki jo je med drugimi vložil pobudnik, zoper katerega je postopek z zahtevo za sodno varstvo še tekel. Vendar pa se je s kasnejšimi odločitvami Ustavnega sodišča ustalila strožja razlaga drugega odstavka 24. člena ZUstS. Po novejši ustavnosodni presoji je v primerih, ko pobudnik vlaga pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti zakona, ki ne učinkuje neposredno (kar pomeni, da brez vmesnega posamičnega akta ne vpliva na pravni položaj posameznika), njegov pravni interes za presojo ustavnosti odvisen od izpolnjenosti pogojev za obravnavo hkrati vložene ustavne pritožbe.[1]

Izpodbijana določba, ki je procesne narave, ne učinkuje neposredno. O učinku te določbe na pravni položaj pobudnika bo mogoče govoriti šele, ko bo (oziroma če bo) predpis apliciran na konkretni primer, torej ko ga bo državni organ uporabil pri odločanju o pobudnikovih pravicah, obveznostih ali pravnih koristih. Vse dotlej je pravni interes pobudnika zgolj hipotetičen. Ni namreč gotovo niti, da bo izpodbijani predpis v prihodnje sploh uporabljen v pobudnikovem primeru, niti, da bo interpretiran na način, da bo posegel v njegove pravice, pravne interese ali pravni položaj.[2] Zgolj možnost, da bo izpodbijani predpis v prihodnosti uporabljen na ta način, pa za obstoj pravnega interesa za vložitev pobude ne zadostuje.[3]

Glede na navedeno je Ustavno sodišče pobudo zaradi pomanjkanja pravnega interesa zavrglo.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena ZUstS in prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejel soglasno.

mag. Miroslav Mozetič
Predsednik

---

[^[1]]: V zvezi s tem glej sklep Ustavnega sodišča št. U-I-275/07 z dne 22. 11. 2007 (Uradni list RS, št. 110/07, in OdlUS XVI, 82).

[^[2]]: Prim. sklep Ustavnega sodišča št. U-I-325/05 z dne 27. 9. 2007 (Uradni list RS, št. 91/07, in OdlUS XVI, 72).

[^[3]]: Tako že sklep Ustavnega sodišča št. U-I-148/95 z dne 20. 9. 1995 (OdlUS IV, 81).