VSL sklep III Cp 1965/99
Datum: 2000-03-08T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2000:III.CP.1965.99
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: ugotovitev vrednosti nepremičnine - tržna cena
jedro: Pri cenitvi nepremičnine je mogoče upoštevati le tržno ceno nepremičnine.

 
zveza: ZIZ člen 178,  178/2,  178,  178/2.

## Jedro

Pri cenitvi nepremičnine je mogoče upoštevati le tržno ceno nepremičnine.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se potrdi sklep sodišča prve stopnje.

## Obrazložitev

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje ugotovilo vrednost nepremičnine v znesku 3,714.764,00 SIT.

Proti sklepu se je dolžnik A. pravočasno pritožil. Uveljavlja pritožbeni razlog zmotne ugotovitve dejanskega stanja in smiselno predlaga razveljavitev izpodbijanega sklepa. V obrazložitvi pritožbe navaja, da ne drži ugotovitev cenilnega mnenja, da sta stanovanjski objekt in mlin brez vrednosti. Gre za objekt, ki meri v pritličju 31,65 m2, v podstrešju pa še 29,50 m2. Ta objekt stoji in ga je z manjšimi vlaganji mogoče usposobiti za prebivanje. Predvsem je pomembna njegova etnološka vrednost, saj gre za objekt slovenskega podeželja, ki kot tak predstavlja določen spomenik in bi bilo zato potrebno vključiti v postopek strokovnjake Slovenskega etnografskega muzeja zaradi ugotovitve njegove vrednosti. Najverjetneje res ne gre za tržno vrednost, ampak za vrednost, ki jo cenijo poznavalci oziroma ljubitelji starin. S temi navedbami je treba seznaniti postavljenega cenilca oz. postaviti strokovnjaka etnografske stroke, z nalogo določiti vrednost tudi temu objektu.

Pritožba ni utemeljena.

V postopku izvršbe na nepremičnine sodišče ugotovi vrednost nepremičnine, na podlagi cenitve izvedencev, po tržni ceni na dan cenitve. To mu narekuje določba 2. odst. 178. čl. Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ). Ta predpis je sodišče prve stopnje pravilno upoštevalo. Pritožnik sam pove, da najbrž ne gre za tržno vrednost obeh navajanih objektov, upoštevanje drugačne od tržne vrednosti pa ZIZ niti v citirani niti v kateri od drugih določb ne omogoča. Po navedenem se pokaže, da pritožbeni očitek zoper pravilnost ugotovitve dejanskega stanja ni utemeljen. Ker je bilo pravilno uporabljeno tudi materialno pravo in ker v postopku ni bilo storjena nobena od tistih kršitev postopka, na obstoj katerih mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti, je na podlagi določbe 2. točke 365. čl. ZPP v zvezi s 15. čl. ZIZ pritožbo dolžnika zavrnilo kot neutemeljeno in izpodbijani sklep sodišča prve stopnje potrdilo.