U-I-25/15
Datum: 2016-03-07T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2016:U.I.25.15
vrsta: občinski predpis
zadeva: ocena ustavnosti in zakonitosti predpisov in drugih splošnih aktov
objavljeno: Neobjavljeno | 07.03.2016
dokument: US30896
akt: Odlok o kategorizaciji cest v Občini Selnica ob Dravi (Medobčinski uradni vestnik Štajerske in Koroške regije, št. 17/10 in 2/14), 5. čl.
resitev: zavrženje
izrek: Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 5. člena Odloka o kategorizaciji cest v Občini Selnica ob Dravi (Medobčinski uradni vestnik Štajerske in Koroške regije, št. 17/10 in 2/14), kolikor kategorizira javno pot "Jarčevo naselje" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 572/2 in 571/0, obe k. o. Spodnji Boč, se zavrže.

 

Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.
stavek: Pobuda je prepozna, če ni vložena v enem letu od uveljavitve izpodbijanega predpisa, ki učinkuje neposredno, oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.1.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Zavrženje pobude.
1.5.51.1.11 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku abstraktne presoje - Odločitev o stroških.
1.4.51.6 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke (v vseh postopkih razen v postopku ustavne pritožbe) - Drugo.
podlaga: Člen 25.3, 34.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
vlagatelj: Janez Renat, Selnica ob Dravi
datum_vloge: 2015-02-12T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2016-03-06T23:00:00.000Z

# U-I-25/15-4

7. 3. 2016

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Janeza Renata, Selnica ob Dravi, ki ga zastopa Stanka Firm - Gavez, odvetnica v Mariboru, na seji 7. marca 2016

**sklenilo:**

**Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti 5. člena Odloka o kategorizaciji cest v Občini Selnica ob Dravi (Medobčinski uradni vestnik Štajerske in Koroške regije, št. 17/10 in 2/14), kolikor kategorizira javno pot "Jarčevo naselje" v delu, ki poteka po zemljiščih parc. št. 572/2 in 571/0, obe k. o. Spodnji Boč, se zavrže.**

**Pobudnik sam nosi svoje stroške postopka s pobudo.**

## OBRAZLOŽITEV

Pobudnik izpodbija 5. člen Odloka o kategorizaciji cest v Občini Selnica ob Dravi (v nadaljevanju Odlok o kategorizaciji), kolikor kategorizira javno pot "Jarčevo naselje" v delu, ki naj bi potekala po njegovih zemljiščih. Zatrjuje, da je v izpodbijanem delu Odlok o kategorizaciji v neskladju s 33. in 69. členom Ustave ter z 19. členom Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih cestah (Uradni list RS, št. 92/05 – ZJC-B). Navaja, da Občina Selnica ob Dravi z njim ni sklenila pravnega posla za pridobitev zemljišč, po katerih poteka sporna javna pot, niti ga ni razlastila. Pobudnik naj bi za to, da po njegovih zemljiščih poteka kategorizirana javna pot, izvedel 4. 7. 2014, ko naj bi ga uslužbenka Upravne enote Ruše seznanila s prostorskim informacijskim sistemom, iz katerega je razviden potek javne poti "Jarčevo naselje".

Po tretjem odstavku 24. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) lahko pobudnik vloži pobudo, kadar podzakonski predpis ali splošni akt, izdan za izvrševanje javnih pooblastil, učinkuje neposredno in posega v pravice, pravne interese oziroma v pravni položaj pobudnika, v enem letu od njegove uveljavitve oziroma v enem letu od dneva, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic.

Zakonodajalec je v tretjem odstavku 24. člena ZUstS rok za vložitev pobude zoper podzakonske predpise in akte, izdane za izvrševanje javnih pooblastil, kadar ti neposredno posegajo v pravice, pravne interese oziroma pravni položaj pobudnika, določil tako, da ga je vezal na čas enega leta po uveljavitvi predpisa (t. i. objektivni rok) oziroma na čas enega leta po tem, ko je pobudnik izvedel za nastanek škodljivih posledic (t. i. subjektivni rok). Iz navedenega izhaja, da je za presojo pravočasnosti vložitve pobude za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti predpisa prvenstveno upošteven zakonsko določen objektivni rok, kar je razumljivo, saj se predpisi objavljajo v uradnih glasilih, objava pa je namenjena prav temu, da se vsi, ki jih predpis zadeva, z njim lahko seznanijo pred njegovo uveljavitvijo. To, da zakonodajalec dopušča tudi subjektivni rok, glede na navedeno ne more pomeniti zanikanja objektivnega roka. Pomeni le to, da nekatere škodljive posledice lahko nastanejo že s samo uveljavitvijo predpisa, nekatere škodljive posledice pa so že po svoji naravi takšne, da lahko nastanejo šele z njegovim izvrševanjem. V slednjih primerih bi vezanost zgolj na objektivni rok pomenila prehudo omejitev in zato zakon dopušča tudi subjektivni rok, ki je vezan na to, kdaj je posameznik izvedel za nastanek škodljivih posledic. Ker je ta trenutek po naravi stvari odvisen od subjektivnih okoliščin na strani pobudnika, je pomembno, da ta izčrpno in prepričljivo utemelji trditev o tem, kdaj je izvedel za nastanek škodljivih posledic, ter pri tem navede tudi vsa dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je mogoče njegovo trditev preveriti in oceniti. Dokazno breme o obstoju teh dejstev in okoliščin je torej v tem primeru v celoti na strani pobudnika, presoja Ustavnega sodišča pa je odvisna zlasti od prepričljivosti pobudnikove utemeljitve.[1]

Pobudnik, ki se sklicuje na subjektivni rok, bi zato moral dokazati, da je za nastanek škodljivih posledic, ki jih zatrjuje, lahko izvedel šele določen čas po uveljavitvi predpisa, in utemeljiti, zakaj ta čas ne more segati izven časovnega okvira enega leta pred vložitvijo pobude. Odlok o kategorizaciji je začel veljati 30. 7. 2010, pobudnik pa je pobudo vložil 12. 2. 2015. Po presoji Ustavnega sodišča pobudnik z zatrjevanjem, da je za nastanek škodljivih posledic kategorizacije javne poti po njegovih zemljiščih izvedel šele 4. 7. 2014, ko naj bi se na Upravni enoti Ruše seznanil s potekom javne poti "Jarčevo naselje", ni zadostil zahtevam iz prejšnje točke obrazložitve. Ker pobudnik ni izkazal, da je pobudo vložil pravočasno, jo je Ustavno sodišče zavrglo (1. točka izreka).

Po prvem odstavku 34. člena ZUstS nosi v postopku pred Ustavnim sodiščem vsak udeleženec svoje stroške postopka, če Ustavno sodišče ne odloči drugače. Ker niso podani razlogi za drugačno odločitev, je Ustavno sodišče odločilo, kot izhaja iz 2. točke izreka tega sklepa.

Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in prvega odstavka 34. člena ZUstS v sestavi: predsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodniki dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, mag. Marta Klampfer, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Ernest Petrič, Jasna Pogačar, dr. Jadranka Sovdat in Jan Zobec. Sklep je sprejelo soglasno.

mag. Miroslav Mozetič
Predsednik

---

[^[1]]: Glej 5. točko obrazložitve sklepa Ustavnega sodišča št. U-I-267/10 z dne 15. 11. 2012 (Uradni list RS, št. 90/12).