Up-183/98
Datum: 2000-03-07T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2000:Up.183.98
vrsta: drugi akti
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 07.03.2000
dokument: US19953
akt: Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. Ips 32/98 z dne 12. 5. 1998 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1411/96 z dne 15. 12. 1997 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, oddelka v Brežicah št. Pd 317/95 z dne 22. 10. 1996
resitev: nesprejem ustavne pritožbe
izrek: Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, oddelka v Brežicah se ne sprejme.
stavek: Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene ustavne pravice, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.
odlocitev: sklep
geslo: Prenehanje delovnega razmerja.

Varstvo dela.
podlaga: Ustava, 66. čl.

Zakon o zaposlovanju tujcev (ZZT), 2. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 50., 1. al. 2. odst. 55. čl.
datum_vloge: 1998-07-06T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2000-03-06T23:00:00.000Z

# Up-183/98

7. 3. 2000

S K L E P

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki jo zastopa B. B., odvetnik v Z., na seji senata dne 7. marca 2000

s k l e n i l o:

Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. Ips 32/98 z dne 12. 5. 1998 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1411/96 z dne 15. 12. 1997 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani, oddelka v Brežicah št. Pd 317/95 z dne 22. 10. 1996 se ne sprejme.

---

## O b r a z lo ž i t e v

Pritožnica navaja, da je bila do oktobra 1993 zaposlena v NEK. Z izpodbijanimi sodbami je bil zavrnjen njen zahtevek za sodno varstvo zaradi prenehanja delovnega razmerja. To ji je kot tuji državljanki prenehalo zaradi poteka delovnega dovoljenja na podlagi 16. člena Zakona o zaposlovanju tujcev (Uradni list RS, št. 33/92 in 13/93 - v nadaljevanju: ZZT). Pritožnica pa meni, da delovnega dovoljenja ni potrebovala, ker naj bi tako določala mednarodna pogodba: Sporazum med SR Hrvaško in SR Slovenijo z dne 27. 10. 1970 (Uradni list SRS, št. 44/70). Sporazum in njegovi izvedbeni akti naj bi določali, da si obe državi delita pravice in obveznosti v razmerju 50:50. Tako razmerje naj bi veljalo tudi pri narodnostni strukturi zaposlenih. Sporazum sta sklenila takratna izvršna sveta obeh bivših republik, potrdili pa tudi njuni skupščini in naj bi imel vse elemente mednarodne pogodbe. S tem, ko ji je prenehalo delovno razmerje zaradi neizdaje delovnega dovoljenja, naj bi ji bilo kršeno ustavno načelo zakonitosti in varstva dela (153. in 66. člen Ustave).

Določba 153. člena Ustave ne vsebuje človekovih pravic, temveč splošna ustavna načela o usklajenosti pravnih aktov. Na to določbo se v utemeljevanju ustavne pritožbe ni mogoče sklicevati. Z očitkom nezakonitosti pritožnica v bistvu zatrjuje, da sodišča pri odločanju o njeni zadevi niso prav uporabila materialnega prava. Presoja o tem pa sama po sebi ni stvar ustavne pritožbe. Ustavna pritožba namreč ni še ena instanca pravdnega postopka, utemeljena je lahko le, kadar gre za kršitev katere od človekovih pravic ali temeljnih svoboščin.

In vprašanje, kateri predpis je treba uporabiti za odločitev v konkretni zadevi, je vprašanje uporabe materialnega prava.

Predpis pa bi bil lahko tudi neposredno izvršljiva mednarodna pogodba. Vendar tudi če bi Sporazum iz leta 1970 bil mednarodna pogodba, nima vsebine, ki bi določala izjemo, kakršno zahteva drugi odstavek 2. člena ZZT.

Določba 66. člena Ustave nalaga državi, da zagotovi zakonsko varstvo možnosti za zaposlovanje in za delo. To med drugim pomeni, da lahko le zakon določi primere in pogoje tako za sklenitev kot za prenehanje delovnega razmerja. Prenehanje delovnega razmerja iz zakonsko določenega razloga pa v pravico do varstva dela ne posega. Zgolj vprašanja, ali so sodišča pri odločanju o zakonitosti sklepa o prenehanju delovnega razmerja pravilno uporabila materialno pravo, pa Ustavno sodišče ne more presojati. V skladu s 50. členom Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) namreč Ustavno sodišče v okviru ustavne pritožbe presoja le morebitne kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin v postopkih pred sodišči. Takih kršitev pa pritožnica ne zatrjuje.

Ker z izpodbijanimi sodbami očitno niso bile kršene ustavne pravice, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alinee drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.

Milojka Modrijan