Up-88/97
Datum: 1998-07-14T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:1998:Up.88.97
vrsta: drugi akti
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 14.07.1998
dokument: US19046
akt: Ustavna pritožba I. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips-131/96 z dne 28.1.1997
resitev: nesprejem ustavne pritožbe
izrek: Ustavna pritožba I. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča se ne sprejme v obravnavo.
stavek: Ustavno sodišče ne sprejme ustavne pritožbe v obravnavo, če v konkretni zadevi pritožniku njegove ustavne pravice očitno niso bile kršene.
odlocitev: sklep
geslo: Nesprejem ustavne pritožbe, ker ni očitne kršitve ustavnih pravic.
podlaga: Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (ZPIZ), 185., 270. čl.

Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 1. al. 2. odst. 55. čl.
datum_vloge: 1997-03-16T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 1998-07-13T22:00:00.000Z

# Up-88/97

14.7.1998

S K L E P

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe I. B. iz L. na seji senata dne 14. julija 1998

s k l e n i l o:

Ustavna pritožba I. B. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips-131/96 z dne 28.1.1997 se ne sprejme v obravnavo.

## Obrazložitev

### A.

Pritožnik se je upokojil v letu 1977. Že od vsega začetka se ni strinjal z višino odmerjene pokojnine, ker je menil, da mu ni bil pravilno upoštevan osebni dohodek za delo preko polnega delovnega časa. V pritožbenem postopku pri takratni Skupnosti pokojninskega in invalidskega zavarovanja ter v sodnem postopku pred Sodiščem združenega dela ni uspel. V letu 1985 ter v letih od 1989 do 1994 je na podlagi novih podatkov večkrat zahteval obnovo postopka, vendar so bili zahtevki zavrnjeni z utemeljitvijo, da bodisi ne gre za nove dokaze bodisi da je zamudil obnovitvene roke.

Ustavna pritožba se nanaša na obnovitveni postopek, končan v Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljevanju: Zavod) z odločbo št. P-544.058 z dne 9.5.1994, s katero je bil zavržen pritožnikov predlog za obnovo postopka kot prepozen. V sodnem sporu pritožnik ni uspel, z izpodbijano sodbo pa je bila kot neutemeljena zavrnjena tudi revizija.

Pritožnik obširno navaja način dela teleprintistov v ČGP D., dosedanje postopke in primerjave s sodelavko, ki da so ji bile priznane večje pravice kot njemu. Glede razlogov izpodbijane sodbe in predhodnih sodb Delovnega in socialnega sodišča o zamudi roka za obnovo pa navaja, da po 4. členu Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju (Uradni list RS, št. 12/96 in naslednji - v nadaljevanju: ZPIZ) pravice iz pokojninskega zavarovanja ne zastarajo. Zato meni, da pri uveljavljanju teh pravic ne more biti vezan na roke, ki sicer veljajo v upravnem postopku. Uveljavljanje pravic iz pokojninskega zavarovanja pa naj ne bi bilo samo prvi zahtevek po izpolnitvi pogojev za upokojitev, ampak tudi vsi kasnejši zahtevki, vezani na pravico do pokojnine.

Ker mu pri odmeri pokojnine ni bilo upoštevano delo preko polnega delovnega časa in ker je bil njegov zahtevek obravnavan in rešen drugače kot pri sodelavki, naj bi mu bile kršene pravice iz 50. ter 14. oziroma 22. člena Ustave.

### B.

Predmet te ustavne pritožbe so le posamični akti Zavoda in sodišč, s katerimi je bilo odločeno o zahtevku pritožnika za obnovo postopka. Zato so neupoštevne vse navedbe, ki se nanašajo na odločitev o priznanju pravice do starostne pokojnine in na odmero pokojnine pritožniku. To velja tudi za navedbe o neenakem obravnavanju v primerjavi s sodelavko, glede česar je bilo pritožniku že v predhodnih postopkih pojasnjeno, da se pri odmeri pravic iz pokojninskega zavarovanja lahko upoštevajo le podatki za zavarovanca samega, ne pa tudi primerjava z drugimi zavarovanci. Pri tem Ustavno sodišče le opozarja na pojasnila Zavoda z dne 14.4.1983, ki so znana tudi pritožniku. Iz teh pojasnil izhaja, da razlika pri pokojnini med pritožnikom in sodelavko ni posledica samo - ali vsaj ne samo - upoštevanja višine osebnih dohodkov, vključno z osebnimi dohodki za čas dela preko polnega delovnega časa. Višina pokojnine je namreč odvisna tudi od drugih osebnih okoliščin posameznega zavarovanca: na primer delovne oziroma pokojninske dobe, obdobja, iz katerega se upoštevajo osebni dohodki, starosti ipd.

Pravice iz pokojninskega zavarovanja so nezastarljive. Zakon določa pogoje za priznanje teh pravic, pravice posameznika pa se odmerijo z dokončno odločbo Zavoda, izdano po splošnem upravnem postopku oziroma postopku, ki ga določa ZPIZ. Pritožniku je bila priznana pravica iz pokojninskega zavarovanja - pravica do starostne pokojnine. V pritožbenem postopku pri ZPIZ in pred pristojnim sodiščem mu je bilo zagotovljeno pravno varstvo zoper odločitev o odmeri pokojnine. Odločba je postala pravnomočna, izredna pravna sredstva zoper pravnomočen posamični akt pa je mogoče uveljavljati le po postopku, pod pogoji in v rokih, ki jih določa zakon. Obveznost upoštevanja (procesnih) rokov za obnovo postopka ne posega v pravico pritožnika do pokojnine - ta že priznana pravica mu ni ne odvzeta, ne zmanjšana in ne omejena. ZPIZ pa mu omogoča zahtevati razveljavitev ali spremembo dokončne odločbe v primerih, določenih z 270. členom ZPIZ, ali zahtevati ponovno odmero pokojnine v primerih iz 185. člena ZPIZ. V teh primerih bi mu šla novo odmerjena pokojnina seveda le za naprej.

Ker pritožniku ne z izpodbijano revizijsko sodbo ne s sodbami Delovnega in socialnega sodišča očitno niso bile kršene pravice do enakega varstva pravic in do socialne varnosti, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.

### C.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi 1. alinee drugega odstavka 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju: ZUstS) v sestavi: predsednik dr.Tone Jerovšek in člana mag. Matevž Krivic in dr. Lovro Šturm.

Predsednik senata

dr. Tone Jerovšek