sodba I U 633/2010
Datum: 2011-04-05T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:UPRS:2011:I.U.633.2010
sodisce: Upravno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: UPRAVNI POSTOPEK
institut: agrarne skupnosti - vpis spremembe članstva v register agrarnih skupnosti - upravna zadeva - upravni spor zaradi kršitve človekovih pravic

## Jedro

Po 4. odstavku 7. člena ZPVAS morajo agrarne skupnosti organu, ki vodi register, sporočiti spremembe podatkov, o katerih se vodi register, vendar pa zakon ne določa, da bi registrski organ moral o sporočenih spremembah podatkov odločati v upravnem postopku. Zato je odločanje o vpisu agrarne skupnosti in njenih članov v register agrarnih skupnosti in njihovih članov z odločbo, izdano v upravnem postopku, enkratno dejanje.

Po tem, ko se o vpisu agrarne skupnosti v register agrarnih skupnosti odloči v upravnem postopku - kajti v javnem interesu je ponovno organiziranje agrarnih skupnosti, da se njihovim članom lahko vrnejo premoženjske pravice, ki so bile njim ali njihovim pravnim prednikom odvzete - pa registracija sprememb podatkov, o katerih se vodi register, glede na določbe ZPVAS ni upravna zadeva (4. odstavek 7. člena ZPVAS), po mnenju sodišča pa to tudi ni glede na naravo stvari, pač pa gre pri tem za upravno delovanje, ki ne rezultira v izdaji upravnega akta.

## Izrek

Tožba se zavrne.

Stroškovni zahtevek tožnice se zavrne.

## Obrazložitev

Dne 8. 3. 2010 je tožnica na Upravno enoto Radovljica (v nadaljevanju: UE) naslovila dopis z naslovom Članstvo v Agrarni skupnosti A., v katerem navaja, da je bilo Prostovoljno gasilsko društvo B. (v nadaljevanju: PGD) sprejeto kot nov član v AS A. v nasprotju z zakonom in Pravili AS A. Glede na navedeno tožnica UE predlaga, da predlog za vpis novega člana v register zavrne oziroma izbriše, če je novega člana že vpisala. UE je tožnici odgovorila z dopisom z dne 24. 3. 2010, v katerem med drugim navaja, da so nepravilnosti, ki jih tožnica navaja v dopisu z dne 8. 3. 2010, stvar obravnave in presoje organov AS A. oziroma pristojnega sodišča. Tožnica je dne 25. 3. 2010 na UE po svojem pooblaščencu ponovno naslovila dopis, v katerem med drugim navaja, da mora biti naslovnemu organu znano, da PGD ne izpolnjuje pogojev za pridobitev članstva v AS A., zato le tega ni dopustno vpisati v register, in prosi, da ji naslovni organ sporoči, ali je že odločal o vpisu PGD v register, ter ji izda izpisek iz registra, iz katerega je razvidno članstvo v AS A. UE tožnici v dopisu z dne 7. 4. 2010 sporoča, da je AS A. UE dne 18. 3. 2010 sporočila spremembe članstva AS A., med katerimi je tudi sprejem PGD v članstvo AS A. UE je 7. 4. 2010 tožnici na njeno zahtevo izdala potrdilo št. 021-24/2010-16 na podlagi podatkov iz zbirke listin v registru agrarnih skupnosti in njenih članov, iz katerega je razvidno članstvo AS A., vpisane v registru agrarnih skupnosti, iz katerega med drugim izhaja, da je član AS A. tudi PGD.

Tožnica v skladu s 4. členom ZUS-1 vlaga tožbo zoper Republiko Slovenijo, ki je z nezakonitim posamičnim dejanjem po svojem organu UE posegla v človekove pravice in temeljne svoboščine tožnice, tožnici pa ni zagotovljeno drugo sodno varstvo. Navaja, da je članica AS A., vpisane v register agrarnih skupnosti in njenih članov, ki ga vodi UE. Občni zbor AS A. je dne 6. 3. 2010 s potrebno večino odločil, da se kot novega člana sprejme PGD. Ker PGD ne izpolnjuje pogojev za sprejem v članstvo, kot jih določata ZPVAS in Pravila AS A., je tožnica o tem obvestila tudi UE, ki je skladno s 7. členom ZPVAS pristojna, to je upravičena in zavezana, da o predlogu agrarne skupnosti za vpis v register agrarnih skupnosti in njenih članov odloči v upravnem postopku. Po mnenju tožnice bi moral upravni organ skladno s tem členom po uradni dolžnosti ugotavljati, ali PGD izpolnjuje pogoje za včlanitev v AS A. na podlagi ZPVAS, Pravilnika in Pravil AS A. in utemeljenosti predloga Agrarne skupnosti za vpis v register agrarnih skupnosti in njenih članov. Tega pa toženka ni storila, temveč je predlog AS A. za vpis v register agrarnih skupnosti in njenih članov štela kot priglasitev sprememb, svojo pristojnost o omenjenem predlogu odločiti v upravnem postopku pa kot dolžnost evidentirati priglašeno spremembo. Takšno pravno naziranje je toženka izrecno potrdila tudi v dopisih z dne 24. 3. 2010 in 7. 4. 2010. Ker toženka o predlogu AS A. za vpis v register agrarnih skupnosti in njenih članov ni odločala v upravnem postopku, v katerem bi bila kot stranka udeležena tudi tožnica (kot članica AS A.), s čemer bi varovala svoj pravni položaj, pomeni takšen vpis v omenjeni register posamično dejanje javne oblasti, ki nezakonito posega v človekove pravice in temeljne svoboščine tožnice in sicer v enako varstvo pravic, varovano v 22. členu Ustave RS. Ker tožnici tudi ni zagotovljeno drugo sodno varstvo, vlaga predmetno tožbo. Tožnica navaja, da glede na dejstvo, da se z vpisom v register agrarnih skupnosti vzpostavlja javnopravno razmerje med AS A., torej tudi med tožnico kot njeno članico, ter javno oblastjo, o vzpostavitvi katerega pa javna oblast ni odločala v upravnem postopku (niti kakorkoli drugače), je tožnici kršeno enako varstvo pravic, varovano v 22. členu Ustave RS; ker tožnica nima zagotovljenega drugega sodnega varstva, je predmetna tožba dovoljena. Glede na navedeno tožnica predlaga, da sodišče ugotovi, da je vpis PGD v register agrarnih skupnosti in njenih članov, ki ga je opravila UE Radovljica, nezakonit, dalje predlaga, da se iz registra agrarnih skupnosti in njenih članov, ki ga vodi UE Radovljica, izbriše PGD; tožnica zahteva tudi povrnitev stroškov postopka.

Tožba ni utemeljena.

V prvem odstavku 4. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1) je določeno, da v upravnem sporu odloča sodišče tudi o zakonitosti posamičnih aktov in dejanj, s katerimi organi posegajo v človekove pravice in temeljne svoboščine posameznika, če ni zagotovljeno drugo sodno varstvo. V prvem odstavku 66. člena ZUS-1 je določeno, da sme sodišče v upravnem sporu iz 4. člena ZUS-1 ugotoviti nezakonitost akta ali dejanja, prepovedati nadaljevanje posamičnega dejanja, odločiti o tožnikovem zahtevku za povrnitev škode in določiti, kar je treba, da se odpravi poseg v človekove pravice in temeljne svoboščine ter vzpostavi zakonito stanje.

V predmetni zadevi je sporno, ali dejanje, ki ga toženki očita tožnica, to je evidentiranje priglašenih sprememb podatkov o članstvu AS A. v zbirki listin registra agrarnih skupnosti in njihovih članov, z opustitvijo odločanja o vpisu predlaganih sprememb v upravnem postopku, predstavlja dejanje javne oblasti, s katerim je bilo poseženo v ustavno pravico tožnice, zagotovljeno v 22. členu Ustave RS.

Zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti (ZPVAS; Uradni list RS, št. 5/94, 38/94, 69/95, 22/97, 79/98 – odl. US, 56/99, 72/00, 51/04 – odl. US) v 2. do 5. členu določa pogoje za ponovno vzpostavitev agrarne skupnosti. V 6. členu določa, da se šteje, da je agrarna skupnost ponovno organizirana, ko je vpisana v register agrarnih skupnosti (1. odstavek). Po 7. členu poda predlog za vpis v register agrarnih skupnosti in njenih članov oseba, ki jo za to pooblasti zbor agrarne skupnosti (1. odstavek). Predlog za vpis mora vsebovati oziroma mu mora biti priloženo: overjen sporazum o ponovni vzpostavitvi agrarne skupnosti z označbo imena te skupnosti in zapisnik ustanovnega zbora; overjen članski imenik; overjena pravila agrarne skupnosti; imena oseb, ki bodo zastopale interese članov agrarne skupnosti in imena oseb, ki bodo razpolagale z denarnimi sredstvi na žiro računu agrarne skupnosti (2. odstavek 7. člena ZPVAS). Po 3. odstavku 7. člena ZPVAS o vpisu v register odloča pristojni organ v upravnem postopku. Po 4. odstavku 7. člena ZPVAS morajo sicer agrarne skupnosti organu, ki vodi register, sporočiti spremembe podatkov, o katerih se vodi register, vendar pa zakon ne določa, da bi registrski organ moral o sporočenih spremembah podatkov odločati v upravnem postopku. Zato je po mnenju sodišča odločanje o vpisu agrarne skupnosti in njenih članov v register agrarnih skupnosti in njihovih članov z odločbo, izdano v upravnem postopku, enkratno dejanje. Iz 3. odstavka 4. člena Pravilnika o bistvenih sestavinah pravil agrarne skupnosti ter o vsebini registra agrarnih skupnosti in njihovih članov (Uradni list RS, št. 16/94, 58/08, 71/00; v nadaljevanju: Pravilnik) dalje izhaja, da so podrobnejši podatki o članstvu (ime in priimek, prebivališče, datum pristopa k članstvu, datum prenehanja članstva) razvidni iz overjenega članskega imenika oziroma njegovih sprememb, ki so v zbirki listin, iz 2. odstavka 5. člena Pravilnika pa izhaja, da se v zbirko listin registra vloži po en izvod overjenega sporazuma o ponovni vzpostavitvi agrarne skupnosti, overjenega članskega imenika in overjenih pravil ter njihovih sprememb, vsaka listina, ki se vloži v register, pa mora biti vpisana v evidenco listin. To pa po mnenju sodišča pomeni, da za vodenje registra pristojni organ po vpisu agrarne skupnosti v register (s podatki, ki so predpisani - 4. člen Pravilnika) nadaljnje spremembe teh podatkov na predloženih listinah zgolj sprejme v zbirko listin (5. člen Pravilnika), ne da bi moral o dovolitvi vpisa oziroma evidentiranja priglašene spremembe pred tem odločati v upravnem postopku. Po tem, ko se o vpisu agrarne skupnosti v register agrarnih skupnosti odloči v upravnem postopku (3. odstavek 7. člena ZPVAS) - kajti v javnem interesu je ponovno organiziranje agrarnih skupnosti, da se njihovim članom lahko vrnejo premoženjske pravice, ki so bile njim ali njihovim pravnim prednikom odvzete (po predpisih iz 1. člena ZPVAS) - pa registracija sprememb podatkov, o katerih se vodi register, glede na določbe ZPVAS ni upravna zadeva (4. odstavek 7. člena ZPVAS), po mnenju sodišča pa to tudi ni glede na naravo stvari (ki ne terja varstva javnega interesa pri spremembah pooblaščenih oseb, članstva itd. - člani AS o tem odločajo avtonomno po pravilih AS), pač pa gre pri tem za upravno delovanje, ki ne rezultira v izdaji upravnega akta.

Glede na to po presoji sodišča UE o priglašeni spremembi članov AS A. ni bila dolžna voditi upravnega postopka, pač pa je mogla, tako kot je tožnici tudi pojasnila, zgolj sprejeti listino AS A. v zbirko listin registra ter sprejem listine evidentirati v zbirki listin. Zato s postopanjem, ki je bilo pravilno in v skladu s predpisi, UE ni posegla v tožničino pravico iz 22. člena Ustave RS.

V zvezi s povedanim je sodišče moralo tožbo ob smiselni uporabi 1. odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS-1; Uradni list RS, št. 105/06, 119/08 - odl. US, 107/08 - odl. US, 62/10) kot neutemeljeno zavrniti.

Odločitev o stroškovnem zahtevku tožnice temelji na 4. odstavku 25. člena ZUS-1, ki določa, da vsaka stranka trpi svoje stroške, če sodišče tožbo zavrne ali zavrže ali se postopek ustavi.