Up-73/04
Datum: 2005-11-21T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2005:Up.73.04
vrsta: posamični akt
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 21.11.2005
dokument: US25264
akt: Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Kp 776/2003 z dne 8. 1. 2004 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 364/2000 z dne 1. 10. 2003
resitev: zavrženje
izrek: Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Kp 776/2003 z dne 8. 1. 2004 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 364/2000 z dne 1. 10. 2003 se zavrže.
stavek: Skladno z veljavno ureditvijo kazenskega postopka predstavljajo kršitve pravic obrambe na glavni obravnavi, ki jih smiselno uveljavlja pritožnica, razlog, ki ga je mogoče uveljavljati v pritožbi zoper sodbo.
odlocitev: sklep
geslo: 1.4.52.4 - Ustavno sodstvo - Postopek - Procesne predpostavke v postopku ustavne pritožbe - Izčrpanje pravnih sredstev .
1.5.51.2.1 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Zavrženje.
podlaga: Člen 55.1.2, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
datum_vloge: 2004-01-26T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2005-11-20T23:00:00.000Z

# Up-73/04-7

# 21. 11. 2005

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na Ž. na seji senata dne 3. novembra 2005 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)

## sklenilo:

Ustavna pritožba A. A. zoper sklep Višjega sodišča v Mariboru št. I Kp 776/2003 z dne 8. 1. 2004 v zvezi s sklepom Okrožnega sodišča v Mariboru št. K 364/2000 z dne 1. 10. 2003 se zavrže.

## OBRAZLOŽITEV

### A.

Okrožno sodišče je na glavni obravnavi izdalo sklep, s katerim je zavrnilo zahtevo pritožnice po postavitvi zagovornika po uradni dolžnosti. Zoper sklep Okrožnega sodišča je pritožnica vložila pritožbo, ki jo je Višje sodišče zavrnilo. Nato je zoper sklep Višjega sodišča vložila laično ustavno pritožbo.

V ustavni pritožbi navaja, da ji je bila kršena pravica do nepristranskega sodišča. Pri odločanju Višjega sodišča naj bi kot predsednica senata sodelovala sodnica, ki je zadevo obravnavala že na prvostopenjskem sodišču in to pristransko. Okrožno sodišče naj bi z izpodbijanim sklepom odločalo o predlogu, ki ga sama sploh ni podala. Hkrati naj bi prav zaradi odločanja o postavitvi zagovornika Okrožno sodišče neutemeljeno preložilo narok glavne obravnave, stroške, ki so nastali s preložitvijo, pa je naložilo pritožnici. Pritožnica s tem v zvezi navaja, da naj bi bila preložitev potrebna zaradi njenega slabega zdravstvenega stanja. Nasploh naj bi bila dodelitev zagovornika po uradni dolžnosti nepotrebna, saj naj bi pritožnica že pooblastila odvetnico, ki je bila pripravljena prevzeti zastopanje v tem postopku, vendar naj bi pritožnici sodišče to zagovornico prepovedalo.

### B.

Pritožnica izpodbija sklepa Okrožnega in Višjega sodišča, s katerima sta ti odločali o predlogu za postavitev zagovornika po uradni dolžnosti, ki naj bi ga sama sploh ne podala, saj naj bi že pooblastila zagovornico po lastni izbiri, vendar sodišče njenega zastopanja ne dopusti. Poleg tega meni, da bi bilo treba glavno obravnavo preložiti, ne zaradi odločanja o predlogu za postavitev zagovornika, temveč zaradi njenega slabega zdravstvenega stanja. S takšnimi očitki pritožnica očitno meri na to, da ji Okrožno sodišče (ob pritrjevanju Višjega sodišča) v kazenskem postopku, ki teče zoper njo, onemogoča ustrezno zastopanje in obrambo nasploh.

Po določbi prvega odstavka 51. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) se lahko ustavna pritožba vloži šele, ko so izčrpana vsa redna in izredna pravna sredstva. Skladno z veljavno ureditvijo kazenskega postopka predstavljajo kršitve pravic obrambe na glavni obravnavi, ki jih smiselno uveljavlja pritožnica, razlog, ki ga je mogoče skladno z drugim odstavkom 371. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 63/94 in nasl. – ZKP) uveljavljati v pritožbi zoper sodbo. Ustavno sodišče je opravilo poizvedbe pri Okrožnem sodišču in ugotovilo, da kazenski postopek na prvi stopnji še ni zaključen. V primeru, da bi se zaključil za pritožnico neugodno, bo ta zoper izdano odločbo lahko vložila pritožbo, v kateri bo lahko uveljavljala omenjene kršitve. Če bo v kazenskem postopku izčrpala vsa redna in izredna pravna sredstva, pa z njimi ne bo uspešna, bo domnevne kršitve lahko uveljavljala tudi z ustavno pritožbo.

Ker pravnih sredstev pritožnica še ni izčrpala, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.

Pritožnica v ustavni pritožbi tudi omenja, da je Okrožno sodišče zaradi odločanja o postavitvi zagovornika po uradni dolžnosti preložilo narok glavne obravnave, hkrati pa je pritožnici s posebnim sklepom (po njenem mnenju neutemeljeno) naložilo plačilo stroškov, nastalih s preložitvijo. Ker v ustavni pritožbi ne izpodbija sklepa o stroških, temveč to navaja kot stransko posledico izpodbijanega sklepa, Ustavno sodišče tega očitka ni presojalo.

### C.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alineje prvega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: predsednik senata dr. Zvonko Fišer ter člana dr. Ciril Ribičič in dr. Mirjam Škrk. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.

Predsednik senata dr. Zvonko Fišer