Up-442/00
Datum: 2001-03-27T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2001:Up.442.00
vrsta: posamični akt
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 27.03.2001
dokument: US20737
akt: Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Okrajnega sodišča v Mariboru št. I P 98/2000-32 z dne 11. 5. 2000 in zoper sodbo Okrožnega sodišča v Celju št. P 309/95

Ustavna pritožba A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Okrajnim sodiščem v Mariboru št. I P 301/94 in št. Rnp 151/99 in v postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju št. P 309/95
resitev: zavrženje
izrek: Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Okrajnega sodišča v Mariboru št. I P 98/2000-32 z dne 11. 5. 2000 in zoper sodbo Okrožnega sodišča v Celju št. P 309/95 se zavrže.

Ustavna pritožba A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Okrajnim sodiščem v Mariboru št. I P 301/94 in št. Rnp 151/99 in v postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju št. P 309/95 se zavrže.
stavek: Ker pritožnica ni izčrpala vseh pravnih sredstev je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.
odlocitev: sklep
geslo: Predhodno izčrpanje vseh pravnih sredstev kot procesni pogoj za vložitev ustavne pritožbe.
podlaga: Zakon o Ustavnem sodišču (ZUstS), 51., 2. al. 1. odst. 55., 59. čl.
datum_vloge: 2000-12-14T23:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2001-03-26T22:00:00.000Z

# Up-442/00

27. 3. 2001

# S K L E P

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. na seji dne 27. marca 2001

s k l e n i l o :

Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Okrajnega sodišča v Mariboru št. I P 98/2000-32 z dne 11. 5. 2000 in zoper sodbo Okrožnega sodišča v Celju št. P 309/95 se zavrže.

Ustavna pritožba A. A. zaradi kršitve pravice do sojenja brez nepotrebnega odlašanja v postopku pred Okrajnim sodiščem v Mariboru št. I P 301/94 in št. Rnp 151/99 in v postopku pred Okrožnim sodiščem v Celju št. P 309/95 se zavrže.

## O b r a z l o ž i t e v

Vlogo pritožnice z dne 15. 12. 2000 je Ustavno sodišče štelo za ustavno pritožbo. Vloga je bila naslovljena kot "zahteva za izločitev mariborskih sodišč", pritožnica pa je v tej vlogi zatrjevala zavlačevanje postopka v zadevi št. Rnp 151/99 in I P 301/94 in kršitev 22., 23., 25., in 26. člena Ustave.

Vloga ustavne pritožnice, ki jo je Ustavno sodišče štelo za ustavno pritožbo, je bila kljub obširnosti pomanjkljiva. Ustavno sodišče jo je zato na podlagi 54. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 - v nadaljevanju ZUstS) pozvalo, naj vlogo dopolni v skladu z določbami ZUstS. Pritožnica je po pozivu Ustavnemu sodišču poslala dopise z dne 16. 1. 2001, 24. 1. 2001,13. 2. 2001(ki se nanaša na zadevo št. P 309/95 pred Okrožnim sodiščem v Celju),15. 2. 2001, s številnimi prilogami (nekaj prilog pa je predložila še osebno dne 25. 1. 2001), 8. 3. 2001 in 19. 3. 2001, iz katerih je razvidno, da pritožnica posameznim sodnikom očita zavlačevanje postopkov ter nezakonitost pri odločanju in vodenju postopkov.

Po prvem odstavku 50. člena ZUstS lahko vsakdo ob pogojih, ki jih določa ta zakon, vloži ustavno pritožbo, če meni, da mu je s posamičnim aktom državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil kršena njegova človekova pravica ali temeljna svoboščina. Po določbi prvega odstavka 52. člena ZUstS se mora ustavna pritožba vložiti v 60 dneh od vročitve posamičnega akta, zoper katerega je mogoča ustavna pritožba. Ustavna pritožba pa se po določbi 51. člena ZUstS lahko vloži šele, ko so izčrpana vsa pravna sredstva.

Iz omenjenih prilog je razvidno, da je prvostopno sodišče o zadevi št. I P 301/94 odločilo s sodbo z dne 22. 12. 1998, ki pa jo je Višje sodišča v Mariboru v obsodilnem delu razveljavilo in vrnilo prvostopenjskemu sodišču v novo sojenje. V novem sojenju je bila nato izdana sodba št. I P 98/2000 z dne 11. 5. 2000, zoper katero naj bi bila vložena pritožba. Ker pritožnica ni izkazala niti, da bi bilo o tej pritožbi že odločeno, tudi ni izkazala, da bi bila ustavna pritožba glede te zadeve vložena po izčrpanju vseh pravnih sredstev. Prav tako ni izkazala, da bi izčrpala vsa pravna sredstva glede "izločitve sodišč".

Pritožnica ni predložila nobene odločbe v zadevi št. Rnp 151/99, zatrjuje pa zavlačevanje postopka "vpisa uradnega dokumenta iz leta 1968 v zemljiško knjigo" in v zvezi s tem nazakonitost postopkov sodnika v zadevi št. III P 65/98. V vlogi z dne 13. 2. 2001 očita zavlačevanje postopka tudi Okrožnemu sodišču v Celju v zadevi št. P 309/95. Pritožnica tudi v tej zadevi ni priložila nobene sodne odločbe, temveč le kopijo revizije z dne 12. 11. 2000, ki naj bi se nanašala na zadevo s št. P 309/95. Pritožnica torej ne v zadevi št. Rnp 151/99 ne v zadevi št. P 309/95 ni izkazala, da bi bila pravna sredstva izčrpana.

Glede na navedeno v 3. točki obrazložitve tega sklepa ustavna pritožba neposredno zoper ravnanje ali opustitev dolžnega ravnanja (neaktivnost sodišča, ko je sam postopek pred pristojnim sodiščem še v teku) ni možna. Kljub temu pa Ustava zagotavlja tudi sodno varstvo pravice do sojenja v razumnem roku. O zakonitostih dejanj, s katerimi se posega v ustavne pravice posameznika, tako po določbi drugega odstavka 157. člena Ustave odloča (če ni zagotovljeno drugo sodno varstvo) pristojno sodišče v upravnem sporu. Po določbah Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97 in nasl. - ZUS) je za navedeni postopek pristojno Upravno sodišče. Šele zoper odločitve pristojnih sodišč v upravnem sporu je ob izpolnjenih pogojih iz ZUstS mogoče vložiti ustavno pritožbo. Kolikor so posamezni postopki že končani, pa lahko po stališču Ustavnega sodišča prizadeti zahteva v postopku pred pristojnim sodiščem povračilo morebitne škode, ki bi bila storjena s kršitvijo ustavnih pravic (26. člen Ustave). Ko so pravna sredstva v tem postopku izčrpana, pa lahko ob pogojih ZUstS vloži tudi ustavno pritožbo. Pritožnica pa ni izkazala, da bi pred vložitvijo ustavne pritožbe navedene oblike pravnega varstva izčrpala.

Ker pritožnica ni izčrpala vseh pravnih sredstev, je Ustavno sodišče ustavno pritožbo zavrglo.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi druge alinee prvega odstavka 55. člena ZustS v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko. Predsednica senata:

Milojka Modrijan