Up-507/05
Datum: 2006-07-03T00:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2006:Up.507.05
vrsta: posamični akt
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Neobjavljeno | 03.07.2006
dokument: US26299
akt: Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 232/2004 z dne 22. 3. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1936/2003 z dne 24. 6. 2004 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. III Pd 548/2002 z dne 16. 5. 2003
resitev: nesprejem ustavne pritožbe
izrek: Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 232/2004 z dne 22. 3. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1936/2003 z dne 24. 6. 2004 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. III Pd 548/2002 z dne 16. 5. 2003 se ne sprejme.
stavek: Navedbe pritožnika, s katerimi izraža svoje nestrinjanje z izpodbijano odločitvijo, po vsebini pomenijo le ugovor nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja oziroma zmotne uporabe prava. S tem pa glede na prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) ustavne pritožbe ne more utemeljiti.V disciplinskem postopku ne gre za ugotavljanje krivde v kazenskopravnem smislu, temveč le za ugotavljanje kršitev delovnih obveznosti. Zato se pritožnik, ki z ustavno pritožbo izpodbija odločitev sodišča v zvezi z izrečenim disciplinskim ukrepom v okviru delovnega razmerja, ne more sklicevati na določbo 28. člena Ustave, ki zagotavlja pravna jamstva v kazenskem postopku.
odlocitev: sklep
geslo: 1.5.51.2.2 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Nesprejem, ker očitno ni kršitve ustavnih pravic.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.15 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Prepoved reformatio in peius (28).
podlaga: Člen 22, 28, Ustava [URS] 
Člen 55.2.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
datum_vloge: 2005-05-26T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2006-07-02T22:00:00.000Z

# Up-507/05-7

# 3. 7. 2006

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž., ki ga zastopajo B. B., C. C., Č. Č. in D. D., odvetniki v Z., na seji senata dne 20. junija 2006 in v postopku po četrtem odstavku 55. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94)

### sklenilo:

Ustavna pritožba zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. VIII Ips 232/2004 z dne 22. 3. 2005 v zvezi s sodbo Višjega delovnega in socialnega sodišča št. Pdp 1936/2003 z dne 24. 6. 2004 in sodbo Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani št. III Pd 548/2002 z dne 16. 5. 2003 se ne sprejme.

## OBRAZLOŽITEV

### A.

Z izpodbijano sodbo je Vrhovno sodišče zavrnilo revizijo zoper sodbo pritožbenega sodišča, s katero je to zavrnilo pritožbo zoper sodbo sodišča prve stopnje v tistem delu, s katero je bil zavrnjen tožbeni zahtevek ustavnega pritožnika (v delovnem sporu tožeče stranke) za razveljavitev sklepov, s katerimi mu je bil izrečen disciplinski ukrep.

Pritožnik v ustavni pritožbi zatrjuje kršitev 22. člena Ustave (enako varstvo pravic) in 28. člena Ustave (načelo zakonitosti v kazenskem pravu). Navaja, da so sodišča dejansko stanje ugotovila na podlagi nezakonito vodenega disciplinskega postopka, da so le povzela ugotovitve disciplinskega postopka, niso pa presojala nezakonitosti postopka. Zatrjuje, da je v disciplinskem postopku na prvi in drugi stopnji sodelovala oseba, ki ji je izrazito nenaklonjena in je bila že pred začetkom postopka odločena o njegovi krivdi. Meni, da mu zaradi navedenega ni bila dana možnost enakega varstva pravic. Dodaja, da je bil v kazenskem postopku spoznan za nedolžnega, pri čemer so bili po mnenju pritožnika v tem postopku dokazi temeljito pretehtani in preverjeni, medtem ko naj ne bi bili v postopku pred delovnim sodiščem. Navaja, da je imela tožena stranka vpliv na odločanje delovnega sodišča. V zvezi z zatrjevano kršitvijo 28. člena Ustave pritožnik navaja, da v Pravilniku o disciplinski in odškodninski odgovornosti delavcev, ki je veljal pri toženi stranki v času domnevne storitve kršitve, med kršitvami, za katere je bil predviden obligatoren izrek ukrepa prenehanja delovnega razmerja, ni bila navedena kršitev delovne obveznosti, ki se mu očita.

### B.

Navedbe pritožnika, s katerimi izraža svoje nestrinjanje z izpodbijano odločitvijo, po vsebini pomenijo le ugovor nepravilno ugotovljenega dejanskega stanja oziroma zmotne uporabe prava. S tem pa glede na prvi odstavek 50. člena Zakona o Ustavnem sodišču (v nadaljevanju ZUstS) ustavne pritožbe ne more utemeljiti. V skladu z navedeno določbo Ustavno sodišče preizkusi le, ali so bile z izpodbijano sodno odločbo kršene človekove pravice ali temeljne svoboščine. Tega pa pritožnik z navedbami v ustavni pritožbi ne izkaže.

Iz pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave) izhajajo ustavna jamstva procesne narave, zato navedbe pritožnika, ki se nanašajo zgolj na pravilnost ugotovljenega dejanskega stanja v sodnem postopku, kršitve navedene ustavne pravice ne morejo utemeljiti. Z vidika te pravice, ki se nanaša na postopek pred sodišči, prav tako niso upoštevne navedbe pritožnika o poteku disciplinskega postopka in sodelovanju njemu nenaklonjene osebe v njem. Tudi pavšalna navedba o vplivu tožene stranke na sodišče ne more utemeljiti ustavne pritožbe.

Pritožnik v zvezi z izrečenim disciplinskim ukrepom zatrjuje tudi kršitev 28. člena Ustave. Navedena ustavna določba zagotavlja pravna jamstva v kazenskem postopku. Kazenski postopek in disciplinski postopek sta dva ločena in samostojna postopka. V disciplinskem postopku ne gre za ugotavljanje krivde v kazenskopravnem smislu, temveč le za ugotavljanje kršitev delovnih obveznosti. Pritožnik, ki z ustavno pritožbo izpodbija odločitev sodišča v zvezi z izrečenim disciplinskim ukrepom v okviru delovnega razmerja, se zato na to določbo Ustave ne more sklicevati.

Ker očitno ne gre za kršitve človekovih pravic ali temeljnih svoboščin, kot jih zatrjuje pritožnik, Ustavno sodišče ustavne pritožbe ni sprejelo v obravnavo.

### C.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prve alineje drugega odstavka 55. člena ZUstS v sestavi: namestnik predsednice senata Lojze Janko ter člana dr. Janez Čebulj in Jože Tratnik. Sklep je sprejel soglasno. Ker senat ustavne pritožbe ni sprejel, je bila zadeva v skladu z določbo četrtega odstavka 55. člena ZUstS predložena drugim sodnicam in sodnikom Ustavnega sodišča, razen sodnici Modrijan, ki je bila v zadevi izločena. Ker se za sprejem niso izrekli trije od njih, ustavna pritožba ni bila sprejeta v obravnavo.

Namestnik predsednice senata

Lojze Janko