Up-968/05
Datum: 2005-11-24T00:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:USRS:2005:Up.968.05
vrsta: posamični akt
zadeva: ustavna pritožba
objavljeno: Uradni list RS, št. 111/05 | 24.11.2005
dokument: US25360
akt: Sodba Vrhovnega sodišča št. I Up 1111/2005 z dne 21. 9. 2005 in sodba Upravnega sodišča št. U 1581/2005 z dne 10. 8. 2005 

Odločba Ministrstva za notranje zadeve št. 1822/04-236-275/2005 z dne 9. 7. 2005
resitev: razveljavitev ali odprava
izrek: Sodba Vrhovnega sodišča št. I Up 1111/2005 z dne 21. 9. 2005 in sodba Upravnega sodišča št. U 1581/2005 z dne 10. 8. 2005 se razveljavita.

Odločba Ministrstva za notranje zadeve št. 1822/04-236-275/2005 z dne 9. 7. 2005 se odpravi.

Zadeva se vrne Ministrstvu za notranje zadeve v novo odločanje.
stavek: Enako varstvo pravic v sodnem postopku  zahteva, da mora biti stranki omogočeno, da se izjavi o dejstvih in okoliščinah, ki so pomembne za odločitev. Upravni organ v obravnavanem primeru ni odločal samo na podlagi navedb v prošnji za azil, temveč je svojo odločitev oprl tudi na podatke, ki jih je pridobil na podlagi proučitve mednarodnih poročil o stanju na Kosovu, zato bi pritožniku bi moral dati možnost, da se pred izdajo odločbe o njih izjavi. Ker pritožniku v upravnem postopku ni bilo omogočeno, da se o dejstvih in okoliščinah, relevantnih za odločitev, izjavi, je bila kršena pravica do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave. Ker sodišči, ki sta odločali v upravnem sporu, kršitve nista odpravili, sta tudi sodišči kršili njegovo pravico iz 22. člena Ustave.
odlocitev: odločba
geslo: 1.5.51.2.10 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Razveljavitev/odprava izpodbijanega akta in vrnitev v novo odločanje.
5.3.13.18 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Enakost orožij (22, 14).
5.3.13.16 - Temeljne pravice - Državljanske in politične pravice - Procesna jamstva, pravica do obrambe in poštenega sojenja (19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31) - Dokazna pravila.
1.5.51.2.4 - Ustavno sodstvo - Odločbe - Vrste odločitev Ustavnega sodišča - V postopku odločanja o ustavni pritožbi - Začasno zadržanje izvršitve.
podlaga: Člen 22, Ustava [URS] 
Člen 59.1, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
datum_vloge: 2005-10-16T22:00:00.000Z
datum_odlocitve: 2005-11-23T23:00:00.000Z

# Up-968/05

# 18.10.2005

## SKLEP

Ustavno sodišče je v postopku za preizkus ustavne pritožbe A. A. iz Ž. in Ž. Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnica v Z., na seji senata dne 18. oktobra 2005

### sklenilo:

Ustavna pritožba A. A. zoper sodbo Vrhovnega sodišča št. I Up 1111/2005 z dne 21. 9. 2005 v zvezi s sodbo Upravnega sodišča št. U 1581/2005 z dne 10. 8. 2005 in odločbo Ministrstva za notranje zadeve št. 1822-04/236-275/2005 z dne 9. 7. 2005 se sprejme v obravnavo.

Do končne odločitve Ustavnega sodišča se zadrži izvršitev odločbe Ministrstva za notranje zadeve št. 1822-04/236-275/2005 z dne 9. 7. 2005.

## OBRAZLOŽITEV

### A.

Ministrstvo za notranje zadeve (v nadaljevanju MNZ) je kot očitno neutemeljeno zavrnilo prošnjo pritožnika za priznanje azila v Republiki Sloveniji in odločilo, da mora v roku treh dni od pravnomočno končanega azilnega postopka zapustiti državo. Zoper navedeno odločitev je pritožnik vložil tožbo, ki jo je Upravno sodišče zavrnilo. Vrhovno sodišče je zavrnilo pritožnikovo pritožbo in potrdilo odločitev Upravnega sodišča.

Pritožnik trdi, da v azilnem postopku ni bil nikoli zaslišan. MNZ naj bi izdalo odločbo samo na podlagi njegove prošnje za azil, s tem mu naj ne bi bile zagotovljene temeljne procesne garancije, ki obsegajo pravico do izjave in pravico enakega obravnavanja strank v postopku. V postopku pred Upravnim sodiščem je predlagal izvedbo glavne obravnave. Predlagal je, da Upravno sodišče opravi poizvedbe pri Ministrstvu za zunanje zadeve in Komisiji za človekove pravice pri Organizaciji združenih narodov (UNCHR) o spoštovanju človekovih pravic in svoboščin na V. in morebitnih preganjanjih posameznih etičnih skupin. Upravno sodišče naj ne bi izvedlo glavne obravnave ali izvedlo predlaganih dokazov, čeprav je uveljavljal zmotno in napačno ugotovljeno dejansko stanje. Meni, da sta izpodbijani sodbi arbitrarni, saj ne vsebujeta razlogov o odločilnih dejstvih, zato naj bi bile z izpodbijanimi akti kršene pravica do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), enakost pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) in posledično pravica pribežališča (48. člen Ustave).

Ker bi z zapustitvijo Republike Slovenije pritožniku nastale težko popravljive posledice, pritožnik Ustavnemu sodišču predlaga začasno zadržanje izvršitve odločbe MNZ.

### B.

Senat Ustavnega sodišča je sklenil, da sprejme ustavno pritožbo v obravnavo. O njeni utemeljenosti bo odločalo Ustavno sodišče, ki bo presodilo, ali so bile z izpodbijanimi odločbami kršene pritožnikove človekove pravice oziroma temeljne svoboščine.

Če je ustavna pritožba sprejeta v obravnavo, lahko po določbi 58. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) senat ali Ustavno sodišče na nejavni seji zadrži izvršitev posamičnega akta, ki se z ustavno pritožbo izpodbija, če bi z izvršitvijo lahko nastale težko popravljive škodljive posledice. S tem, ko je Vrhovno sodišče z izpodbijano sodbo zavrnilo pritožnikovo pritožbo zoper sodbo Upravnega sodišča, je postala odločba MNZ pravnomočna. Ta v 2. točki izreka določa, da mora pritožnik zapustiti Republiko Slovenijo v roku treh dni od pravnomočno končanega azilnega postopka. To pomeni, da bi pritožnik moral zapustiti Republiko Slovenijo, še preden bi Ustavno sodišče odločilo o njegovi ustavni pritožbi in s tem o morebitni kršitvi ustavnih pravic. Z izvršitvijo pravnomočne odločbe bi zato lahko pritožniku nastale nepopravljive posledice. Zato je senat Ustavnega sodišča izvršitev odločbe MNZ do končne odločitve zadržal.

### C.

Senat Ustavnega sodišča je sprejel ta sklep na podlagi prvega odstavka 54. člena in 58. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 93/03 in 98/03 – popr.) v sestavi: predsednica senata Milojka Modrijan ter člana dr. Janez Čebulj in Lojze Janko.

Predsednica senata
Milojka Modrijan

---

---

## ODLOČBA

Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi A. A. iz Ž. in Ž. Ž., ki ga zastopa B. B., odvetnica v Z., na seji dne 24. novembra 2005

### odločilo:

Sodba Vrhovnega sodišča št. I Up 1111/2005 z dne 21. 9. 2005 in sodba Upravnega sodišča št. U 1581/2005 z dne 10. 8. 2005 se razveljavita.

Odločba Ministrstva za notranje zadeve št. 1822/04-236-275/2005 z dne 9. 7. 2005 se odpravi.

Zadeva se vrne Ministrstvu za notranje zadeve v novo odločanje.

### OBRAZLOŽITEV

### A.

Ministrstvo za notranje zadeve (v nadaljevanju MNZ) je kot očitno neutemeljeno zavrnilo prošnjo pritožnika za priznanje azila v Republiki Sloveniji in odločilo, da mora v roku treh dni od pravnomočno končanega azilnega postopka zapustiti državo. Zoper navedeno odločitev je pritožnik vložil tožbo, ki jo je Upravno sodišče zavrnilo. Vrhovno sodišče je zavrnilo pritožnikovo pritožbo in potrdilo odločitev Upravnega sodišča.

Pritožnik v ustavni pritožbi uveljavlja kršitev pravice do enakega varstva pravic (22. člen Ustave), enakosti pred zakonom (drugi odstavek 14. člena Ustave) in posledično pravice pribežališča (48. člen Ustave). Trdi, da v azilnem postopku ni bil nikoli zaslišan. MNZ naj bi izdalo odločbo samo na podlagi njegove prošnje za azil, s tem naj mu ne bi bila zagotovljena temeljna procesna jamstva, ki obsegajo pravico do izjave in pravico enakega obravnavanja strank v postopku. V postopku pred Upravnim sodiščem naj bi predlagal izvedbo glavne obravnave. Upravnemu sodišču naj bi predlagal, naj opravi dodatne poizvedbe pri Ministrstvu za zunanje zadeve in Komisiji za človekove pravice pri Organizaciji združenih narodov (UNCHR) o spoštovanju človekovih pravic in svoboščin na V. in morebitnih preganjanjih posameznih etničnih skupin. Upravno sodišče ni izvedlo glavne obravnave, čeprav naj bi uveljavljal zmotno in napačno ugotovljeno dejansko stanje. Meni, da sta izpodbijani sodbi arbitrarni, saj ne vsebujeta razlogov o odločilnih dejstvih. To, da mu v celotnem postopku ni bila dana možnost izjave, naj bi bilo v nasprotju tudi s pravico do poštenega sojenja, ki jo zagotavlja Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP).

Senat Ustavnega sodišča je s sklepom št. Up-968/05 z dne 18. 10. 2005 ustavno pritožbo sprejel v obravnavo in do končne odločitve Ustavnega sodišča zadržal izvršitev izpodbijane odločbe MNZ. V skladu z določbo 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 15/94 – v nadaljevanju ZUstS) je bila ustavna pritožba vročena Vrhovnemu sodišču, ki nanjo ni odgovorilo.

Ustavno sodišče je vpogledalo v spis MNZ, voden v zadevi, v kateri so bili izdani izpodbijani akti.

### B.

Zakon o azilu (Uradni list RS, št. 134/03 ur. p. b. – v nadaljevanju ZAzil) v 23. členu določa, da se v postopku za pridobitev azila uporablja zakon, ki ureja splošni upravni postopek,[1] kolikor ni s tem zakonom določeno drugače.Ta določba je izraz zakonodajalčevega namena, da v posebnem upravnem (azilnem) postopku drugače uredi le tista vprašanja, za katera oceni, da je to treba glede na naravo oziroma značilnosti tega postopka. Azilni postopek mora na eni strani omogočati dostop do nujne zaščite tistim beguncem, ki jo resnično potrebujejo, na drugi strani pa zmanjšati možnost zlorab tega postopka. Zato mora azilni postopek na eni strani potekati hitro, po drugi strani pa mora upoštevati poseben položaj prosilcev za azil, ki so se znašli v stiski v tuji državi. Težnja Zakona, da azilni postopek v vseh pogledih poteka hitro in učinkovito, ne sme biti v škodo popolne ugotovitve dejanskega stanja. To velja tudi tedaj, ko Zakon omogoča pospešen postopek, s tem da dopušča takojšne odločanje.[2]

V obravnavanem primeru je MNZ o pritožnikovi prošnji za azil odločilo na podlagi druge alineje drugega odstavka 35. člena ZAzil, ki določa, da pristojni organ takoj odloči o stvari in prošnjo za azil kot očitno neutemeljeno zavrne, če je iz prošnje prosilca očitno, da mu v njegovi izvorni državi ne grozi preganjanje. MNZ je o prošnji odločilo, ne da bi pritožnika zaslišalo. Tudi Upravno in Vrhovno sodišče sta v izpodbijanih sodbah sprejeli stališče, da v azilnem postopku na podlagi drugega odstavka 35. člena ZAzil pristojen organ ni dolžan zaslišati pritožnika in da se v tem postopku odloča samo na podlagi navedb v prošnji za azil.

Ustava v 22. členu določa, da je vsakomur zagotovljeno enako varstvo njegovih pravic v postopku pred sodiščem in pred drugimi državnimi organi, organi lokalnih skupnosti in nosilci javnih pooblastil, ki odločajo o njegovih pravicah, dolžnostih ali pravnih interesih. Stranki mora biti v postopku omogočeno, da se v sporu izjavi tako glede pravnih kot glede dejanskih vprašanj, relevantnih za odločitev. Stališče sodišč, da se je v obravnavanem primeru odločalo samo na podlagi navedb v prošnji za azil, ne drži. Iz odločbe MNZ namreč izhaja, da je upravni organ v obravnavanem primeru v postopku "preverjal politično in družbeno situacijo v občini Prizren, od koder izhaja prosilec, da bi se lahko presodilo, ali je objektivna situacija v matični državi prosilca takšna, da bi lahko vplivala na občutek subjektivne ogroženosti prosilca, oziroma da bi mu lahko grozilo preganjanje v matični državi". MNZ je svojo odločitev oprlo tudi na podatke, ki jih je pridobilo na podlagi proučitve mednarodnih poročil o stanju na V. Pritožniku bi zato moralo dati možnost, da se pred izdajo odločbe o njih izjavi.

Ker v obravnavanem primeru MNZ pritožniku ni omogočilo, da se o dejstvih in okoliščinah, relevantnih za odločitev, izjavi, je kršilo pritožnikovo pravico do enakega varstva pravic iz 22. člena Ustave. Ker sodišči, ki sta odločali v upravnem sporu, te kršitve nista odpravili, sta tudi sodišči kršili njegovo pravico iz 22. člena Ustave. Ustavno sodišče je zato izpodbijani sodbi razveljavilo, odločbo MNZ odpravilo in zadevo vrnilo upravnemu organu v novo odločanje.

Ker je Ustavno sodišče ustavni pritožbi ugodilo že iz tega razloga, se ni spuščalo v presojo drugih zatrjevanih kršitev.

### C.

Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUstS in prve alineje drugega odstavka 46. člena Poslovnika v sestavi: predsednik dr. Janez Čebulj ter sodnice in sodniki dr. Zvonko Fišer, Lojze Janko, mag. Marija Krisper Kramberger, Milojka Modrijan, dr. Ciril Ribičič, dr. Mirjam Škrk, Jože Tratnik in dr. Dragica Wedam Lukić. Odločbo je sprejelo soglasno.

Predsednik
dr. Janez Čebulj

---

[^[1]]: Zakon o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 22/05 ur. p. b. – v nadaljevanju ZUP).

[^[2]]: S. Rakočevič: Predpisi o tujcih in azilu s komentarjem, Uradni list Republike Slovenije, Ljubljana 1999, str. 238.