VSM Sklep I Ip 302/2023
Datum: 2023-06-26T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSMB:2023:I.IP.302.2023
sodisce: Višje sodišče v Mariboru
oddelek: Izvršilni oddelek
institut: stroški delnega umika predloga za izvršbo - delno plačilo - potrebnost izvršilnih stroškov
jedro: Glede pritožbenih navedb, da je pričakovati, da bi sodišče prve stopnje ob vsakem delnem plačilu stranke obvestilo o tem, koliko še znaša dolžnikov dolg, in je zaradi izostanka takšnega obvestila upničin poziv v utesnitvenem predlogu upravičen, pa sodišče druge stopnje odgovarja, da more sodišče okviru določbe 3. člena ZIZ preprečiti, da se izvršba opravi v večjem obsegu, kot je treba za poplačilo terjatve, in skrbeti, da upnik z izvršbo ni poplačan več, kot mu gre po izvršilnem naslovu, ni pa dolžno ob vsakem delnem plačilu stranke obveščati koliko še znaša dolžnikov dolg.
zveza: ZIZ člen 3, 38, 38/5

## Jedro

Glede pritožbenih navedb, da je pričakovati, da bi sodišče prve stopnje ob vsakem delnem plačilu stranke obvestilo o tem, koliko še znaša dolžnikov dolg, in je zaradi izostanka takšnega obvestila upničin poziv v utesnitvenem predlogu upravičen, pa sodišče druge stopnje odgovarja, da more sodišče okviru določbe 3. člena ZIZ preprečiti, da se izvršba opravi v večjem obsegu, kot je treba za poplačilo terjatve, in skrbeti, da upnik z izvršbo ni poplačan več, kot mu gre po izvršilnem naslovu, ni pa dolžno ob vsakem delnem plačilu stranke obveščati koliko še znaša dolžnikov dolg.

## Izrek

I. Pritožba dolžnika se zavrže. II. Pritožba upnice se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v II. točki izreka potrdi.

III. Upnica krije sama svoje stroške pritožbenega postopka.

## Obrazložitev

1. S sklepom citiranim v uvodu je sodišče prve stopnje delno ustavilo izvršbo za dne 26. 10. 2022 plačanih 148,27 EUR (točka I izreka) ter zavrnilo stroškovni predlog upnice z dne 2. 12. 2022 (točka II izreka).

2. Zoper sklep vlaga laično pritožbo dolžnik in navaja, da je sodišče 3. 8. 2022 izdalo sklep, s katerim je izvršbo ustavilo, ker je takratni delodajalec dolžnika plačal znesek, ki mu je bil naložen s sklepom z dne 2. 6. 2022 in sodišču poslal potrdilo o izvršenem plačilu. Vsako nadaljnje izvrševanje je nedopustno in nezakonito, zato predlaga, da sodišče izvršbo ustavi.

3. Zoper točko II izreka se pravočasno po pooblaščencu pritožuje upnica zaradi bistvenih kršitev določb postopka in predlaga, da sodišče izpodbijani del sklepa spremeni tako, da dolžniku naloži plačilo upničinih stroškov izjave z dne 2. 12. 2022 v višini 37,33 EUR, pa tudi njenih pritožbenih stroškov, vse v roku 8 dni od prejema sklepa, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi od nastanka zamude dalje do plačila. Navaja, da ni zgolj potrdila, da je s strani delodajalca dolžnika dne 26. 10. 2022 prejela 324,00 EUR in da lahko le 148,27 EUR služi kot delno plačilo dolžnikovega dolga do nje, temveč opozorila, da je potrebno plačila (tako prvo plačilo v znesku 3.244,99 EUR z dne 30. 6. 2022, kot drugo plačilo v znesku 148,27 EUR z dne 26. 10. 2022) obračunati po 288. členu Obligacijskega zakonika (v nadaljevanju OZ). Glede na relativno zapletenost postopka, ko sta bila poleg sklepa o izvršbi izdana še sklepa o izvršbi zoper dolžnikovega delodajalca po 134. členu Zakona o izvršbi in zavarovanju – v nadaljevanju ZIZ z dne 2. 6. 2022 in 20. 10. 2022, bi bilo od sodišča pričakovati, da bi po vsakem plačilu s sklepom o utesnitvi stranke obvestilo o tem, koliko še znaša dolžnikov dolg do upnice, saj upnici ni vseeno ali je njena terjatev poplačana le deloma ali v celoti. Ker sodišče tega v prvo ni storilo (utesnitveni sklep z dne 3. 8. 2022), je bil upničin poziv v utesnitvenem predlogu z dne 2. 12. 2022 upravičen. Nadalje navaja, da so se stranke postopka upravičene izjavljati o dejstvih, ki so pomembna za realizacijo izvršbe, zato bi bila upnica upravičena do povrnitve stroškov te vloge tudi v primeru, če bi le potrdila, da ji je dolžnikov delodajalec 26. 10. 2022 nakazal določen znesek, od katerega se lahko v korist dolžnika upošteva le 148,27 EUR, stališče sodišča, da upničina vloga ni bila potrebna, pa je očitno arbitrarno. Priglaša stroške pritožbe.

4. Pritožba upnice ni utemeljena, pritožba dolžnika pa je prepozna.

K pritožbi dolžnika:

5. Pritožba je prepozna, če je bila vložena po preteku zakonskega roka zanjo (drugi odstavek 343. člena Zakona o pravdnem postopku - v nadaljevanju ZPP v zvezi s 366. členom istega zakona v zvezi s 15. členom ZIZ). Zoper sklep izdan na prvi stopnji je dovoljena pritožba, ki jo je treba vložiti v osmih dneh od vročitve sklepa sodišča prve stopnje (prvi in tretji odstavek 9. člena ZIZ).

6. Sodišče druge stopnje je ugotovilo, da je dolžnik sprejel sklep z dne 10. 1. 2023 (izpodbijani sklep) osebno dne 12. 1. 2023, kar pomeni, da je osemdnevni pritožbeni rok začel teči naslednjega dne, to je 13. 1. 2023 in se je iztekel v petek 20. 1. 2023 ob polnoči. Ker je dolžnik vložil svojo pritožbo šele 23. 1. 2023, je ugotoviti, da je njegova pritožba vložena prepozno, torej po poteku osemdnevnega pritožbenega roka.

7. Ker je pritožba dolžnika vložena prepozno, jo je sodišče druge stopnje, ker tega ni storilo že sodišče prve stopnje, kot prepozno zavrglo (prvi odstavek 346. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ). Odločitev temelji na določbi 1. točke 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ.

8. V posledici navedenega je odpadla potreba po vsebinskem obravnavanju pritožbe.

9. Dolžnik ni priglasil pritožbenih stroškov, zato o njih ni bilo odločeno (prvi odstavek 163. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

K pritožbi upnice:

10. Sodišče prve stopnje je v izpodbijani točki II izreka sklepa zavrnilo stroškovni predlog upnice z obrazložitvijo, da stroški, priglašeni v vlogi z dne 2. 12. 2022, niso bili potrebni za izvršbo, saj je sodišče upnico v dopisu z dne 16. 11. 2022 le obvestilo, da je terjatev upnice do dolžnikovega delodajalca poplačana in da lahko z ustreznim izračunom dokaže nasprotno, česar pa upnica ni storila, temveč je v vlogi zatrjevala, da njena terjatev zoper dolžnika še ni poravnana, česar pa sodišče ni niti zatrjevalo.

11. Tudi po presoji sodišča druge stopnje je odločitev sodišča prve stopnje o zavrnitvi upničinega stroškovnega zahtevka pravilna. V skladu s petim odstavkom 38. člena ZIZ je dolžnik dolžan povrniti upniku le tiste stroške, ki so potrebni za izvršbo, vključno s stroški poizvedb o dolžnikovem premoženju, oziroma povrniti stroške postopka po uradni dolžnosti. Delni umik oziroma utesnitev izvršbe je potrebna le, če sodišče s plačilom, opravljenim izven predmetne izvršbe, ni seznanjeno. Stroški delnega umika bi se torej priznali oziroma bi bili za izvršbo potrebni le, če bi dolžnik dolg delno poravnal zunaj izvršbe oziroma če sodišče za plačilo iz spisa ne more vedeti.1 Vendar pa v obravnavani zadevi ni bilo tako, ker je bilo sodišče s strani dolžnikovega delodajalca (dolžnika po sklepu z dne 20. 10. 2022) obveščeno o plačilu, o katerem je nadalje (z vlogo z dne 16. 11. 2022) obvestilo upnico.2 Obvestilo sodišča ni predstavljajo poziva upnici k umiku oziroma utesnitvi izvršilnega predloga, upnica pa na obvestilo ne bi potrebovala odgovoriti. Vloga, s katero je upnica sodišču potrdila prejem plačila, zaradi navedenega za samo izvršbo ni potrebna. Sodišče druge stopnje ob tem pojasnjuje, da se delna plačila vračunajo tako, da se najprej odplačajo zakonske zamudne obresti od stroškov in stroški (v vrstnem redu zapadlosti), nato zakonske zamudne obresti od glavnice in končno glavnica (288. člen OZ), zato je takšno opozorilo upnika v predlogu za utesnitev izvršbe prav tako nepotrebno. Glede pritožbenih navedb, da je pričakovati, da bi sodišče prve stopnje ob vsakem delnem plačilu stranke obvestilo o tem, koliko še znaša dolžnikov dolg, in je zaradi izostanka takšnega obvestila upničin poziv v utesnitvenem predlogu upravičen, pa sodišče druge stopnje odgovarja, da more sodišče okviru določbe 3. člena ZIZ preprečiti, da se izvršba opravi v večjem obsegu, kot je treba za poplačilo terjatve, in skrbeti, da upnik z izvršbo ni poplačan več, kot mu gre po izvršilnem naslovu, ni pa dolžno ob vsakem delnem plačilu stranke obveščati koliko še znaša dolžnikov dolg.

12. Ker vloga upnice v obravnavanem primeru za samo izvršbo ni bila potrebna, sodišče prve stopnje upnici pravilno ni priznalo stroškov vloge.

13. Pritožba je glede na navedeno neutemeljena in ker sodišče druge stopnje ni našlo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti na podlagi drugega odstavka 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ, jo je zavrnilo in sklep v izpodbijani II. točki izreka potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).

14. Upnica, ki s pritožbo ni uspela, sama krije svoje stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP in 15. členom ZIZ).

1 Primerjaj VSL Sklep I Ip 1713/2020 z dne 20. 1. 2021, VSL Sklep I Ip 714/2018 z dne 29. 3. 2018. 2 Z navedbo, da je s tem plačilom terjatev po sklepu z dne 20. 10. 2022 v celoti poplačana, ter da lahko v primeru, če se z navedenim ne strinja, z ustreznim izračunom dokaže nasprotno.