VSL sklep Cst 110/2023
Datum: 2023-04-18T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2023:CST.110.2023
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Gospodarski oddelek
institut: postopek osebnega stečaja - začasna odredba proti stečajnemu dolžniku - predlog stečajnega dolžnika - zavrženje predloga za izdajo začasne odredbe - sklep o začetku stečajnega postopka
jedro: V stečajnem postopku je mogoče predlog za začasno odredbo proti stečajnemu dolžniku vložiti le v času od uvedbe stečajnega postopka do izdaje sklepa o začetku stečajnega postopka.

Ker je glavni stečajni postopek nad dolžnikom že v teku, izdaja predlagane začasne odredbe ni dovoljena.
zveza: ZFPPIPP člen 240, 240/1, 240/2

## Jedro

V stečajnem postopku je mogoče predlog za začasno odredbo proti stečajnemu dolžniku vložiti le v času od uvedbe stečajnega postopka do izdaje sklepa o začetku stečajnega postopka.

Ker je glavni stečajni postopek nad dolžnikom že v teku, izdaja predlagane začasne odredbe ni dovoljena.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se izpodbijani sklep potrdi.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo predlog stečajnega dolžnika za izdajo začasne odredbe.

2. Zoper navedeni sklep se je pritožil dolžnik iz vseh pritožbenih razlogov. Smiselno je predlagal spremembo izpodbijanega sklepa.

3. Pritožba ni utemeljena.

4. Po določbi 240. člena ZFPPIPP lahko sodišče, ki vodi predhodni stečajni postopek, po uvedbi stečajnega postopka na predlog upnika, ki verjetno izkaže svojo terjatev do dolžnika, izda začasno odredbo za zavarovanje denarnih terjatev vseh upnikov do dolžnika. Za začasno odredbo se uporabljata 270. in 271. člen ZIZ, če ni v tem členu drugače določeno (drugi odstavek 240. člena ZFPPIPP).

5. Sodišče prve stopnje je dolžnikov predlog za zavarovanje z začasno odredbo zavrglo z nosilnim razlogom, da je v stečajnem postopku mogoče predlog za začasno odredbo proti stečajnemu dolžniku vložiti le v času od uvedbe stečajnega postopka do izdaje sklepa o začetku stečajnega postopka.

6. Stečajni postopek nad dolžnikom se je začel s sklepom St 000 z dne 10. 4. 2014. Ker je torej glavni stečajni postopek nad dolžnikom že v teku, izdaja predlagane začasne odredbe ni dovoljena. Odločitev sodišča prve stopnje je pravilna že iz tega razloga.

7. Iz izpodbijanega sklepa izhaja dodatno pojasnilo sodišča prve stopnje, da je stečajni upravitelj tisti, ki v stečajnih postopkih vodi posle stečajnega dolžnika v skladu s potrebami postopka in ga zastopa pri pravnih poslih ter drugih procesnih dejanjih, potrebnih za unovčenje stečajne mase, hkrati pa je po določbi prvega odstavka 97. člena ZFPPIPP tudi organ postopka zaradi insolventnosti, ki v tem postopku opravlja svoje pristojnosti in naloge, določene v zakonu. Nasprotovanja odločitvam stečajnega upravitelja ali stečajnega sodišča zaradi morebitne njihove zmotnosti se uresničujejo znotraj samega insolvenčnega postopka s pravnimi sredstvi in na način, kot to določa ZFPPIPP.

8. V obravnavanem primeru se stečajni dolžnik sklicuje na svojo izločitveno pravico (in s tem vlogo upnika). Le-te po njegovih navedbah stečajna upraviteljica – kljub temu, da je bila izločitvena pravica pravočasno prijavljena – ni preizkusila oziroma k prijavi le-te ni podala soglasja, in tudi ni pojasnila vzroka odklonitve.

9. Kot izhaja iz podatkov v spisu, je sodišče prve stopnje s sklepom St 000 z dne 1. 3. 2021, ki je postal pravnomočen dne 7. 4. 2021, prijavo izločitvene pravice stečajnega dolžnika (podredno terjatve v znesku 204.250,00 EUR), ki jo je 9. 7. 2020 vložil skupaj z A. A. zavrglo. Iz obrazložitve sklepa je razvidno, da dolžnik ni legitimiran za vložitev prijave izločitvene pravice in terjatve, saj ni upnik v postopku (prim. 296. in 299. člen ZFPPIPP). Poleg tega v skladu s 389. členom ZFPPIPP dolžnikovo premoženje spada v stečajno maso in prijava terjatve in izločitvene pravice v njegovem osebnem stečaju ni mogoča. Sodišče prve stopnje je zato zaradi pomanjkanja pravnega interesa in ker ni podana dolžnikova legitimacija za prijavo izločitvene pravice, le-to zavrglo. Odločitev sodišča prve stopnje je pravnomočna, zato je izključena vsakršna nadaljnja razprava o vprašanjih, o katerih je že bilo odločeno s pravnomočnimi sklepi sodišča. 10. Dolžnik v obsežni (in mestoma nejasni) pritožbi kot v dosedanjih pritožbah ponovno navaja številne razloge, s katerimi poskuša izpodbiti pravilnost sklepa sodišča prve stopnje, pri čemer pa zgoraj navedenih (in za odločitev bistvenih) razlogov niti ne izpodbija. Višje sodišče se ne bo ponovno opredeljevalo do navedb, na katere je bilo v dosedanjih postopkih že večkrat odgovorjeno, in ki niso odločilnega pomena za odločitev o pritožbi v tej zadevi (prvi odstavek 360. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Pritožnik se ne sklicuje na nobenega od razlogov, ki bi lahko bili predmet pritožbene presoje v zvezi z zavrženjem njegovega predloga za zavarovanje z začasno odredbo, pač pa (ponovno) navaja pritožbene razloge, ki so že bili predmet (številnih) drugih pritožb in se nanašajo predvsem na domnevno sporno terjatev in ločitveno pravico upnika B. S temi pritožbenimi razlogi pravilne odločitve sodišča prve stopnje ni mogoče izpodbiti.

11. Izpodbijani sklep je pravilen, izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi pa niso podani. Ker niso podani niti razlogi, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP, oba v zvezi s 121. členom ZFPPIPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sklep sodišča prve stopnje (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 121. členom ZFPPIPP).

Pisni odpravek se ujema z elektronskim izvirnikom sklepa.