VSM Sklep II Kp 42046/2021
Datum: 2023-11-08T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSMB:2023:II.KP.42046.2021
sodisce: Višje sodišče v Mariboru
oddelek: Kazenski oddelek
institut: pravočasnost pritožbe - prepozna pritožba
jedro: Zaradi zagotovitve obdolženčeve ustavne pravice do pravnega sredstva zoper obsodilno sodbo je izpodbijana odločitev vsaj preuranjena, in so za nedvomno ugotovitev ali je bila sodba dejansko vročena obdolžencu (osebno ali z veljavno nadomestno vročitvijo v skladu z določbami ZKP) potrebne dodatne poizvedbe.
zveza: URS člen 25. ZKP člen 375, 375/2, 402, 402/3

## Jedro

Zaradi zagotovitve obdolženčeve ustavne pravice do pravnega sredstva zoper obsodilno sodbo je izpodbijana odločitev vsaj preuranjena, in so za nedvomno ugotovitev ali je bila sodba dejansko vročena obdolžencu (osebno ali z veljavno nadomestno vročitvijo v skladu z določbami ZKP) potrebne dodatne poizvedbe.

## Izrek

Pritožbi zagovornika obdolženega A. A. se ugodi in izpodbijani sklep razveljavi.

## Obrazložitev

1. Okrožno sodišče v Mariboru je z izpodbijanim sklepom odločilo, da se pritožba zagovornika obdolženega A. A. zoper sodbo Okrožnega sodišča v Mariboru III K 42046/2021 z dne 6. 6. 2023, kot prepozna zavrže, ter da je obdolženec dolžan plačati sodno takso za zavrženje pritožbe v višini 40,00 EUR.

2. Zoper sklep se je pritožil obdolženčev zagovornik, z uvodno navedbo, da se pritožuje zaradi bistvene kršitve določb kazenskega postopka, kršitve kazenskega zakona ter zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja, s predlogom višjemu sodišču, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi ter pritožbo zagovornika (zoper sodbo) obravnava kot pravočasno vloženo.

3. Pritožba je utemeljena.

4. Uvodoma zatrjevanih bistvene kršitve določb kazenskega postopka in kršitve kazenskega zakona zagovornik ni dodatno utemeljil, medtem ko uradni preizkus izpodbijane odločbe - sklepa, po določbi petega odstavka 402. člena Zakona o kazenskem postopku (v nadaljevanju ZKP) zajema zgolj vprašanje stvarne in funkcionalne pristojnosti sodišča prve stopnje, ki je izdalo odločbo. Teh kršitev višje sodišče ni ugotovilo.

5. Bistvo pritožbenih navedb zagovornika se nanaša na zatrjevanje, da sodba sodišča prve stopnje z dne 6. 6. 2023 obdolžencu še sploh ni bila vročena, niti mu ni znano, kdo bi naj prevzel oziroma podpisal vročitev sodbe oziroma kam je bila vročena. Iz podatkov spisa sicer izhaja, da je bila opravljena poizvedba glede vročitve na pošti, ter da naj bi bila pošiljka domnevno vročena obdolžencu dne 30. 6. 2023, pri čemer pa se s povratnico sploh ne razpolaga. Glede na to, da je povratnica poseben obrazec, pri katerem naslovnik potrdi vročitev, sodišče pa s slednjo ne razpolaga, zagovornik meni, da vročitev sodbe obdolžencu ni izkazana. Predlaga, da sodišče po potrebi opravi še uradne poizvedbe ter ugotovi, kje in komu je bila pošiljka vročena, s tem pa obdolžencu omogoči uveljavitev ustavno zagotovljene pravice do pritožbe zoper sodbo, skladno s 25. členom Ustave Republike Slovenije.

6. Iz razlogov izpodbijanega sklepa izhaja, da je bila po podatkih spisa sodba obdolžencu, enako kot njegovemu zagovorniku, vročena dne 30. 6. 2023. Ker je zagovornik pritožbo zoper sodbo vložil dne 4. 9. 2023, kar je po poteku zakonskega tridesetdnevnega roka, ki se je glede na datum vročitve sodbe in upoštevaje določbo 83. člena Zakona o sodiščih, iztekel 31. 8. 2023, je sodišče v skladu z drugim odstavkom 375. člena ZKP pritožbo zagovornika kot prepozno zavrglo.

7. Ugotovitev, da je bila sodba obdolžencu vročena dne 30. 6. 2023, je sodišče prve stopnje oprlo na izpis sledenja - podatki o pošiljki z dne 22. 8. 2023, pripetega k l. št. 668 in poizvednico Pošte Slovenije z dne 7. 9. 2023 na l. št. 681 v spisu, saj povratnica sodišču ni bila dostavljena. Iz navedenih listin sicer izhaja ujemanje sprejemne številke pošiljke za obdolženca, kot tudi, da je bila pošiljka vročena dne 30. 6. 2023, ni pa navedeno, komu je bila vročena oziroma kdo je podpisal njen prejem. Gre za okoliščine, ki se praviloma ugotavljajo iz vročilnice oziroma povratnice pri vročanju po pošti, ki je javna listina in dokazuje, kdo je opravil vročitev, komu in kdaj. Seveda pa vročilnica oziroma povratnica ni absolutni oziroma edini dokaz o vročitvi, temveč je v primeru njene izgube ali dvoma o tem, komu in kdaj je bila vročitev opravljena, le to mogoče dokazovati z različnimi dopustnimi dokazi, tudi s poizvedbami na pošti.1

8. Upoštevaje navedeno višje sodišče pritrjuje zagovorniku, da je zaradi zagotovitve obdolženčeve ustavne pravice do pravnega sredstva zoper obsodilno sodbo, izpodbijana odločitev vsaj preuranjena, in so za nedvomno ugotovitev ali je bila sodba dejansko vročena obdolžencu (osebno ali z veljavno nadomestno vročitvijo v skladu z določbami ZKP) potrebne dodatne poizvedbe. Če tudi slednje ne bodo omogočale nedvomnega sklepanja o veljavni vročitvi sodbe obdolžencu, bo po mnenju višjega sodišča potrebno ponovno vročanje sodbe obdolžencu.

9. Odločitev temelji na tretjem odstavku 402. člena ZKP.

1 Š. Horvat, Zakon o kazenskem postopku s komentarjem, GV Založba, Ljubljana 2004, str. 267.