VSL Sklep II Cp 1502/2017
Datum: 2017-07-18T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2017:II.CP.1502.2017
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: nagrada in stroški izvedenca - nagrada za pisno izdelano mnenje - zahtevno izvedensko mnenje - nagrada za študij spisa
jedro: Pravica do nagrade in povračila stroškov nastane, ko izvedenec v celoti opravi nalogo, ki mu je naložena s sklepom sodišča. Plačilo za pisno izdelavo izvida in mnenja zajema tudi morebitna nadaljnja izvedenčeva pojasnila v zvezi s pripombami strank k njegovem mnenju.
zveza: ZPP člen 249, 249/1. - člen 39, 47, 47/4, 48, 48/1, 48/1-3, 51/1, 51/1-2, 51/2

## Jedro

Pravica do nagrade in povračila stroškov nastane, ko izvedenec v celoti opravi nalogo, ki mu je naložena s sklepom sodišča. Plačilo za pisno izdelavo izvida in mnenja zajema tudi morebitna nadaljnja izvedenčeva pojasnila v zvezi s pripombami strank k njegovem mnenju.

## Izrek

I. Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

II. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo.

## Obrazložitev

1. Z uvodoma navedenim sklepom je sodišče prve stopnje 1) odločilo, da se sodnemu izvedencu medicinske stroke - psihiatru dr. D. T. za opravljeno izvedensko delo odmeri bruto nagrada s stroški v višini 454,00 EUR, 2) od nagrade odmerilo 8,85% prispevek za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in 0,53% prispevek za poškodbe pri delu in poklicne bolezni, 3) ugotovilo, da izvedenec ni zavezanec za DDV, ter 4) odločilo, da se priznana nagrada s prispevki v skupni višini 496,58 EUR izplača iz sredstev brezplačne pravne pomoči, ki je bila odobrena toženki.

2. Zoper ta sklep se pritožuje toženka iz vseh pritožbenih razlogov iz prvega odstavka 338. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP). Predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi, izpodbijani sklep razveljavi in vrne zadevo sodišču prve stopnje v nov postopek. Sodišče prve stopnje je postavilo novega izvedenca, ne da bi prej z zaslišanjem izvedencev, ki so v postopku odvzema poslovne sposobnosti imeli možnost pregledati pokojnega I. U., pridobilo dodatna pojasnila. Ker postopek odvzema poslovne sposobnosti zaradi nasprotujočih si izvedenskih mnenj ni bil zaključen, bi moralo sodišče prve stopnje postaviti izvedensko komisijo in ne le enega izvedenca. Podlaga za odločanje o zahtevi izvedenca za plačilo nagrade in povračilo stroškov je specificiran stroškovnik, toženki pa ni znano, ali ga je izvedenec ustrezno specificiral in obrazložil. Do tega se sodišče prve stopnje ni opredelilo. Preizkus izpodbijanega sklepa ni mogoč, ker ni ustrezno obrazložen. Tako ni obrazloženo priznanje nagrade v višini 138,00 EUR za študij spisa. Prav tako ni obrazloženo, zakaj je izvedensko mnenje ocenjeno kot zahtevno. Sklicevanje na zahtevnost zadeve in trud, ki sta vsebinsko prazna pojma, ne zadostuje. Sodišče prve stopnje bi ju moralo napolniti s konkretnimi okoliščinami primera. Do dejavnikov, od katerih je glede na četrti odstavek 47. člena Pravilnika odvisna ocena zahtevnosti izvedenskega mnenja, se sodišče prve stopnje ni opredelilo. V izvedenskem mnenju se izvedenec ni opredelil do izvedenskih mnenj drugih izvedencev in ni upošteval obsežnih pripomb toženke na izvedensko mnenje predhodno postavljene izvedenke. Le če bi navedeno podrobno analiziral, bi bil upravičen do nagrade za zahtevno mnenje.

3. Pritožba ni utemeljena.

4. Izpodbijani sklep je procesni sklep o stroških, kjer zadostuje kratka in strnjena obrazložitev. V sklepu podani razlogi omogočajo preizkus njegove pravilnosti. Že iz sklicevanja sodišča prve stopnje na 3. točko prvega odstavka 48. člena Pravilnika o sodnih izvedencih in sodnih cenilcih1 (v nadaljevanju: Pravilnik) ob priznanju nagrade za študij spisa v višini 138,00 EUR je razvidno, da je nagrada v takšni višini odmerjena ob upoštevanju obsežnosti spisa (več kot 200 strani). Sodišče prve stopnje je navedlo tudi razlog, zaradi katerega ocenjuje izvedensko mnenje kot zahtevno. Navedenega razloga (zahtevnost zadeve in trud, ki ga je izvedenec vložil) ni bilo dolžno podrobneje opredeljevati, da bi bil preizkus te ocene mogoč. Enako velja glede opredeljevanja do preostalih primeroma navedenih dejavnikov, od katerih je v skladu s četrtim odstavkom 47. člena Pravilnika odvisna zahtevnost mnenja.2

5. Drži, da je podlaga za odločanje o zahtevi za priznanje nagrade in povračilo stroškov za izvedensko delo specificiran stroškovnik. Stroškovnik, ki ga je podal izvedenec, je bil ustrezno specificiran. Priglašene postavke je opredelil po vsebini in zneskovno, ni pa mu bilo treba izrecno navesti svoje kvalifikacije izvedenskega mnenja (ta je razvidna iz višine zahtevane nagrade) ali je posebej utemeljiti. Z vsebino izvedenčevega stroškovnika bi se lahko toženka seznanila z vpogledom v spis. Ocena o ustrezni specificiranosti stroškovnika je vključena v odločitvi o (ne)priznanju posameznih stroškov oziroma nagrade.

6. Izvedenec ima pravico do nagrade in do povračila stroškov za izvedensko delo (prvi odstavek 249. člena ZPP in 39. člen Pravilnika). Nagrada za izvedensko delo se izračuna po tarifi iz Pravilnika (46. člen Pravilnika), materialni stroški v zvezi z izvedenskim delom pa se obračunajo ali ovrednotijo v skladu s 45. členom Pravilnika. Glede na to je za presojo pravilnosti izpodbijanega sklepa relevantno le, ali je izvedenec v celoti izpolnil nalogo, ki mu jo je naložilo sodišče, in še, ali je višina priznane nagrade in stroškov za opravljeno delo odmerjena v skladu s Pravilnikom. O tem odloča sodišče na podlagi podatkov spisa, zlasti izvedenskega mnenja. Pritožbeni očitki, da je sodišče prve stopnje postavilo le enega izvedenca, da pred njegovo postavitvijo ni pridobilo dodatnih podatkov (z zaslišanjem izvedencev, ki so pokojnega I. U. lahko pregledali v postopku odvzema poslovne sposobnosti) in da podano izvedensko mnenje ni pravilno, niso relevantni. Te okoliščine niso pomembne za odločanje o pravici do nagrade in povračila stroškov.

7. Pravica do nagrade in povračila stroškov nastane, ko izvedenec v celoti opravi nalogo, ki mu je naložena s sklepom sodišča. Naloga izvedenca je bila, da po preučitvi celotnega spisa poda mnenje, ali je bil pokojni v času sestave oporoke sposoben izraziti svojo voljo (sposoben vedeti in razumeti vsebino oporoke in kaj podpisuje oziroma sposoben za razsojanje in razumno presojo). Ni mu bilo naloženo, da se posebej opredeli do izvedenskih mnenj drugih izvedencev in do pripomb, ki jih je toženka podala na izvedensko mnenje predhodno postavljene izvedenke. Ker je po pregledu spisa izvedenec korektno in obrazloženo odgovoril na postavljeno vprašanje, ni podlage za zaključek, da naložene naloge ne bi bil opravil. 8. Sodišče prve stopnje je izvedencu pravilno priznalo nagrado za študij spisa v višini 138,00 EUR. V skladu s 3. točko prvega odstavka 48. člena Pravilnika pripada izvedencu nagrada v takšni višini za študij spisa z obsegom nad 200 do 500 strani, v obravnavanem primeru pa je imel spis (ko je bil posredovan izvedencu) več kot 300 listovnih številk, čemur je treba prišteti še priloge (A1 do A45 ter B1 do B17), ki jih je moral izvedenec prav tako preučiti.

9. Za pisno izdelavo izvedenskega mnenja je v skladu z 2. točko prvega odstavka 51. člena Pravilnika sodišče prve stopnje priznalo izvedencu 276,00 EUR, ker je izvedensko mnenje ocenilo kot zahtevno. Takšna ocena je po presoji pritožbenega sodišča pravilna. Pri nagradi za pisno izdelavo izvida in mnenja Pravilnik loči med manj zahtevnim, zahtevnim, zelo zahtevnim in izjemno zahtevnim mnenjem. S tem, ko ga je sodišče prve stopnje ocenilo kot zahtevno, ga je umestilo na drugo mesto na lestvici zahtevnosti (gledano od manj zahtevnega do izjemno zahtevnega mnenja). Takšna umestitev izvedenskega mnenja je glede na kompleksnost obravnavane zadeve, ki jo posredno priznava tudi pritožnica, ustrezna. Postavljeno vprašanje s področja psihiatrične stroke že samo po sebi ni bilo enostavno.3 Bilo je kompleksno. Upoštevajoč okoliščine konkretnega primera tudi odgovor nanj ni bil enostaven. Izvedenec je bil namreč soočen z različnimi mnenji strokovnjakov (kot delom spisovnega gradiva). Ne drži, da bi lahko šlo za zahtevno izvedensko mnenje le v primeru, če bi bilo bolj obrazloženo (v smislu opredelitve do ostalih izvedenskih mnenj in toženkinih pripomb). Dolžina izvedenskega mnenja ne more biti edino merilo za oceno zahtevnosti izvedenskega mnenja.

10. Pritožbeno sodišče še dodaja, da plačilo za pisno izdelavo izvida in mnenja zajema tudi morebitna nadaljnja izvedenčeva pojasnila v zvezi s pripombami strank k njegovemu mnenju. Šele, ko mora odgovoriti na dodatna vprašanja, ki jih sodišče od njega še ni terjalo, mu pripada nagrada za izdelavo dopolnilnega izvida in mnenja po drugem odstavku 51. člena Pravilnika.4

11. Po povedanem in ker pritožbeno sodišče ni našlo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP).

12. Odločitev o pritožbenih stroških se pridrži za končno odločbo (četrti odstavek 163. člena ZPP).

1 Ur. l. RS, št. 88/2010 s spremembami in dopolnitvami.  
2 Gre za obsežnost dokumentacije, ki je podlaga za izdelavo izvida in mnenja, čas, ki ga ima izvedenec na voljo, da ga pripravi, kompleksnost in vrsto zadeve, ki je predmet izvida in mnenja, in druge dejavnike, ki lahko vplivajo na stopnjo zahtevnosti izvida in mnenja.  
3 Le če bi šlo za enostavno vprašanje, bi bil utemeljen zaključek, da je šlo za manj zahtevno izvedensko mnenje.  
4 Primerjaj npr. sklepe VSL I Cp 195/2017 z dne 7. 2. 2017, II Cp 2809/2016 z dne 21. 12. 2016 in I Cp 2253/2016 z dne 26. 10. 2016.