VSL sklep I Ip 2699/2007
Datum: 2007-08-08T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSLJ:2007:I.IP.2699.2007
sodisce: Višje sodišče v Ljubljani
oddelek: Civilni oddelek
institut: dogovor o preživnini, sklenjen pri centru za socialno delo - izvršilni naslov - sodna izvršba
jedro: Dogovor o preživnini, sklenjen pri centru za socialno delo po takrat veljavnih predpisih, je listina, za katero zakon določa, da je izvršilni naslov, in torej izvršilni naslov v skladu z materialno določbo 3. točke drugega odstavka 17. člena ZIZ. Sprememba določbe 17. člena ZIZ z novelo ZIZ-A po stališču višjega sodišča ni vplivala na opredelitev dogovora kot izvršilnega naslova za sodno izvršbo.

 
zveza: ZZZDR člen 130,  130.  ZIZ člen 17,  17/2,  17/2-3,  17,  17/2,  17/2-3.

## Jedro

Dogovor o preživnini, sklenjen pri centru za socialno delo po takrat veljavnih predpisih, je listina, za katero zakon določa, da je izvršilni naslov, in torej izvršilni naslov v skladu z materialno določbo 3. točke drugega odstavka 17. člena ZIZ. Sprememba določbe 17. člena ZIZ z novelo ZIZ-A po stališču višjega sodišča ni vplivala na opredelitev dogovora kot izvršilnega naslova za sodno izvršbo.

## Izrek

Pritožbi se ugodi, sklep se razveljavi in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v nov postopek.

## Obrazložitev

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje predlog za izvršbo zavrnilo.

Upnik v pravočasno vloženi pritožbi uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in trdi, da sodišče nepravilno razlaga določbo 17. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (ZIZ) v povezavi s 130. členom Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (ZZZDR) Višjemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi, ugodi predlogu za izvršbo in izda sklep o izvršbi.

Pritožba je utemeljena.

Sodišče prve stopnje je v izpodbijanem sklepu zavzelo stališče, da dogovor o preživljanju, sklenjen pri centru za socialno delo (v nadaljevanju: CSD) ni izvršilni naslov na podlagi 3. točke prvega odstavka 17. člena ZIZ v povezavi z določbo 130. člena ZZZDR, ker med izvršilnimi naslovi, določenimi v 17. členu ZIZ, ni določena poravnava v upravnem postopku. Poravnava, sklenjena v upravnem postopku, se po stališču sodišča prve stopnje lahko prisilno izvrši le v postopku upravne izvršbe.

Stališče sodišča prve stopnje je pravno zmotno. Dogovor o preživnini, ki je bil v obravnavani zadevi sklenjen 19. 7. 2002 (priloga A3) na podlagi 130. člena takrat veljavnega ZZZDR (prečiščeno besedilo, Uradni list SRS, št. 14/89), je ohranil lastnost izvršilnega naslova, saj ni predpisa, ki bi mu to lastnost za nazaj odvzel (prim. 155. člen Ustave RS). Te lastnosti mu tudi ne odreka sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu. Odprto torej ostaja procesno vprašanje stvarne pristojnosti: ali se dogovor o preživnini, sklenjen po veljavnih predpisih pri CSD, izvrši po postopku sodne izvršbe ali po postopku upravne izvršbe, torej ali je za izvršbo pristojno sodišče ali upravni organ. Rešitev procesnega vprašanja pa je odvisna od materialnopravne opredelitve obravnavanega dogovora ali kot izvršilni naslov v skladu z določbo 3. točke prvega odstavka 17. člena ZIZ ali pa kot izvršilni naslov po predpisih, ki veljajo za upravno izvršbo (Zakon o splošnem upravnem postopku - ZUP - in Zakon o davčnem postopku - ZDavP-2).

Do uveljavitve novele Zakona o izvršbi in zavarovanju ZIZ-A (veljati je začela 21. 9. 2002) ni bilo dvoma, da je obravnavani dogovor izvršilni naslov v skladu s 17. členom ZIZ, ki je med drugim kot izvršilni naslov v 2. točki drugega odstavka opredeljeval poravnavo v upravnem postopku in se je štelo, da je dogovor takšna poravnava, oziroma je v 4. točki drugega odstavka 17. člena, enako kot po uveljavitvi ZIZ-A v 3. točki drugega odstavka 17. člena, kot izvršilni naslov določal tudi drugo listino, za katero zakon določa, da je izvršilni naslov. Dileme tudi ni več po uveljavitvi ZZZDR-C (od 1. 5. 2004), s katero je bil spremenjen 130. člen ZZZDR, tako da je bila CSD kot upravnemu organu odvzeta pristojnost v zvezi s sklepanjem dogovora o preživnini in je bilo to preneseno v sodno pristojnost. Iz obrazložitve predloga novele ZIZ-A (Poročevalec DZ RS, št. 96 z dne 8. 12. 2001, stran 67) je razvidno, da je bil namen spremembe drugega odstavka 17. člena ZIZ uskladitev ureditve izvršilnih naslovov z določbami Zakona o upravnem postopku, Zakona o upravnem sporu, Zakona o prekrških in Zakona o davčnem postopku, ki sami določajo, katere izvršljive odločbe, seznami oziroma listine so po teh zakonih izvršilni naslovi in s tem - tudi glede na splošno določilo 1. člena ZIZ o odločbi, seznamu ali listini, za katero (ta ali drug) zakon tako določa - podlaga za sodno izvršbo, zaradi česar naštevanje teh izvršilnih naslovov v ZIZ ni več potrebno. Namen zakonodajalca torej ni bil v tem, da bi se izvrševanje dogovora o preživnini, sklenjenega pri CSD, ki je po zakonu izvršilni naslov, iz sodne izvršbe prenesel v upravno izvršbo, kar se odraža tudi v kasnejši spremembi 130. člena ZZZDR z ZZZDR-C, s katero je tudi sklepanje dogovora prešlo v sodno pristojnost. Sprememba določbe 17. člena ZIZ z novelo ZIZ-A torej po stališču višjega sodišča ni vplivala na opredelitev dogovora o preživnini, sklenjenega pri CSD po takrat veljavnih predpisih, kot izvršilnega naslova za sodno izvršbo.

Pravilno je sicer stališče sodišča prve stopnje, da se poravnave v upravnem postopku izvršujejo v upravni izvršbi, vendar pa dogovor, sklenjen pri CSD, nima vseh lastnosti poravnave v upravnem postopku, ki ima sicer v skladu s četrtim odstavkom 137. člena ZUP moč izvršljive odločbe, izdane v upravnem postopku. Poleg tega, da je zakonodajalec v ZZZDR uporabil drug termin kot v ZUP (pred novelo ZZZDR-C je v 130. členu uporabil termin "dogovor", v noveli ZZZDR-C pa uporablja termin "sporazum", o katerem izda sodišče v nepravdnem postopku sklep), je ZZZDR dal CSD kot upravnemu organu le to pristojnost, da se je pri njem lahko sklenil dogovor o dolžnosti, višini in usklajevanju preživnine, medtem ko ni bil pristojen za odločanje o teh vprašanjih, temveč je bilo odločanje o tem ves čas v pristojnosti sodišča. Poravnava iz 137. člena ZUP pa je namenjena reševanju spora med strankama v zadevah, o katerih se sicer odloča v upravnem postopku.

Opozoriti je treba tudi na določbe 145. in 146. člena ZDavP-2, ki velja v času vložitve predloga za izvršbo v obravnavani zadevi. Glede na določbo drugega odstavka 289. člena ZUP se ZDavP-2 uporablja za upravno izvršbo denarnih obveznosti. 145. člen ZDavP-2 v drugem odstavku taksativno našteva izvršilne naslove, 146. člen istega zakona pa opredeljuje izvršilne naslove, ko je davčni organ pristojen za izterjavo drugih (nedavčnih) obveznosti. Poravnava v upravnem postopku ni posebej opredeljena, saj ima moč izvršljive odločbe, izdane v upravnem postopku, vendar pa je v prvem odstavku 146. člena ZDavp-2 kot izvršilni naslov opredeljena odločba, ki jo izda organ, pristojen za odmero denarne nedavčne obveznosti. Ker CSD ni bil pristojen za odločanje o dolžnosti in višini preživnine, kar bi pomenilo "odmero" preživnine (pristojnosti v zvezi z obveščanjem o usklajevanju preživnine je ohranil tudi z novelo ZZZDR-C), glede na posebno naravo dogovora, sklenjenega pri CSD, ni mogoče šteti, da je tak dogovor izvršilni naslov po določbah ZDavP-2. Iz vsega navedenega višje sodišče ugotavlja, da ni razlogov, da bi se dogovor, sklenjen pri CSD po prej veljavnem 130. členu ZZZDR, katerega izvršba je predlagana v času po uveljavitvi ZIZ-A, izvrševal v drugačnem postopku kot dogovor, ki se v sodni izvršbi izvršuje v primeru, ko je stranka vložila predlog pred uveljavitvijo ZIZ-A, in kot se izvršuje sporazum, o katerem je izdan sklep po uveljavitvi ZZZDR-C. Dogovor, ki sta ga prizadeti stranki sklenili pri CSD na podlagi 130. člena ZZZDR, je listina, za katero zakon določa, da je izvršilni naslov, in torej izvršilni naslov v skladu z materialno določbo 3. točke drugega odstavka 17. člena ZIZ.

Višje sodišče je glede na navedeno pritožbi ugodilo, izpodbijani sklep razveljavilo in zadevo vrnilo sodišču prve stopnje v nov postopek (3. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku v zvezi s 15. členom ZIZ). Kljub temu, da je ugotovilo kršitev materialnega prava, izpodbijanega sklepa ni bilo mogoče spremeniti, kot je to predlagal pritožnik, ker je treba opraviti preizkus predloga za izvršbo tudi glede drugih formalnih in materialnih predpostavk, za kar pa je pristojno sodišče prve stopnje.