UPRS Sodba III U 152/2018-6
Datum: 2018-08-27T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:UPRS:2018:III.U.152.2018.6
sodisce: Upravno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK
institut: brezplačna pravna pomoč - obvezne sestavine prošnje za dodelitev brezplačne pravne pomoči - nepopolna vloga - poziv k dopolnitvi vloge - zavrženje vloge

## Jedro

Pozivanje k dopolnitvi prošnje z dopisi, ki jih je toženka poslala tožniku v ponovnem postopku, presega poziv k predložitvi tistih podatkov, ki so po predhodno navedenih določbah 66. člena ZUP in 32. člena ZBPP obvezne sestavine vloge - prošnje za BPP. Kar pomeni, da na podlagi ugotovitve, da tožnik navedenim pozivom ni sledil, ni mogoče napraviti zaključka o nepopolnosti vloge - prošnje in posledično te kot nepopolne na podlagi drugega odstavka 67. člena ZUP zavreči. Omenjeno pozivanje lahko pomeni kvečjemu poziv stranki k podaji dodatnih navedb in dokazov (poziv k dopolnitvi utemeljitve zahteve) v smislu določb 140. člena ZUP, iz katerih pa jasno izhaja tudi, da če stranka takšnemu pozivu ne sledi, organ samo zaradi tega vloge ne sme zavreči po drugem odstavku 67. člena ZUP. To pomeni, da mora, če za to ni drugih ovir, vlogo - prošnjo vsebinsko obravnavati, torej vsebinsko presoditi, ali je utemeljena ali ne.

## Izrek

Tožbi se ugodi, odločba Okrožnega sodišča v Kopru, Bpp 58/2018 z dne 3. 5. 2018, se odpravi in se zadeva vrne istemu organu v ponovni postopek.

## Obrazložitev

1. Z odločbo, Bpp 58/2018 z dne 3. 5. 2018 (v nadaljevanju: izpodbijana odločba), je toženka zavrgla prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči, ki jo je 22. 8. 2017 vložil A.A. (v nadaljevanju: tožnik).

2. Iz obrazložitve izpodbijane odločbe je razvidno, da je tožnik vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju: BPP) za vložitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru, I Cp 847/16 z dne 7. 6. 2017 (v nadaljevanju: sodba Višjega sodišča v Kopru). Toženka, ki je izpodbijano odločbo izdala v ponovnem postopku po sodbi tega sodišča, III U 268/2017 z dne 25. 1. 2018, pojasnjuje, da mora biti poleg dohodkovno-premoženjskega pogoja izpolnjen tudi pogoj iz 24. člena Zakona o brezplačni pravni pomoči (v nadaljevanju: ZBPP), ter citira določbe prvega in tretjega odstavka tega člena. Navaja, da je, kot izhaja iz sodbe Višjega sodišča v Kopru, pravdni postopek tekel med prosilcem kot tožnikom in Mestno občino Koper po tožbi zaradi pridobitve lastninske pravice, z vrednostjo spornega predmeta 41.000,00 EUR. Višje sodišče v Kopru je zavrnilo tožnikovo pritožbo zoper sodbo Okrožnega sodišča v Kopru, P 28/2014 z dne 22. 8. 2016, s katero je bil tožnikov tožbeni zahtevek zavrnjen. Toženka je vpogledala v navedeni pravdni spis in ugotovila, da je tožnikov pooblaščenec sodbo Višjega sodišča v Kopru prejel 11. 7. 2017. Prekluzivni 30-dnevni rok za vložitev revizije po relevantnih določilih Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju: ZPP, 367. člen), se je, glede na datum vročitve in sodne počitnice, iztekel 11. 9. 2017. Zato toženka - ki se je ob ponovnem vpogledu v pravdni spis P 28/2014 prepričala, da revizija še ni bila vložena, prav tako ne predlog za vrnitev v prejšnje stanje - ob ponovnem odločanju ni postopala po 36. členu ZBPP. Od tožnika je zahtevala, naj prošnjo za BPP dopolni tako, da navede razloge, zaradi katerih bi vložil revizijo, pri čemer mu je navedla, iz katerih razlogov se lahko vloži revizija in da lahko odgovori njegov odvetnik, če ga za to pooblasti. Tožnik se je skliceval na zdravstveno stanje, nepoznavanje prava ter zatrjeval, da mu nihče ne more napovedati uspeha v postopku in da je zadeva pomembna za njegov socialno-ekonomski položaj, v nobeni od dopolnitev pa ni navedel okoliščin, na podlagi katerih bi bilo možno sklepati o obstoju katerega od revizijskih razlogov, čeprav mora prosilec navesti dejstva, na podlagi katerih je možno presojati, ali je izpolnjen pogoj iz 24. člena ZBPP.

3. Kot zaključi toženka, tožnik kljub trikratnemu pozivu na dopolnitev prošnje ni dopolnil tako, da bi lahko razbrala, da zadeva ni očitno nerazumna oziroma da ima tožnik v njej verjetne izglede za uspeh, tako da je razumno začeti postopek oziroma se ga udeleževati ali vlagati v postopku pravna sredstva oziroma nanje odgovarjati. Glede na navedeno je prošnja za BPP ostala nepopolna in neprimerna za obravnavanje, saj toženka ni mogla presoditi, ali izpolnjen objektivni pogoj iz 24. člena ZBPP, torej da zadeva ni očitno nerazumna in da je pomembna za tožnikov osebni in socialno-ekonomski položaj. Zato je ob upoštevanju, da je bil tožnik opozorjen na pravne posledice, če v postavljenem roku ustrezno ne dopolni prošnje, slednjo kot nepopolno zavrgla na podlagi drugega odstavka 67. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju: ZUP) v zvezi z drugim odstavkom 34. člena ZBPP.

4. Tožnik je pri tem sodišču vložil najprej prošnjo za dodelitev BPP v zvezi z obravnavano zadevo toženke, nato pa tudi tožbo v upravnem sporu. To je sicer (glede na predhodno prejete dopise sodišča) laično označil kot tožbo zaradi "molka", pri čemer pa iz vsebine tožbe in njene dopolnitve z dne 10. 7. 2018 izhaja, da se tožnik ne strinja z odločbo toženke, Bpp 58/2018 z dne 3. 5. 2018. To odločbo je po pozivu z dne 5. 7. 2018, naj predloži odločbo, ki jo izpodbija s tožbo, tudi predložil sodišču. Tožnik upa, da bo njegovi prošnji za dodelitev BPP (odvetnika) v zadevi Bpp 58/2018 ugodeno.

5. Toženka je sodišču predložila spise zadeve, na tožbo pa ni odgovorila.

6. Sodišče je odločilo brez glavne obravnave na podlagi 1. alineje drugega odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju: ZUS-1).

7. Tožba je utemeljena.

8. Z odločbo, Bpp 58/2018 z dne 3. 5. 2018, katere pravilnost in zakonitost se presoja v tem upravnem sporu, je toženka zavrgla prošnjo za dodelitev BPP, ki jo je tožnik vložil 22. 8. 2017 in s katero je uveljavljal dodelitev BPP za vložitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru.

9. Toženka je izpodbijano odločbo izdala v ponovnem postopku. Prvič je namreč o predmetni prošnji odločila z odločbo, Bpp 404/2017 z dne 3. 11. 2017, s katero je prošnjo zavrnila z utemeljitvijo, da tožnik nima verjetnih izgledov za uspeh v zadevi in tako ni izpolnjen objektivni pogoj iz 24. člena ZBPP, saj je rok za vložitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru potekel 11. 9. 2017, toženka pa je prošnjo na predpisanem obrazcu prejela šele 18. 9. 2017. Tožnikovi tožbi zoper odločbo Bpp 404/2017 je to sodišče s sodbo, III U 268/2017 z dne 25. 1. 2018, ugodilo, omenjeno odločbo odpravilo in zadevo vrnilo toženki v ponovni postopek. Kot je obrazložilo sodišče v sodbi III U 268/2017, je toženka napačno upoštevala, da je tožnik prošnjo za BPP vložil šele 18. 9. 2017, in posledično napačno presodila relevantne okoliščine, s katerimi je utemeljevala obstoj verjetnih izgledov za uspeh v revizijskem postopku. Iz spisov zadeve je namreč razvidno, da je toženka že 22. 8. 2017 prejela tožnikovo vlogo - prošnjo za dodelitev BPP, ki sicer ni bila vložena na predpisanem obrazcu, je pa tožnik v njej navedel, da zaproša za odobritev nujne BPP za vložitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru, ki jo je tudi priložil, za izvajalca BPP predlagal odvetnika Radmila Jecića in navedel, da podaja vlogo za nujno BPP, ker da je treba revizijo vložiti najkasneje do 1. 9. 2017. Kot je ugotovila toženka, se je ta rok dejansko iztekel 11. 9. 2017. Glede na navedeno bi morala, kot je obrazložilo sodišče v sodbi III U 268/2017, s tožnikovo vlogo za BPP postopati po 36. členu ZBPP, ki ureja nujno BPP (to je BPP za primere, ko bi stranka zaradi odločanja o prošnji za BPP zamudila rok za kakšno pravno dejanje in bi zaradi tega izgubila pravico opraviti to dejanje), ter v skladu s prvim odstavkom tega člena brez preverjanja tožnikovega materialnega položaja po vsebini presoditi, ali ima tožnik verjetne izglede za uspeh v revizijskem postopku, in svojo oceno ustrezno obrazložiti, saj je tožnikova vloga vsebovala vse ključne podatke o zadevi, v zvezi s katero je zaprosil za dodelitev nujne BPP. Če namreč organ za BPP (kot toženka v obravnavani zadevi) pred izdajo odločbe o dodelitvi nujne BPP prosilca pozove k dopolnitvi vloge zaradi podatkov, ki se nanašajo na prosilčev materialni položaj, in prosilec ravna skladno s takim pozivom, to ne more imeti za posledico zavrnitve prošnje za BPP iz razloga, ker je bil (medtem) zamujen rok za opravo procesnega dejanja, v zvezi s katerim je bila vložena prošnja za BPP.

10. Toženka v ponovnem postopku, v katerem je izdala izpodbijano odločbo, stališč iz sodbe III U 268/2017 ni (pravilno) upoštevala. Kot je razvidno iz predloženih spisov zadeve, je v ponovnem postopku tožnika večkrat (z dopisi z dne 16. 2. 2018, 2. 3. 2018 in 28. 3. 2018) pozvala, naj prošnjo za BPP dopolni, in sicer tako, da navede razloge, zaradi katerih bi vložil revizijo zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru. Tožnik se je na pozive odzval z vlogami, povzetimi v obrazložitvi izpodbijane odločbe. Toženka pa je nato predmetno prošnjo za dodelitev BPP kot nepopolno zavrgla na podlagi drugega odstavka 67. člena ZUP. Po presoji sodišča ni imela podlage za takšno odločitev (to je zavrženje prošnje), kot jo je sprejela z izpodbijano odločbo. Le-ta je sicer tudi nepravilno poimenovana kot odločba, čeprav gre glede na vrsto sprejete odločitve za sklep (prim. 207. in 226. člen ZUP).

11. V postopkih odločanja o dodelitvi BPP pristojni organ za BPP, če ZBPP ne določa drugače, postopa po ZUP. Po drugem odstavku 67. člena ZUP organ zavrže vlogo, če stranka po pozivu iz prvega odstavka istega člena v danem roku ne odpravi pomanjkljivosti vloge in tako vloga ostane nepopolna ali nerazumljiva. V skladu s prvim odstavkom 66. člena ZUP mora biti namreč vloga razumljiva in mora obsegati vse, kar je treba, da se lahko obravnava.1 Po drugem odstavku istega člena ZUP mora vloga vsebovati tudi druge sestavine, ki jih določa zakon ali drug predpis. Glede prošnje za dodelitev BPP je tako relevanten ZBPP. V skladu s prvim odstavkom 32. člena ZBPP prosilec prošnjo za dodelitev BPP vloži pisno na obrazcu, ki ga predpiše minister, pristojen za pravosodje. Če prošnja ni vložena na predpisanem obrazcu, mora vsebovati podatke iz drugega odstavka 32. člena ZBPP, in sicer poleg tam navedenih podatkov, ki se nanašajo na prosilca in njegove družinske člane, tudi podatke o zadevi ter navedbo oblike in obsega BPP. Določbo ZBPP, da morajo biti v prošnji za dodelitev BPP navedeni tudi podatki o zadevi, je treba razlagati ob upoštevanju namena oziroma cilja instituta BPP (ki je v tem, da lahko tudi socialno šibke osebe uresničijo svojo pravico do sodnega varstva - 1. člen ZBPP) ter pravil, ki veljajo za postopek odločanja o dodelitvi BPP (za slednjega prosilec ne more dobiti pravne pomoči po ZBPP, ampak mu mora sam organ za BPP omogočiti, da uveljavi svoje pravice - 7. člen ZUP).

12. Sodišče je že v sodbi III U 268/2017 presodilo in enako sodi tudi sedaj, da je predmetna tožnikova vloga za BPP s priloženo sodbo Višjega sodišča v Kopru vsebovala vse ključne podatke o zadevi, v zvezi s katero je tožnik uveljavljal dodelitev nujne BPP, in bi tako toženka lahko oziroma morala vsebinsko presoditi tožnikove verjetne izglede za uspeh z revizijo v smislu pogoja za dodelitev BPP iz 24. člena ZBPP. Pri tem ni odveč pripomniti, da iz obrazložitve izpodbijane odločbe izhaja, da je toženka sama tudi vsaj dvakrat vpogledala v zadevni pravdni spis, ki vsebuje gradivo, relevantno za presojo omenjenega pogoja iz 24. člena ZBPP.

13. Povedano drugače: pozivanje k dopolnitvi prošnje z dopisi, ki jih je toženka poslala tožniku v ponovnem postopku, presega poziv k predložitvi tistih podatkov, ki so po predhodno navedenih določbah 66. člena ZUP in 32. člena ZBPP obvezne sestavine vloge - prošnje za BPP. Kar pomeni, da na podlagi ugotovitve, da tožnik navedenim pozivom ni sledil, ni mogoče napraviti zaključka o nepopolnosti vloge - prošnje in posledično te kot nepopolne na podlagi drugega odstavka 67. člena ZUP zavreči. Omenjeno pozivanje lahko pomeni kvečjemu poziv stranki k podaji dodatnih navedb in dokazov (poziv k dopolnitvi utemeljitve zahteve) v smislu določb 140. člena ZUP, iz katerih pa jasno izhaja tudi, da če stranka takšnemu pozivu ne sledi, organ samo zaradi tega vloge ne sme zavreči po drugem odstavku 67. člena ZUP. To pomeni, da mora, če za to ni drugih ovir, vlogo - prošnjo vsebinsko obravnavati, torej vsebinsko presoditi, ali je utemeljena ali ne.

14. Glede na to, da toženka v izpodbijani odločbi ponavlja, da se je rok za vložitev revizije zoper sodbo Višjega sodišča v Kopru iztekel 11. 9. 2017, in dodaja, da revizija še ni bila vložena, prav tako ne predlog za vrnitev v prejšnje stanje, sodišče dodaja, da navedeno ne le da ne daje podlage za zavrženje prošnje, ampak tudi ne zadošča za zaključek, da prosilec nima verjetnih izgledov za uspeh z revizijo in posledično za zavrnitev prošnje za BPP. Iz sodne prakse Vrhovnega sodišča namreč izhaja, da je vročitev odločbe o odobritvi BPP po izteku roka za opravo pravnega dejanja, za katerega je BPP odobrena, lahko upravičen razlog za vrnitev v prejšnje stanje (prim. sklepa Vrhovnega sodišča, II DoR 122/2016 z dne 17. 11. 2016 in I Up 211/2011 z dne 5. 5. 2011).

15. Ker iz povedanega sledi, da toženka ni imela podlage za zavrženje predmetne tožnikove prošnje, je sodišče na podlagi 3. točke prvega odstavka 64. člena ZUS-1 tožbi ugodilo, izpodbijano odločbo odpravilo in v skladu s tretjim odstavkom istega člena ZUS-1 zadevo vrnilo toženki v ponovni postopek. Sodišče ni samo odločilo o zadevi, ker dosedanje ugotovitve postopka zanesljive podlage za to ne dajejo (prvi odstavek 65. člena ZUS-1). Toženka mora izdati nov upravni akt v 30 dneh od dneva, ko je dobila to sodbo, v skladu s četrtim odstavkom 64. člena ZUS-1. 1 Kot izhaja iz nadaljevanja prvega odstavka 66. člena ZUP, mora vloga predvsem obsegati: navedbo organa, kateremu se pošilja, zadevo, katere se tiče, zahtevek oziroma predlog, navedbo o tem, kdo je morebitni zastopnik ali pooblaščenec, osebno ime, firmo oziroma osebno ime vlagatelja, prebivališče (naslov) oziroma sedež vložnika oziroma njegovega zastopnika ali pooblaščenca. Organ lahko na obrazcu vloge, ob sprejemu vloge ali z dopisom za dopolnitev vloge zahteva od stranke, da navede svojo uradno dodeljeno identifikacijsko številko, če je to potrebno zaradi identifikacije stranke ali zaradi pridobivanja podatkov iz uradnih evidenc.