VSRS sklep II DoR 144/2016
Datum: 2016-07-14T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2016:II.DOR.144.2016
opravilna_stevilka_ii_stopnje: VSM I Cp 1159/2015
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Civilni oddelek
podrocje: OBLIGACIJSKO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO - CIVILNO PROCESNO PRAVO
institut: dopuščena revizija - izbris iz registra stalnega prebivalstva - izbrisani - povrnitev premoženjske škode - višina odškodnine - kriteriji za odmero odškodnine - trditveno in dokazno breme

## Jedro

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj odmerili odškodnino v skladu z 1. členom ZPŠOIRSP.

## Izrek

Revizija se dopusti glede vprašanja, ali sta sodišči nižjih stopenj odmerili odškodnino v skladu z 11. členom ZPŠOIRSP.

## Obrazložitev

1. Tožnik je bil izbrisan iz registra stalnega prebivalstva. Zahteval je povračilo premoženjske škode po 12. členu Zakona o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva (v nadaljevanju ZPŠOIRSP).

2. Sodišče prve stopnje mu je priznalo zahtevanih 22.200,00 EUR.

3. Sodišče druge stopnje je dosojen znesek znižalo na 11.950,00 EUR.

4. Predlog za dopustitev revizije vlaga toženka. Zastavlja vprašanja:

1. ali sta sodišči nižjih stopenj, s tem, ko nista ugotovili vseh elementov odškodninske odgovornosti, na katere izrecno odkazuje 11. člen ZPŠOIRSP, kršili materialno pravo,

2. ali za odločanje o odškodnini po 11. členu ZPŠOIRSP oziroma po določbah, ki urejajo obligacijska razmerja, veljajo merila in kriteriji, ki jih za odmero civilne sankcije (zadoščenja) po 41. členu EKČP in premoženjske škode uporablja ESČP,

3. ali odločanje o odškodnini po 11. členu ZPŠOIRSP pomeni odstop od določb ZPP o navajanju dejstev in dokazov.

Poudarja, da mora upravičenec (tožnik) po 11. členu ZPŠOIRSP dokazati vse predpostavke odškodninske odgovornosti, pri čemer opozarja predvsem na izkaz vzročne zveze in nastanek škode. Ocenjuje, da sta mu sodišči na podlagi samega dejstva, da je bil izbrisan iz registra stalnega prebivalstva, prisodili trikratnik zneska denarne odškodnine, ki je lahko upravičencu določena v upravnem postopku. Poudarja, da je tožnikova škoda posledica tega, da ni zaprosil za delovno dovoljenje, in ne izbrisa iz registra stalnega prebivalstva, ter opozarja na odločbo Vrhovnega sodišča II Ips 976/2006. Na to kaže dejstvo, da je zaposlitev izgubil šele 8 mesecev po izbrisu. Meni, da sodišči nižjih stopenj ne ločujeta med pravicami, vezanimi na prebivališče, in pravicami, vezanimi na državljanstvo. Pa tudi, da tožnik ni niti zatrjeval niti izkazoval višine denarne socialne pomoči v času izbrisa. Trdi tudi, da je ZPŠOIRSP za upravičenost do odškodnine dodal dodatne kriterije, ki morajo biti izpolnjeni za priznanje višje odškodnine, kot jo dobi upravičenec v upravnem postopku, ter da ESČP teh (dodatnih) kriterijev ne upošteva, njegovo zadoščenje pa ima kaznovalno naravo. Sodiščema nižjih stopenj očita, da sta izvedli poenostavljen postopek, ne pa postopek po določbah pravdnega postopka o dokaznem bremenu. Izkazuje neenotno prakso višjih sodišč in že dopuščene revizije.

5. Predlog je utemeljen.

6. Vrhovno sodišče dopusti revizijo, če je od njegove odločitve mogoče pričakovati odločitev o pravnem vprašanju, pomembnem za zagotovitev pravne varnosti, enotne uporabe prava ali za razvoj prava preko sodne prakse (prvi odstavek 367.a člena Zakona o pravdnem postopku, v nadaljevanju ZPP).

7. Vrhovno sodišče je ocenilo, da so pogoji iz 367. a člena ZPP za dopustitev revizije izpolnjeni glede vprašanja, ki je razvidno iz izreka tega sklepa, in revizijo dopustilo (tretji odstavek 367. c člena ZPP).