Sklep II DoR 76/2014
Datum: 2014-05-22T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2014:II.DOR.76.2014
opravilna_stevilka_ii_stopnje: VSL I Cp 3309/2013
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Civilni oddelek
podrocje: CIVILNO PROCESNO PRAVO - ODŠKODNINSKO PRAVO
institut: dovoljenost predloge za dopustitev revizije - dovoljenost revizije - višina škode - vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe - kumulacija - zavrženje predloga za dopustitev revizije

## Jedro

Če vsa škoda in zanjo zahtevana odškodnina izvirata iz istega škodnega dogodka, se vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe se ugotovi s seštevkom vrednosti posameznih zahtevkov po petem odstavku 367. člena ZPP, saj gre za medsebojno povezane zahtevke.

## Izrek

Predlog se zavrže.

## Obrazložitev

1. Tožeča stranka vlaga predlog za dopustitev revizije zoper sodbo sodišča druge stopnje, s katero je bila zavrnjena njena pritožba in potrjena sodba sodišča prve stopnje o zavrnitvi njenega tožbenega zahtevka, s katerim je od tožene stranke zahtevala plačilo 30.240,64 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi in mesečno rento v znesku 764,57 EUR.

2. Predlog ni dovoljen.

3. Revizija je dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 40.000 EUR (dovoljena revizija – drugi odstavek 367. člena ZPP). Če revizija po tem kriteriju ni dovoljena, jo lahko Vrhovno sodišče dopusti (tretji odstavek 367. člena ZPP), razen če zakon določa, da revizije ni ali če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ne presega 2.000 EUR (četrti odstavek 367. člena ZPP). Po 41. členu ZPP se v primeru, če uveljavlja tožeča stranka v tožbi zoper isto toženo stranko več zahtevkov, ki se opirajo na isto dejansko in pravno podlago, vrednost spornega predmeta določi po seštevku vrednosti vseh zahtevkov, če imajo zahtevki v tožbi različno podlago ali če se uveljavljajo zoper več tožencev, pa po vrednosti vsakega posameznega zahtevka. Po petem odstavku 367. člena ZPP pa se ne glede na navedeno določbo 41. člena ZPP vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe ugotovi s seštevkom vrednosti posameznih zahtevkov oziroma delov zahtevkov, ki so še sporni, če je odločitev o reviziji odvisna od rešitve pravnih vprašanj, ki so skupna za vse navedene zahtevke, ali če so posamezni zahtevki med seboj tako povezani, da je odločitev o posameznem zahtevku odvisna od odločitve o drugem zahtevku. Za slednji primer pa gre tudi v tej zadevi, saj vsa škoda in zanjo zahtevana odškodnina izvirata iz istega škodnega dogodka.(1)

4. Tožnik predlaga dopustitev revizije glede zavrnitve zahtevka za nepremoženjsko škodo (4.172,92 EUR) in premoženjsko škodo (razlika do 30.240,64 EUR) in mesečno rento v znesku 764,57 EUR. Upoštevajoč določilo 40. člena ZPP znaša vrednost zadnje navedenega zahtevka 45.874,20 EUR, vrednost celotnega izpodbijanega dela pravnomočne sodbe, ki se v skladu s petim odstavkom 367. člena ZPP ugotavlja s seštevkom vrednosti (delov) zahtevkov, ki so še sporni, pa 76.114,84 EUR. Revizija je zato dovoljena po zakonu (drugem odstavku 367. člena ZPP) in je Vrhovno sodišče ne more dopustiti.

5. Glede na to je Vrhovno sodišče nedovoljen predlog za dopustitev revizije zavrglo.

Op. št. (1): Tako tudi II DoR 465/2012.