Sklep II Ips 517/2001
Datum: 2002-02-21T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2002:II.IPS.517.2001
opravilna_stevilka_ii_stopnje: VSK I Cp 1226/2000
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Civilni oddelek
podrocje: CIVILNO PROCESNO PRAVO
institut: revizija - dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta po oceni sodišča - zavrženje revizije

## Jedro

Med postopkom ocenjena drugačna vrednost, pa čeprav narejena po pozivu sodišča, ne more vplivati na vrednost spornega predmeta, kadar gre za denarni zahtevek. Celotna vrednost spornega predmeta (celo seštevek po tožbi in nasprotni tožbi!) ne dosega mejne vrednosti za dovoljenost revizije, zato ta ni dovoljena.

## Izrek

Revizija se zavrže.

## Obrazložitev

Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek po tožbi za plačilo 2.182,00 SIT z zamudnimi obrestmi, ugodilo pa je zahtevku za plačilo 415,23 SIT z zamudnimi obrestmi po nasprotni tožbi, razliko do višine zahtevanega plačila 4.080,00 SIT pa je zavrnilo. Sodišče druge stopnje je zavrnilo pritožbo tožeče stranke in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje. Zaradi preglednosti sta stranki v obrazložitvi poimenovani v razmerju, v kakršnem sta po tožbi.

Zoper tako pravnomočno sodbo je tožeča stranka vložila pravočasno revizijo, v kateri uveljavlja vse revizijske razloge in predlaga revizijskemu sodišču, da razveljavi obe sodbi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

V postopku, ki je bil opravljen po 375. členu Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99, ZPP), tožena stranka na vročeno revizijo ni odgovorila, Državno tožilstvo Republike Slovenije pa se o njej ni izjavilo.

Revizija ni dovoljena.

Pravdni postopek v tej zadevi se je začel po določbah ZPP iz leta 1977, dokončal pa skladno z določbama 501. in 503. člena ZPP po novem zakonu. Pri odločanju o dovoljenosti izrednega pravnega sredstva je zato treba prav tako uporabiti določbe ZPP iz leta 1999. V drugem odstavku 367. člena ZPP je določeno, da je revizija v premoženjskih sporih dovoljena, če vrednost izpodbijanega dela pravnomočne sodbe presega 1,000.000 tolarjev. V obravnavanem primeru sta tako zahtevek iz tožbe kot zahtevek iz nasprotne tožbe denarna zahtevka (za plačilo določenega zneska). To pomeni, da je vrednost glavnice enaka vrednosti spornega predmeta (39. člen ZPP). Med postopkom ocenjena drugačna vrednost, pa čeprav narejena po pozivu sodišča, ne more vplivati na vrednost spornega predmeta, kadar gre za denarni zahtevek. Celotna vrednost spornega predmeta (celo seštevek po tožbi in nasprotni tožbi!) ne dosega mejne vrednosti za dovoljenost revizije, zato ta ni dovoljena.

Revizijsko sodišče je moralo nedovoljeno revizijo zavreči skladno s 377. členom ZPP, ker tega ni storilo že sodišče prve stopnje (374. člen ZPP).