VDSS sklep Pdp 516/2012
Datum: 2012-06-06T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VDSS:2012:PDP.516.2012
sodisce: Višje delovno in socialno sodišče
oddelek: Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore
podrocje: DELOVNO PRAVO
institut: neizbrani kandidat - tožba - zavrženje tožbe - nepopolna vloga

## Jedro

Sodišče prve stopnje je tožbo utemeljeno zavrglo, ker tožnik kljub pozivu tožbe ni popravil, tako da bi postavil jasen in določen tožbeni zahtevek.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.

## Obrazložitev

Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje zavrglo tožbo z dne 1. 8. 2011 in dopolnitev tožbe z dne 19. 9. 2011. Zoper naveden sklep se pritožuje tožnik in v pritožbi navaja, da ima izpodbijani sklep napačno zakonsko podlago, ni izdan za individualni spor, za kakšnega je plačana taksa. V obstoječi pravdi je sodišče kršilo pravdni postopek. V kolikor tožba ni bila primerna za obravnavo, bi morala biti zavrnjena v roku iz ZPP za posredovanje tožbe toženi stranki, torej pred 1. 9. 2011 oziroma 19. 10. 2011. Po mnenju tožnika mora sodišče pred zavrženjem vseh vlog obravnavati kršitve pravic tožnika s strani tožene stranke in odvetnice, navedene v osmem odstavku tožbe oziroma začetki ustrezno tožbo na istem sodišču ali jo predati drugemu sodišču. Tožnik v pritožbi navaja, da na vseh enotah Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani še ni bil niti na naroku. V izpodbijanem sklepu sodišče ni navedlo, da sta bili dve vlogi tožnika (Su 7/11-1/32; 23. 12. 2011), da je bila tožba posredovana toženi stranki in da odgovor in pripravljalna vloga tožene stranke ne obstajata. Tožena stranka v odgovoru na tožbo ni protestirala, da tožbi kaj manjka, torej je bil izvod, ki ga je dobila, ustrezen. Tožena stranka je posredovala dne 20. 2. 2012 sodišču pripravljalno vlogo, ki pa ni smiselna, glede na to, da je tožba zavrnjena na podlagi petega odstavka 108. člena ZDR. Tožena stranka se je v tej pripravljalni vlogi sklicevala na peti odstavek 204. člena, čeprav bi šlo lahko le za 13. člen ZDR, tožena stranka je s tem sama dopolnila tožbo, saj daje dokaze sebi v škodo. Zavrženje tožbe po ZUS in ZDSS pomeni, da je izpodbijani upravni akt povsem zakonit. Upravni akt – obvestilo neizbranim kandidatom je temelj tožbe in ni izdan glede na razpis in tudi pogodba z izbrano kandidatko ni sklenjena za razpisano delovno mesto. Razpisano je bilo delovno mesto računalnikar – org. inf. dejavnosti, obvestilo o neizbranem kandidatu pa je bilo izdano za delovno mesto učitelj računalništva, ki pa v osnovni šoli ne obstaja in šola nima soglasja Ministrstva za .... Tožnik meni, da ima kandidat za delovno mesto pravico izvedeti ali je bilo delovno mesto pravilno zasedeno.

Pritožba ni utemeljena.

Na podlagi drugega odstavka 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP, Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP je pritožbeno sodišče izpodbijani sklep preizkusilo v mejah razlogov, ki so navedeni v pritožbi, pri tem pa je po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka iz drugega odstavka 339. člena ZPP in na pravilno uporabo materialnega prava. Po izvedenem preizkusu je ugotovilo, da sodišče prve stopnje ni zagrešilo absolutnih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti, da je odločitev sodišča prve stopnje pravilna.

Tožnik je s tožbo zahteval, da tožena stranka v zvezi z razpisom delovnega mesta računalničar – org. inf. dejavnosti obrazloži vzrok in smotrnost razpisa in zahteval predložitev podpisane pogodbe z izbranim kandidatom in pogodbe za sistemizirano delovno mesto računalničar – organizator informacijskih dejavnosti za šolsko leto 2010/2011. Tožnik je tudi postavil odškodninski zahtevek in sicer, da v kolikor bo sodišče ugotovilo kršitve Zakona o delovnih razmerjih in pravilnikov ter klasifikacije neprimernega odnosa odgovorne osebe vzgojno-izobraževalnega zavoda, kar se bi lahko klasificiralo kot mobbing, pa tožnik zahteva odškodnino v vrednosti 24.000,00 EUR. Sodišče prve stopnje je s sklepom I Pd 1328/2011 z dne 5. 9. 2011 od tožnika zahtevalo, da tožbo popravi tako, da v njej postavi jasen in določen tožbeni zahtevek glede glavne stvari in stranskih terjatev, dopolni tožbene navedbe in predlaga listinske dokaze. Tožnik je pri sodišču dne 20. 2. 2011 podal vlogo (tožbo za varstvo pravic v izbiri na delovno mesto – popravek/dopolnitev), vendar sodišče prve stopnje v izpodbijanem sklepu o zavrženju tožbe ugotavlja, da tožnik tožbe ni popravil v skladu z napotili iz sklepa z dne 5. 9. 2011 ni da je tožbeni zahtevek še vedno nejasen in nedoločen.

Sodišče je tožbo utemeljeno zavrglo, saj tožnik kljub pozivu sodišča prve stopnje, da tožbo popravi tako, da postavi jasen in določen tožbeni zahtevek, sploh ni bistveno spremenil zahtevka, saj je v popravljeni tožbi v novem zahtevku zgolj opustil ime tožene stranke in dodaten zahtevek za predložitev dokaza o ustrezni realizaciji zaposlitev na delovnih mestih, omenjenih v prijavi, ki je bila poslana inšpektoratu za delo. Zahtevek, da od tožene stranke zahteva izdajo upravnega akta, pa je še vedno nejasen in nedoločen. Tožnik je bil v sklepu z dne 5. 9. 2011 opozorjen, da bo sodišče prve stopnje tožbo zavrglo, če ne bo ravnal po nalogu sodišča za popravo in dopolnitev tožbe. Prav tako je prvostopenjsko sodišče tožnika opozorilo, da lahko zaprosi za brezplačno pravno pomoč in, da v kolikor bo v roku, ki je določen za popravo tožbe, vložil prošnjo za dodelitev brezplačne pravne pomoči in o tem obvestil sodišče, se bo rok za dopolnitev vloge štel šele od dneva, ko bo tožniku vročen sklep o brezplačni pravni pomoči. Tožnik je še naprej vztrajal pri nesklepčnem tožbenem zahtevku, čeprav bi se glede na opozorilo iz sklepa z dne 5. 9. 2011 moral zavedati, da bo sodišče prve stopnje tožbo zaradi tega zavrglo.

Sodišče prve stopnje je v določbi 1. odstavka 108. člena ZPP imelo pooblastilo, da tožbo zavrže. V skladu s to določbo sodišče zavrže vlogo, če jo vložnik ne popravi ali dopolni tako, da je primerna za obravnavo. Tožnik tožbe ni popravil, kakor je to od njega zahtevalo sodišče prve stopnje, prav tako ni zaprosil za brezplačno pravno pomoč oz. o tem ni obvestil sodišča prve stopnje, zato je predsednica senata tožbo morala zavreči. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da niso podani s pritožbo zatrjevani razlogi, prav tako ne razlogi, na katere pritožbeno sodišče pazi po uradni dolžnosti, zato je na podlagi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.