VSRS Sklep VIII Ips 79/2019
Datum: 2019-12-17T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2019:VIII.IPS.79.2019
opravilna_stevilka_ii_stopnje: VDSS Sklep Psp 53/2019
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Delovno-socialni oddelek
podrocje: CIVILNO PROCESNO PRAVO
institut: pooblastilo odvetniku - pisno pooblastilo za sprejem sodnih pisanj - vročitev odvetniku - prepozna pritožba

## Jedro

Nepravočasno pošiljanje dokumentov stranki ne vpliva na pravilnost vročitve in tek zakonsko določenih rokov. Posledice v tem primeru zadenejo stranko. Sodbi sta bili pravilno vročeni pooblaščenki tožnice, posebej pooblaščeni za sprejemanje sodnih pisanj, pritožbi tožnice, vloženi po poteku pritožbenega roka, pa pravilno zavrženi kot prepozni.

## Izrek

Revizija se zavrne.

## Obrazložitev

1. Tožnica je s tožbo uveljavljala plačilo odškodnine v višini 55.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 11. 2016 do plačila. Sodišče prve stopnje je sodbo z dne 7. 9. 2017 zahtevek zavrnilo. Odločeno je bilo tudi, da tožnica sama krije svoje stroške postopka. Zoper sodbo je 22. 1. 2018 vložila pritožbo, ki jo je sodišče prve stopnje zavrglo kot prepozno.

2. Sodišče prve stopnje je 23. 11. 2017 izdalo popravni sklep in dopolnilno sodbo, s katero je odločilo o zahtevi toženke za plačilo njenih stroškov postopka. Zoper navedeno sodbo je tožnica 18. 1. 2018 sama vložila pritožbo. Sodišče prve stopnje je pritožbo zoper dopolnilno sodbo zavrglo kot prepozno.

3. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi ugotovitvami in pravno presojo sodišča prve stopnje in je pritožbi zoper oba sklepa zavrnilo.

4. Tožnica zoper sklep pritožbenega sodišča vlaga obširno in nepregledno revizijo. Uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava in kršitve določb pravdnega postopka, zaradi česar so ji bile grobo kršene ustavne in človekove pravice. Meni, da je izpodbijani sklep nepravilen, protispisen, nezakonit in neustaven. Odvetnica A.A. tožnice v predmetni tožbi nikoli ni zastopala, oziroma je tožnica ni pooblastila za to. Iz pooblastila, danega odvetnici, je razvidno, da je imela odvetnica pooblastilo izključno za sprejem sodne pošte, ne pa za odvetniško zastopanje. V reviziji opisuje postopek v zvezi z danimi pooblastili navedeni odvetnici in drugim odvetnikom, v nadaljevanju pa utemeljuje svoje nestrinjanje s sodbo z dne 7. 9. 2017. 5. Revizija ni utemeljena.

6. Stranke lahko vložijo revizijo zoper sklep sodišča druge stopnje, s katerim je bil postopek pravnomočno končan (prvi odstavek 384. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP)1. Na podlagi četrtega odstavka tega člena se v postopku revizije zoper sklep smiselno uporabljajo določbe ZPP zoper sodbo.

7. Predmet spora je, ali je pravilna presoja sodišč nižje stopnje, da sta pritožbi tožnice zoper sodbo z dne 7. 9. 2017 in dopolnilno sodbo z dne 23. 11. 2017 prepozni.

8. Iz upravnega spisa je razvidno, da je sodišče prve stopnje 10. 7. 2017 prejelo vlogo odvetnice A. A., v katerem ta obvešča sodišče, da naj ji vsa pisanja za tožnico iz zadeve I Ps 1633/2016 vroča na njen naslov. Iz pooblastila na tiskanem obrazcu izhaja, da jo tožnica pooblašča, da ji daje pravno pomoč, da jo zastopa pred sodišči in med drugim tudi, da vloži vsa redna in izredna pravna sredstva. Poleg teh pooblastil je izrecno navedeno, da odvetnico pooblašča za vročanje sodnih pisanj v tej zadevi. Pooblastilo ima datum 7. 7. 2017; podpisali sta ga tožnica in odvetnica. Tožnica na naroku za glavno obravnavo 7. 9. 2017 ni želela razkriti svojega naslova, navedla je, da pošto prejema preko odvetnice A.A. 9. Sodišče prve stopnje je 7. 9. 2017 izdalo sodbo I Ps 1633/2016, s katero je zavrnilo tožbeni zahtevek za plačilo 55.000,00 EUR z zakonskimi zamudnimi obrestmi od 17. 11. 2016 dalje. Sodišče je sodbo na podlagi pooblastila tožnice z dne 7. 7. 2017 vročalo pooblaščenki tožnice. Iz vročilnice, pripete izpodbijani sodbi, je ugotovilo, da jo je ta prejela 10. 10. 2017. Rok za vložitev pritožbe se je iztekel 25. 10. 2017. Tožnica je 22. 1. 2018, torej po izteku roka, zoper sodbo vložila pritožbo.

10. Dopolnilno sodbo, izdano 23. 11. 2017, je sodišče prav tako vročalo pooblaščenki tožnice. Ta je pošiljko sprejela 27. 11 2017, kar je je potrdila s svojim podpisom na vročilnici. Rok za vložitev pritožbe se je iztekel 27. 12. 2017. Pritožbo zoper sodbo je tožnica vložila 18. 1. 2018. 11. Stranka se prosto odloči ali se bo zastopala sama ali pa bo pooblastila za to drugo osebo, ki izpolnjuje pogoje za zastopanje. Izjema je določena le za postopek z izrednimi pravnimi sredstvi (86. člena ZPP). Pooblastitev je enostransko pravno dejanje, s katerim stranka pooblasti drugo osebo, da v imenu in na njen račun opravlja procesna dejanja. Na podlagi 94. člena ZPP stranka določi obseg pooblastila. Pooblaščenca lahko pooblasti samo za določena dejanja ali pa za vsa pravdna dejanja. Obseg upravičenosti za zastopanje se zato presoja izključno iz vsebine pooblastila2. Od notranjega razmerja med stranko in pooblaščencem je odvisno, kako poteka komunikacija med njima. Vendar to na zunanje razmerje nima in ne more imeti nobenega vpliva, čeprav pooblaščenec ne bi (pravočasno) izpolnil svoje obveznosti. Posledice nepravočasnega pošiljanja dokumentov stranki ne vplivajo na pravilnost vročitve in tek zakonsko določenih rokov. Posledice v tem primeru zadenejo stranko.

12. V skladu s prvim odstavkom 137. člena ZPP se v primeru, da ima stranka pooblaščenca, pisanja vročajo njemu, če zakon ne določa drugače. Na podlagi sedmega odstavka 142. člena ZPP se šteje, da je vročitev opravljena osebno stranki, če je pisanje vročeno pooblaščencu.

13. Rok za vložitev pritožbe določa ZPP. Glede na to, da je bila sodba z dne 7. 9. 2017 izdana pred uveljavitvijo ZPP-E3, ki se je začel uporabljati 14. 9. 2017, je stranka na podlagi prvega odstavka 333. člena ZPP lahko vložila pritožbo v 15 dneh od vročitve prepisa sodbe. ZPP-E je rok za pritožbo podaljšal na 30 dni (125. člen), kar je treba upoštevati pri presoji pravočasnosti pritožbe zoper sodbo z dne 23. 11. 2017. Rok za pritožbo zoper prvo sodbo se je iztekel 25. 10. 2017, zoper dopolnilno sodbo pa 27. 12. 2017. Pritožbi z dne 18. 1. 2018 in 22. 1. 2018 sta bili zato vloženi prepozno.

14. Tožnica navaja, da odvetnice A.A. ni pooblastila za zastopanje. Čeprav iz listin v spisu izhaja drugačen zaključek, to za odločitev ni pomembno, saj ni sporno zastopanje v tem sporu, temveč ali sta bili pošiljki vročeni pravilno in v posledici pritožbi vloženi pravočasno. Vrhovno sodišče ugotavlja, da je sodišče prve stopnje vročalo tako sodbo z dne 7. 9. 2017 kot tudi dopolnilno sodbo z dne 23. 11. 2017 odvetnici na podlagi pooblastila tožnice z dne 7. 7. 2017, izrecno pooblaščeni za sprejem sodnih pisanj. Vročitev je bila torej opravljena pravilno, skladno z obsegom pooblastila za to pooblaščeni osebi in v skladu s pravili za vročanje. Z vročitvijo sodb odvetnici, pooblaščeni za sprejem sodnih pisanj, se šteje, da je opravljena storitev stranki, ki ji je treba dokument vročiti. S tem dnem so začeli teči roki za pritožbo.

15. Neutemeljeno in v nasprotju z določbami ZPP je zatrjevanje tožnice, da bi moral rok za pritožbo začeti teči z dnem, ko bi tožnica dokument prejela od tretje osebe. Kaj takega ZPP ne določa. Pravilna je trditev, da je pooblaščenec za vročanje pooblaščen le za sprejemanje pisanj, ne pa tudi druga procesna dejanja. Pooblaščenca samo za sprejemanje pisanj ureja 146. člen ZPP, vendar le za primere, ko je tožeča stranka ali njen zakoniti zastopnik v tujini. Praviloma ga imenuje stranka sama, sodišče pa ga lahko postavi tudi po uradni dolžnosti. Namen te določbe je preprečevanje zavlačevanja postopka. Vročitev stranki šteje za opravljeno takrat, ko je pošiljko sprejel pooblaščenec za sprejemanje pisanj. Stranka mora z njim vzpostaviti ustrezen način komuniciranja, da ji bo začasni zastopnik za sprejemanje pisanj pravočasno prenesel pisanje in da bo lahko v predvidenih rokih stranka sama opravila potrebna procesna dejanja4. V tem primeru pa ne gre za tako situacijo, saj tožnica ne živi v tujini. Sama je določila obseg pooblastila pooblaščenki in skladno s tem sta bili vročitvi opravljeni. Z zavzemanjem za drugačno razlago določb postopka ne more doseči podaljševanja rokov za pravna sredstva, določena z ZPP.

16. Tožnica je v reviziji prepisala pritožbo zoper sodbo z dne 7. 9. 2017, ki pa ni predmet tega revizijskega postopka. Zato revizijsko sodišče na te navedbe ne odgovarja.

17. Revizijsko sodišče soglaša s stališčem sodišč nižje stopnje, da sta bili sodbi pravilno vročeni pooblaščenki tožnice, posebej pooblaščeni za sprejemanje sodnih pisanj, pritožbi tožnice, vloženi po poteku pritožbenega roka, pa pravilno zavrženi kot prepozni. Zato je revizijo na podlagi 378. člena ZPP zavrnilo kot neutemeljeno.

18. Vrhovno sodišče je v senatu, navedenem v uvodu sodbe, odločitev sprejelo soglasno.

1 Ur. l. RS, št. 26/99 s spremembami.  
2 Pravdni postopek, Zakon s komentarjem, L. Ude in ostali, 1. knjiga, GV Založba, 2005, str. 361, 362. 3 Ur. l. RS, št. 10/2017. 4 Pravdni postopek, Zakon s komentarjem, L. Ude in ostali, 1. knjiga, GV Založba, str. 577, 578.