VSRS Sklep Cp 3/2016
Datum: 2016-11-10T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2016:CP.3.2016
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Civilni oddelek
podrocje: CIVILNO PROCESNO PRAVO - MEDNARODNO ZASEBNO PRAVO
institut: priznanje tuje sodne odločbe - odločba srbskega sodišča - vročitev sodnih pisanj - pravica do sodelovanja v postopku

## Jedro

V skaldu s sodno prakso Vrhovnega sodišča je dokazno breme za ugotovitev dejstev, ki so ovira za priznanje, na strani nasprotne stranke, ki mora dokazati napako v tuji odločbi. Izvedenca grafološke stroke, ki bi potrditvah nasprotnega udeleženca lahko ugotovil, da se podpisi na vročilnicah o prejemu sodnih pisanj v postopku pred srbskim sodiščem razlikujejo od njegovega, ki zato v skladu s tako razporeditvijo dokaznega bremena moral predlagati sam.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje potrdi.

## Obrazložitev

1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo ugovor nasprotnega udeleženca zoper sklep I R 683/2010 z dne 25. 3. 2011 in tega potrdilo. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje priznalo pravno veljavnost: - pravnomočne sodbe na podlagi izostanka Temeljnega sodišča v Požarevcu, Srbija, P 739/10-55 z dne 11. 2. 2010, s katero je bilo tožencu naloženo, da mora tožniku izplačati znesek 15.000,00 EUR z obrestmi na valuto EUR, in sicer od 21. 5. 2008 do končnega izplačila, vse v dinarski protivrednosti po najugodnejšem tečaju Narodne banke Srbije na dan izplačila (I. točka izreka); - pravnomočnega sklepa Temeljnega sodišča v Požarevcu, Srbija, P 739/10-55 z dne 16. 6. 2010, s katerim je bilo tožencu naloženo, da mora tožniku na ime stroškov izplačati znesek 95.000,00 din (II. točka izreka).

2. Zoper ta sklep je nasprotni udeleženec vložil pritožbo, v kateri uveljavlja zmotno in nepopolno ugotovitev dejanskega stanja ter predlaga, da Vrhovno sodišče izpodbijani sklep razveljavi. Meni, da sodišče prve stopnje ni upoštevalo napotila Vrhovnega sodišča, saj je svojo odločitev argumentiralo na že znanih podlagah iz prvotnega postopka ter dokaze povezalo v celoto zgolj na nepreverjenih domnevah. Sodišče prve stopnje je svojo odločitev ponovno utemeljilo s tem, da je štelo za verodostojno ugotovitev Temeljnega v Požarevcu, da mu je bila sodba osebno vročena na naslov Ulica 1, Požarevac, ker naj bi bil podpis na vročilnici identičen podpisu na 4. strani pobotnice, ki naj bi jo prav tako podpisal on. Sodišče je zgolj zaradi tega, ker nasprotni udeleženec ni nikoli zanikal navedb predlagatelja, da naj bi imel v Požarevcu na Ulica 1 svojo družbo E., d. o. o., štelo to za ugotovljeno dejstvo. Že z najosnovnejšo preverbo bi sodišče iz uradno dostopnih evidenc lahko ugotovilo, da na omenjenem naslovu nasprotni udeleženec nikoli ni imel registrirane družbe E., d. o. o., kar bi ovrglo tudi izpovedbi J. J. in C. C. Sodišče slepo verjame (brez vpogleda v vročilnice) Temeljnemu sodišču v Požarevcu, ki naj bi ugotovilo, da je bila odločba P 739/10-55 z dne 11. 2. 2010 vročena pritožniku kot tožencu v tistem postopku. Pritožnik poudarja, da v postopku pred Temeljnim sodišču v Požarevcu v zadevi P 739/10 ni mogel sodelovati, saj mu ne tožba ne druga pisanja ali sodba niso bili nikoli vročeni niti poskušeni biti vročeni. Sodišče prve stopnje bi v prvi vrsti moralo dobiti lastno potrditev o istovetnosti podpisov na vročilnicah v postopku pred Temeljnim sodiščem v Požarevcu s strani sodnega izvedenca grafološke stroke. Ta bi lahko ugotovil, da se podpisi razlikujejo od podpisa nasprotnega udeleženca. Hkrati se pritožnik sprašuje, zakaj bi mu vročali na naslov Ulica 1, Požarevac, če pa tam nikoli ni imel stalnega ali začasnega prebivališča, prav tako ne prijavljenega podjetja.

3. Pritožba je bila vročena predlagatelju, ki je nanjo odgovoril in predlagal njeno zavrnitev; stroškov ni priglasil. 4. Pritožba ni utemeljena.

5. Notorno je, da je lahko zavezanec v nepravdnem postopku priznanja tuje sodne odločbe samo oseba, zoper katero je tekel postopek, v katerem je bila izdana sodna odločba, katere priznanje se zahteva. Za utemeljenost predloga za priznanje tuje sodne odločbe mora torej obstajati identiteta med nasprotnim udeležencem in subjektom - nosilcem obveznosti v postopku pred tujim sodiščem.1

6. S sodbo na podlagi izostanka Temeljnega sodišča v Požarevcu, Srbija, P 739/10-55 z dne 11. 2. 2010, je tožencu O. O. iz Požarevca, Srbija, naložena obveznost vračila posojila z dne 21. 11. 2007 v višini 15.000,00 EUR tožniku N. N. iz Beograda, Srbija. V novem postopku je sodišče prve stopnje predlagatelja ponovno pozvalo, naj ustrezno dopolni svoje navedbe ter predloži ustrezne dokazne listine, s katerimi bo jasno izkazana istovetnost nasprotnega udeleženca in v tuji sodni odločbi navedenega toženca. Predlagatelj se je na to odzval s predložitvijo potrdila o posojilu z dne 21. 11. 2007 in potrdila Policijske postaje Kuršumlija z dne 14. 1. 2015. Predloženo potrdilo z dne 21. 11. 2007 se nanaša na posojilo N. N., Ulica K. 5, Beograd, v višini 15.000,00 EUR, na katerem je upravni organ Mesta Beograd potrdil, da ga je (kot prejemnik posojila) lastnoročno podpisal O. O., št. osebne izkaznice ..., SNZ Kuršumlija. Iz naknadno predloženega potrdila Policijske postaje Kuršumlija nadalje izhaja, da je imetnik te osebne izkaznice O. O. s prebivališčem v Kuršumliji, T. bb, EMŠO: ..., torej rojen 13. 9. 1941. Nasprotni udeleženec je sam predložil potrdilo Upravne enote (v nadaljevanju UE) Dravograd o svojih prejšnjih stalnih prebivališčih z dne 9. 11. 2011, iz katerega je razvidno, da je rojen 13. 9. 1941 v kraju T. v Srbiji, sedaj pa ima stalno prebivališče prijavljeno na naslovu ..., Dravograd. Iz že prej predloženega dopisa Ministrstva za notranje zadeve RS z dne 31. 5. 2012 pa je razvidno, da je O. O., rojenemu 13. 9. 1941 v kraju T. v Srbiji, UE Dravograd izdala potni list, št. ....

7. Na podlagi navedenega je sodišče prve stopnje pravilno sklepalo, da se sodba na podlagi izostanka Temeljnega sodišča v Požarevcu, Srbija, P 739/10-55 z dne 11. 2. 2010, nanaša na vračilo posojila z dne 21. 11. 2007, ki ga je N. N. iz Beograda, Srbija, dal O. O., rojenemu 13. 9. 1941 v kraju T. v Srbiji, to je nasprotnemu udeležencu. O identiteti med tožencem v postopku pred tujim sodiščem in nasprotnim udeležencem v obravnavani nepravdni zadevi ne more biti nobenega dvoma (več). Pritožnikove navedbe, da sodišče prve stopnje ni upoštevalo napotil Vrhovnega sodišča in da je svojo odločitev argumentiralo na že znanih podlagah iz prvotnega postopka ter dokaze povezalo v celoto zgolj na nepreverjenih domnevah, so očitno neutemeljene.

8. Postopanja tujega sodišča slovensko sodišče v postopku priznanja tuje sodne odločbe načeloma ne presoja in na priznanje ne vpliva. Slovenska država izhaja iz zaupanja v tuje sodne organe in zato v postopku priznanja dovoljuje le omejen preizkus njihovih odločb. Izjemoma je lahko postopanje tujega sodišča ovira za priznanje tuje sodne odločbe, če Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (v nadaljevanju ZMZPP) tako določa. Ena od ovir za priznanje tuje sodne odločbe je (tudi) nemožnost sodelovanja v postopku (prvi odstavek 96. člena ZMZPP). Po drugem odstavku 96. člena ZMZPP se zlasti šteje, da oseba, zoper katero je bila izdana tuja sodna odločba, ni mogla sodelovati v postopku, če ji vabilo, tožba ali sklep, na podlagi katerega se je začel postopek, niso bili osebno vročeni oziroma osebna vročitev ni bila niti poskušena, razen če se je na kakršenkoli način spustila v obravnavanje glavne stvari v postopku na prvi stopnji. V skladu s sodno prakso Vrhovnega sodišča2 je dokazno breme za ugotovitev dejstev, ki so ovira za priznanje, na strani nasprotne stranke, ki mora dokazati napako v tuji odločbi.3 Izvedenca grafološke stroke, ki bi potrditvah nasprotnega udeleženca lahko ugotovil, da se podpisi na vročilnicah o prejemu sodnih pisanj v postopku pred srbskim sodiščem razlikujejo od njegovega, bi zato v skladu s tako razporeditvijo dokaznega bremena moral predlagati sam. Ne gre torej za dokazovanje negativnega dejstva (da nasprotnemu udeležencu tožba v postopku pred srbskim sodiščem ni bila vročena), ampak za izpodbijanje ugotovitev (procesnih dejstev), na katerih temelji sodba, katere priznanje se zahteva.4

9. Vrhovno sodišče je neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani sklep (2. točka 365. člena Zakona o pravdnem postopku - ZPP v zvezi s 37. členom Zakona o nepravdnem postopku - ZNP in 111. členom ZMZPP).

1 Primerjaj sklepa Vrhovnega sodišča RS Cp 12/2007 z dne 30. 8. 2007 in Cp 14/2008 z dne 9. 10. 2008. 2 Primerjaj sklepe Cp 3/2000 z dne 31. 5. 2000, Cpg 2/2006 z dne 20. 7. 2007 in Cp 17/2011 z dne 19. 1. 2012. 3 Primerjaj tudi sklep Cp 11/2014 z dne 12. 6. 2014. 4 Iz obrazložitve tuje sodne odločbe izhaja, da je toženec tožbo s poukom o odgovoru nanjo in priloge prejel, ampak je vse skupaj vrnil sodišču z navedbo, da je tožbo prebral, vendar se ta nanaša na O. O., on pa da je Or. O.