VDSS sklep Psp 500/2014
Datum: 2014-10-02T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VDSS:2014:PSP.500.2014
sodisce: Višje delovno in socialno sodišče
oddelek: Oddelek za socialne spore
podrocje: INVALIDI - CIVILNO PROCESNO PRAVO
institut: zavrženje vloga - tuj jezik - prevod - nerazumljiva vloga

## Jedro

Sodišče prve stopnje je tožnika s sklepom pozvalo, da vlogo v odrejenem roku vrne prevedeno v slovenski jezik in ga hkrati opozorilo na pravne posledice, če tega ne bo storil. Tožnik ni postopal po odredbi sodišča in vloge ni vrnil prevedene v slovenski jezik, zato je njegova vloga pravilno zavržena kot nerazumljiva (peti odstavek 108. člena ZPP).

## Izrek

Pritožba se zavrne in potrdi sklep sodišča prve stopnje.

## Obrazložitev

Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom zavrglo tožnikovo vlogo z dne 22. 5. 2014, ki jo je prejelo 26. 5. 2014 v tujem jeziku, ker v odrejenem roku ni bila vrnjena prevedena v slovenski jezik.

Zoper navedeni sklep je vložena laična pritožba. Pritožnik navaja, da ni zahteval invalidsko pokojnino, temveč samo delovno dobo, dopolnjeno v tovarni A., poklicno izobraževanje, čas služenja vojaškega roka ter delovno razmerje v gradbenem podjetju B. od 5. 12. 1967 in ne od 14. 4. 1968. Predlaga, da sodišče upošteva njegovo zahtevo za priznanje delovnega staža, da mu ne bo potrebno pravic uveljavljati na Evropskem sodišču za človekove pravice v Strasbourgu.

Pritožba ni utemeljena.

Iz sodnega spisa v obravnavani zadevi izhaja, da je bila s sklepom opr. št. XII Ps 2524/2013 z dne 8. 5. 2014 zavržena tožnikova vloga z dne 11. 9. 2013, in sicer na podlagi petega odstavka 108. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 73/2007 in 45/2008; v nadaljevanju ZPP), ker v odrejenem roku sodišču ni bilo vrnjenega prevoda v slovenski jezik. Iz povratnice je nadalje razvidno, da je bil navedeni sklep vložniku vročen 12. 5. 2014, in da je bila zoper ta sklep ponovno vložena nerazumljiva vloga, napisana v tujem jeziku. Ker tožnik ponovno ni postopal po sklepu sodišča opr. št. XII Ps 2524/2013 z dne 26. 5. 2014 in vloge v 15 dnevnem roku ni vrnil prevedene v slovenski jezik, jo je z izpodbijanim sklepom sodišče ob uporabi petega odstavka 108. člena ZPP, zavrglo.

Vloge, med katere je po 105. členu citiranega ZPP med drugim potrebno šteti tudi tožbe in pritožbe, morajo biti razumljive in obsegati vse, kar je potrebno, da se lahko obravnavajo pred sodiščem. Po načelni določbi 6. člena ZPP pravdni postopek, kar velja tudi za sodno socialni spor, teče v jeziku, ki je pri sodišču v uradni rabi. Če je vloga nerazumljiva, kot v obravnavani zadevi, ko je bila napisana v tujem jeziku, je potrebno z njo postopati po prvem odstavku 108. člena ZPP. Torej od vložnika zahtevati, da jo vrne prevedeno v slovenski jezik. Tako je bilo postopano tudi v obravnavani zadevi, saj je prvostopenjsko sodišče vložnika s sklepom z dne 26. 5. 2014 pravilno pozvalo, da vlogo z dne 22. 5. 2014 in prejeto 26. 5. 2014, v odrejenem roku vrne prevedeno v slovenski jezik in ga hkrati opozorilo tudi na pravne posledice, če ne bo postopano v skladu z odredbo sodišča. Ker tožnik ni postopal po odredbi sodišča in vloge ni vrnil prevedene v slovenski jezik, je v obravnavani zadevi izpolnjen dejanski stan iz petega odstavka 108. člena ZPP. Po navedeni določbi ZPP namreč sodišče vlogo zavrže, če je vložnik ne popravi, torej v konkretnem primeru prevede v slovenski jezik tako, da bi bila sploh primerna za vsebinsko obravnavanje.

Zaradi zakonitega zavrženja nerazumljive vloge, vložene v zvezi s sklepom prvostopenjskega sodišča opr. št. XII Ps 2524/2013 z dne 8. 5. 2014, vsebinsko obravnavanje zadeve ni dopustno. Posledično je pravno povsem irelevantno pritožnikovo zatrjevanje, da naj ne bi zahteval invalidsko pokojnino, temveč priznanje pokojninske dobe iz zaposlitev pri slovenskih delodajalcih. Zaradi nerazumljivosti vlog, napisanih v tujem jeziku, ki kljub pozivu niso bile prevedene v slovenskih jezik, do njihovega vsebinskega obravnavanja pred prvostopenjskim sodiščem ni moglo priti, te procesne pomanjkljivosti pa ni mogoče sanirati niti v pritožbenem postopku.

Ker je torej prvostopenjsko sodišče ob popolno ugotovljenem dejanskem stanju pravilno uporabilo procesno pravo, tako da pred sodiščem prve stopnje ni prišlo do absolutnih bistvenih kršitev, na katere je potrebno paziti po uradni dolžnosti, je bilo potrebno ob uporabi 2. točke 365. člena ZPP pritožbo kot neutemeljeno zavrniti.