sodba IV U 271/2013
Datum: 2013-12-03T01:00:00.000+01:00
ecli: ECLI:SI:UPRS:2013:IV.U.271.2013
sodisce: Upravno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: BREZPLAČNA PRAVNA POMOČ - UPRAVNI POSTOPEK
institut: brezplačna pravna pomoč - pogoji za dodelitev brezplačne pravne pomoči - objektivni pogoj - verjetni zgled za uspeh - načelo materialne resnice

## Jedro

Tožena stranka je pravilno presodila, da tožnik nima verjetnega izgleda za uspeh z odškodninsko tožbo zoper zavarovalnico. Prireditelj (družba C d.o.o.) namreč na dan škodnega dogodka ni imel zavarovane dejavnosti organiziranje prireditev, kar je tožena stranka pravilno ugotovila po vpogledu v pravdni spis P 1295/2004.

## Izrek

Tožba se zavrne.

## Obrazložitev

1. Tožena stranka je z izpodbijano odločbo, št. Bpp 1797/2013, zavrnila prošnjo A.A. za odobritev brezplačne pravne pomoči (v nadaljevanju BPP) v postopku zoper Zavarovalnico B. d.d., zaradi uveljavljanja odškodnine v zvezi s škodnim dogodkom z dne 26. 7. 2003. Pojasnila je, da mora prosilec za dodelitev BPP kumulativno izkazati finančno materialni kriterij ter objektivni kriterij (24. člen Zakona o brezplačni pravni pomoči, v nadaljevanju ZBPP). Kot izhaja iz prosilčeve prošnje je zaprosil za BPP za vložitev tožbe zoper Zavarovalnico B. d.d., zaradi poškodb, ki jih je utrpel v škodnem dogodku 26. 7. 2003. Tožena stranka je po uradni dolžnosti pridobila in vpogledala v pravdni spis Okrožnega sodišča v Celju, št. P 1295/2004, kjer je sodišče 24. 6. 2012 s sklepom zavrnilo stransko intervenienco Zavarovalnice B. d.d., z obrazložitvijo, da zavarovalnica nima pravnega interesa glede uspeha tožene stranke, saj obravnavani škodni dogodek v času, ko se je zgodil, ni bil predmet zavarovanja pri B. d.d.. Glede na navedeno je tožena stranka ugotovila, da prosilec v zadevi nima izgleda za uspeh v postopku, zato je tudi dodelitev BPP prosilcu nerazumna in s tem posledično neutemeljena v skladu z določilom 24. člena ZBPP, saj za ta škodni dogodek po zavarovalni polici ne obstaja kritje. Ker se je škodni dogodek zgodil 26. 7. 2003, je zahtevek zoper zavarovalnico tudi že zastaral. 2. Tožnik v tožbi odločitvi tožene stranke oporeka in poudarja, da obstoji zavarovalno kritje za izplačilo navedene škode po zavarovalni polici 330750. Družba C. d.o.o. (organizator prireditve) je v času škodnega dogodka imela registrirano dejavnost 748410 (748701) - prirejanje razstav in sejmov, pod katero spada tudi organiziranje kulturnih prireditev in predstav, ter dejavnost 923400 - druge razvedrilne dejavnosti, pod katero spada tudi prirejanje cirkuških predstav in ognjemetov, kar se je izvajalo na Koprski noči. Iz zavarovalne police izhaja, da je imel C. d.o.o. zavarovane škode, ki izvirajo iz dejavnosti. V tej polici je zapisano tudi, da so predmet zavarovanja zahtevki tretjih oseb zaradi nenadnega presenetljivega dogodka - nesreče, ki izvira iz dejavnosti, lastnosti, pravnega razmerja - oblikovanja medijske podobe itd. Poudarja tudi, da zadeva ni zastarala, in da se po sodni praksi eventualno nejasna določila zavarovalne pogodbe razlagajo v korist zavarovanca. Zastaranje ni nastopilo, ker je bila šele s predmetno pravnomočno odločbo ugotovljena odgovornost zavarovanca C. d.o.o., ki pa je v predmetnem pravdnem postopku ni priznaval, češ da je škodno ravnanje nastalo izven prireditvenega prostora in prireditvenega časa in podredno, ker naj bi tožeča stranka sama povzročila, ali vsaj bistveno prispevala k nastanku škodnega dogodka. Vse te ugovore je Okrožno sodišče v Celju s pravnomočno sodbo ovrglo kot neutemeljene. Prav tako se je zdravljenje zavarovanca zaključilo šele v letu 2012 in je bilo zlasti intenzivno v drugi polovici tega obdobja, kar je razvidno iz zdravniških izvidov in izvedeniškega mnenja. Šele 2012 se je pokazala škodna posledica, ki je prej ni bilo mogoče predvideti. Oškodovanec je izvedel za škodo, torej obseg škode, šele iz izvedeniškega mnenja iz leta 2013. Sklicuje se na 352. člen Obligacijskega zakonika, po kateri zastaranje ne začne teči, ko je izvršeno škodljivo dejstvo, ampak šele takrat, ko je škoda nastala. Ker torej obstaja verjetnost za uspeh tožnika v pravdnem postopku za uveljavitev odškodnine, tožnik sodišču predlaga, da tožbi ugodi, izpodbijano odločbo razveljavi in zadevo vrne v ponovno odločanje sodišču. Predlaga tudi oprostitev plačila sodnih taks.

3. Tožena stranka je sodišču poslala upravne spise. Odgovora na tožbo ni posredovala.

4. Tožba ni utemeljena.

5. Po presoji sodišča je izpodbijana odločitev pravilna in zakonita. Razlogi, ki jih navaja tožena stranka v obrazložitvi izpodbijane odločbe so pravilni in imajo podlago v podatkih spisa ter v določbi 24. člena ZBPP in jih sodišče v izogib ponavljanju ne navaja ponovno. Ta določba vsebuje objektivne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni zato, da se prošnji za dodelitev BPP ugodi. Po tej določbi se pri presoji dodelitve BPP kot pogoj upoštevajo okoliščine in dejstva o zadevi v zvezi s katero prosilec vlaga prošnjo za dodelitev te pomoči, med drugim tudi, da zadeva ni očitno nerazumna (1. alinea prvega odstavka 24. člena ZBPP) in da ima verjeten izgled za uspeh in da jo je razumno sprožati (4. alinea prvega odstavka 24. člena ZBPP).

6. V konkretnem primeru je tožena stranka presojala, ali ima zadeva v zvezi s katero je tožnik vložil prošnjo za BPP, verjeten izgled za uspeh in ali je zato postopek pred sodiščem razumno začeti. Pri tem je po presoji sodišča tožena stranka pravilno uporabila določbe Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP), ki se na podlagi drugega odstavka 34. člena ZBPP uporablja v postopkih odločanja o BPP in zato, da bi ugotovila materialno resnico (8. člen ZUP), pridobila vse podatke in ugotovila vsa, za odločitev v tej zadevi relevantna dejstva. Tako je v postopku pred odločitvijo pridobila podatke iz spisa P 1295/2004, svojo odločitev pa je oprla na Sklep Okrožnega sodišča v Celju, št. P 1295/2004 z dne 14. 6. 2012. Iz navedenega sklepa izhaja za obravnavano zadevo relevanten podatek, da družba C. d.o.o. na dan škodnega dogodka (26. 7. 2003) pri Zavarovalnici B. d.o.o. ni imela zavarovane dejavnosti organiziranja prireditev, ampak samo dejavnost, ki izhaja iz medijske podobe. Prav tako iz tega sklepa izhaja ugotovitev, da je družba C. d.o.o. pri B. d.d. odgovornost, ki izvira iz dejavnosti organiziranja prireditev, zavarovala šele 8. 1. 2013. 7. Gre za ugotovitev, ki tudi po presoji sodišča utemeljuje ugotovitev tožene stranke, da v obravnavani zadevi ni izkazan verjeten izgled za uspeh in je zato dodelitev BPP tožniku nerazumna in s tem neutemeljena. Tožnik v tožbi sicer zatrjuje, da je družba C. d.o.o. v času škodnega dogodka imela zavarovano škodo, ki izvira iz dejavnosti organiziranja prireditev, vendar tega podatka ni izkazal z nobenim dokazilom, zgolj s sklicevanjem na podatke spisa P 1293/2004 (pravilno 1295/2004) in zatrjevanjem, da je bila odgovornost za škodo dne 26. 7. 2003 zavarovana, ne more biti uspešen.

8. Prej navedena ugotovitev iz sklepa P 1295/2004 po presoji sodišča utemeljuje odločitev tožene stranke, da prosilec v zadevi nima izgleda za uspeh v postopku in da je zato dodelitev BPP prosilcu nerazumna in s tem posledično neutemeljena, zato se sodišče z vprašanjem zastaranja zahtevka zoper zavarovalnico ni ukvarjalo. Po presoji, da je izpodbijana odločba pravilna in zakonita, tožbeni ugovori pa neutemeljeni, je sodišče tožbo na podlagi prvega odstavka 63. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1), kot neutemeljeno zavrnilo.