VSRS Sklep III Ips 17/2021
Datum: 2021-08-24T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2021:III.IPS.17.2021
opravilna_stevilka_ii_stopnje: VSM Sodba I Cpg 93/2020
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Civilno-gospodarski oddelek, gospodarski senat
podrocje: KORPORACIJSKO PRAVO - PRAVO DRUŽB
institut: ničnost sklepov skupščine - prenos poslovnega deleža - družbenik - izpodbojna zakonska domneva - načelo vestnosti in poštenja - deklaratornost vpisa v sodni register - konstitutivnost vpisa v sodni register - dopuščena revizija

## Jedro

Ureditev v prvem odstavku 482. člena ZGD-1 ni namenjena temu, da bi se družba sklicevala na legitimacijski učinek vpisov v sodni register, ko odsvojitev oziroma pridobitev poslovnega deleža še ni vpisana v sodni register, a je do odsvojitve prišlo in je bila družba seznanjena s tako materialnopravno spremembo. Golo zanašanje na podatke v sodnem registru bi lahko namreč pripeljalo do tega, da bi prejšnji imetnik še vedno izvrševal korporacijske pravice iz poslovnega deleža kljub veljavnemu pravnoposlovnemu prenosu tega poslovnega deleža (tretji odstavek 481. člena ZGD-1). To pa bi omogočalo zlorabe. Družba se torej na legitimacijski učinek vpisov v sodni register iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 ne more sklicevati neomejeno, zlasti ne v primerih, ko bi to nasprotovalo načelu vestnosti in poštenja (5. člen OZ).

## Izrek

I. Reviziji se ugodi in se sodba in sklep sodišča druge stopnje v I. in II. točki izreka ter sodba in sklep sodišča prve stopnje v I., III., V. in VI. točki izreka razveljavita in se zadeva v tem delu vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

II. Odločitev o stroških revizijskega postopka se pridrži za končno odločbo.

## Obrazložitev

**Dosedanji potek postopka**

1. Sodišče prve stopnje je v relevantnem delu zavrnilo tožbeni zahtevek za ugotovitev ničnosti in za razveljavitev sklepov skupščine družbenikov tožene stranke, ki je potekala 10. 8. 2018, in so bili povzeti v notarski zapis SV 1053/2018 (I. in III. točka izreka). Zavrglo je tožbo A. A. v delu, s katerim je ta zahtevala, da se razveljavijo sklepi skupščine družbenikov tožene stranke, ki je potekala 10. 8. 2018, in so bili povzeti v notarski zapis SV 1053/2018 (V. točka izreka). Tožeči stranki je naložilo nerazdelno plačilo 3.020,05 EUR pravdnih stroškov tožene stranke z morebitnimi zakonskimi zamudnimi obrestmi (VI. točka izreka).

2. Sodišče druge stopnje je v relevantnem delu pritožbo tožeče stranke zavrnilo in v točkah I, III, V in VI izreka potrdilo odločbo sodišča prve stopnje (I. točka izreka). Odločilo je, da pravdni stranki sami krijeta svoje stroške pritožbenega postopka (II. točka izreka).

3. Na predlog tožeče stranke je Vrhovno sodišče Republike Slovenije s sklepom III DoR 3/2021 z dne 23. 2. 2021 dopustilo revizijo glede vprašanja, ali je legitimacijski učinek prvega odstavka 482. člena ZGD-1 glede časovnega trenutka, od katerega prenos poslovnega deleža učinkuje v razmerju do družbe in od katerega pridobitelj poslovnega deleža v razmerju do družbe velja za družbenika z vsemi korporacijskimi upravičenji, absoluten in nasproten dokaz ni mogoč?

4. Tožeča stranka je v zakonskem roku vložila revizijo, v kateri je uveljavljala revizijski razlog zmotne uporabe materialnega prava glede dopuščenega revizijskega vprašanja. Vrhovnemu sodišču je predlagala, da reviziji ugodi in sodbo sodišča druge stopnje razveljavi in zadevo vrne temu sodišču v novo sojenje. Podredno temu je predlagala, da sodbi sodišč druge in prve stopnje razveljavi in zadevo vrne v novo sojenje sodišču prve stopnje. Priglasila je stroške revizijskega postopka.

5. Tožena stranka je v odgovoru na revizijo predlagala zavrnitev revizije. Priglasila je stroške odgovora na revizijo.

**Ugotovljeno dejansko stanje**

6. Dejanske ugotovitve sodišč prve in druge stopnje, ki so za odločitev o reviziji odločilnega pomena in na katere je Vrhovno sodišče vezano (drugi odstavek 370. člena ZPP), so: - B. B. (prvi in drugi tožnik sta njegova dediča) in A. A. (tretja tožnica) sta 24. 11. 2017 podala izjavi o uveljavitvi opcijske pravice do nakupa 17 % oziroma 22,24 % poslovnega deleža v toženi stranki in ju tega dne priporočeno poslala po pošti D. D. Plačala sta tudi za primer uveljavljanja opcij dogovorjeno kupnino. Z D. D. sta nato sklenila pogodbi o pridobitvi poslovnih deležev.

- Tožnika ob sklicu in opravi skupščine nista bila vpisana kot imetnika poslovnih deležev v sodni register.

- Tožnikoma na skupščini, ki je bila izvedena dne 10. 8. 2018, ni bila priznana glasovalna pravica iz deležev, pridobljenih z uveljavljanjem nakupne opcije (tretja tožnica nanjo sploh ni bila vabljena). Glasovalno pravico iz teh deležev je na skupščini uresničeval D. D., ki je bil obenem tudi predsednik skupščine.

- Tožniki so toženko oz. njeno direktorico C. C. dne 29. 12. 2017 obvestili o pridobitvi poslovnih deležev. Napovedali so tudi izpodbijanje skupščinskih sklepov, če pridobitev poslovnih deležev ne bo upoštevana pri izvedbi skupščine. B. B. je podal nasprotne predloge k predlaganim skupščinskim sklepom.

**Za revizijsko odločanje relevantni razlogi sodišč prve in druge stopnje**

7. Sodišče prve stopnje je zavzelo stališče, da prvi odstavek 482. člena ZGD-1, po katerem se za pridobitelja poslovnega deleža šteje le tisti, ki je vpisan v register, določa neizpodbojno domnevo glede časovnega trenutka, od katerega prenos poslovnega deleža učinkuje v razmerju do družbe in od katerega pridobitelj poslovnega deleža v razmerju do družbe velja za družbenika. Torej lahko pridobitelj poslovnega deleža korporacijske pravice uresničuje šele po vpisu v sodni register.

8. Sodišče druge stopnje je pritrdilo razlogom prvostopenjskega sodišča glede neizpodbojnosti domneve iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 in izpostavilo, da ta določba ne ureja pogojev pridobitve poslovnega deleža (ureja jih 481. člen ZGD-1) in da spremenjena zakonska dikcija tudi ne vzpostavlja konstitutivnega učinka vpisa v sodni register, pač pa določa le novi trenutek, od katerega učinkuje prenos poslovnega deleža v razmerju do družbe glede uveljavljanja korporacijskih (upravljavskih in premoženjskih) pravic. Čeprav ima vpis spremembe poslovnega deleža v sodni register le deklaratorni učinek (publicitetni učinek v razmerju do tretjih) in je predlogu za vpis spremembe v sodni register ugodeno z učinkom za nazaj (_ex tunc_), kar pomeni, da je že s sklenitvijo pogodbe v notarskem razpisu nastalo korporacijsko razmerje med družbo in pridobiteljem poslovnega deleža, to še ne pomeni, da ima pridobitelj za nazaj pravico uveljavljati vse korporacijske pravice iz poslovnega deleža. To bi izničilo pomen prvega odstavka 509. člena ZGD-1 glede pravilnega sklica skupščine s priporočenim pismom vsem družbenikom, ki so na dan sklica skupščine vpisani v register.

**Obseg revizijskega preizkusa**

9. Po določbi 371. člena ZPP revizijsko sodišče preizkusi izpodbijano sodbo samo v tistem delu in glede tistih konkretnih pravnih vprašanj, glede katerih je bila revizija dopuščena.

**Presoja revizije**

10. Revizija je utemeljena.

11. Člen 482 ZGD-1 ureja položaj odsvojitelja in pridobitelja poslovnega deleža v razmerju do družbe. Ureja torej notranja (to je korporacijska) razmerja med družbo in njenimi družbeniki. Za to zadevo relevantni prvi odstavek 482. člena ZGD-1 določa, da se za pridobitelja poslovnega deleža šteje le tisti, ki je vpisan v register.

12. Sodišči druge in prve stopnje sta presodili, da iz navedenega zakonskega besedila izhaja neizpodbojna domneva pridobitve korporacijskih pravic in da (po njunem razumevanju) jasnost tega določila ne dopušča drugačne razlage. Tako razlago naj bi potrjevala tudi določba (prav tako z novelo ZGD-1I) spremenjenega prvega odstavka 509. člena ZGD-1, po katerem se v skladu z relevantnim delom tega določila skupščina skliče s priporočenim pismom vsem družbenikom, ki so na dan sklica skupščine vpisani v register.

13. Vrhovno sodišče pritrjuje sodiščema nižjih stopenj, da sta instituta prvega odstavka 482. člena in prvega odstavka 509. člena ZGD-1 povezana. Namenjena sta odpravi negotovosti, ko zaradi neažurnega registrskega stanja ne bi bilo jasno, kdo je družbenik in koga je treba v skladu s prvim odstavkom 509. člena ZGD-1 vabiti na skupščino. Napačno pa je iz tega izpeljano stališče sodišč, da je domneva iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 neizpodbojna.

14. V prid izpodbojnosti domneve statusa družbenika iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 govorijo sistemski razlogi in sam namen tega instituta. Ta člen ureja samo učinke prenosa izvedene pravnoposlovne pridobitve poslovnega deleža med družbo na eni strani ter pridobiteljem in odsvojiteljem na drugi strani.1 Učinki, urejeni s tem členom, so le legitimacijski v razmerju do družbe, konstitutiven učinek pravnoposlovnega prenosa imetništva poslovnega deleža pa v družbi z omejeno odgovornostjo nastane že s sklenitvijo pogodbe v obliki notarskega zapisa (prim. tretji odstavek 481. člena ZGD-1). Ureditev v prvem odstavku 482. člena ZGD-1 je zlasti namenjena pravilnemu uresničevanju dolžnosti po 509. členu ZGD-1. Smisel novega prvega odstavka 482. člena ZGD-1 je zagotavljati ažurno stanje registrskih vpisov in preprečevati, da bi pridobitelj odlašal z vpisom imetništva svojega poslovnega deleža v sodni register.2

15. Ureditev v prvem odstavku 482. člena ZGD-1 pa ni namenjena temu, da bi se družba sklicevala na legitimacijski učinek vpisov v sodni register, ko odsvojitev oziroma pridobitev poslovnega deleža še ni vpisana v sodni register, a je do odsvojitve prišlo in je bila družba seznanjena s tako materialnopravno spremembo. Golo zanašanje na podatke v sodnem registru bi lahko namreč pripeljalo do tega, da bi prejšnji imetnik še vedno izvrševal korporacijske pravice iz poslovnega deleža kljub veljavnemu pravnoposlovnemu prenosu tega poslovnega deleža (tretji odstavek 481. člena ZGD-1). To pa bi omogočalo zlorabe. Družba se torej na legitimacijski učinek vpisov v sodni register iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 ne more sklicevati neomejeno, zlasti ne v primerih, ko bi to nasprotovalo načelu vestnosti in poštenja (5. člen OZ).3 Domneva iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1 je torej izpodbojna.

16. Odgovor na dopuščeno vprašanje je, da legitimacijski učinek prvega odstavka 482. člena ZGD-1 glede časovnega trenutka, od katerega prenos poslovnega deleža učinkuje v razmerju do družbe in od katerega pridobitelj poslovnega deleža v razmerju do družbe velja za družbenika z vsemi korporacijskimi upravičenji, ni absoluten in je nasproten dokaz mogoč.

17. V izpodbijanih sodbah je bilo zaradi zmotne uporabe materialnega prava dejansko stanje nepopolno ugotovljeno. Sodišči nižjih stopenj sta namreč zmotno izhajali iz neizpodbojnosti domneve iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1. Zato je Vrhovno sodišče reviziji ugodilo, odločbi sodišč druge stopnje (v I. in II. točki izreka) in prve stopnje (v I., III., V. in VI. točki izreka) razveljavilo in v tem obsegu vrnilo zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje (drugi odstavek 380. člena ZPP; I. točka izreka).

18. V ponovljenem sojenju bosta sodišči morali upoštevati materialnopravna stališča iz tega sklepa in kritično presoditi ravnanje toženke z vidika dobre vere in poštenja pri opiranju na domnevo iz prvega odstavka 482. člena ZGD-1, upoštevaje pri tem zlasti način pridobitve poslovnih deležev, smiselnost razlogov za dvom v veljavnost pridobitve teh deležev glede na povezanost udeleženih subjektov in druge relevantne okoliščine primera.

**Stroški postopka**

19. Odločitev o stroških revizijskega postopka temelji na določbi tretjega odstavka 165. člena ZPP (II. točka izreka).

20. Vrhovno sodišče je odločitev sprejelo soglasno (sedmi odstavek 324. člena ZPP).

1 Gl. N. Plavšak, Vpis družbenika v sodni register tudi po uveljavitvi novele ZGD-1I nima oblikovalnih učinkov za pridobitev poslovnega deleža, Podjetje in delo št. 2/2016, str. 229. 2 Pred tem veljavni (tj. pred novelo ZGD-1I, Ur. l. RS, št. 55/15 z dne 24. 7. 2015) prvi odstavek 482. člena ZGD-1 je določal, da se za pridobitelja poslovnega deleža šteje le tisti, ki poslovodji prijavi in dokaže pridobitev.  
3 Smiselno enaka omejitev (absolutnosti) legitimacijskega učinka s sklicevanjem na civilnopravno načelo dobre vere in poštenja (§ 242 Bürgerliches Gesetzbuch - BGB) je v nemški sodni praksi in teoriji priznana seznamu družbenikov po prvem odstavku § 16 zakona o družbi z omejeno odgovornostjo (Gesetz betreffend die Gesellschaften mit beschränkter Haftung - GmbHG), ki je po vsebini primerljiva obravnavani ureditvi v ZGD-1. Prim. sodbo Zveznega vrhovnega sodišča II ZR 406/17 z dne 2. 7. 2019 in Fleischer/Goette v: Münchener Kommentar GmbHG, prva knjiga, 3. izdaja (2018), r. št. 17 k § 16.