Sodba I Up 150/98
Datum: 2001-04-05T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2001:I.UP.150.98
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: URBANIZEM
institut: priglasitev del - dokaz o razpolaganju z zemljiščem

## Jedro

V postopku zaradi izdaje odločbe o dovolitvi priglašenih del na zemljišču, ki je v solastnini etažnih lastnikov (idealna solastnina), je investitor dolžan predložiti dokaz, da s posegom v prostor soglašajo vsi solastniki tega zemljišča.

## Izrek

Pritožba se zavrne in se potrdi sodba Upravnega sodišča Republike Slovenije, Oddelka v Novi Gorici, št. U 1137/96-6 z dne 11.9.1998.

## Obrazložitev

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi 1. odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (Uradni list RS, št. 50/97 in 70/2000) zavrnilo tožbo tožnice zoper odločbo tožene stranke z dne 11.6.1996. Z navedeno odločbo je tožena stranka zavrnila pritožbo tožnice zoper odločbo Upravne enote P. z dne 19.4.1995, s katero je bila zavrnjena njena zahteva za izdajo odločbe o dovolitvi priglašenih del - zazidava prostora pod balkonom stanovanjske hiše ... v P. V obrazložitvi sodbe sodišče pritrjuje ugotovitvi tožene stranke, da tožnica ni predložila dokazila o lastništvu prostora pod balkonom oziroma ni pridobila soglasja vseh lastnikov navedene večstanovanjske hiše. Iz podatkov v upravnih spisih izhaja, da je tožnica na podlagi prodajne pogodbe z dne 14.4.1992, načrta o etažni delitvi stavbe in pogodbe o vzajemnih razmerjih med etažnimi lastniki v zemljiški knjigi vknjižena kot etažna lastnica stanovanja v prvem nadstropju in kleti v pritličju predmetne stavbe, ni pa vknjižena kot lastnica predmetnega prostora pod balkonom.

Tožnica vlaga pritožbo zaradi nepravilne ugotovitve dejanskega stanja, zmotne uporabe materialnega prava in kršitev določb postopka. Ne strinja se z zaključki sodišča, da je prostor pod balkonom skupni del stavbe in da ni predložila dokazila o lastništvu tega prostora. Navaja, da je po določbah Stanovanjskega zakona kupila stanovanje, skupaj z balkonom. Balkon je samostojen objekt in ker je kupila balkon, je skupaj z balkonom kupila tudi prostor pod balkonom.

Predlaga, da pritožbeno sodišče sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.

Tožena stranka na pritožbo ni odgovorila.

Pritožba ni utemeljena.

Dovolitev priglašenih del ureja določba 62. člena Zakona o urejanju naselij in drugih posegov v prostor (ZUN, Uradni list SRS, št. 18/84, 37/85, 29/86 in Uradni list RS, št. 26/90, 18/93, 47/93 in 71/93). Po navedeni določbi je eden od pogojev za dovolitev priglašenih del, da investitor izkaže pravico razpolaganja z zemljiščem. Ker gre v konkretnem primeru za zemljišče, na katerem stoji objekt, v katerem je več stanovanj, tožnica pa je etažna lastnica le enega od njih, je v postopku za dovolitev priglašenih del potrebno, poleg določb ZUN, upoštevati tudi določbe Stanovanjskega zakona (SZ, Uradni list RS, št. 18/91, 21/94, 23/96 in 24/96). Po določbi 2. odstavka 12. člena tega zakona so skupni prostori, deli, objekti in naprave v večstanovanjski hiši ter funkcionalno zemljišče v solastnini vseh etažnih lastnikov. Zato je neutemeljena navedba tožnice, da je prostor pod balkonom njenega stanovanja, njena last. To tudi iz listin v upravnih spisih ne izhaja. Ker gre torej v tem postopku za izdajo odločbe o dovolitvi priglašenih del na zemljišču, ki je v solastnini etažnih lastnikov (idealna solastnina), je tudi po presoji pritožbenega sodišča investitor dolžan predložiti dokaz, da s posegom v prostor soglašajo vsi solastniki tega zemljišča. Da je tako soglasje dano pa tožnica niti ne zatrjuje. Nasprotno, iz njenih navedb izhaja, da ni potrebno, kar pa ne drži. Ker glede na navedeno niso podani uveljavljani pritožbeni razlogi in ne razlogi na katere mora pritožbeno sodišče paziti po uradni dolžnosti, je sodišče pritožbo na podlagi 73. člena ZUS kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.