UPRS sklep I U 97/2014
Datum: 2014-09-23T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:UPRS:2014:I.U.97.2014
sodisce: Upravno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: UPRAVNI POSTOPEK - UPRAVNI SPOR
institut: molk organa - molk organa prve stopnje - pravni interes - zavrženje vloge

## Jedro

Pravovarstveni interes pomeni možnost, da si stranka s tožbo v upravnem sporu izboljša svoj pravni položaj. Tožnik si z ugoditvijo tožbi svojega položaja ne bi mogel več izboljšati, saj je bilo o zadevi že odločeno, in sicer celo pred vložitvijo predmetne tožbe. Tako tožnik ne izkazuje pravnega interesa za vodenje postopka zaradi molka organa. Sodišče mora namreč po uradni dolžnosti paziti, da pravni interes obstaja ves čas postopka. Ob ugotovitvi, da pravni interes ne obstaja, pa sodišče ne presoja utemeljenosti tožbe.

## Izrek

Tožba se zavrže.

## Obrazložitev

Tožnik v tožbi navaja, da jo vlaga iz vseh tožbenih razlogov zoper še ne izdani akt Centra za socialno delo (v nadaljevanju CSD) A. in sodišču predlaga, da na podlagi priloženih listinskih dokazil tožbi ugodi in s sodbo CSD A. naloži, da v čim krajšem možnem roku izda potrdilo o dokončnosti in izvršljivosti odločbe št. 12210-6/2008-9 z dne 17. 7. 2012. Tožnik meni, da je s tem in po vsem nerazumljivem in pavšalnem sklepu Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti z dne 25. 11. 2013 tožba utemeljena.

Toženka je sodišču posredovala upravni spis zadeve, vsebinskega odgovora na tožbo pa ni podala.

Tožba ni dovoljena.

Vsakdo, ki v upravnem sporu zahteva varstvo svojih pravic oziroma pravnih koristi, mora ves čas izkazovati pravni interes oziroma pravovarstveno potrebo. To pomeni, da mora stranka v upravnem sporu ves čas postopka izkazovati, da bi ugoditev njeni zahtevi pomenila zanjo določeno pravno korist, ki je brez tega ne bi mogla doseči. Pravovarstveni interes pomeni možnost, da si stranka s tožbo v upravnem sporu izboljša svoj pravni položaj.

Iz tožnikove tožbe, ki jo je vložil „zaradi odklonitve izdaje potrdila o dokončnosti in izvršljivosti odločbe CSD A. št. 12210-6/2008-9 z dne 17. 7. 2012“ ter sodišču predlagal, da tožbi ugodi in CSD A. naloži, da v čim krajšem možnem roku izda potrdilo o dokončnosti in izvršljivosti navedene odločbe, nedvoumno izhaja, da je tožnik vložil tožbo zaradi molka organa prve stopnje (CSD A.).

Vendar pa sodišče ugotavlja, da je tožnik k tožbi priložil sklep Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti (v nadaljevanju: ministrstvo) št. 12007-41/2012/20 z dne 25. 11. 2013 (priloga A1), s katerim je bila tožnikova pritožba zaradi molka organa prve stopnje zavržena. Iz obrazložitve navedenega sklepa izhaja, da je tožnik 27. 5. 2013 pri CSD A. podal izjavo na zapisnik, da je že pred enim mesecem podal zahtevo za izdajo potrdila o dokončnosti in izvršljivosti odločbe, s katero mu je bil proti njegovi volji postavljen začasni skrbnik ter da od ministrstva zahteva, da CSD A. naloži, da mu nemudoma izda zahtevano potrdilo in fotokopijo povratnice o vročitvi odločbe pritožbenega organa. Iz obrazložitve sklepa z dne 25. 11. 2013 dalje izhaja, da je ministrstvo v zvezi z navedeno izjavo CSD A. dne 30. 8. 2013 in 19. 9. 2013 posredovalo poziv, da tožniku, kolikor to še ni bilo storjeno, nemudoma posreduje potrdilo o dokončnosti in izvršljivosti odločbe, s katero mu je bil imenovan začasni skrbnik in da posredovano potrdilo v vednost pošlje tudi ministrstvu. CSD A. je nato skrbniku tožnika posredoval dopis z dne 23. 9. 2013, iz katerega izhaja, da je odločba CSD A. št. 12210-6/2008-9 z dne 17. 7. 2012 postala dokončna in izvršljiva dne 3. 6. 2013. Tožnik je pri ministrstvu 21. 10. 2013 podal izjavo na zapisnik, v kateri je navedel, da vztraja pri svoji pritožbi zoper neizdano potrdilo o dokončnosti in izvršljivosti odločbe o imenovanju začasnega skrbnika, saj dopis CSD A. z dne 23. 9. 2013, v katerem je navedeno, da mu je bila odločba vročena 3. 6. 2013, ne drži. Ministrstvo je glede na dejstvo, da je prvostopenjski organ tožniku posredoval potrdilo o dokončnosti in izvršljivosti odločbe z dne 17. 7. 2012, njegovo pritožbo zaradi molka organa z navedenim sklepom z dne 25. 11. 2013 zavrglo ob upoštevanju določbe 4. točke prvega odstavka 129. člena Zakona o splošnem upravnem postopku (v nadaljevanju ZUP).

Prav tako je tožnik k tožbi priložil tudi že omenjeno potrdilo - dopis CSD A. št. 12210-6/2008-9 z dne 23. 9. 2013, iz katerega izhaja, da je bila odločba CSD A. št. 12210-6/2008-9 z dne 17. 7. 2012, s katero je bil CSD A. imenovan kot začasni skrbnik tožniku, dokončna in izvršljiva dne 3. 6. 2013 (priloga A5).

Sodišče tako ugotavlja, da je tožnikov zahtevek – to je izdaja potrdila o dokončnosti in izvršljivosti odločbe CSD A. št. 12210-6/2008-9 z dne 17. 7. 2012, s katero je bil tožniku postavljen začasni skrbnik CSD A., izpolnjen, saj mu je CSD A. izdal potrdilo dne 23. 9. 2013 (priloga A5), hkrati pa je tudi ministrstvo - pritožbeni organ o njegovi pritožbi zaradi molka organa prve stopnje (CSD A.) že odločilo s sklepom št. 12007-41/2012/20 z dne 25. 11. 2013 (priloga A1), kar pomeni, da predpostavke za molk organa po določbi četrtega odstavka 28. člena Zakona o upravnem sporu (v nadaljevanju ZUS-1)1 niso izpolnjene. Na podlagi navedenega sodišče zaključuje, da si tožnik z ugoditvijo tožbi svojega položaja ne bi mogel več izboljšati, saj je bilo o zadevi že odločeno, in sicer kot že navedeno, celo pred vložitvijo predmetne tožbe. Tako tožnik po presoji sodišča ne izkazuje pravnega interesa za vodenje postopka zaradi molka organa. Sodišče mora namreč po uradni dolžnosti paziti, da pravni interes obstaja ves čas postopka. Ob ugotovitvi, da pravni interes ne obstaja, sodišče ne presoja utemeljenosti tožbe.

Ker je po vsem povedanem sodišče ugotovilo, da tožnik nima pravnega interesa za vodenje postopka zaradi molka organa, je tožbo na podlagi 6. točke prvega odstavka 36. člena ZUS-1 zavrglo, saj je prvostopenjski organ CSD Domžale izdal potrdilo in torej ne gre za molk organa.