Sodba I Up 1433/2004
Datum: 2005-07-14T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2005:I.UP.1433.2004
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Upravni oddelek
podrocje: DENACIONALIZACIJA
institut: denacionalizacija - vsebina zahteve za denacionalizacijo

## Jedro

Za natančno ugotovitev materialnega zahtevka so pomembne vse navedbe iz zahteve in tudi njenih pravočasnih dopolnitev oziroma razširitev.

## Izrek

Pritožbi se ugodi in se izpodbijana sodba spremeni tako, da se tožbi ugodi in se odpravi odločba Ministrstva za okolje, prostor in energijo Republike Slovenije z dne 29.4.2003, ter se zadeva vrne v ponoven postopek.

## Obrazložitev

Z izpodbijano sodbo je sodišče prve stopnje na podlagi 1. odstavka 59. člena Zakona o upravnem sporu (ZUS) zavrnilo tožnikovo tožbo proti odločbi z dne 29.4.2003, s katero je tožena stranka ugodila pritožbi Slovenske odškodninske družbe (SOD) in odpravila delno odločbo Upravne enote K. z dne 17.2.2003 ter zavrnila zahtevo N.S., K., za denacionalizacijo zemljišč parc. št. 104/2, 104/3, 105/2, 105/3, 105/4, 90/4, 90/5 in 91/3, vse vl. št. 3, k.o. H., do 1/2, v izmeri 3252,50 m2, podržavljenih z odločbo OLO K. z dne 24.7.1959 F.F., roj. 11.7.1903, umrlemu 13.11.1984. Prvostopni upravni organ je zahtevi za denacionalizacijo z dne 7.9.1992 ugodil in za navedene nepremičnine upravičencu F.F. določil odškodnino v višini 87.167,77 DEM v obveznicah SOD (z izročitvijo F.Š. kot skrbniku za posebni primer), pripombo SOD, da zahteva ni bila vložena za upravičenca F.F. pa zavrnil z ugotovitvami, da se zahteva nanaša na F.Š. in vso rodbino Š., torej tudi na F.F. Tožena stranka je odločila, da predmet zahteve ni premoženje, ki je bilo podržavljeno F.F., pač pa F.Š., roj. 12.9.1912 in njenima pokojnima sestrama M.Š., por. Š., in A.Š., poročeni F. Sodišče prve stopnje pritrjuje toženi stranki in se na podlagi 2. odstavka 67. člena ZUS sklicuje na njene razloge. Navaja, da gre za protispisno tožbeno trditev, da se zahteva za denacionalizacijo nanaša tudi na premoženje F.F. Le premoženje F.Š. in njenih pokojnih sester je v zahtevi izrecno opredeljeno, zahtevi priložena dokumentacija pa lahko zahtevo le utemeljuje, ne more pa je nadomestiti v zahtevku. O tem se je že večkrat izreklo tudi Vrhovno sodišče RS. Z dopolnjevanjem pravočasne zahteve po roku iz 1. odstavka 64. člena ZDen (7.12.1993) s podatki in listinami o premoženju, podržavljenemu F.F., pomanjkljivosti v zahtevi za denacionalizacijo ni mogoče sanirati.

Tožnik vlaga pritožbo zaradi zmotne uporabe materialnega prava in zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in spremeni izpodbijano sodbo tako, da tožbi ugodi in odpravi odločbo tožene stranke. Navaja, da sodišče prve stopnje nekritično sledi navedbam tožene stranke in SOD.

Trditev, da v zahtevi za denacionalizacijo z dne 7.9.1992 ni zajeto premoženje F.F. je pavšalna in ne upošteva ureditve 2. odstavka 62. člena ZDen, ki določa: "Pravočasno vložena zahteva enega od upravičencev, je v korist vseh upravičencev, ki pridejo v poštev za uveljavljanje pravic, na katere se zahteva nanaša.". Premoženje F.F. in njegove žene A., rojene Š., je bilo skupno. To je pojasnjeno tudi v pojasnilu, ki je sestavni del zahteve.

Tožena stranka in Državni pravobranilec Republike Slovenije kot zastopnik javnega interesa na pritožbo nista odgovorila.

Pritožba je utemeljena.

Za natančno opredelitev materialnega zahtevka določa ZDen v 62. členu obvezne sestavine zahteve za denacionalizacijo, to je podatke, ki jih mora zahteva vsebovati in listine, ki ji morajo biti priložene.

Podatki in listine, ki opredeljujejo vsebino materialnega zahtevka, se nanašajo na premoženje, na katero se zahteva nanaša, na pravni temelj podržavljenja in na pravico do vrnitve, to je na upravičence in pravne naslednike premoženja in druge osebe, ki bi prišle v poštev kot pravni nasledniki upravičenca, in tudi na obliko, v kateri se denacionalizacija zahteva. Za ugotovitev vsebine zahtevka so pomembne vse navedbe iz zahteve in tudi njenih pravočasnih dopolnitev. Glede na podatke upravnih spisov pritožnik utemeljeno navaja, da tožena stranka in sodišče prve stopnje nista upoštevala vseh njegovih navedb. Po podatkih upravnih spisov zahteva za denacionalizacijo ni vložena na obrazcu. Pod zaporedno št. 1 je pisanje, prejeto 7.9.1992, v katerem je res navedba, da vlaga vložnik zahtevek za F.Š. za njej in po pokojnima sestrama M.Š., por. Š., in A.Š., por. F., odvzeta zemljišča. Vendar je pod zaporedno številko 2 tudi pisanje, prejeto očitno skupaj s pisanjem pod zaporedno št. 1, ki ima naslov "Pojasnilo /k dokumentaciji/" in je v njem navedba, da "so skoraj vse odločbe o podržavljenju naslovljene na dva skupna lastnika z delilno pravico 1/2 in da tam, kjer se omenja A.Š. in P.M., gre pravica do 1/2 za A.Š., ki bo zahtevek vložil sam, kjer pa se glasi na ime A.Š., poročene F. in njenega moža F., gre pravica vlagateljici F.Š. do 1/2". S tem pojasnilom je po presoji pritožbenega sodišča vložnik opredelil zahtevek tudi v smislu premoženja, podržavljenega F.F. Ker samo iz ene navedbe, ni mogoče sklepati na vsebino postavljenega zahtevka, je pritožbeno sodišče ugodilo pritožbi na podlagi 2. točke 2. odstavka 77. člena ZUS in spremenilo izpodbijano sodbo tako, da je tožbi ugodilo in na podlagi 2. točke 1. odstavka 60. člena ZUS odpravilo odločbo tožene stranke in zadevo vrnilo toženi stranki v ponoven postopek. V tem bo tožena stranka morala pri odločanju o pritožbi SOD upoštevati stališče iz te sodbe, in sicer, da v obravnavanem primeru opredeljuje vsebino zahtevka za denacionalizacijo tudi vsebina pisanja, naslovljenega kot "Pojasnilo /k dokumentaciji/", ki je v upravnih spisih pod zaporedno št. 2.