VDS sodba Pdp 1667/98
Datum: 2000-07-07T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VDSS:2000:VDS.PDP.1667.98
sodisce: Višje delovno in socialno sodišče
oddelek: Oddelek za individualne in kolektivne delovne spore
podrocje: DELOVNO PRAVO
institut: trajni presežek - izvajalec - zmanjšanje obsega del

## Jedro

Delavec je bil zakonito opredeljen za trajno presežnega delavca, če se je obseg dela na delovnem mestu, kjer je bil edini izvajalec, tako zmanjšal, da je bilo potrebno na dan opraviti na tem delovnem mestu le pol ure dela, to delo pa so lahko opravili delavci, ki so bili razporejeni na druga delovna mesta in so že pred tem občasno opravljali tožnikovo delo.

## Izrek

Pritožba se zavrne kot neutemeljena in se potrdi sodba sodišča prve stopnje.

## Obrazložitev

Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo zavrnilo tožbeni zahtevek tožeče stranke na razveljavitev sklepa o prenehanju delovnega razmerja zaradi operativnih razlogov z dne 18.7.1991 in ugotovitev, da tožniku pri tožencu ni prenehalo delovno razmerje ter, da ga je dolžan pozvati nazaj na delo in ga vrniti k opravljanju delovnega mesta merjenje v merilnici delov motorjev in gonil oz. drugega ustreznega delovnega mesta, mu čas prenehanja delovnega razmerja vpisati v delovno knjižico kot delovno dobo in mu za isto obdobje plačati ustrezne prispevke in obračunati ter izplačati prikrajšanje pri plači za ves čas nezakonitega prenehanja delovnega razmerja, skupaj z zakonitimi zamudnimi obrestmi ter mu priznati vse preostale pravice iz delovnega razmerja in nadaljnji zahtevek tožnika, da naj se razveljavi sklep odbora za pritožbe toženca z dne 14.10.1991, s katerim je bila pritožba tožnika z dne 7.8.1991 zavrnjena, kot neutemeljen in odločilo, da vsaka stranka trpi svoje stroške postopka.

Zoper sodbo sodišča prve stopnje se je pritožil tožnik zaradi zmotno in nepopolno ugotovljenega dejanskega stanja in posledično zaradi zmotne uporabe materialnega prava ter predlagal, da pritožbeno sodišče pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo spremeni tako, da tožbenemu zahtevku stroškovno ugodi oz. podrejeno, da pritožbi ugodi in izpodbijano sodbo razveljavi ter zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo obravnavanje.

Tožena stranka je vložila odgovor na pritožbo, v katerem prereka pritožbene navedbe in predlaga, da pritožbeno sodišče pritožbo tožnika zavrne kot neutemeljeno in potrdi sodbo sodišča prve stopnje.

Pritožba ni utemeljena.

Sodišče druge stopnje je preizkusilo sodbo sodišča prve stopnje v mejah uveljavljenih pritožbenih razlogov, po uradni dolžnosti pa pazilo na obstoj absolutnih bistvenih kršitev pravil postopka po 2. odst. 354. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - Ur.l. SFRJ št. 4/77 - 27/90) in na pravilno uporabo materialnega prava ter pri navedenem preizkusu ugotovilo, da je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo zahtevek tožnika.

Sodišče druge stopnje obravnava pritožbo šele v letu 2000 zato, ker je bilo tekom sodnega postopka, po vložitvi pritožbe, nad toženo stranko začet stečajni postopek s sklepom Okrožnega sodišča v X., opr.št. St ./96, z dne ..1996 (Ur.l. RS št. ../96 z dne ...1996).

Pritožbeno sodišče je dne 27.2.1998 sporno zadevo opr.št. Pd 404/94 vrnilo sodišču prve stopnje zaradi izdaje sklepa o prekinitvi postopka v skladu s 4. točko 212. člena ZPP/77. Delovno sodišče v X. je s sklepom z dne 4.3.1998 postopek v individualnem delovnem sporu zaradi uvedbe stečaja prekinilo. Ko pa so bili izpolnjeni pogoji za nadaljevanje postopka, je s sklepom z dne 12.11.1998 prekinjen postopek zaradi stečaja nadaljevalo in spis posredovalo pritožbenemu sodišču v reševanje pritožbe.

Pritožbeno sodišče je ob reševanju pritožbe ugotovilo, da je sodišče prve stopnje utemeljeno zavrnilo zahtevek tožnika na razveljavitev dokončnega sklepa o njegovem prenehanju delovnega razmerja v posledici prenehanja potreb po njegovem delu na delovnem mestu 0059 "merjenje v merilnici delov motorjev in gonil". Kot izhaja iz dejanskih ugotovitev sodišča prve stopnje delo tožnika na tem delovnem mestu ni bilo več potrebno za dalj kot šest mesecev oz.

trajno. Na podlagi aneksa št. 1 kolektivne pogodbe poslovnega sistema X. je bilo opravljeno točkovanje s preglednico, pri čemer so bili upoštevani vsi kriteriji za ugotovitev in določitev trajnih presežkov kot so delovna uspešnost, strokovna izobrazba, delovna doba in socialne razmere. Na delovni nalog 0059 "merjenje v merilnici delov motorjev in gonil" je bil razporejen samo en delavec, vendar pa je zanj prenehala potreba po delu, kar je toženec dokazal s prilogo - tabelo ocenitev. Glede na navedeno je bil tožnik tudi po zaključku pritožbenega sodišča zakonito opredeljen med trajno presežne delavce, saj je bil edini izvajalec na delu merjenje v merilnici delov motorjev in gonil, za to delovno mesto pa dejansko ni bilo več dela.

Za ostale štiri delavce, za katere tožnik trdi, da so opravljali isto delo, kot tožnik, pa je sodišče prve stopnje z zaslišanjem priče M. H. ugotovilo, da so bili omenjeni delavci S. K., J. P., B. R. in P. Š. razporejeni na druga delovna mesta in sicer so opravljali delo kontrolorja, so pa poleg svojega dela občasno opravljali še delo, ki ga je prej opravljal tožnik, v kolikor se je občasno pojavilo. Ker se je obseg dela na tožnikovem delovnem mestu tako zmanjšal, da je bilo potrebno na dan opraviti le kakšne pol ure dela, je tožena stranka odredila, da to preostalo delo, poleg svoje zadolžitve opravljajo delavci, katere tožnik omenja v svoji pripravljalni vlogi z dne 22.2.1996. To pa ne pomeni, da je bilo dela na delovnem mestu 0059 toliko, da bi ga opravljal en delavec. Zato je bil tožnik kot edini izvajalec na tem delovnem mestu zakonito opredeljen za trajni presežek.

Ker pritožnik ni ponudil v pritožbi niti enega novega dokaza, ki bi lahko spremenil že ugotovljena dejstva, ki so odločilna za ta postopek in ker sodišče prve stopnje tudi ni storilo nobene bistvene procesne kršitve, na katere mora sodišče druge stopnje paziti po uradni dolžnosti, je pritožbeno sodišče pritožbo tožnika zavrnilo kot neutemeljeno in potrdilo sodbo sodišča prve stopnje.

Pritožbeno sodišče je na podlagi 1. odst. 498. člena Zakona o pravdnem postopku (Ur. l. RS, št. 26/99) uporabilo določbe ZPP-77, ki se je pred uveljavitvijo novega ZPP-99 smiselno uporabljal kot predpis Republike Slovenije v skladu z določbo 1. odst. 4. člena Ustavnega zakona za izvedbo Temeljne ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije (Ur.l. RS, št. 1/91-I in 45/I/94).