Sodba I Ips 238/2005
Datum: 2005-09-08T02:00:00.000+02:00
ecli: ECLI:SI:VSRS:2005:I.IPS.238.2005
sodisce: Vrhovno sodišče
oddelek: Kazenski oddelek
podrocje: KAZENSKO PROCESNO PRAVO
institut: nedovoljeni dokazi - hišna preiskava - utemeljeni razlogi za sum - anonimna prijava

## Jedro

Podatki iz anonimne prijave, ki jih policija le povzame, ne ustrezajo dokaznemu standardu utemeljenih razlogov za sum. Na podlagi takega predloga odrejena hišna preiskava je zato v nasprotju z določbo 1. odstavka 214. člena ZKP.

## Izrek

Zahtevi zagovornikov obd. A.D. za varstvo zakonitosti se ugodi in se pravnomočni sklep preiskovalne sodnice Okrožnega sodišča v Novem mestu z dne 1.8.2005, v zvezi s sklepom senata istega sodišča z dne 2.8.2005, razveljavi.

## Obrazložitev

Preiskovalna sodnica Okrožnega sodišča v Novem mestu je zoper obd. A.D. odredila pripor iz pripornega razloga ponovitvene nevarnosti po 3. točki 1. odstavka 201. člena Zakona o kazenskem postopku (ZKP), ker je utemeljeno osumljena kaznivega dejanja neupravičene proizvodnje in prometa z mamili po 1. odstavku 196. člena v zvezi s 25. členom KZ, ki naj bi ga storila skupaj z obd. N.D. Senat Okrožnega sodišča v Novem mestu je s sklepom z dne 2.8.2005 zavrnil zagovornikovo pritožbo kot neutemeljeno.

Zoper navedeni pravnomočni sklep so zagovorniki obd. A.D. pravočasno vložili zahtevo za varstvo zakonitosti iz razlogov po 2. in 3. točki 1. odstavka 420. člena ZKP. Vrhovnemu sodišču Republike Slovenije predlagajo, da izpodbijana sklepa razveljavi in pripor zoper obd. A.D. nemudoma odpravi.

Vrhovna državna tožilka spec. A.M. v odgovoru, podanem v skladu z določbo 2. odstavka 423. člena ZKP, predlaga, da Vrhovno sodišče Republike Slovenije zahtevo za varstvo zakonitosti zavrne. Po njenem stališču zahteva nasprotuje razlogom, ki se nanašajo na obstoj utemeljenega suma kot podlage za odreditev hišne preiskave. Zmotno zatrjuje, da so dokazi, pridobljeni na podlagi opravljene hišne preiskave, nezakonito pridobljeni dokazi. Hišna preiskava je bila opravljena zakonito v skladu z 214. in 215. členom ZKP, kar je razvidno iz odredbe preiskovalnega sodnika z dne 28.7.2005. V odredbi so navedene številne okoliščine, ki potrjujejo utemeljenost suma. Navedbe vložnikov zahteve, ki tem razlogom nasprotujejo oziroma jih štejejo za pomanjkljive, so le njegova drugačna ocena dejanskega stanja, zaradi tega pa zahteve za varstvo zakonitosti v skladu z 2. odstavkom 420. člena ZKP ni mogoče vložiti. Enako velja glede očitka, da ni podan razlog ponovitvene nevarnosti. Vložniki so sicer res predložili fotokopije dveh listin (B2 in B3), in sicer prvo stran kupne pogodbe, sklenjene že 18.7.2003, iz katere je zgolj iz štampiljke davčnega urada razvidno, da naj bi bil davek odmerjen od davčne osnove 13,500.000,00 SIT, kar pa nikakor ne pomeni, da je obdolženka ta denar tudi prejela. V spisu namreč ni kompletne pogodbe, iz katere bi bil razviden dogovorjen znesek plačila ter način plačila, pa tudi nobenega dokazila o prejemu denarja, kar bi sicer, glede na pravni status kupca, ne bilo težko dokazati. Ne glede na to pa premoženjske razmere obdolženke niso navedene kot edini razlog za obstoj ponovitvene nevarnosti. Še bolj pomembna so druga navedena dejstva, ki kažejo na realno možnost nadaljevanja proizvodnje mamil, če bi ostala obdolženka na prostosti.

Zahteva za varstvo zakonitosti je utemeljena.

Zahteva meni, da izpodbijana sklepa ugotovitev o obstoju utemeljenega suma gradita na nezakonito pridobljenih dokazih ter da je zato podana bistvena kršitev določb kazenskega postopka iz 8. točke 1. odstavka 371. člena ZKP. Po stališču zahteve je bila odredba o hišni preiskavi izdana ob pomanjkanju pogojev 214. člena ZKP. Sodišče se pri odločanju o obstoju utemeljenega suma za odreditev pripora ne bi smelo opreti na dokaze, ki so bili pridobljeni s kršitvijo ustave in ZKP. Poudarja, da v času odredbe sodišča o hišni preiskavi ni bil podan utemeljen sum, da je obdolženka storila obravnavano kaznivo dejanje. Za presojo zakonskih pogojev za hišno preiskavo gre za enak dokazni standard, kot je potreben za formalno uvedbo preiskave in sodišče ne bi smelo le na podlagi anonimnega pisma in preverk policije dovoliti tega preiskovalnega dejanja. V nadaljevanju zahteva navaja dejstva, ki so se na podlagi anonimne prijave po preverjanju policije izkazala za obstoječa ter ocenjuje, da se bistvena in edina obremenjujoča trditev glede odjemalcev in prodaje mamila iz anonimnega pisma ni potrdila. Vse ostale ugotovitve policije o načinu obdolženkinega življenja pa ne dajejo podlage za utemeljen sum, da se ukvarja s proizvodnjo in prodajo mamil, temveč bi v najboljšem primeru šlo za razloge za sum, ki bi jih policija morala predhodno potrditi z dokazi.

Preiskovalni sodnik Okrožnega sodišča v Novem mestu je z odredbo z dne 28.7.2005 po 1. odstavku 215. člena v zvezi s 1. odstavkom 214. člena ZKP na predlog policije odločil, da se opravi hišna preiskava stanovanjske hiše s pritiklinami v S.v., pošta S. Ugotovil je, da so v predlogu navedene okoliščine in že zbrani dokazi, iz katerih izhaja utemeljen sum, da obdolženka v stanovanjski hiši, ki jo ima v najemu, goji večjo količino sadik prepovedane droge z namenom nadaljnje prodaje. Pri tem se je oprl na anonimno obvestilo, ki ga je prejela policija in iz katerega sledi, da obdolženka v kleti hiše preko celega leta pod lučjo goji sadike konoplje in jih prodaja po 1.500,00 SIT. Obrazložil je tudi, da je policija prav tako preverila druge navedbe iz anonimke in ugotovila, da se ujemajo z ugotovljenimi dejstvi. Gre za okoliščine, da v hiši živi skupaj s hčerko N.D., roj. 5.11.1978, da z njo živi M.N., ki naj bi se ukvarjal s preprodajo mamil, da se je A.D. pred približno dvemi leti in pol preselila na naslov sedanjega bivališča, da poseduje Renault k.-ega registrskega območja, da je pred skoraj sedmimi leti živela na Nizozemskem, da obdolženka nima stikov z domačini, pač pa jo obiskujejo neznane osebe iz drugih območij in da ograjeno posestvo, na katerem stoji hiša, varuje večji nevaren pes.

Preiskava stanovanja in drugih prostorov obdolženca ali drugih oseb se po 1. odstavku 214. člena ZKP (Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku - ZKP-F z dne 26.4.2004, Ur. l. RS, št. 43/2004) sme opraviti, če so podani utemeljeni razlogi za sum, da je določena oseba storila kaznivo dejanje, in je verjetno, da bo mogoče pri preiskavi obdolženca prijeti ali da se bodo odkrili sledovi kaznivega dejanja ali predmeti, ki so pomembni za kazenski postopek. Z navedeno novelo je bila za hišno preiskavo, ki se opravlja v predkazenskem postopku, uzakonjena nižja stopnja suma, kot je bila predpisana s predhodno novelo (Zakon o spremembah in dopolnitvah ZKP, ZKP-E, Ur. l. RS, št. 56/2003). Utemeljeni razlogi za sum so tedaj pravni standard, ki ga je treba upoštevati, ko sodišče odloča o hišni preiskavi kot posameznem preiskovalnem dejanju.

Pravni standard utemeljenih razlogov za sum je v veljavni ureditvi predviden za tiste ukrepe pred pravnomočno obsodilno sodbo, ki posegajo v pravico do zasebnosti oziroma v druge osebnostne pravice. Utemeljeni razlogi za sum so vmesna stopnja med razlogi za sum, da je bilo storjeno kaznivo dejanje, na podlagi katerih mora policija ukrepati po določbah 1. odstavka 148. člena ZKP, in utemeljenim sumom, ki je pogoj za odreditev pripora (1. odstavek 201. člena ZKP) in za uvedbo preiskave (1. odstavek 167. člena ZKP). Navedeni standard je zakonodajalec vzpostavil na podlagi stališča Ustavnega sodišča Republike Slovenije (odločba Ustavnega sodišča z dne 27.11.1997, št. U-I-25/95) v zvezi z uporabo prikritih preiskovalnih ukrepov. Opredeljen je bil kot stopnja verjetnosti, ki se opira na določena dejstva in konkretne okoliščine. Stopnja suma pa mora biti takšna, da se tako po kvaliteti kot po kvantiteti zbranih podatkov in njihovi preverljivosti približa utemeljenemu sumu.

Glede na navedeno opredelitev je razloge, s katerimi se utemeljuje sum, da je določena oseba storila kaznivo dejanje, potrebno konkretizirati in določno izraziti (artikulirati) v tolikšni meri, da razumnega človeka prepričajo v obstoj suma ter da po drugi strani omogočajo učinkovito sodno presojo. Pri presoji utemeljenih razlogov za sum je treba upoštevati, od kod policiji informacije o sumu storitve kaznivega dejanja, storilcu in drugih okoliščinah, pomembnih za odreditev hišne preiskave. Presoditi je potrebno tudi naravo in verodostojnost informacij ter zakonitost dela, na podlagi katerega je policija ugotovila določena dejstva in okoliščine ter v zvezi s tem zbrala podatke, s katerimi utemeljuje razloge za sum.

Iz uradnega zaznamka o zaznavi kaznivega dejanja je sicer razvidna trditev, da je policija na podlagi anonimnega klica z zbiranjem obvestil na terenu ugotovila okoliščine, ki zadevajo obdolženkino bivanje v S. vasi, njeno daljše prebivanje na Nizozemskem in potovanje v to državo ter posedovanje osebnega avtomobila. Prav tako je policija ugotovila, da obdolženka nima nobenih kontaktov z domačini, da jo obiskujejo osebe iz drugih območij, da je hiša, v kateri živi, ograjena ter da je dostop v času obdolženkine odsotnosti nemogoč, ker poseduje v ograjenem delu posestva večjega psa, ki je zelo nevaren in onemogoči dostop drugim osebam v času njene odsotnosti.

Policija je po lastnih navedbah sicer preverjala vsebino anonimke. Vendar iz uradnega zaznamka ni razvidno, na kakšen način je zbirala informacije oziroma na podlagi katerih ukrepov je ugotovila verodostojnost informacij anonimnega prijavitelja. Policijske navedbe tudi ne vsebujejo drugih podatkov, razen tistih, ki so navedeni v uradnem zaznamku o anonimnem telefonskem sporočilu. Dejstva in okoliščine, ki se zatrjujejo in na podlagi katerih je policija utemeljila predlog za odreditev hišne preiskave, so take narave, da bi lahko bile podane pri katerikoli drugi osebi. Ne nanašajo se namreč na dejstva in okoliščine, ki so odločilne za sklepanje, da gre za izvrševanje kaznivega dejanja po 1. odstavku 196. člena KZ. Anonimno obvestilo s takšno vsebino predstavlja v tej zadevi le podlago za sklepanje o obstoju razlogov za sum, to je za najnižno stopnjo spoznanja, da je bilo storjeno ali da se izvršuje kaznivo dejanje. Če gre za uradno pregonljivo dejanje, je to podlaga za policijsko ukrepanje v smislu določb 148. člena ZKP. Podatki, ki izhajajo iz telefonskega sporočila anonimne osebe in ki jih je policija dejansko le povzela, ne ustrezajo dokaznemu standardu utemeljenih razlogov za sum. Na obstoj teh razlogov bi bilo mogoče sklepati, če bi bili podatki anonimnega prijavitelja v zvezi z gojenjem konoplje in njeno prodajo po preverjanju dokumentirani do te mere, da bi sodišču omogočili preizkus utemeljenih razlogov za sum. Glede na to bi policija morala z zbiranjem obvestil nadaljevati in zbrati podatke, iz katerih bi izhajala dejstva in okoliščine, ki bi neposredno kazale na obdolženkino domnevno kriminalno dejavnost, kot na primer pridobitev podatkov o konkretnih prodajah droge ali ugotovitev glede nezakonitega prilaščanja električne energije in podobno.

Po presoji Vrhovnega sodišča v tej zadevi dejstva in okoliščine, na podlagi katerih je policija predlagala odreditev hišne preiskave, ne zadostujejo za zaključek o obstoju utemeljenih razlogov za sum in v takem položaju tudi ne za odreditev hišne preiskave. Hišna preiskava je bila tedaj odrejena v nasprotju z določbo 1. odstavka 214. člena ZKP. Izpodbijani pravnomočni sklep se glede obstoja utemeljenega suma kot zakonske podlage za odreditev pripora opira na dokaze in podatke, ki so bili pridobljeni z navedeno kršitvijo. Zato je Vrhovno sodišče tak nezakonit sklep z ugoditvijo zahtevi zagovornikov obd. A.D. za varstvo zakonitosti razveljavilo (1. odstavek 426. člena ZKP), pri čemer se glede na takšno odločitev ni ukvarjalo z vprašanjem obstoja pripornega razloga. Glede na procesno stanje, ko je sodišče zaradi poteka enomesečnega roka, kolikor lahko traja pripor po sklepu preiskovalnega sodnika, moralo odločiti o podaljšanju pripora, je bilo mogoče izpodbijani sklep le razveljaviti.