title: Uusi lastensairaala

text: Rakennuksessa on tapahtunut vesivahinkoja, ja työntekijöiden mukaan laatuongelmat ovat laajoja. Sairaalan edustajan mukaan virheet ovat pieniä, ja pääurakoitsijan mukaan ne johtuvat sivu-urakassa tapahtuneista virheistä.


title: Uusi lastensairaala

text: Uuden lastensairaalan rakentamisen 184,5 miljoonan kustannukset katettiin pääosin julkisista varoista (146,3 miljoonaa) ja viideosaltaan yksityisistä varoista (38,2 miljoonaa) . Kustannuksista osaltaan vastaavat valtio ja HUS. Yksityinen rahoitus koostuu rahankeräyksellä kerätyistä varoista sekä vieraasta pääomasta, jota ULT-säätiö on hankkeeseen järjestänyt.


title: Uusi lastensairaala

text: Sairaalahankkeen kokonaisbudjetti on 175 miljoonaa euroa. ULT-säätiö vastaa hankeen rahoituksesta ja julkisen sekä yksityisen rahoituksen erotukseen säätiö on ottanut lainaa. Lastensairaalan operoija, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri, maksaa lainaosuuden takaisin säätiölle pääomavuokran muodossa 30 vuoden aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että HUS maksaa säätiölle lainan lyhennykset ja siihen liittyvät korot. HUS saa kiinteistön muilta osin vastikkeetta käyttöönsä. Järjestelyssä ei synny tuottoa säätiölle.


title: Uusi lastensairaala

text: Yksi hankkeen varainkeruun näkyvimmistä osista oli suuri, 6. kesäkuuta 2015 järjestetty ja suoraan televisioitu stadionkonsertti nimeltään "Live Aid ULS2017". Konsertissa esiintyi laaja joukko Suomen suosituimpia tähtiä ja taiteen ammattilaisia, kuten Tuomas Holopainen, Cheek, Chisu, Jari Sillanpää, Jenni Vartiainen, Jesse Kaikuranta, Johanna Kurkela, Jorma Uotinen, Juha Tapio, Lauri Tähkä, Lauri Ylönen, Lilli Paasikivi, Matti Salminen, Pekka Kuusisto, Peter Franzén, Riki Sorsa, Samu Haber ja Samuli Edelmann.


title: Uusi lastensairaala

text: Keräystä ja konserttia varten perustettiin oma Live Aid ULS2017 -musiikkiprojekti, joka levytti 9. toukokuuta 2014 julkaistun kappaleen ”Lohtu”. Kappaleen sävelsi Tuomas Holopainen, ja sen sanoittivat Jurek ja Cheek. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Dome Karukoski.


title: Uusi lastensairaala

text: Hanketta ovat tukeneet vähintään miljoonan euron lahjoituksin muun muassa Supercellin henkilökunta, Stiftelsen Brita Maria Renlunds minne, SOK, Osuuspankki, Hartwall, Metsä Group, Olvi-säätiö, Paulig, Rettig Group, Uponor ja Jenny ja Antti Wihurin rahasto. Merkittäviin julkisiin lahjoituksiin luetaan myös Nokian ja Elisan yhdessä lahjoittama täydellisen sisätilakattavuuden tarjoava matkapuhelinverkko.


title: Uusi lastensairaala

text: Hanketta varten perustetut juridiset oikeushenkilöt ovat Säätiö Uuden Lastensairaalan Tuki ja sen kanssa läheisessä yhteistyössä toimiva Uusi lastensairaala tukiyhdistys 2017 ry. Säätiö puolestaan on sairaalan rakennuttaja ja kiinteistön omistaja. Tukiyhdistys puolestaan huolehti varainhankinnasta ja hankkeen rahoituksesta.


title: Uusi lastensairaala

text: Säätiö on määrätarkoitukseen luovutettu omaisuus. Uuden Lastensairaalan Tuki-säätiön tarkoitus määriteltiin sitä perustettaessa. Säätiöllä ei ole omistajia, osakkaita tai jäseniä. Itse sairaalarakennuksen omistaa kiinteistöosakeyhtiö, joka on tällä hetkellä säätiön omistama.


title: Uusi lastensairaala

text: Järjestelyyn päädyttiin, koska keräyslaki ei salli lahjoitusten pyytämistä tai varojen keräämistä kunnan tai kuntayhtymän toimesta. Siksi myöskään kuntayhtymä tai valtio eivät voineet olla säätiön keskinäisessä kiinteistöosakeyhtiössä osakkaina.


title: Uusi lastensairaala

text: Säätiön ei ole tarkoitus jäädä sairaalaan toimijaksi, vaan HUS:n maksettua säätiön ottaman lainan takaisin, sairaala tulee siirtymään vastikkeetta joko sairaanhoitopiirille tai tämän seuraajaorganisaatiolle.


title: Uusi lastensairaala

text: Hanke on saavuttanut runsasta medianäkyvyyttä erityisesti sen keräysvaiheen aikana. Tähän on vaikuttanut kahden suurimman suomalaisen mediatalon MTV:n ja Sanoman osallisuudesta hankkeeseen.


title: Uusi lastensairaala

text: Uusi Lastensairaala 2017 -hanketta on vastustettu poliittisesti johtuen sen osin yksityisiin keräysvaroihin pohjautuneesta rahoitusmallista. Mediassa ja blogeissa on sekoitettu säätiön ottaman pääomalainan takaisinmaksu säätiön tai sen johdon tuloksi. Tällöin on virheellisesti väitetty, että hankkeen keskiössä oleva säätiö tai sitä johtavat henkilöt hyötyisivät hankkeesta taloudellisesti.


title: Uusi lastensairaala

text: Uusi lastensairaala sai vuonna 2018 viidennen Arkkitehtuurin Finlandia-palkinnon. Palkinnon saajan valitsi oikeushammaslääkäri Helena Ranta, joka on itse työskennellyt Lastenklinikalla.


title: Mark Warburton

text: Mark Warburton (s. 6. syyskuuta 1962) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.


title: Mark Warburton

text: Warburton aloitti jalkapallouransa Leicester Cityn juniorijoukkueessa. Warburtonista ei koskaan tullut ammattilaispelaajaa, vaan hän edusti uransa ajan amatöörijoukkueita Enfield FC:tä ja Boreham Woodia. Hän lopetti uransa loukkaantumisten vuoksi jo vuonna 1988.


title: Mark Warburton

text: Warburton aloitteli valmennusuraansa St. Clement Danes Schoolin jalkapallovalmentajana työskennellessään samanaikaisesti treidaajana. 2000-luvun alussa hän jätti työnsä pörssiosakkeiden parissa ja matkusteli ympäri Eurooppaa seuraamassa eri seurojen valmennustoimintaa. Vuonna 2006 hän aloitti työskentelyn Watfordin organisaatiossa juniorivalmentajana ja toimi myöhemmin myös Watfordin U18-joukkueen apuvalmentajana. Hän erosi tehtävistään helmikuussa 2010.


title: Mark Warburton

text: Helmikuussa 2011 Warburtonista tuli Brentfordin apuvalmentaja. Warburton toimi Englannin Ykkösliigassa pelanneen Brentfordin apulaisvalmentajana kauden loppuun saakka, kunnes siirtyi seuran urheilutoimenjohtaksi. Joulukuussa 2013 hänestä tuli seuran päävalmentaja saksalaisen Uwe Röslerin saatua potkut. Warburtonin johdolla Brentford pelasi vahvan kauden ja joukkue hävisi hänen alaisuudessaan ensimmäisen ottelunsa vasta helmikuun lopulla 2014 pelattuaan sitä ennen 19 ottelua tappioitta. Kausi päättyi Brentfordin osalta Ykkösliigan toiseen sijaan ja joukkue nousi kauden päätteeksi Englannin Mestaruussarjaan. Kauden jälkeen Warburton allekirjoitti vuoden jatkosopimuksen Brentfordin kanssa.


title: Mark Warburton

text: Brentfordin menestyskulku jatkui myös Mestaruussarjassa. Warburtonin alaisuudessa joukkue pelasi vahvasti ja oli sarjassa parhaimmillaan kolmantena, mikä oli Brentfordin seurahistorian paras sijoitus Englannin sarjajärjestelmässä sitten kauden 1952/53 avauskierroksen. Helmikuussa 2015 julkisuuteen levisi huhuja joiden mukaan Warburton olisi jättämässä seuran kauden 2014/15 jälkeen. Viikoa uutisten jälkeen seura ilmoitti, että Warburton valmennustiimeineen jättää seuran kauden jälkeen. Syynä olivat erimielisyydet seurajohdon kanssa Brentfordin kehittämisestä. Uutisoinnista ja kohusta huolimatta Brentford säilytti hyvän pelivireensä ja sijoittui kauden 2014/15 runkosarjan päätteeksi Mestaruussarjassa viidenneksi, mikä oli Brentfordin nousu Valioliigaan kariutui lopulta pudotuspelien tappioon Middlesbrough'lle. Warburton jätti seuran kauden jälkeen luotsattuaan joukkueensa voittoon yli 50 prosentissa pelatuista otteluista.


title: Mark Warburton

text: Kesäkuussa 2015 Warburton allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen skotlantilaisen Rangersin kanssa. Hänestä tuli seuran ensimmäinen englantilainen päävalmentaja. Warburton luotsasi Rangersin Skotlannin mestaruussarjan voittoon ja seura nousi muutaman vuoden tauon jälkeen takaisin Skotlannin Valioliigaan. Rangers voitti hänen johdollaan myös Skotlannin Challenge Cupin mestaruuden. Huhtikuussa 2016 hän luotsasi Rangersin ensimmäiseen Old Firmin voittoon, kun Celtic FC kaatui Skotlannin cupin välierissä rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Cupin finaalissa Rangers kuitenkin hävisi Hibernianille. Kauden jälkeen Warburton ja apuvalmentaja David Weir allekirjoittivat vuoden jatkosopimuksen seuran kanssa.


title: Mark Warburton

text: Paluu Valioliigaan oli haastava, eikä Rangers kyennyt haastamaan Celticiä liigan mestaruuskamppailussa. Rangersin hävittyä Old Firmin joulukuun lopulla, ero Celticiin kasvoi jo 19 pisteeseen. 10. helmikuuta 2017 Rangers ilmoitti, että Warburton ja Weir ovat eronneet tehtävistään. Warburton itse kertoi, ettei hän ole tehtävistään eronnut ja piti Rangersin potkuja laittomina. Maaliskuussa Rangers palkkasi Pedro Caixinhan päävalmentajakseen ja pian tämän jälkeen Warburton allekirjoitti 2,5-vuotisen sopimuksen Mestaruussarjan Nottingham Forestin kanssa. Forestin loppukausi oli Warburtoninkin johdolla vaikea. Joukkue voitti vain kolme yhdeksästä Warburtonin alaisuudessa pelaamistaan otteluista ja säilytti lopulta sarjapaikkansa vain maalieron turvin ennen Blackburn Roversia.


title: Mark Warburton

text: Kauden 2017/18 Forest vahvasti voittamalla kauden kaksi ensimmäistä Mestaruussarjan ottelua. Kauden edetessä peliesitykset vaihtelivat ja joukkueen pisteidenmetsästys oli vuoristorataa. Syksyn kuluessa Forest juuttui tiukemmin sarjan keskikastiin ja ero nousukarsintaviivaan alkoi kasvaa. Joukkueen uusi kreikkalaisomistaja Evangelos Marinakis erotti Warburtonin tehtävistään uudenvuodenaattona 2017, kun Forest majaili sarjassa sijalla 14.


title: John Buffum

text: John Buffum (s.4. lokakuuta 1943) on yhdysvaltalainen entinen ralliautoilija.


title: John Buffum

text: Buffum voitti North American Rally Cupin yhdeksän kertaa ja SCCA Pro Rally mestaruuden 11 kertaa vuosien 1975 ja 1987 välillä. Rallin MM-sarjassa Buffum ajoi vuosien 1973–1988 välillä 16 osakilpailua, pääasiassa pohjois-Amerikassa ja Englannissa. Lopetettuaan varsinaisen aktiiviuransa Buffum ajoi vielä 1993 Australian rallissa sekä 2000 Portugalin rallissa. Uran parhaaksi saavutukseksi jäivät kolmannet tilat Yhdysvalloissa ajetussa Olympus rallissa vuosina 1986 ja 1988.


title: Keith Thurman

text: Keith Thurman (s. 23. marraskuuta 1988 Clearwater, Florida Yhdysvallat) on amerikkalainen välisarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBA ja WBC liittojen maailmanmestari.


title: Keith Thurman

text: Thurman siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2007. Uransa alkuvuodet Thurman otteli tuntemattomampia nyrkkeilijöitä vastaan voittaen vuonna 2012 pienen NABO liiton mestaruuden voittamalla Carlos Quintanan neljännen erän teknisellä tyrmäyksellä. Thurman voitti välisarjan WBA liiton mestaruuden vuonna 2013 tyrmäämällä Diego Gabriel Chavesin kymmenennessä erässä.. Vuonna 2017 Thurmanista tuli myös WBC liiton mestari hänen voitettuaan vöidenyhdistämisottelussa Danny Garcian.


title: Mäntyrinteen kappeli

text: Mäntyrinteen kappeli on kappeli Mäntyrinteen hautausmaalla Hämeenkyrön Turkkilassa. Se on valmistunut vuonna 1974. Kappelin teräksisen alttarireliefin "Rauhan maa" on suunnitellut taiteilija Ipi Pyhältö. Kappeli on peruskorjattu vuonna 2012.


title: Hämeenkyrön vanha hautausmaa

text: Vanha hautausmaa on hautausmaa Hämeenkyrön Pappilassa. Se perustettiin 1870-luvulla. Vanhalle hautausmaalle on haudattu muun muassa Frans Emil Sillanpää.


title: Hämeenkyrön vanha hautausmaa

text: Hämeenkyrön vanhan hautausmaan kappeli sijaitsee suunnilleen keskellä hautausmaan vanhinta osaa.


title: Lauri Korhonen (everstiluutnantti)

text: Lauri Olavi Korhonen (9. elokuuta 1939 Kontiolahti – 20. syyskuuta 2012 Hyvinkää) oli suomalainen everstiluutnantti, joka toimi Lapin jääkäripataljoonan komentajana ja useissa eri YK-tehtävissä.


title: Lauri Korhonen (everstiluutnantti)

text: Korhosen vanhemmat olivat kenraali Olli Korhonen ja Kerttu Ingberg. Hänen puolisonsa vuodesta 1970 oli Arja-Liisa Jokinen.


title: Lauri Korhonen (everstiluutnantti)

text: Korhonen tuli ylioppilaaksi Haminan yhteislyseosta 1960, Kadettikoulun hän suoritti 1963 ja sotakorkeakoulun 1977. Korhonen toimi Kymen jääkäripataljoonassa opetusupseerina 1963–1968 ja komppanianpäällikkönä 1968–1974 sekä 1971–1975. YK:n suomalaisessa pataljoonassa hän oli komppanian varapäällikkö 1967–1968, UNMOGIP-tarkkailija Pakistanissa 1970–1971 ja pataljoonaupseeri YKSV4-joukko-osastossa 1980–1981 sekä YKSL1-joukko-osastossa Libanonissa 1982–1983. Pohjois-Suomen sotilasläänin esikunnan toimistoesiupseerina Korhonen työskenteli 1977–1978 ja toimistopäällikkönä 1978–1980 sekä Pohjan prikaatin reservialiupseerikoulun johtajana 1982 ja 1983–1984. Vuonna 1984 hänestä tuli Lapin jääkäripataljoonan komentaja ja vuonna 1987 Jääkäriprikaatin esikuntapäällikkö ennen eroamistaan vakinaisesta palveluksesta 1988. Tämän jälkeen Korhonen toimi vielä UNIIMOG-tarkkailijana 1988–1990 ja UNIKOM-tehtävissä 1991–1993, UNIFIL-yhdysupseerina 1994–1995 sekä Suomi-Saksa-Sveitsi-YK-kurssin opettajana 1993–1998. Korhonen oli kuusinkertainen puolustusvoimien pesäpallomestari.


title: Lauri Korhonen (everstiluutnantti)

text: Korhonen ylennettiin vänrikiksi 1961, luutnantiksi 1963, yliluutnantiksi 1967, kapteeniksi 1969, majuriksi 1977 ja everstiluutnantiksi 1984.


title: Netgear

text: Netgear (tyyliteltynä NETGEAR) on yhdysvaltalainen elektroniikkayhtiö. Se valmistaa reitittimiä, keskittimiä, NAS-laitteita, kytkimiä, WAP-laitteita ja IP-kameroita.


title: Patreon

text: Patreon on verkkoalusta, joka mahdollistaa sisällöntuottajille tilauspohjaisen sisältöpalvelun luomisen. Sen avulla tuottajat saavat rahoitusta suoraan faneiltaan, joko määräajoin tai julkaisujen perusteella. Näin faneista tulee tuottajan tukijoita (). Patreonin perustivat muusikko Jack Conte ja kehittäjä Sam Yam vuonna 2013 ja se toimii Yhdysvaltojen San Franciscosta käsin.


title: Patreon

text: Muusikko Jack Conte perusti Patreonin vuonna 2013 yhdessä kehittäjä Sam Yamin kanssa. Conten motivaationa oli keksiä tapa elättää itsensä suosittujen YouTube-videoidensa avulla. Yhdessä Sam Yamin kanssa hän kehitti alustan, jonka avulla fanit voivat lahjoittaa tietyn rahasumman aina artistin julkaistessa uuden teoksen.


title: Patreon

text: Ensimmäisen 18 kuukauden aikana yli 125 000 ihmistä liittyi sivustolla tukijaksi, ja loppuvuonna 2014 Patreon ilmoitti, että tukijat rahoittavat kuukausittain yli 1 000 000 $:lla sivustoa käyttäviä sisällöntuottajia. Maaliskuussa 2015 Patreon hankki vastaavaa palvelua tarjoavan Subbablen.


title: Patreon

text: Patreonia käyttävät sisällöntuottajat on luokiteltu sisältötyypin mukaan kategorioihin kuten esimerkiksi videot, podcastit, komediat, sarjakuvat, pelit, ja opetus. Sisällöntuottaja luo sivun Patreonin verkkosivulle, jossa patroneilta pyydetään maksua joko kuukausi- tai julkaisuperusteisesti. Tukijat voivat peruuttaa tilauksensa milloin vain. Usein sisällöntuottajat tarjoavat patroneilleen lahjoituksen suurudesta riippuvia etuja, kuten taidetta tai videoita. Patreon ottaa lahjoituksista viiden prosentin palkkion.


title: Patreon

text: Helmikuussa 2014 melkein puolet Patreonin sisällöntuottajista oli YouTube-videoiden tekijöitä, ja loput olivat pääasiassa kirjoittajia, verkkosarjakuvantekijöitä tai podcastien tekijöitä. Keskimääräinen lahjoitus oli 7 $.


title: Ford Escort (täsmennyssivu)

text: Ford Escort viittaa seuraaviin Ford-malleihin:


title: DFTBA Records

text: DFTBA Records on Yhdysvaltalainen levy-yhtiö ja internetsisällöntuottajien oheistuotteita myyvä verkkokauppa. Sen perustivat vuonna 2008 Hank Green ja Alan Lastufka alun perin levy-yhtiöksi, mutta nykyään yritys keskittyy myymään YouTube-kanavien oheistuotteita sisällöntuottajilta kuten Green itse, hänen veljensä kirjailija John Green, Charlie McDonnell, Rhett and Link, CGP Grey ja Charles Trippy.


title: DFTBA Records

text: DFTBA tulee sanoista "don't forget to be awesome" eli "älä unohda olla upea".


title: Tokorozawa

text: Tokorozawa () on Japanin kaupunki Honshūn saaren keskiosassa Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee Suur-Tokion alueella aivan Tokion metropolin pohjois- ja prefektuurin pääkaupungin Saitaman lounaispuolella. Kaupungissa on 343 835 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 72,11 neliökilometriä. Tokorozawa on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.


title: Tokorozawa

text: Tokorozawa tunnetaan ”Japanin ilmailun alkukotina” (), koska maan armeija perusti sinne Japanin ensimmäisen lentokentän, joka valmistui vuonna 1911. Kaupunkioikeudet Tokorozawa sai vuonna 1950, minkä jälkeen se on kasvanut nopeasti Tokion asuinlähiönä.


title: Ivanna Klympuš-Tsyntsadze

text: Ivanna Klympuš-Tsyntsadze (, s. 5. heinäkuuta 1972 Kiova) on ukrainalainen poliitikko ja journalisti. Hän on toiminut Ukrainan eurooppalaisen ja euroatlanttisen integraation varapääministerinä huhtikuusta 2016 lähtien.


title: Higinio Anglès

text: Heginio Angles (1. tammikuuta 1888 − 1969) oli espanjalainen musiikintutkija. Vuosina 1933–1947 Anglès oli professori Barcelonassa. Hän johti Pontificio instituto di musica sacraa Roomassa vuodesta 1947. Hän julkaisi truveerilauluja. Hän oli arvossapidetty keskiaikaisen ja espanjalaisen musiikin tutkijana.


title: Encontro das Águas

text: Encontro das Águas (brasilianportugalia, suom. ”Vesien Tapaaminen”) on Rio Negro- ja Amazon -jokien yhteenvirtaus Brasiliassa. Jokien yhtymäkohta sijaitsee Manausin kaupungin itäpuolella Brasilian Amazonasin osavaltiossa. Yhteenvirtaus on yksi Manausin tärkeimmistä nähtävyyksistä jokien vesien huomattavan värieron vuoksi. Rio Negron osin suoalueilta tuleva vesi on hyvin tummaa, koska se sisältää runsaasti happoja ja hyvin vähän kiintoainesta eli sedimenttiä. Yhteenvirtauksesta yläjuoksun suuntaan myös nimellä Rio Solimões tunnetun Amazonin vesi puolestaan on sameaa ja vaalean ruskeaa, koska se sisältää runsaasti hiesua ja savea. Rio Negron tumma vesi on myös lämpimämpää ja virtaa hitaammin kuin Amazonin samea vesi. Vesimassat eivät eroistaan johtuen sekoitu heti kohdatessaan, vaan virtaavat samassa uomassa rinnakkain usean kilometrin matkan, kunnes viratusnopeuksien eron aiheuttamat pyörteet saavat ne lopulta sekoittumaan. Jokien pinnankorkeus vaihtelee kausittain ja niiden yhtymäkohdan ympäristön luonnonkasvillisuus on Amazonin alueen Várzea-tulvametsää.


title: Sōka

text: Sōka () on Japanin kaupunki Honshūn saaren keskiosassa Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee Suur-Tokion alueella aivan Tokion metropolin pohjois- ja prefektuurin pääkaupungin Saitaman kaakkoispuolella. Kaupungissa on 247 040 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 27,46 neliökilometriä. Sōka on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.


title: Sōka

text: Edo-kaudella Sōka kehittyi Nikkō-kaidō-tien varren postiasemana ("shukuba"). Japanin kuntalaitoksen perustamisen yhteydessä vuonna 1889 Sōkasta tehtiin kauppala. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1958, jolloin siellä oli yli 30 000 asukasta. Sen jälkeen se kasvoi voimakkaasti Tokion asuinlähiönä; sinne rakennettiin muun muassa suuri Matsubaran lähiö. Kaupunki tunnetaan esimerkiksi "senbei"-riisikekseistään ("Sōka senbei").


title: Steve Agnew

text: Steve Agnew (s. 9. marraskuuta 1965 Shipley) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Steve Agnew

text: Agnew aloitti peliuransa Barnsleyn paidassa debytoiden edustusjoukkueessa marraskuussa 1983. Hän edusti seuraa 1. divisioonassa seitsemän vuoden ajan ja pelasi lähes 200 ottelua seuran paidassa. Kesällä 1991 Agnew siirtyi Blackburn Roversiin 700 000 punnan siirtosummalla. Kovasta hinnasta huolimatta Agnew ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa Rovers-paidassa ja otteluita kertyi vain kaksi. Marraskuussa 1992 hän siirtyi lainalle Portsmouthiin, jossa vastuu jäi myös vähäiseksi.


title: Steve Agnew

text: Helmikuussa 1993 Blackburn möi Agnew'n Leicester Cityyn 250 000 punnan siirtosummalla. Leicesterissä tuli enemmän vastuuta ja Agnew pelasi seurassa kaksi ja puoli vuotta, kunnes ura jatkui Pohjois-Englannissa Sunderlandin paidassa. Hän edusti vielä Sunderlandin jälkeen York Cityä ja Gatesheadia, kunnes lopetti uransa vuonna 2002.


title: Steve Agnew

text: Agnew aloitti valmennusuransa vuonna 2002 Gatesheadin apuvalmentajana, mutta pesti päättyi hänen ja päävalmentaja Gary Gillin eroon jo lokakuussa 2002 seuran talousvaikeuksien vuoksi. Agnew'n ura jatkui tämän jälkeen Middlesbrough'n organisaatiossa, jossa hän toimi U18-joukkueen apuvalmentajana. Myöhemmin Agnew valmensi Leeds Unitedin juniorijoukkuetta, kunnes siirtyi kesällä 2005 Hartlepool Unitedin edustusjoukkueen apuvalmentajaksi. Kesällä 2006 hän palasi Leedsiin ja tammikuussa 2007 edelleen Middlesbrough'n juniorivalmentajaksi.


title: Steve Agnew

text: Heinäkuussa 2008 Agnew'sta tuli Boron apuvalmentaja. Agnew työskenteli Gareth Southgaten ja Gordon Strachanin apuvalmentajana. Lokakuussa 2010 hänestä tuli päävalmentaja kahden ottelun ajaksi Strachanin erottua tehtävästään. Tony Mowbrayn tultua Boron päävalmentajaksi Agnew siirtyi U21-joukkueen peräsimeen, kunnes kesällä 2012 jätti seuran ja aloitti Hull Cityn apuvalmentajana. Agnew työskenteli Steve Brucen aisaparina Hullissa joulukuuhun 2014 saakka, kunnes palasi Boron organisaatioon Aitor Karankan apuvalmentajaksi.


title: Steve Agnew

text: Karanka ja Agnew luotsasivat Boron kaudella 2015/16 Englannin Mestaruussarjassa kakkoseksi ja seura nousi Englannin Valioliigaan. Karankan saatua potkut heikosti sujuneen kevätkauden vuoksi, Agnew'sta tuli 16. maaliskuuta 2017 Boron päävalmentaja. Agnew yritti nostaa Boron pois Valioliigan putoamiskamppailusta, mutta laihoin tuloksin. Boro voitti Agnew'n alaisuudessa vain Sunderlandin, kunnes joukkueen putoaminen liigasta varmistui 3–0 tappioon Chelsealle. Kesäkuussa 2017 Boro korvasi Agnew'n Garry Monkilla.


title: Janet Ågren

text: Janet Ågren (s. 6. huhtikuuta 1949 Landskrona, Ruotsi) on entinen ruotsalainen näyttelijä, joka esiintyi enimmäkseen italialaisissa eksploitaatioelokuvissa. Hän teki nuoruudessaan mallintöitä Roomassa ja kävi Alessandro Fersenin näyttelijäkoulua. Vuonna 1972 hän näytteli pienissä rooleissa Michael Cainen tähdittämässä elokuvassa "Pulp" ja Billy Wilderin ohjaamassa elokuvassa "Avanti!", jonka pääosaa esitti Jack Lemmon. Samana vuonna Ågren näytteli myös Ettore Scolan komediassa "".


title: Janet Ågren

text: Ågren esiintyi uransa aikana yhteensä 57 elokuvassa, joista tunnetumpia ovat "City of the Living Dead" (1980), "Red Sonja" (1985) ja Bud Spencerin komediaelokuva "Konnat kehään" (1986). Vuonna 1975 hän näytteli pääosaa Rai-televisioyhtiön tuottamassa minisarjassa "Carinin paronittaren katkera kohtalo", joka on esitetty myös Suomen televisiossa (MTV). Italiassa sarja saavutti miljoonayleisön, ja siitä tehtiin uusversio vuonna 2007, jolloin pääosan esitti Vittoria Puccini. Sarja perustuu 1500-luvulla eläneen paronitar Laura Lanzan murhamysteeriin, mutta käsikirjoituksessa tapahtumat on siirretty 1800-luvun alkuun.


title: Janet Ågren

text: 1990-luvulla Ågren muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän on työskennellyt sisustusarkkitehtina ja tekstiilitaiteilijana.


title: Missoula

text: Missoula on kaupunki Yhdysvalloissa Montanan osavaltiossa. Se on osavaltionsa toiseksi väkirikkaimman Missoulan piirikunnan hallintokeskus. Kaupunki perustettiin 1866 läntiseen Montanaan lähelle paikkaa, jossa Clark Fork-, Bitterroot- ja Blackfoot-joet ja viisi vuorijonoa yhtyvät. Kaupunkia kutsutaankin joskus ”viiden laakson keskukseksi” (). Vuonna 2015 Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi kaupungin väkiluvuksi 71 022 asukasta ja metropolialueen 114 181. Kaupungissa sijaitsee Montanan yliopisto.


title: San Juan National Historic Site

text: San Juan National Historic Site on National Park Servicen alaisuudessa oleva historiallinen suojelualue San Juanin kaupungissa Puerto Ricossa. Se muodostaa La Fortalezan linnoituksen kanssa Unescon maailmanperintökohteen.


title: San Juan National Historic Site

text: San Juanin kansallishistoriallisella alueella ovat San Cristóbalin, San Felipe del Morron ja San Juan de la Cruzin linnoitukset sekä bastioneita, ruutimakasiineja ja kolme neljäsosaa vanhasta kaupunginmuurista. San Juan de la Cruzin linnoitus sijaitsee Isla de Cabrasin saarella San Juanin lahden läntisellä suuaukolla, kun muut linnoitteet ympäröivät San Juanin vanhaakapunkia. Linnoitusten rakennustyöt aloitettiin 1539.


title: San Juan National Historic Site

text: La Fortaleza ja kansallishistoriallinen alue valittiin 1983 maailmanperintöluetteloon, koska ne edustavat eurooppalaisen sotilasarkkitehtuurin kehittymistä Karibialla 1500–1900-luvuilla.


title: Oblivion EP

text: Oblivion EP on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Mastodonin EP-levy, joka julkaistiin digitaalisessa formaatissa 26. lokakuuta 2009. Nimikkokappale julkaistiin myös CDS-formaatissa rajoitetun T-paitabundlen osana. ”The Bit” on alun perin Melvinsin esittämä kappale.


title: Unescon maailmanperintökohteet Yhdysvalloissa

text: Unesco on nimennyt Yhdysvalloista 23 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä kulttuuri- tai luonnonperintönsä ansiosta.


title: Bijelo Dugme

text: Bijelo Dugme oli jugoslavialainen rockyhtye. Sarajevosta kotoisin ollut yhtye julkaisi yhdeksän albumia ja toimi vuosina 1974–1989.


title: Sun Eater

text: Sun Eater on yhdysvaltalaisen death metal -yhtye Job for a Cowboyn neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2014 levymerkillä Metal Blade Records. Albumi on tyyliltään edellisiä albumeita progressiivisempi, hidastempoisempi ja melodisempi.


title: Sun Eater

text: Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 115.


title: Sun Eater

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Metal Injectionin Nate antoi albumille arvosanan 8/10. Hän sanoi albumin tahdittavan itsensä hyvin, ja yhtyeen ottavan selvää pesäeroa perinteiseen death metal -musiikkiin antamalla musiikkiin aiempaa progressiivisempaa aspektia. Niin ikään Imperiumin Tuomo Hohtari piti albumia yhtyeen uutena alkuna, ja kehui tyylipuhtaan death metalin vaihtamista hidastempoisempaan, raskaaseen, synkkään ja kunnianhimoisempaan, melodiseen tyylisuuntaan. Kaaoszinen Vilma Ala-Koukkari antoi albumille arvosanan 9/10. Hän sanoi hitaan tyylisuunnan jättävän molemmille tyylilajeille tilaa, ja piti sitä modernin death metalin merkkiteoksena.


title: American Airlinesin lento 383 (2016)

text: American Airlinesin lento 383 oli American Airlinesin Yhdysvaltain sisäinen reittilento Chicagon O’Haren lentoasemalta Miamin kansainväliselle lentoasemalle. Boeing 767-300ER -matkustajakoneen moottori hajosi lentoonlähdössä 28. lokakuuta 2016 aiheuttaen vakavan tulipalon. Miehistö onnistui keskeyttämään nousukiidon, minkä jälkeen kaikki koneessa olleet saatiin evakuoitua. Onnettomuudessa loukkaantui kaksikymmentä henkilöä. Onnettomuuskone todettiin myöhemmin korjauskelvottomaksi.


title: American Airlinesin lento 383 (2016)

text: Koneesta irronnut metalliosa, jonka uskottiin olevan peräisin hajonneesta moottorista, syöksyi noin kilometrin päässä kentältä sijaitsevan UPS:n rakennuksen katon läpi. Irronnut osa ei aiheuttanut vammoja kenellekään rakennuksessa olleelle.


title: Montanan yliopisto

text: Montanan yliopisto eli University of Montana (UM) on julkisrahoitteinen tutkimusyliopisto Yhdysvalloissa Montanan osavaltiossa Missoulan kaupungissa. Vuonna 1893 perustettu yliopisto on osavaltion toiseksi suurin Montanan osavaltionyliopiston jälkeen. Yliopiston pääkampus on Sentinel-vuoren juurella. Vuoren rinteellä on kaupungin tunnetuin maamerkki, suuri M-kirjain.


title: Montanan yliopisto

text: Vuoden 2017 keväällä yliopistossa oli yli 13 000 opiskelijaa. Vuonna 2016 Times Higher Educationin parhaiden yliopistojen listalla Montanan yliopisto sijoittui välille 401-500. "Rolling Stone" -lehti on nimennyt yliopiston kampuksen Amerikan luonnonkauneimmaksi kampukseksi .


title: Montanan yliopisto

text: Yliopiston "Maureen and Mike Mansfield Library" -kirjastossa säilytetään ensimmäistä virallista versiota Lewisin ja Clarkin matkapäiväkirjoista.


title: Montanan yliopisto

text: Yliopiston laaja-alaiseen koulutusvalikoimaan kuuluu tutkintoja muun muassa antropologiasta, biokemiasta, farmasiasta, laista, liiketaloudesta ja psykologiasta. Yliopistoon kuuluu kahdeksan collegea, neljä itsenäistä koulua, tutkijakoulu ja kaksi kirjastoa. Lista collegeista ja itsenäisistä kouluista:


title: Jeff Krosnoff

text: Jeff Krosnoff (24. syyskuuta 1964 Tulsa, Oklahoma, Yhdysvallat – 14. heinäkuuta 1996 Toronto, Ontario, Kanada) oli yhdysvaltalainen kilpa-autoilija, joka sai surmansa Toronton katuradalla 14. heinäkuuta 1996 ajetussa PPG Indy Car World Seriesin osakilpailussa törmättyään yhteen Stefan Johanssonin kanssa. Krosnoffin auto osui Johanssonin auton takapyörään ja nousi lentoon osuen rataa reunustaviin turvaverkkoihin useaan kertaan ja sen seurauksena hajoten pieniksi kappaleiksi. Onnettomuudessa menehtyi myös ratavirkailija Gary Arvin


title: Jeff Krosnoff

text: Ennen siirtymistään CART-sarjaan Krosnoff kilpaili useita vuosia Japanin Formula 3000 sarjassa ja ajoi sen ohessa muun muassa GT-kilpailuja. Krosnoff osallistui myös kahdesti Le Mansin 24h kilpailuun. Vuoden 1994 kilpailusta LMP1-luokan ja myös kokonaiskilpailun voiton korjasi Toyota Team SARD kuljettajinaan Krosnoff, Eddie Irvine ja Mauro Martini. Vuoden 1995 kilpailuun Krosnoff osallistui LM GT1 -luokassa edelleen Toyota Team SARD:in autolla, tiimikavereinaan Martini ja Irvinen korvannut Marco Apicella. Autokunta sijoittui luokassaan sijalle 8, neljän ensimmäisen autokunnan ollessa McLareneita.


title: Porrasfunktio

text: Porrasfunktio on matematiikassa yhden reaalimuuttujan reaaliarvoinen funktio, joka voidaan koostaa peräkkäisillä suljetuilla, puoliavoimilla tai avoimilla väleillä määritellyistä vakiofunktioista. Toisin sanoen porrasfunktio voidaan esittää äärellisen monen indikaattorifunktion lineaarikombinaationa määrittelyvälinsä jaon avulla. Funktion arvoille jakopisteissä ei ole erillisiä ehtoja. Porrasfunktion kuvaaja muodostaa nimensä mukaisesti "portaikon".


title: Porrasfunktio

text: Olkoon formula_1 väli (välin ei tarvitse olla rajoitettu). Funktio formula_2 on porrasfunktio, jos on olemassa välin formula_3 jako


Porrasfunktio


title: Porrasfunktio

text: ja luvut formula_5, formula_6, joille


title: Porrasfunktio

text: kaikilla formula_8.


title: Porrasfunktio

text: Porrasfunktio määritellään yhtäpitävästi indikaattorifunktion avulla: formula_2 on porrasfunktio, jos


title: Porrasfunktio

text: missä formula_11 ja formula_12 on joukon formula_13 indikaattorifunktio.


title: Selviytymispeli

text: Selviytymispeli on toimintaseikkailupelien lajityyppi, jossa pelaaja aloittaa minimaalisilla resursseilla tavoitteena selviytyä avoimessa pelimaailmassa.


title: Selviytymispeli

text: Pelimekaniikka sisältää resurssien keräämistä ja välineiden valmistamista ("crafting") kuten työkaluja, aseita ja suojaa.


title: Selviytymispeli

text: Pelaajan on lisäksi huolehdittava muun muassa hahmon ravitsemustilasta ja väsymystilasta hankkimalla ruokaa ja vettä sekä lepäämällä.


title: Selviytymispeli

text: Esimerkkejä lajityypin peleistä ovat: Don't Starve, Rust, Subnautica ja Fortnite.


title: Luettelo animesarjoista

text: Tämä on luettelo anime-sarjoista.


title: Quest for Glory (pelisarja)

text: Quest for Glory on Sierra Entertainmentin kehittämä ja julkaisema seikkailupelisarja.


title: Quest for Glory (pelisarja)

text:
Sarja on tunnettu myös nimellä "Hero's Quest" mutta nimi on muutettu kun selvisi että tuotemerkki oli jo varattu.
Tämän jälkeen Gremlin Graphics julkaisi lautapeliin perustuvan videopelin Hero Quest.


title: Kuurinmaan hiippakunta

text: Kuurinmaan hiippakunta (, ) on entinen kirkollinen valtio nykyisen Latvian länsiosassa Kuurinmaalla. Kuurinmaan hiippakunta perustettiin Liivinmaan ristiretken jälkeen. Hiippakunta oli kooltaan 4 500 neliökilometriä, ja se oli toiseksi pienin kirkollinen valtio Liivinmaan liitossa. Sen pääkaupunki oli Piltene. Liivinmaan sodassa 1559 hiippakunta päätyi Tanskan omistukseen ja vuonna 1585 Tanska myi sen Puola-Liettualle.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Hero Quest on Gremlin Graphicsin vuonna 1991 julkaisema videopeli, joka perustuu samannimiseen lautapeliin.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Sierra On-Linella oli seikkailupelisarja nimeltä "Hero's Quest", joka nimettiin uudelleen Quest for Glory trademarkin ollessa jo varattu.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Peliin on julkaistu myös laajennusosa "HeroQuest: Return of the Witch Lord" vuonna 1991 sekä jatko-osa "HeroQuest II: Legacy of Sorasil" vuonna 1994.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Peli on isometrisesti kuvattu roolipeli. Pelaaminen on vuoropohjaista.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Pelaaminen perustuu HeroQuest-lautapeliin.


title: Hero Quest (videopeli)

text: The One -lehti antoi pelin Amiga-versiolle arvosanaksi 91%.


title: Hero Quest (videopeli)

text: Amiga Format -lehti antoi pelille arvosanaksi 85%.


title: Sokeanäkö (kirja)

text:
Sokeanäkö () on Peter Wattsin tieteiskirja vuodelta 2006. Kirja käsittelee ensikontaktia, evoluutiota, transhumanismia ja tietoisuutta. Sen on suomentanut J. Pekka Mäkelä, ja suomennoksen on julkaissut vuonna Gummerus.
Kirja on saanut Seiun- ja Tähtivaeltaja-palkinnot. Lisäksi kirja on ollut Hugo- ja Locus-palkintojen ehdokkaana.


title: Sokeanäkö (kirja)

text: Watts on kirjoittanut osittain samoille henkilöhahmoille perustuvan romaanin "Echopraxia" (2014), jota ei ole suomennettu. Näistä kahdesta alkuteoksesta on julkaistu Britanniassa yhteisnide "Firefall".


title: Ranskan 2. kevyt mekanisoitu divisioona

text: 2. kevyt mekanisoitu divisioona () oli Ranskan maavoimien panssariyhtymä toisessa maailmansodassa. Sen perustettiin 1937 ja divisioona lakkautettiin 1940.


title: Ranskan 2. kevyt mekanisoitu divisioona

text: Divisioona perustettiin 1937 muuttamalla Lyoniin sijoitettu 5. ratsuväkidivisioona mekanisoiduksi divisioonaksi. Divisioonan kalustoksi siirrettiin Hotchkiss H-35, Somua S-35, Panhard AMD-178 ja Renault ZT vaunuja.


title: Ranskan 2. kevyt mekanisoitu divisioona

text: Saksan hyökätessä länteen divisioona liitettiin kenraali Priouxin ratsuväkiarmeijakuntaan.


title: Ranskan 2. kevyt mekanisoitu divisioona

text: Divisioonaan oli sijoitettu 260 ajoneuvoa eli 48 AMD-178, 69 ZT, 94 H-36 ja 96 S-35. Tykistöaseina oli kaksitoista 105 mm, 24 75 mm, 96 47 mm ja 37 mm sekä 117 25 millimetrin tykkiä sekä 450 erilaista konekivääriä.


title: Ranskan 2. kevyt mekanisoitu divisioona

text: Sen kokoonpano oli:


title: Marymountin metroasema

text: Marymount on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bishanissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 28. toukokuuta 2009. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.


title: Ranskan 3. kevyt mekanisoitu divisioona

text: 3. kevyt mekanisoitu divisioona () oli Ranskan maavoimien panssariyhtymä toisessa maailmansodassa. Divisioona perustettiin 1940 ja se lakkautettiin Ranskan antauduttua.


title: Ranskan 3. kevyt mekanisoitu divisioona

text:
Divisioona liitettiin 26. maaliskuuta 1940 Ranskan 1. armeijaan kuuluneeseen kenraali René Priouxin johtamaan ratsuväkiarmeijakuntaan, johon kuului divisioonan lisäksi 2. kevyt mekanisoitu divisioona.
Divisioonan joukot osallistuivat Hannutin taisteluun.


title: Ranskan 3. kevyt mekanisoitu divisioona

text: Sen kokoonpano oli:


title: Tähtijaosto

text: Tähtijaosto () on Ken MacLeodin scifi-kirja vuodelta 1995.


title: Tähtijaosto

text: Kirja on voittanut Prometheus-palkinnon.


title: Vierintäkäyrä

text: Vierintäkäyrä tarkoittaa käyrää, jonka tasokuvioon kiinnitetty piste piirtää, kun tämä tasokuvio vierii liukumatta toista tasokuviota pitkin. Yksinkertaisia esimerkkejä vierintäkäyristä ovat sykloidi (ympyrä vierii tasolla), episykloidi (ympyrä vierii toisen ympyrän pinnalla) ja hyposykloidi (ympyrä vierii toisen ympyrän sisällä).


title: Polyhydroksialkanoaatit

text: Polyhydroksialkanoaatit ovat polyestereihin kuuluvia bakteerien tuottamia polymeereja. Ryhmän polymeerit ovat suoraketjuisia hydroksihappojen johdannaisia. Polyhydroksialkanoaatteja voidaan käyttää mahdollisesti biomuovina muun muassa pakkauksissa ja niiden ominaisuudet muistuttavat paljon petrokemianteollisuuden tuotteista valmistettavien polymeerien ominaisuuksia.


title: Polyhydroksialkanoaatit

text: Bakteereissa polyhydroksialkanoaatit esiintyvät veteen liukenemattomina rykelminä ja polyhydroksialkanoaattien massa voi vastata jopa 90 % bakteerisolujen kuivapainosta. Bakteereissa niiden tehtävä on toimia hiili- ja energiavarastoina. Polyhydroksialkanoaatteja bakteerit valmistavat fermentaation avulla muun muassa sokereista, rasvahapoista ja aminohapoista. Polyhydroksialkanoaatit voidaan jakaa kahteen luokkaan monomeerien hiiliketjun pituuden perusteella. Lyhytketjuiset polyhydroksialkanoaatit koostuvat monomeereista, joissa on 3–5 hiiliatomia ja keskipitkien polyhydroksialkanoaattien monomeereissa on 6–16 hiiliatomia. Yleensä bakteerit tuottavat joko lyhytketjuisia tai keskipitkiä polyhydroksialkanoaatteja ja näiden biosynteesiin ovat omat erikoistuneet entsyyminsä. Eräissä tapauksissa bakteerit voivat muodostaa myös hybridejä, joissa on sekä lyhyitä että pidempiä monomeereja.


title: Polyhydroksialkanoaatit

text: Bakteerit muodostavat hiilenlähteistä karboksyylihappoja ja niiden koentsyymi-A-johdannaisia, joita ne hyödyntävät polyhydroksialkanoaattien biosynteesissä. Tyypillisiä polyhydroksialkanoaattien biosynteesin lähtöaineita ovat muun muassa asetyylikoentsyymi-A, propionyylikoentsyymi-A, valeryylikoentsyymi-A, rasvahappojen koentsyymi-A-johdannaiset, sekä hydroksialkanoyylikoentsyymi-A-johdannaiset. Bakteerit kondensoivat näitä karboksyylihappo-koentsyymi-A-johdannaisia polyhydroksialkanoaateiksi. Esimerkiksi (R)-3-hydroksibutyryylikoentsyymi-A-molekyylien kondensoiminen itsensä kanssa johtaa poly-3-hydroksibutyraattiin ja (R)-3-hydroksibutyryylikoentsyymi-A-molekyylien kondensoituminen 3-hydroksivaleryylikoentsyymi-A:n kanssa johtaa polyhydroksibutyraattivaleraattiin. Polyhydroksialkanoaattien teollisessa valmistuksessa käytettäviä bakteereja ovat muun muassa "Escherichia coli", "Alcaligenes eutrophus" ja "Cupriavidus necator". Polyhydroksialkanoaattien biosynteesin on havaittu olevan aktiivista, silloin kuin soluissa on runsaasti hiilenlähteitä, mutta typen, fosforin ja hapen määrä on vähäinen. Fermentaation jälkeen polyhydroksialkanoaatit erotetaan hajottamalla bakteerisolut ja tämän jälkeen esimerkiksi liuotinuutolla.


title: Polyhydroksialkanoaatit

text: Tunnetuimmat polyhydroksialkanoaatit ovat polyhydroksibutyraatti, polyhydroksivaleraatti ja polyhydroksibutyraattivaleraatti. Tyydyttyneistä monomeereista muodostuneet polyhydroksialkanoaatit ovat ominaisuuksiltaan tyypillisesti kiteisiä ja termoplastisia. Esimerkiksi polyhydroksibutanoaatin sulamispiste ja vetolujuus ovat hyvin lähellä polypropeenin vastaavia arvoja, mutta se ei ole yhtä elastista. Polyhydroksialkanoaatteja on useita erilaisia ja niiden ominaisuudet vaihtelevat huomattavasti. Polyhydroksialkanoaattien elastisuus kasvaa monomeerien koon kasvaessa. Mikäli osa monomeereista on tyydyttymättömiä ovat polyhydroksialkanoaatit kumimaisia tai geelimäisiä. Polyhydroksialkanoaateille tyypillistä on niiden biohajoavuus. Eräät polyhydroksialkanoaatit esimerkiksi polyhydroksibutyraatti ovat optisesti aktiivisia.


title: Polyhydroksialkanoaatit

text: Polyhydroksialkanoaatteja on tutkittu muun muassa pakkausmateriaaleina sekä lääketieteellisiin sovelluksiin. Niiden käytössä ongelmaksi on osoittautunut monien polyhydroksialkanoaattien hauraus ja se että prosessointi tuotteeksi on vaikeaa. Lisäksi polyhydroksialkanoaattien tuotantokustannukset ja sitä kautta hinta on merkittävästi suurempi verrattuna maaöljystä valmistettaviin polymeereihin.


title: The Three-Body Problem

text: The Three-Body Problem (三体) on Liu Cixinin kirjoittama tieteiskirja, joka on julkaistu vuonna 2007. Kirjan on kääntänyt englanniksi Ken Liu 2014 ja käännös on voittanut Hugo-palkinnon. Teos on voittanut myös Kurd-Laßwitz-palkinnon.


title: The Three-Body Problem

text: Kirjan nimi perustuu fysiikassa tunnettuun kolmen kappaleen probleemaan.


title: The Three-Body Problem

text: Kirjasta on myös tulossa , jonka ohjaajana on Zhang Fanfan.


title: Uusi Eurooppa -silta

text: Uusi Eurooppa -silta on Tonavan ylittävä silta, joka yhdistää Bulgarian Vidinin ja Romanian Calafatin kaupungit. Sillan rakentaminen alkoi vuonna 2007 ja se avattiin liikenteelle kesäkuussa 2013. Sillasta käytetään myös nimeä "Calafat–Vidin-silta".


title: Uusi Eurooppa -silta

text: Sillan kohdalla Tonava on noin 1,3 kilometrin levyinen ja itse silta on 1,8 kilometriä pitkä. Sillalla on neljä ajokaistaa, rautatie sekä jalankulku- ja pyöräilytiet. Siltahankkeen kokonaiskustannukset olivat 282 miljoonaa euroa, josta EU-rahoitusta 106 miljoonaa.


title: Uusi Eurooppa -silta

text: Silta on osa Eurooppatietä E79 ja yleiseurooppalaista liikennekäytävää IV (). Liikennemäärät ovat ylittäneet ennusteet moninkertaisesti, mutta silta ei ole tuonut odotettua talouskasvua alueelle.


title: Suomen kielioppi

text: Suomen kielioppi käsittää suomen kielen muoto-opin eli morfologian ja lauseopin eli syntaksin. Äännerakennetta eli fonologiaa käsittellään artikkelissa Suomen kielen äännerakenne.


title: Suomen kielioppi

text: Suomen kielen sanaluokat voidaan jakaa taivutuksen perusteella kolmeen ryhmään:Suomen kielessä vapaita eli leksikaalisia morfeemeja ovat sanojen vartalot. Sidonnaiset eli kieliopilliset morfeemit ovat suffikseja, jotka liitetään sanavartalon perään.


title: Suomen kielioppi

text: Vartaloksi kutsutaan sitä sanan osaa, josta on erotettu taivutustunnukset. Vartalo voi olla kaikissa taivutusmuodoissa sama (esimerkiksi sanassa "talo") tai sitten siinä on morfofonologista vaihtelua: "keppi" : "kepi"+"n" : "keppe"+"jä". Nomineilla vartalo voi esiintyä itsenäisesti yksikön nominatiivissa, mutta verbeillä vartalon perässä on yleensä aina jokin sidonnainen morfeemi: "sano"+"n", "sano"+"i".


title: Suomen kielioppi

text: Osalla suomen sanoista vartalo loppuu aina vokaaliin, kuten "talo" ja "puhu"-. Vokaalivartalossa voi olla vaihtelua, kuten astevaihtelu sanoissa "luku" : "luvu"+"n" ja "anta"+"a" : "anna"+"n". Joillakin sanoilla on vokaalivartalon lisäksi myös konsonanttiin päättyvä vartalo. Vokaali- ja konsonanttivartalon vaihtelu näkyy esimerkiksi sanoissa "kiele"+"n" : "kiel"+"tä" ja "tule"+"n" : "tul"+"kaa". Enimillään nominilla voi olla jopa viisi vartaloa: "käsi", "käte"+"en", "käde"+"n", "kät"+"tä" ja "käs"+"i"+"ä".


title: Suomen kielioppi

text: Vartalon perään liittyviä sidonnaisia morfeemeja ovat taivutustunnukset, liitteet ja johtimet. Taivutustunnukset edustavat tiettyä taivutuskategoriaa, kuten esimerkiksi imperfektiä ja monikon 1. persoonaa verbimuodossa "tul"+"i"+"n", ja ne liittyvät sanan vartaloon. Liitteet puolestaan eivät kiinnity vartaloon vaan sanaan, jossa voi olla taivutustunnuksia, kuten kysymysliite sanassa "olit"+"ko".


title: Suomen kielioppi

text: Johtimet liittyvät sanavartaloon ja muodostavat uusia sanoja, kuten "kana"+"la", "keng"+"ittää" tai "pilku"+"llinen".


title: Suomen kielioppi

text: Sidonnaiset morfeemit esiintyvät sanoissa aina tietyssä järjestyksessä: ensin johtimet, sitten taivutustunnukset ja viimeiseksi liitteet. Tällä perusteella taivutustunnukset on jaettu vielä tunnuksiin ja päätteisiin. Tunnukset tulevat sanassa aikaisemmin kuin päätteet, joiden perässä voi olla vielä liitteitä. Tunnuksia ovat nomineilla luku ja verbeillä muun muassa tempus ja modus, päätteitä taas nominien sijapäätteet ja verbien persoonapäätteet. Esimerkiksi sanassa "kirja"+"sto"+"i"+"ssa"+"mme" on ensin sanavartalo "kirja", sitten johdin "sto", monikon tunnus "i", sijapääte "ssa" ja lopuksi omistusliite "mme".


title: Suomen kielioppi

text: Suomen nomineilla on kaksi lukua: yksikkö ja monikko. Yksikkö on tunnukseton. Monikon nominatiivissa tunnus on t, esimerkiksi "valo+t". Muissa sijoissa monikon tunnus on "i" tai vokaalien välissä "j", ja se tulee vartalon perään ennen sijapäätettä, esimerkiksi "valo"+"i"+"ssa" : "valo"+"j"+"a". Sijapäätteet ovat yleensä samat yksikössä ja monikossa, mutta genetiivissä ja illatiivissa on jonkin verran eroja.


title: Suomen kielioppi

text: Suomessa on 15 sijamuotoa, joista akkusatiivi esiintyy vain persoonapronomineissa ("minut, sinut" jne.) ja kysymyssanassa "kenet". Sijamuotojen määrä on suomessa poikkeuksellisen suuri, sillä monissa maailman kielissä ei ole ollenkaan sijamuotoja tai jos niitä onkin, tavallisimmin määrä on 6–7. Tosin unkarissa on peräti 21 sijamuotoa. Uralilaisissa kielissä on yleensäkin runsaasti sijamuotoja, sillä niitä on yli kymmenen myös mordvassa, marissa, komissa ja udmurtissa.


title: Suomen kielioppi

text: Sijamuodot voidaan jakaa kieliopillisiin sijoihin, abstrakteihin ja varsinaisiin paikallissijoihin sekä vajaakäyttöisiin sijoihin. Kieliopillisia sijoja ovat nominatiivi, partitiivi, genetiivi ja akkusatiivi. Ne ilmaisevat kieliopillisia suhteita, ja niillä merkitään keskeiset lauseenjäsenet eli subjekti, objekti ja predikatiivi. Lisäksi genetiivillä ilmaistaan esimerkiksi omistusuhdetta ("tämä kirja on minun") ja partitiivilla lukumäärää ("kaksi pientä tyttöä").


title: Suomen kielioppi

text: Abstraktit paikallissijat essiivi ja translatiivi ilmaisevat paikkaa adverbeissä, kuten "kotona, kaukana" ja "kauaksi". Tällöin essiivi on olo- ja translatiivi tulosija. Ne voivat myös luonnehtia kohdettaan, sen olotilaa ja muutosta: "hän työskentelee vartijana, tulen nopeasti sairaaksi".


title: Suomen kielioppi

text: Varsinaiset paikallissijat ilmaisevat jonkun tai jonkin olevan jossakin paikassa tai jonkun hallussa, siirtyvän sinne tai sieltä pois. Tällä perusteella ne voidaan jakaa olosijoihin, tulosijoihin ja erosijoihin. Toinen jako on sisä- ja ulkopaikallissijoihin sillä perusteella, että esimerkiksi kirja voi olla "kassissa" (sisäpuolella) tai "pöydällä" (ulkopinnalla). Paikallissijoilla voidaan ilmaista muitakin asioita, kuten aikaa tai välinettä: "illalla, junalla".


title: Suomen kielioppi

text: Vajaakäyttöisiä sijoja ovat abessiivi, instruktiivi ja komitatiivi. Niitä käytetään harvoin ja niiden käyttöön liittyy morfologisia ja syntaktisia rajoituksia. Instruktiivi ja komitatiivi sisältävät aina monikon tunnuksen, joten niissä ei voi erottaa yksikköä ja monikkoa. Jos substantiivi on komitatiivissa, siihen liittyy vielä possessiivisuffiksi. Abessiivilla ilmaistaan, mitä ilman jokin on tai tapahtuu, esimerkiksi "esteettä", "tuntematta kipua". Instruktiivi ilmaisee tapaa tai välinettä: "kaksin käsin", "suurin toivein". Komitatiivi ilmaisee yhteenkuuluvuutta, kuten "tyttö pitkine letteineen" tai "presidentti puolisoineen". Sitä käytetään sijamuodoista vähiten.


title: Suomen kielioppi

text: Omistusliitteet eli possessiivisuffiksit ilmaisevat nominien yhteydessä omistusta tai muuta yhteen kuuluvuutta, esim. "minun kotoani", "meidän kaltaisemme". Omistusliitteitä käytetään myös joidenkin verbin nominaalimuotojen kanssa, jolloin ne ilmaisevat tekijää: "saadakseni", "syödessään", "huomaamattaan". Omistusliitteiden käyttö on uralilaisille kielille tyypillinen piirre.


title: Suomen kielioppi

text: Kolmannessa persoonassa yksikkö ja monikko eivät eroa toisistaan. Suffiksia -"Vn" käytetään silloin, kun sen edellä on lyhyt vokaali, paitsi yksikön nominatiivissa: "laukkuja"+"an", "lapsille"+"en". Muodot "laukkuja"+"nsa" ja "lapsille"+"nsa" ovat mahdollisia mutta vaikuttavat vanhanaikaisilta tai murteellisilta. Toisaalta yksikön nominatiivissa ja muualla kuin lyhyen vokaalin jäljessä ainoastaan "-nsA" on mahdollinen: "talonsa, taloonsa".


title: Suomen kielioppi

text: Puhutussa kielessä omistusliitteitä ei välttämättä käytetä, etenkään silloin, kun omistaja ilmenee persoonapronomista, esimerkiksi "minun" ~ "mun autolla". Omistusliitteiden käytössä on kuitenkin paljon vaihtelua, ja esimerkiksi yksikön toisessa persoonassa se on melko yleinen: "Mitä sä laitat päälles?"


title: Suomen kielioppi

text: Komparaatio- eli vertailumuotoja on kaksi, komparatiivi ja superlatiivi. Komparatiivi ilmaisee, että ominaisuutta on enemmän kuin toisessa asiantilassa; superlatiivi puolestaan sitä, että ominaisuutta on enemmän kuin missään muussa vertailtavassa asiantilassa. Suomen kielessä komparaatio on taivuttamisen ja johtamisen rajatapaus. Komparaatio koskee lähinnä skalaarisia eli suhteellista ominaisuutta ilmaisevia adjektiiveja, kuten "vanha" ja "hyvä", mutta myös joitakin adverbeja ("vähän" : "vähemmän"), pronomineja ("usea" : "useampi") ja adverbiaaleina käytettyjä substantiiveja ("illalla: illemmalla"). Yksikön nominatiivissa komparatiivin tunnus on -"mpi" ja superlatiivin -"in", esimerkiksi "iso"+"mpi" ja "iso"+"in". Taivutettaessa komparatiivin tunnus on -"mpA" ~ -"mmA" ja superlatiivin -"impA" ~ -"immA".


title: Suomen kielioppi

text: Verbien taivutusmuodot jaetaan kahteen luokkaan: finiittisiin ja infiniittisiin.Suomen verbitaivutusta ei voi pitää universaalisti kovin monimutkaisena, koska yhdellä verbimuodolla voi ilmaista kerrallaan vain kolmea taivutuskategoriaa, jotka ovat passiivi, modus tai aikamuoto ja persoona, esimerkiksi "men"+"tä"+"isi"+"in". Maailman eri kielissä verbeillä on yleisesti 4–5, enimmillään jopa 13 taivutuskategoriaa.


title: Suomen kielioppi

text: Suomen verbit taipuvat kolmessa persoonassa yksikössä ja monikossa, joten suomessa on kuusi kieliopillista persoonaa: yksikön 1. ("minä"), 2. ("sinä") ja 3. ("hän") persoona sekä monikon 1. ("me"), 2. ("te") ja 3. ("he") persoona. Persoonaa ilmaistaan erityisellä persoonapäätteellä, joka on sama kaikissa moduksissa imperatiivia lukuun ottamatta. Yksikön 3. persoonan pääte on vartalon loppuvokaalin pidentymä, esimerkiksi "sano"+"o". Pitkään vokaaliin tai diftongiin päättyvissä verbivartaloissa yksikön 3. persoona on päätteetön, esimerkiksi ("hän") "syö". Puhekielessä monikon 1. persoonassa käytetään yleisesti "mme"-päätteisen persoonamuodon asemesta passiivimuotoa, esimerkiksi "me tehdään".


title: Suomen kielioppi

text: Persoonamuotoihin lasketaan myös yksipersoonainen passiivi. Passiivimuotoisessa lauseessa ei ole subjektia, joten sen avulla tapahtumaa voi kuvata ilmaisematta tekijän tai osallistujan identiteettiä. Passiivimuodoista voidaan erottaa passiivin tunnus "tA" ja persoonapääte -"Vn", kuten "sano"+"ta"+"an". Passiivin tunnuksessa on paljon äänteellistä vaihtelua, mutta siinä on yleensä ensin konsonanttiaines "t" ~ "tt" ~ "d" ja vokaali "a" ~ "ä".


title: Suomen kielioppi

text: Suomessa on neljä aikamuotoa: preesens, imperfekti, perfekti ja pluskvamperfekti. Preesensillä ei ole tunnusta, ja imperfektin tunnus on "i". Perfekti ja pluskvamperfekti ovat liittomuotoja, jotka muodostetaan "olla"-verbistä ja pääverbin partisiippimuodosta. Sekä imperfekti, perfekti että pluskvamperfekti kuvaavat mennyttä aikaa, mutta ne viittaavat eri tavalla tapahtuma- ja puhehetkeen. Imperfekti viittaa tapahtumahetkeen mutta perfekti puhehetkeen, eli perfektin kuvaama tilanne jatkuu tai on muuten merkityksellinen myös puhehetkellä. Ero näkyy esimerkiksi lauseissa "odotin puoli tuntia" (imperfekti, odottaminen on loppunut) ja "olen odottanut puoli tuntia" (perfekti, odottaminen jatkuu). Pluskvamperfektissä tapahtuma- ja viittaushetken suhde on sama kuin perfektissä, mutta myös viittaushetki on menneisyydessä. Esimerkiksi "olin odottanut puoli tuntia" (odottaminen jatkui siihen hetkeen asti, josta puhun).


title: Suomen kielioppi

text: Suomen kielessä ei ole futuuria, eli tempusjärjestelmä erottaa vain menemättömän ja menneen ajan. Menemätöntä aika ilmaistaan preesensillä, joka voi viitata sekä nykyiseen että tulevaan aikaan. Tulevaan aikaan voidaan viitata myös verbiliitoilla, joita ei lueta mukaan tempusjärjestelmään: "tulee olemaan, on oleva". Jälkimmäistä on kutsuttu myös liittopreesensiksi.


title: Suomen kielioppi

text: Finiittiverbien tapaluokkia eli moduksia on neljä: indikatiivi, imperatiivi, konditionaali ja potentiaali. Indikatiivi on niin sanottu perusmodus, joka esittää tapahtumisen sellaisenaan, eikä sillä ole tunnusta. Konditionaalin avulla ilmaistaan tapahtuman epävarmuutta tai ehdollisuutta, mutta myös kohteliaisuutta, ja sen tunnus on "isi". Potentiaali esittää tapahtuman mahdollisena tai todennäköisenä. Potentiaalin tunnus on "ne", mutta se assimiloituu usein vartalon loppukonsonantin kanssa ja muodostaa geminaatan, esimerkiksi "nous"+"see", "pur"+"ree". Imperatiivi ilmaisee käskyjä, kehotuksia tai toivomuksia. Sen muodostus eroaa muista moduksista, sillä imperatiivissa moduksen tunnus ja persoonapääte ovat usein sulautuneet yhteen. Yksikön 2. persoonassa imperatiivi laukaisee rajageminaation, ja monikon 2. persoonassa imperatiivin tunnus on -"kAA".


title: Suomen kielioppi

text: Imperatiivin persoonajärjestelmä on vajaa siinä mielessä, että yksikön 1. persoonassa imperatiivia ei käytetä ja monikon 1. persoonan muodot ("kAA"+"mme", esim. "lähtekäämme") ovat tyyliltään vanhahtavia ja niiden tilalla käytetään yleisesti passiivia: "lähdetään". Kolmannen persoonan ja passiivin muodot ("kerto"+"koon" : "kerto"+"koot" : "kerrotta"+"koon") eroavat muista imperatiivimuodoista sekä päätteensä että merkityksensä puolesta, ja niitä kutsutaankin jussiiveiksi.


title: Suomen kielioppi

text: Koska yhdessä verbin taivutusmuodossa voi olla vain joko tempuksen tai moduksen tunnus, imperfektiä ei käytetä kuin indikatiivissa, jossa ei ole moduksen tunnusta, esimerkiksi "kerro"+"i"+"n". Muissa moduksissa mennyttä aikaa ilmaistaan vain perfektillä: "olisi kertonut" (konditionaali), "lienee kertonut" (potentiaali) ja "olkoon kertonut" (imperatiivi).


title: Suomen kielioppi

text: Suomessa kielto ilmaistaan verbillä "ei", joka taipuu persoonamuodoissa: "en", "et", "ei", "emme", "ette", "eivät". Taipuva kieltoverbi on suhteellisen harvinainen, sillä vastaava rakenne tunnetaan noin 9 %:ssa maailman kielistä. Noin puolessa kielto ilmaistaan erillisellä partikkelilla, kuten ranskan "ne" tai ruotsin "inte". Preesensissä kieltolauseet ovat liittomuotoja, joissa on ensin apuverbinä kieltoverbi ja sen jälkeen pääverbi kieltomuodossa, esimerkiksi "en anna". Kieltomuoto on erilainen eri moduksissa ja aktiivissa ja passiivissa. Indikatiivissa, potentiaalissa ja imperatiivin yksikön toisessa persoonassa se aiheuttaa rajageminaation.


title: Suomen kielioppi

text: Verbien infiniittiset muodot eli nominaalimuodot jakaantuvat infinitiiveihin ja partisiippeihin. Niillä on eräitä nominien ominaisuuksia, esimerkiksi sijapäätteitä ja omistusliitteitä, eikä niitä ei voi taivuttaa tempuksen ja moduksen mukaan kuten finiittisiä verbejä. Toisaalta ne saavat verbeille tyypillisiä määritteitä ja osaa voidaan taivuttaa passiivissa.


title: Suomen kielioppi

text: Infinitiivit käyttäytyvät lauseessa substantiivien tapaan. Ne ovat vähemmän nominaalisia kuin partisiipit, sillä niillä on vajaa sijataivutus eikä niillä voi ilmaista monikkoa.Partisiipit käyttäytyvät lauseessa adjektiivien tapaan: ne voivat olla esimerkiksi substantiivien määritteitä. Niillä on täysi luku- ja sijataivutus kuten nomineilla.Morfofonologinen vaihtelu tarkoittaa sitä, että morfeemin (sanavartalon tai suffiksin) äänneasu vaihtelee eri ympäristöissä. Sanavartaloa koskevista morfofonologisista vaihteluista yleisimmät ovat astevaihtelu ja vartalon loppuvokaalin vaihtelu. Astevaihtelua on pidetty jopa yhtenä suomen äänne- ja muotorakenteen luonteenomaisimmista piirteistä. Astevaihtelu koskee kaikkia taipuvia sanaluokkia, ja arviolta 20–30 % suomen sanoista on astevaihtelussa.


title: Suomen kielioppi

text: Astevaihtelu koskee sanavartalon sisällä olevia klusiileita ("k, p, t") silloin, kun niiden edellä on vokaali tai soinnillinen konsonantti ("l, m, n, r" tai "h"). Vaihtelussa on kaksi astetta: vahva ja heikko. Kvantitatiivisessa astevaihtelussa vahvassa asteessa on geminaatta ja heikossa yksinäisklusiili, kvalitatiivisessa astevaihtelussa taas klusiili muuttuu toiseksi äänteeksi.


title: Suomen kielioppi

text: Lisäksi astevaihtelu voi koskea joskus myös soinnillisia klusiileita, kuten sanoissa "digata" : "diggaan" tai "lobata" : "lobbaan". Suorassa astevaihtelussa sanan perusmuoto on vahvassa asteessa (esim. "karppi" : "karpin", "hyppiä" : "hypin"), käänteisessä astevaihtelussa taas heikossa asteessa (esim. "opas" : "oppaan", "tampata" : "tamppaan").


title: Suomen kielioppi

text: Vartalon loppuvokaalissa esiintyy vaihtelua etenkin silloin, kun siihen liittyy monikon tai imperfektin "i"-tunnus. Vaihtelu koskee vartaloita, joiden lopussa on "a, ä, e, i", pitkä vokaali tai diftongi. Jos vartalon lopussa on "o, ö, u" tai "y", vaihtelua ei ilmene.Suomen kielen nominit ja verbit voidaan jakaa taivutustyyppeihin sen perusteella, millaisia niiden vartalot ovat ja millaista morfofonologista vaihtelua vartaloissa ja suffikseissa on. Samaan taivutustyyppiin kuuluvat sanat taipuvat samalla tavalla. Taivutustyyppien määrä vaihtelee eri lähteissä: esimerkiksi "Suomen perussanakirjassa" on erotettu 49 nominien ja 27 verbien taivutustyyppiä. Toisaalta "Verkkokielioppi" yhdistää pelkästään vartaloiden perusteella nominit ja verbit kummatkin neljäksi perustyypiksi, joilla on lisäksi muutamia alaryhmiä. Leila Whiten kieliopissa on 6 vokaaliloppuista (esimerkkisanat "katto, pankki, lehti, kieli, uusi" ja "huone") ja 11 konsonanttiloppuista nominien taivutustyyppiä (esimerkkisanat "nainen, puhelin, työtön, rakas, kaunis, vastaus, totuus, väsynyt, olut, sävel" ja "tytär"). Verbien taivutustyyppejä on kuusi (esimerkkisanat "ottaa, juoda, suudella, tavata, tarvita" ja "kalveta"). Suomi toisena ja vieraana kielenä -opetuksessa verbien taivutustyypeistä voidaan käyttää numeroita 1–6, mutta nomineista on yleensä käytössä vain esimerkkisanat.


title: Suomen kielioppi

text: Liitepartikkelit kiinnittyvät sanan loppuun, eli ne ovat suffikseja kuten taivutuspäätteetkin. Ne eivät kuitenkaan liity sanan vartaloon vaan sananmuotoon, joka esiintyy myös itsenäisenä. Esimerkiksi sanassa "töissä"+"hän" on itsenäinen sananmuoto "töissä" ja liitepartikkeli -"hän". Suomessa on seuraavat liitepartikkelit:Lausekkeella tarkoitetaan yhden tai useamman sanan muodostamaa kokonaisuutta, joka on lauseen rakenneosa. Saman lausekkeen sanat liittyvät yhteen kiinteämmin kuin muut samaan lauseeseen kuuluvat sanat. Lausekkeessa on edussana, joka voi saada määritteekseen toisia sanoja. Lausekkeet nimetään tämän edussanan sanaluokan mukaan. Suomessa on seuraavanlaisia lausekkeita (edussana lihavoitu):Lausekkeet toimivat lauseenjäseninä eli niillä on lauseessa tietty tehtävä. Ainoastaan kieliopillisessa sijassa (nominatiivissa, genetiivissä, partitiivissa tai akkusatiivissa) olevat substantiivi- ja adjektiivilausekkeet voivat toimia subjektina, objektina tai predikatiivina. Kaikki muut lausekkeet ja kaikissa muissa sijamuodoissa olevat substantiivilausekkeet ovat adverbiaaleja. Lausekkeiden lisäksi suomessa on taipumattomia pikkusanoja, kuten partikkeleita (esimerkiksi "niin" ja "kyllä"), jotka sävyttävät koko lauseen merkitystä, ja konjunktioita (kuten "että", "jos"), jotka liittävät lauseita toisiinsa.


title: Suomen kielioppi

text: Lauseita voidaan jakaa peruslausetyyppeihin sen mukaan, mitä lauseenjäseniä niissä on verbin lisäksi. Osa niistä on kiteytynyt ilmaisemaan tiettyjä merkityksiä, kuten omistuslause. Peruslausetyyppien määrittely vaihtelee ja niitä voidaan luetella kuudesta yhteentoista. Erkki Savolainen luettelee Verkkokieliopissa kahdeksan peruslausetyyppiä:Suomen kielen sanajärjestys on melko vapaa siinä mielessä, että lauseen pääjäsenet (subjekti, verbi, objekti ja predikatiivi) voivat sijoittua eri järjestykseen ilman että lauseesta tulee kieliopin vastainen tai sen kuvaama asiantila muuttuu. Tämä johtuu siitä, että sanojen kieliopillinen tehtävä käy ilmi niiden taivutusmuodoista eikä sitä tarvitse ilmaista sanajärjestyksellä. Niinpä esimerkiksi kolmisanaisen lauseen "Poika lyö palloa" sanat voivat olla periaatteessa kuudessa eri järjestyksessä: "Poika palloa lyö", "Palloa lyö poika", "Palloa poika lyö" jne. Tässä suhteessa suomi eroaa esimerkiksi englannista, jossa sanajärjestyksen muutos aiheuttaa myös lauseen merkityksen muutoksen.


title: Suomen kielioppi

text: Tavallinen eli neutraali sanajärjestys on SVO, eli subjekti tulee ennen verbiä ja objekti sen jälkeen. Se on Euroopan kielissä vallitseva sanajärjestys. Myös predikatiivi tulee verbin jäljessä: "Tämä laiskottelu on aika mukavaa". Omistuslauseessa neutraali sanajärjestys on omistaja + verbi + omistettava, esimerkiksi "Meillä on lomaa". Jos lauseen pääjäsenet ovat jossain toisessa järjestyksessä, lause ei kuvaa pelkästään asiantilaa vaan se välittää muitakin merkityksiä. Esimerkiksi lause "Löysin minä sieniä" alkaa verbillä, mikä korostaa lauseen paikkansapitävyyttä. Puhutussa kielessä tätä ilmaistaan myös sanoja painottamalla. Vastaavasti subjekti "Assi" saa erityisen painon lauseissa "Assi sen järjesti" (eikä Ossi) ja "Sen järjesti Assi" (eikä kukaan muu).


title: Suomen kielioppi

text: Sanajärjestys ilmaisee myös lauseen informaatiorakennetta: vastaanottajalle tutuksi oletettu asia eli teema esitetään ensin, ja uusi asia eli reema vasta sitten. Yleensä lauseen subjekti on myös teema, jolloin sanajärjestys on neutraali. Jos teemana on jokin muu lauseenjäsen, se tulee ennen subjektia, esimerkiksi "Elokuvan on ohjannut Woody Allen" tai "Pieniä nisäkkäitä ovat myös lepakot".


title: Suomen kielioppi

text: Uralilaisten kielten alkuperäinen sanajärjestys on ollut SOV, eli määritteet ovat tulleet ennen pääsanaa. Tämä periaate näkyy suomessa yhä siinä, että substantiivin määritteet tulevat pääsanan eteen ("isän vanha palttoo") ja postpositiot ovat yleisempiä kuin prepositiot: esimerkiksi lausekkeessa "kuusen alla" pääsana on postpositio "alla" ja "kuusen" on sen genetiivimuotoinen määrite. Lausekkeiden sisäinen sanajärjestys on kiinteämpi eikä se vaihtele niin paljon kuin lauseissa. Toisaalta niissäkin tapauksissa, joissa sanajärjestys on yleensä kiinteä, se voi vaihtua mitallisissa runoissa ja lauluissa: esimerkiksi "Maa kallis isien", "Varrella virran", "Villiä länttä enää ole ei".


title: Suomen kielioppi

text: Lauseenvastikkeet ovat rakenteita, joissa on jokin verbin infiniitti- tai partisiippimuoto ja joiden voidaan ajatella vastaavaan sisällöltään kokonaista lausetta. Muodollisesti ne eivät kuitenkaan ole lauseita, koska niistä puuttuu predikaatti eli finiittinen verbimuoto. Eri kieliopeissa lauseenvastikkeita on esitetty parikymmentä. "Ison suomen kieliopin" mukaan keskeisiä lauseenvastikkeita on viisi:


title: Suomen kielioppi

text: Lauseenvastikkeet ovat uralilaisten kielten alkuperäinen piirre, mutta vastaavia rakenteita tunnetaan muissakin maailman kielissä.


title: Ranskan maavoimat

text: Ranskan maavoimat () on Ranskan asevoimien puolustushaara, joka vastaa maasodankäynnistä. Se on myös suurin Ranskan neljästä puolustushaaroista. Kaikki maavoimien sotilaat ovat palkattua henkilöstöä Ranskan lakkautettua varusmiespalveluksen vuonna 2001.


title: Ranskan maavoimat

text: Kaarle VII:n aikana luotiin 1420-1430 Ranskan ensimmäinen vakinainen armeija. Ranskan hallitsijat tarvitsivat luotettavia joukkoja satavuotisessa sodassa että sen jälkeen. Henrik II loi vakinaiset jalkaväkirykmentit korvaamaan militian. Ensimmäiset perustetut rykmentit olivat Régiments de Picardie, Piémont, Navarre ja Champagne, joita kutsuttiin yhteisnimellä Les Vieux Corps. Ajan normaaleihin käytäntöihin kuului rykmenttien lakkauttaminen sotien jälkeen kulujen karsimiseksi, mutta Vieux Corps ja kuninkaan linnajoukot Maison de Roi säilyivät.


title: Ranskan maavoimat

text: Rykmenttien perustamisesta vastasi hallitsija ja perustamisen jälkeen vastuu siirtyi aluehallinnolle. Aatelisto saattoi myös perustaa joukkoja, joita kutsuttiin sen jälkeen aatelisen nimellä hänen toimiessaan rykmentin everstinä. Ludvig XIII lakkautti hallituskautensa aluksi lähes kaikki rykmentit lukuun ottamatta Vieux Corpsia ja muutamia muita rykmenttejä, joita kutsuttiin tämän jälkeen nimellä Petite Vieux. Rykmentit saivat muuttuivat samalla pysyviksi eikä niitä lakkautettu sotien päätteeksi.


title: Ranskan maavoimat

text: Ranskan jalkaväen uudelleen organisointi tehtiin 1684 ja se uusittiin 1701, jotta Ludvig XIV:n sotilaalliset suunnitelmat ja Espanjan perimyssodan aiheuttamat vaatimukset saataisiin toteutettua. Järjestely loi useita edelleen palveluksessa olevia rykmenttejä sekä vakioi niiden kokoonpanon ja varustuksen. Aurinkokuninkaan joukkojen puku oli harmaa-valkoisiin takkeihin, joissa oli värikkäät päärmeet. Varustuksessa oli edelleen poikkeuksia ja ulkomaiset värvätyt joukot varustettiin punaisin tai sinisin takein. Ranskan kaarti oli myös varustettu sinisin takein.


title: Ranskan maavoimat

text: Verdunin taistelu on Ranskan maavoimien suurimpia taisteluita. Taistelut kestivät 300 päivää ja 300 yötä ja taisteluiden aikana tuli 700 000 kuollutta.


title: Ranskan maavoimat

text: Maavoimien aselajeina ovat merijalkaväki, panssarijoukot, tykistö, pioneeri, jalkaväki, hankinta, logistiikka ja viesti. Laskuvarjojoukkoja kuuluu useampaan aselajiin. Muukalaislegioona perustettiin 1831 ulkomaalaisille, jotka halusivat palvella Ranskan asevoimissa. Legioonan komentajana on aina ranskalainen upseeri. Legioona muodostaa eliittiyksikön, johon kuuluu noin 7 000 sotilasta.


title: Ranskan maavoimat

text: Maavoimien lentojoukot perustettiin 22. marraskuuta 1954 tulenjohto-, tiedustelu-, hyökkäys- ja täydennystehtäviin. Siihen kuuluu suuri määrä helikoptereita kuten 80 Eurocopter Tiger -taisteluhelikopteria.


title: Ranskan maavoimat

text:
Pääartikkeli: Luettelo Ranskan maavoimien kalustosta
Maajoukoilla on käytössä mm. 406 tankkia, 6330 panssaroitua ajoneuvoa, telatykistöä ja tykistö, raketinheitinjärjestelmiä


title: Ranskan maavoimat

text: Ranskan kranaatinheitinkalusto:


title: Ranskan maavoimat

text: Kenttätykistö:


title: Ranskan maavoimat

text: Ranskan telatykistö:


title: Ford Escort (2015)

text: Ford Escort on Fordin vuodesta 2015 lähtien Kiinan ja Taiwanin markkinoille valmistama alemman keskiluokan neliovinen sedan, joka perustuu tekniikaltaan Ford Focukseen. Auto esiteltiin konseptina Shanghain autonäyttelyssä 2013, ja varsinaisen tuotantomallin ensiesittely oli Pekingissä keväällä 2014.


title: Ford Escort (2015)

text: Escortin moottorina on 1,5-litrainen (113 hv) bensiinimoottori ja voimansiirtona viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai kuusiportainen automaatti.


title: Ford Escort (2015)

text: Pekingin autonäyttelyssä keväällä 2018 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Escort.


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Jussi Pekka Kasurinen (s. 1982 Savonlinna) on suomalainen kirjailija ja tutkija. Kasurinen valmistui diplomi-insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta 2007 ja väitteli tohtoriksi 2011 Lappeenrannassa.


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurinen kirjoitti diplomityönsä ohjelmoinnin opetuksen kehittämisestä otsikolla Siirtyminen C-kielestä Pythoniin ohjelmoinnin perusopetuksessa (2007). Jatko-opinnoissaan hän keskittyi ohjelmistotestauksen tutkimiseen ja kehittämiseen. Väitöskirja on otsikoitu Software Test Process Development (2011).


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Yliopisto-opetuksen ja testauksen tutkimisen lisäksi Kasurinen on tutkinut myös digitaalista pelaamista, ohjannut lukuisi opinnäytetöitä ja opettanut lukuisia kursseja esiopetuksesta yliopisto-opetukseen.


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurinen työskenti Lappeenrannan teknillisellä yliopistolla vuodesta 2006 vuoteen 2017 tutkijana. Alkuvuodesta 2017 Kasurinen siirtyi Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (XAMK) palvelukseen tutkimuspäälliköksi.


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurinen on saavuttanut Lappeenrannan teknillisen yliopiston ylioppilaskunnan myöntämän palkinnon vuoden opintojaksosta kahdesti. Ensimmäisen kerran tämä tapahtui 2008 Ohjelmoinnin perusteet -kurssista ja toisen kerran 2015 Game Development Project -kurssista .


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurisen julkaisut ovat myös palkittuja, muun muassa Computer Systems and Technologies konferenssi palkitsi 2016 Kasurisen “Games as Software – Similarities and Differences between the Implementation Projects” -artikkelin parhaan artikkelin palkinnolla.


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurinen on myös popularisoinut tiedettä kirjoittamalla useita kirjoita ja lehtiartikkeleita tutkimukseensa liittyvistä aheista. Kasurinen käyttää kirjailijana koko nimeään, jotta häntä ei sekoitettaisi toiseen Jussi Kasuriseen, joka on myös julkaissut kirjallisuutta.Kasurinen on listattu näyttelijänä elokuvassa ja tuottajana lyhytelokuvassa Infirmity .


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurinen on työskennelly myös Finnish Software Measurement Association:ssa (FiSMA) .


title: Jussi Pekka Kasurinen

text: Kasurisen Bacon-Erdos-indeksi on 8.


title: Arme blindée cavalerie

text: Arme blindée cavalerie eli Ranskan maavoimien panssari- ja ratsuväkijoukot on Ranskan maavoimien aselaji. Aselaji muodostettiin toisen maailmansodan jälkeen yhdistämällä panssari- ja ratsuväkiaselajit. Se hallinnoi pääosaa Ranskan panssariajoneuvoista, vaikka niitä onkin jonkin verran sijoitettuina jalkaväkirykmentteihin. Aselaji jatkaa ratsuväen ja panssarijoukkojen sekä ratsastavan tykistön perinteitä.


title: Arme blindée cavalerie

text: Saumurin ratsuväkikoulu on aselajin opinahjona.


title: Arme blindée cavalerie

text: Vuonna 2017 aselajiin kuuluivat:


title: Land-grant university

text: Land-grant university (suomeksi esim. "maalahjoitus-" tai "maanluovutusyliopisto") tarkoittaa yhdysvaltalaista korkeakoulua, joka perustettiin vuosien 1862 ja 1890 Morrill-asetusten perusteella. Morrill-asetusten avulla osavaltioiden oli mahdollista myydä liittovaltion omistamaa maata käyttääkseen myyntitulot korkeakoulujen perustamiseen ja rahoittamiseen. Teollisesta vallankumouksesta johtuen asetusten avulla perustettujen korkeakoulujen tuli keskittyä maatalouden, tieteen, sotatieteiden ja tekniikkan opetukseen kuitenkaan unohtamatta klassisia aineita, mikä poikkesi aiemmasta käytännöstä, jossa korkeakoulujen tuli keskittyä vapaiden taiteiden opetukseen. Useimmista land-grant universityistä on lopulta tullut julkisrahoitteisia yliopistoja, jotka kattavat nykyisin korkeakoulutuksen koko kirjon.


title: Land-grant university

text: Land-grant universityjä ovat esimerkiksi Massachusetts Institute of Technology ja useat osavaltion nimeä kantavat yliopistot kuten Montanan osavaltionyliopisto ja Iowan osavaltionyliopisto.


title: Land-grant university

text: Ajatus julkisesti rahoitetuista maataloutta ja tekniikka opettavista oppilaitoksissa nousi Yhdysvalloissa yleiseen tietoisuuteen 1840-luvun lopulla Jonathan Baldwin Turnerin toimesta. Michiganin osavaltion perustuslakiin kirjoitettiin 1850 pykälä maatalouskoulun perustamisesta, ja 1855 perustettiin Michiganin osavaltionyliopisto, joka toimi perustana Morrill-asetuksille.


title: Land-grant university

text: Justin Smith Morrill esitteli asetuksensa ensimmäisen kerran Yhdysvaltain kongressille jo 1857 ja se hyväksyttiinkin vuonna 1859, mutta presidentti James Buchanan kumosi sen veto-oikeudellaan. Vuonna 1861 Morrill esitteli asetuksestaan uuden version, johon oli lisätty sotatieteet maatalouden ja tekniikan opetuksen lisäksi. Uuden aloitteen hyväksymistä helpotti usean aloitteeseen kielteisesti suhtautuvan osavaltion irtautuminen liittovaltiosta Yhdysvaltain sisällissodan vuoksi. Aloite hyväksyttiin 1862, ja presidentti Abraham Lincoln vahvisti sen allekirjoituksellaan 2. heinäkuuta 1862. Lain mukaan liittovaltion tulisi luovuttaa osavaltioille kutakin niiden kongressiedustajaa kohden noin 12 100 hehtaaria maata, jota myymällä osavaltiot pystyisivät rahoittamaan uusien oppilaitosten perustamisen.


title: Land-grant university

text: Sisällissodan jälkeen 1890 annettin toinen Morrill-asetus, jonka tarkoitus oli taata yhtäläiset opiskelumahdollisuudet ihonväristä riippumatta. Tumma- ja vaaleaihoiset oli joko hyväksyttävä samoihin oppilaitoksiin tai heille oli perustettava erilliset korkeakoulut, mikä johti useiden tummaihoisille tarkoitettujen korkeakoulujen perustamiseen (korkein oikeus kielsi tämän käytännön perustuslain vastaisena vuonna 1954). Vaikka vuoden 1890 asetus antoi rahaa maan sijaan, sen perusteella perustetut korkeakoulut saivat samat oikeudet kuin vuoden 1862 asetuksen perusteella perustetut, joten kumpiakin kutsutaan land-grant universityiksi.


title: Land-grant university

text: Land-grant-yliopistojen vaikutusta Yhdysvaltain korkeakoulutukselle pidetään huomattavana. Erityisesti naiset, työväenluokkaiset ja syrjäseuduilla asuvat opiskelijat ovat hyötyneet land-grant-yliopistoista.


title: Pyhän Marian katolinen kirkko (Dayton)

text: Pyhän Marian katolinen kirkko on John B. Vermontin suunnittelema kirkkorakennus Daytonissa, Ohiossa. Sunnuntaisin on messut sekä englannin että espanjan kielellä


title: Gunnar Jeannette

text: Gunnar Jeannette (s. 5. toukokuuta 1982 West Palm Beach, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kilpa-autoilija, joka kaudella 2017 kilpailee kotimaassaan IMSA WeatherTech Sportscar Championship sarjassa, sen GTD-luokassa ajokkinaan Riley Motorsportsin ajattama Mercedes AMG GT3. Kaudella 2016 hän kilpaili samassa luokassa AJR Racingin Porschella sijoittuen sarjassa sijalle 25.


title: Gunnar Jeannette

text: Jeannette aloitti kilpa-ajajan uransa vuonna 2000 ALMS-sarjassa pääasiallisesti GT-autojen luokassa. Tämän ohessa hän ajoi yksittäisiä kisoja myös ALMS Prototyyppi-luokassa sekä GrandAm Sports Car Series -sarjassa. Jeannette on nähty useana vuonna myös Ranskassa Le Mansin 24h-kilpailussa. Vuonna 2001 Jeannette yhdessä Romain Dumasin ja Philippe Haezebrouckin kanssa ajoivat GT-luokassa sijalle kaksi.


title: Gunnar Jeannette

text: ALMS kisoissa parhaat saavutukset ovat LMP-prototyyppiluokan hopeatila kaudella 2010 sekä sarjan mestaruus kaudella 2011.


title: Liisa Enwald

text: Liisa Enwald-Aho (s. 1946) on suomalainen kirjailija ja filosofian tohtori. Hän on väitellyt Mirkka Rekolan tuotannosta. Enwald on opettanut luovaa kirjoittamista 1970-luvulta lähtien.


title: Liisa Enwald

text: Enwald on toiminut Elämäntarina-lehden päätoimittajana vuodesta 2011. Hänelle on myönnettu Eino Leinon palkinto.


title: Suomalaisen Naisen Päivät (tapahtuma Alankomaissa)

text: Suomalaisen Naisen Päivät (SNP) on suomalaisille naisille suunnattu viikonlopputapahtuma Alankomaissa. Tapahtuma on järjestetty vapaaehtoisvoimin vuodesta 1989 saakka.


text: Suomalaisen Naisen Päivät alkoi kaveripiirin tapaamisena, mutta se on vuosien saatossa kasvanut tärkeäksi ulkosuomalaisten kohtaamispaikaksi Hollannissa. Kaikenikäisille suomalaisille naisille suunnattuun tapahtumaan osallistuu vuosittain 90–110 naista. Enemmistö osallistujista tulee Alankomaista, mutta päiville osallistuu säännöllisesti naisia myös Belgiasta, Saksasta ja jopa Suomesta asti.


text: Moni yritys ja yhteistyökuvio on saanut alkunsa Naisenpäivien inspiroivassa tunnelmassa ja sieltä saatu vertaistuki auttaa monissa elämän pulmissa. Viikonloppu on paitsi tilaisuus kohdata vanhoja ystäviä, myös löytää uusia ja luoda kontakteja Alankomaissa. Perinteisesti viikonlopun ohjelmaan kuuluu työpajoja sekä iltajuhla. Useina vuosina Suomalaisen naisen päivillä on esiintynyt suomalainen artisti tai bändi. Vuosien varrella mukana on ollut mm. Hector, Janus Hanski, Jaana Saarinen, Koop Arposen yhtye Flute of Shame sekä Neumann.


text: Vuonna 2015 suureksi kasvaneen tapahtuman järjestelyjä helpottamaan luotiin säätiö, Stichting Finnish Women’s Day Netherlands. Säätiötä johtaa vapaaehtoisista koostuva toimikunta, joka on samalla päivät järjestävä taho. Toimikunnassa on yleensä noin 6 jäsentä ja sen kokoonpano vaihtelee osin vuosittain.


text:
Tapahtumalle luotiin ensimmäistä kertaa virallinen ilme Mandi Astolan suunnittelemien logojen muodossa 2015.
Vuonna 2018 oli Suomalaisen Naisen Päivien juhlavuosi. Silloin tapahtuma järjestettiin 30. kerran.


title: Edistyspuolue (Tanska)

text: Edistyspuolue () on tanskalainen puolue, jonka perusti Mogens Glistrup vuonna 1972. Parhaimmillaan puolue oli Tanskan toiseksi suurin, ja vuoden 1973 vaaleissa se sai 28 paikkaa Tanskan kansanedustuslaitokseen eli Kansankäräjille. Vuosien mittaan puolueen kannatus laski, ja vuoden 1998 vaalien jälkeen (neljä paikkaa) puolue ei ole toistaiseksi saanut enää paikkoja Kansankäräjille.


title: Montanan osavaltionyliopisto

text: Montanan osavaltionyliopisto eli Montanta State University (MSU) on Yhdysvaltalainen yliopisto Montanan osavaltiossa Bozemanin kaupungissa. Se on 1893 perustettu julkinen "land-grant university", jonka perustamiseksi Yhdysvaltain liittovaltio lahjoitti maata osavaltiolle, jotta tämä voisi käyttää maiden myynnistä saadut tulot korkeakoulun perustamiseen.


title: Montanan osavaltionyliopisto

text: Keväällä 2017 yliopistossa oli 16 440 opiskelijaa, ja opetushenkilökuntaa 600 kokoaikasta- ja 438 osa-aikaistatyöntekijää. Yliopistossa on tarjolla yli 225 koulutusohjelmaa ja se on osavaltionsa suurin yliopisto. Yliopistossa on tarjolla yli 225 opetusohjelmaa. Vuoden 2016 "Times Higher Education" -julkaisun parhaiden yliopistojen listauksessa Montanan osavaltionyliopisto on välillä 501–600 .


title: Montanan osavaltionyliopisto

text: Yliopisto perustettiin 16. helmikuuta 1893 Montanan land-grant yliopistoksi nimellä "Agricultural College of the State of Montana" eli Montanan osavaltion maatalouscollege. 1920-lukuun mennessä korkeakoulun nimeksi vakiintui "Montana State College". Nykyisen nimensä se sai 1.7.1965 tunnustuksena tieteelliseen tutkimukseen antamastaan panoksesta.


Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2010 kilpailtiin 6.–7. maaliskuuta 2010 Kouvolassa Kuusankosken urheilutalolla. Järjestävänä seurana toimi Kuusankosken Kisa.


title: Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2010

text: Lähde


title: La Truite

text: La Truite on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut Joseph Loseyn ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Jean-Pierre Cassel, Daniel Olbrychski, Jacques Spiesser, Isao Yamagata ja Jeanne Moreau. Elokuva perustuu Roger Vaillandin samannimiseen romaaniin "La Truite" (1964), jonka pohjalta Joseph Losey ja Monique Lange laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Yves Rousset-Rouard.


title: La Truite

text: "La Truite" sai ensi-iltansa vuoden 1982 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Joseph Losey oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Elokuva voitti yhden César-palkinnon kahdesta ehdokkuudestaan; Henri Alekan palkittiin parhaan kuvauksen Césarilla.


title: La Truite

text:
Frédérique (Isabelle Huppert) asuu ja työskentelee perheensä kalanviljelytilalla pienessä rannikkokaupungissa. Hän on vankina tylsässä avioliitossa, kunnes hän päättää jättää aviomiehensä, perheensä ja kotitilansa ja lähteä suureen maailmaan; hänen unelmanaan olisi työskennellä rahoitusalalla suurkaupungissa. Pian hän päätyy keskelle armotonta yritysmaailmaa, missä hän alkaa tehdä kauppaa seksipalveluista, jotta yritysten liiketoiminnat etenisivät nopeammin. Mitä syvemmälle Frédérique sekaantuu yritysmaailman monimutkaisiin liikeasioihin, sitä voimakkaammaksi käy hänen ikävänsä entistä, yksinkertaista elämäänsä kohtaan.
"La Truite" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 4. syyskuuta 1982. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 22. syyskuuta 1982, oli Gaumontin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 249 686 katsojaa.


title: La Truite

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 60% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 389 käyttäjästä 42% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,2/5 keskiarvolla. Internet Movie Databasen 400 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,2/10.


title: La Truite

text: "La Truite" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 30. maaliskuuta 2004 ja Ranskassa 20. maaliskuuta 2013.


title: Uljaste järv

text: Uljaste järv (myös "Uljastjärv, Suur Uljaste järv") on Virossa Lüganusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Uljaste järv

text:
Järvi sijaitsee Sondasta kolme kilometriä luoteeseen ja se on jäänyt mutkan tekevän harjujakson kainaloon. Sen pinta-ala on 62 ha (hehtaaria) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Harju katkaisee valuma-alueen itäpuolelta taehokkaasti ja järven länsipuoli on ojatonta suota. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 6,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 km (kuutiokilometriä) eli 1,4 miljoonaa m . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen metsäistä harjunrinnettä ja soistunutta metsää. Vain itärannan harjun rannassa on asutusta.


title: Uljaste järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Uljaste järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD) . Veden ravinnepitoisuudet ovat kuitenkin korkeita, joten sitä pidetään myös eutrofisena järvenä.


title: Uljaste järv

text: Järven ympäristöön on rajattu suojelualue (), joka sisältää suomaata, harjujakson ja Mädäjärven. Alueella on myös luontopolku.


title: Pitkjärv (Koigi)

text: Pitkjärv (Koigi) (myös "Koigi Pikkjärv") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Pitkjärv (Koigi)

text:
Järvi kuuluu niihin neljään suojärveen, jotka sijaitsevat Koigi soon keskellä. Yksi järvistä on Koigi järvi itse. Järven pinta-ala on 23 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaan on johdettu kahden suoraksi kaivetun suo-ojan vedet. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00047 km (kuutiokilometriä) eli 0,47 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat joko soistunutta metsää tai avosuota.


title: Pitkjärv (Koigi)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Pitkjärv (Koigi)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, koska järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).


title: Pitkjärv (Koigi)

text: Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Suolle johtaa pitkospuut ja yksi poluista johtaa Ümmarguine järven väliselle suolle, josta haarautuu kummallekin järvelle oma polku. Polku kiertää Pitkjärven ympäri. Pohjosrannalla sijaitsee lähes 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.


title: Kanariku järv

text: Kanariku järv (myös "Vana-Koiola Soojärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kanariku järv

text: Järvi sijaitsee Parksepan taajaman länsilaidalla. Sen pinta-ala on 2,7 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven läpi virtaa Kanariku oja, joka yhtyy lounaassa Väiso kraaviin, joka laskee vuorostaan Mäejärveen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat taajaman alueella. Järven rannassa on yleinen uimaranta.


title: Pikkjärv (Viitna)

text: Pikkjärv (Viitna) (myös "Suur Viitna järv, Suurjärv") on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Pikkjärv (Viitna)

text:
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,29 ha. Pisin saari sijaitsee keskellä järveä ja se on 90 metriä pitkä. Kaksi muuta saarta ovat 30 metriä ja 15 metriä pitkät. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Järvi on syntynyt harun painanteeseen, minkä taki sen valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 6,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 km (kuutiokilometriä) eli 0,48 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järvi on autio ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja pitkin kiertää polku ja järven pohjoispässä on uimaranta. Kadrinan ja Viitnan välinen maantie kulkee järven itäpuolelta ohi. Puoli kilometriä pohjoiseen siujaitsee Liinajärv.


title: Pikkjärv (Viitna)


title: Pikkjärv (Viitna)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


title: Suurjärv (Rõuge)

text: Suurjärv (myös "Rõuge Mõisajärv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi on Viron syvin järvi.


title: Suurjärv (Rõuge)

text:
Järvi sijaitsee Rõugen taajamassa pitkässä jääkaudella siihen muodostuneessa painaumassa. Järven pinta-ala on 15 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Rõuge jõgi (Aiju jõgi) virtaa järven läpi. Siihen laskee neljä lyhyttä ojaa, joista luoteisrantaan laskee Kaussjärven laskuoja, kaakkoispäähän Liinjärven ja Valgjärven laskuojat. Liinjärven vedenpinta on samalla tasolla Suurjärven kanssa. Järven valuma-alueen laajuus on 25,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 11,9 metriä ja suurin syvyys 38 metriä. Tärllä arvolla Suurjärv on Viron syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0018 km (kuutiokilometriä) eli 1,8 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on taajama-aluetta. Etelärannan rinteet kohoavat 25 metriä järven vedenpintaa korkeammalle.


title: Suurjärv (Rõuge)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Suurjärv (Rõuge)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Suurjärv (Rõuge)

text: Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.


title: Keskmäne Suujärv

text: Keskmäne Suujärv (myös "Nohipalo Valgejärv, Nohipalu Valgejärv, Valgjärv") on Virossa Räpinan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Keskmäne Suujärv

text: Järvi sijaitsee laajan ojittamattoman suon Meenikunnu soon (Lagesoo) kaakkoisosassa. Suojärveen ei ole johdettu suo-ojia ja sen ainoa oja on kaivettu suorana ojana kohti etelää ja siellä sijaitsevaa Mustjärveen laskevaa johto-ojaa. Järven pinta-ala on 2 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä. Järven nimi voidaan ajatella syntyvän siitä, että se on kooltaan keskimmäinen kolmesta suojärvestä, joista kaksi muuta ovat Suuri Suujärvi ja pieni Kamarusjärvi. Kamasumägi kohoaa suon laidalla Kamarusjärven ylle ja sieltä alkaa suopolku, joka ohittaa kunkin järven matkallaan lounaasen.


title: Keskmäne Suujärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista vedenväriltään ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).


title: Keskmäne Suujärv

text: Meenikunnu soo kuuluu soidensuojeluohjelmaan ja on Viron mittakaavassa melko hyvin alkuperäisessä tilassaan säilynyt kokonaisuus. Suon syntyminen on alkanut noin 8000 vuottasitten laajalle hiekkakankaalle ja nykyiset järvet ovat sen jälkeen soistuneet pieniksi suojärviksi. Kamarusmägin ja Liipsaaren välille on rakennettu yleisölle avoin pitkospuupolku.


title: Kostula

text: Kostula on kylä Hämeenkyrön kunnassa Pirkanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Särkijärven ja Pyhäjärven läheisyydessä. Kostulassa sijaitsee Mannanmäen näkötorni.


title: Tahojärv

text: Tahojärv on Virossa Võrun kunnassa Kõveran kylässä Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Tahojärv

text: Järven pinta-ala on 0,7 ha (hehtaaria) ja se on halkaisijaltaan 100 metriä leveä pyöreä metsäjärvi, jolla ei ole tulo- tai laskuojia. Järven rantaviivan pituus on 300 metriä ja järvi on autio. Se sijaitsee 300 metrin päässä Kõvera järveä, joka on asidotrofinen järvi. Tahojärvi saa vetensä järven pohjassa olevista lähteistä ja pintavalunnasta. Vesi on hyvin kirkasta ja järvessä on paljon kalaa. Järvessä on myös majavia.


title: Kirikulaht

text: Kirikulaht on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi.


title: Kirikulaht

text:
Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114 ha ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma-alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Kirikulaht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Kirikulaht

text: Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.


title: Janne Kukkonen

text:
Janne Kukkonen (s. 1983) on suomalainen animaatio-ohjaaja ja sarjakuvataiteilija
Kukkonen on valmistunut Turun taideakatemiasta. Hän teki opiskeluaikanaan lyhytelokuvia ja valmistumisensa jälkeen mainosanimaatioita. Kukkosen esikoisalbumi oli vuonna 2016 ilmestynyt "Voro – kolmen kuninkaan tarina". Kukkonen palkittiin teoksesta 2017 Sarjakuva-Finlandialla.


title: Linnulaht

text: Linnulaht (myös "Väike laht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Linnulaht

text:
Järvi sijaitsee kilometrin päässä Kuressaaren taajaman reunasta ja Kuressaaren raja seuraa järven itärantaa. Sen pinta-ala on 69 ha tai 75 ha (hehtaaria) ja se on 250 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,17 ha. Järvestä laskee Kalaaugu jõgi, joka on 500 metriä pitkä ja se laskee Suurlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km (kuutiokilometriä) eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä.


title: Linnulaht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.


title: Linnulaht

text: Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.


title: Linnulaht

text: Linnulaht on huomattava lintujärvi. Sen vesi on matala ja se on kuroutunut erilleen merestä noin 1000 vuotta sitten. Rannat ja osin avoveden keskellä on ruovikkoa ja pohjasta kasvavia kelluvalehtisiä vesikasveja. Yleisin kala on ruutana, mutta yleisiä ovat myös hauki, ahven, kiiski ja kymmenpiikki.


title: Hindaste järv

text: Hindaste järv (myös "Indaste järv") on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Hindaste järv

text:
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, ja järvi on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järveen tai pikemminkin järveä ympäröivälle suokaistaleelle laskee kymmenen metsä- tai pelto-ojaa. Suokaistaleella sijaitsee neljä sinne kuroutunutta pienempää lampea. Sen laskujoki on Veskijõgi (Tullmurru jõgi), joka on suoraksi kaivettuna johdettu Veskijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on yksi metri ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00056 kuutiokilometriä eli 0,56 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä, ja rannat ovat joko suota tai ruovikkoa. Järvi on autio, mutta sinne johtaa muutama polku.


title: Hindaste järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei järven mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().


title: Hindaste järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Rummu järv

text: Rummu järv on Virossa Kuusalun maalaiskunnassa Rummun kylässä Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Rummu järv

text:
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi.
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 km (kuutiokilometriä) eli 0,91 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1.


title: Rummu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Rummu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Tammemäe järv

text: Tammemäe järv (myös "Lõuna karjäär") on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.


title: Tammemäe järv

text: Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria). Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 ha. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 km (neliökilometriä). Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340.


title: Kajumeri

text: Kajumeri on Virossa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kajumeri

text: Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2 km (neliökilometriä). Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä.


title: Kajumeri

text: Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.


title: Tündre järv

text: Tündre järv (myös "Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv") on Virossa Valgamaalla Helmen kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Tündre järv

text:
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä) ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 km (kuutiokilometriä) eli 3,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran.


title: Tündre järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Tündre järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


title: Tündre järv

text: Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea.


title: Mäeküla järv

text: Mäeküla järv (myös "Samblajärv") on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Mäeküla järv

text:
Järven pinta-ala on 64 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 km (neliökilometriä). Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km (kuutiokilometriä) eli 1,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193).


title: Mäeküla järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().