title: Miikul Pahomov

text: Pahomov syntyi Karjalan kirjallisuuden tutkijan Maija Pahomovan perheeseen. Pahomovien suku on kotoisin Kuujärven Joensuun lyydiläiskylästä. Merkittävät suomalaiset tiedemiehet ovat haastatelleet tutkimuksiinsa hänen isoäitinsä isää Djeisijan Pekkoa ja isoisäänsä Obraman Fedjuuta. Pahomov on kirjoittanut ensimmäisen lyydinkielisen kaunokirjallisen teoksen, kehittänyt lyydin aakkoston, ollut mukana tekemässä ensimmäistä lyydinkielistä aapista sekä kirjoittanut ensimmäisen lyydinkielisen hengellisen kirjan. Näillä teoksilla hän on pyrkinyt luomaan yhtenäisen lyydin kirjakielen. Lisäksi Pahomov on kirjoittanut lukuisia etnografisia artikkeleita lyydiläisistä, heidän historiastaan, lyydiläisten elämästä ja lyydin kielestä. Näiden toimien ohella hän on toiminut Lyydiläisen Seuran Lüüdilaine-lehden päätoimittajana, nykyisin aineistoasiantuntijana. Kyseessä on Pahomovin perustama, kerrasta kahteen kertaan vuodessa ilmestyvä vuosijulkaisu, jota on julkaistu vuodesta 2005 alkaen. Lehden artikkelit ovat lyydiksi (enimmäkseen latinalaisin kirjaimin, joilla lyydin kirjakieltä kirjoitetaan, mutta myös kyrillisin aakkosin), suomeksi ja venäjäksi. Miikul Pahomov perusti vuonna 1998 Lyydiläisen Seuran sekä toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana, ja vuonna 2006 hänestä tulikin sen kunniapuheenjohtaja. Hän on suunnitellut lyydiläisten lipun vuonna 1995, jota käytetään muun muassa Kuujärven kunnan tunnuksena.


title: Miikul Pahomov

text: Pahomov alkoi kehittää lyydin kirjakieltä ensimmäisen runosikermänsä valmistelun yhteydessä vuonna 1988. Samoihin aikoihin hän kehitti latinalaisiin aakkosiin perustetun lyydin kirjaimiston, jonka ensimmäinen lyydin kielen opettaja Lidia (lyydiksi Lid'a) Potašova otti käyttöön Kuujärven koulussa. Ennen sitä Kuujärven koulussa lyydin opetuksessa käytettiin kyrillisiä kirjaimia.


title: Miikul Pahomov

text: Pahomovin kirjoittama runokokoelma "Tuohuz ikkunas" ("Tuohus ikkunalla") on ensimmäinen lyydiksi julkaistu kaunokirjallinen teos. Se julkaistiin Petroskoissa vuonna 1993. Pian tämän jälkeen, vuonna 1995, valmistui ensimmäisen lyydinkielisen aapisen luonnos, joka jäi silloin julkaisematta. Se, kuten myös vuonna 2003 julkaistu uusi omintakeinen lyydiläisaapinen "ABC-kird’," syntyi Lidia Potašovan ja Miikul Pahomovin yhteistyönä. Aapisen ja muidenkin harvojen olemassa olevien suppeiden oppimateriaalien käyttöönotto kangertelee.


title: Miikul Pahomov

text: Pahomovin kirjoittama teos "D’umalan Poig" ("Jumalan Poika") julkaistiin vuonna 1999. Kyseessä on ensimmäinen hengellinen kirja lyydin kielellä. Teos sisältää Raamatun kertomuksia, rukouksia, jumalankäskyjä ja hengellisiä runoja. Erityisesti tässä teoksessa hän on pyrkinyt yhdistämään lyydin kolme päämurretta lyydin kirjakielen luomiseksi. Pahomovin uraauurtavat teokset saivat jatkoa vuonna 2000, kun häneltä julkaistiin runoteos "Lüüdiland – Runokird' lüüdin heimon kolmes mujus" ja vuonna 2005 hengellinen teos, "Ehtsluužb". Seuraavan kirjan parissa hän työskenteli jälleen yhteistyössä Potašovan kanssa, ja "Tervheks! – Lugendkird’ Kujärven lüüdin kielel" julkaistiin vuonna 2007. Samana vuonna ilmestyi Pahomovin toimittama ja suomentama kuujärveläisen Pit'k Randaane -perinneryhmän "Pajod –" "Lyydiläisiä lauluja / Ludian songs" -laulukokoelma lyydin, suomen ja englannin kielellä. 2010-luvulle tultaessa Pahomov on jatkanut edelleen lyydinkielisten kirjojen kirjoittamista.


title: Miikul Pahomov

text: Vuonna 2010 hänellä ilmestyi runokokoelma "Ukon bembel – Runod lüüdin kielel", vuonna 2011 "Kuujärven lyydiläistekstejä" -kielinäytekokoelma ja vuonna 2012 ensimmäinen lyydiläisen kansanrunouden kokoelma "Kondan Kalndan – Kujärven lüüdin rahvhansana." "Kondan Kalndan" on syntynyt miltei 20 vuoden perinteenkeruun jälkeen, ja teoksen vanhin informantti on syntynyt vuonna 1882 ja nuorin 1945. Samana vuonna Pahomov toimitti Roza Jeršovan ja Tamara Šcerbakovan "Päivääne, lämmita!– Kiritused lapsiile Kujärven lüüdin kielel" -lastenkirjan ja osallistui "Priäžan Lyydilaižed sananpolved" -sananlaskukokoelman toimittamiseen. Lyydin kirjakieltä Pahomov on kehittänyt aktiivisesti myös Lüüdilaine-vuosijulkaisussa.


title: Miikul Pahomov

text: Vuonna 1989 Pahomov valmistui Petroskoin yliopiston suomen kielen laitoksella ja 2000 suoritti filosofian lisensiaatin sekä 2017 filosofian tohtorin tutkinnon Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunnan suomen kielen, suomalais-ugrilaisten ja pohjoismaisten kielten ja kirjallisuuksien laitoksella. Pahomov aloitti tieteellisen uransa Karjalan tiedekeskuksessa Petroskoissa, jossa hän toimi itämerensuomalaisten kielten tutkijana vuosina 1987–1991. Vuosina 1996–1997 hän työskenteli lyydin tutkijana Helsingin yliopistossa. Vuonna 2013 käynnistyneessä verkkosanakirjahankkeessa Pahomov toimi johtajana. Hankkeen tarkoituksena on luoda lyydi–suomi–venäjä-sanakirja. Hanketta toteutetaan yhteistyössä Lyydiläisen Seuran, Helsingin yliopiston ja Kotimaisten kielten keskuksen kesken. Kolmevuotista hanketta tukee Koneen Säätiö, ja sen ensimmäinen vaihe on saatettu loppuun.


title: Miikul Pahomov

text: Pahomov opetti karjalaa ja lyydiä Helsingin ortodoksisessa seurakunnassa vuosina 2002–2009 ja Helsingin yliopistossa vuosina 2011–2016. Vuonna 2013 hän toimi kouluttajana, kun Lyydiläinen Seura järjesti yhteistyössä Helsingin yliopiston kanssa lyydin kielen ja sen opettamisen kurssit Helsingissä. Hänen johdollaan koulutettiin 13 lyydiä osaavaa opettajaa, tutkijaa ja kulttuurityöntekijää Karjalan Sivistysseuran tukemana. Heistä kaksi opettaa nyt lyydin kieltä vapaaehtoisena oppiaineena Lyydinmaalla.


title: Miikul Pahomov

text: Vuonna 1989 julkaistussa diplomityössään Petroskoin yliopistolle Pahomov käsitteli Kuujärven paikannimistöä. Helsingin yliopistolle hän on vuonna 2000 tehnyt lisensiaatintyön, jonka aihe on lyydin äännehistoria. Työ on nimeltään "Kuujärven lyydiläismurteen klusiilit astevaihtelusuhteineen". Vuonna 2011 Suomalais-Ugrilainen Seura julkaisi Kuujärven lyydin ensimmäisenä kielennäytekokoelmana Pahomovin teoksen "Kuujärven lyydiläistekstejä" (SUST 263).


title: Miikul Pahomov

text: Vuonna 2017 Pahomov julkaisi Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunnan suomen kielen, suomalais-ugrilaisten ja pohjoismaisten kielten ja kirjallisuuksien laitokselle tekemänsä väitöskirjan "Lyydiläiskysymys: Kansa vai heimo, kieli vai murre?" Tämän tutkimuksen tavoitteena on lyydiläisten puhuman kielimuodon historiallinen ja taksonominen määrittäminen. Väitöskirjassaan Pahomov tarkastelee yksityiskohtaisesti lyydin kieltä ja lyydiläisten historiaa. Hän todistaa, että lyydin kieli täyttää itsenäisen kielimuodon kriteerit, ja varhaislyydin pohjalta ovat kehittyneet aunuksenkarjalan kieli eli "livvi", osa varsinaiskarjalan murteita ja vepsän kielen pohjois- eli äänisvepsän murre.


title: Miikul Pahomov

text:
Lukuisten Lüüdilaine-vuosijulkaisuun kirjoittamiensa artikkelien lisäksi Pahomovin monipuolisia tekstejä on julkaistu useissa aikakaus- ja sanomalehdissä ynnä tieteellisissä julkaisuissa, kuten Aamun Koitto, Alkukoti, Carelia, Elias, Etelä-Suomen Sanomat, Hiidenkivi, Karjalan Heimo, Karjalan Sanomat, Kieliposti, LiteraruS – Literaturnoje slovo, sanomalehdet Lyydilaine ja Lüüdilaine Sana, Neuvosto-Karjala, Oma Mua, Petrozavodskij Universitet, Pieni Puukello, Sever ja Yliopisto. Hänen kirjoituksiaan ovat julkaisseet esimerkiksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Võron instituutti sekä Arizonan yliopisto. Pahomov tunnetaan muun muassa Raisa Lardotin ja arkkipiispa Johanneksen teosten kääntäjänä ja toimittajana. Hän on toimittanut lyydinkielisiä kirjoja sekä Lüüdilaine ja Lüüdilaine Sana -julkaisuja. Vuosina 2001"–"2009 hän toimitti myös Ortodoksiviesti ja St. Isaac’s News -aikakauslehtien venäjänkielisiä sivuja sekä perusti ja päätoimitti Helsingin ortodoksisen seurakunnan Prihodskoi listok -julkaisua. Lehtijulkaisuissaan hän on käyttänyt myös nimimerkkejä N. Pahomov, Miikul Puahkoine, MPalomnik, MP ja OFM. Lyydiläisen Seuran perustamisen yhteydessä 1998 Pahomov kokosi "Lyydiläiset ja lyydin kieli" -bibliografian, joka julkaistiin Internetissä.
Pahomov on tehnyt myös mittavan uran runoilijana ja runonlausujana. Hänen ensimmäiset runonsa julkaistiin lyydin kielellä maaliskuussa 1989 petroskoilaisessa Carelia-kulttuurilehdessä. 1990-luvulla Pahomov kuului Carelian toimitusneuvostoon ja oli tämän lehden Tandem-nimesen nuorisopalstan vakituinen kirjoittaja. Hänen runojaan on julkaistu muun muassa seuraavissa lyydiläisissä sekä Venäjän Karjalan ja Suomen lehdissä: Lüüdilaine, Lüüdilaine Sana, Lyydilaine, Lyydi; Carelia (ja sen edeltäjä Punalippu), Karjalan Sanomat, Kipinä, Kodima, Oma Mua, Taival, Vienan Viesti; Elias, Karjalan Heimo, Karjalainen, LiteraruS, Ortodoksiviesti, Prihodskoi listok, Savot, Sieppari, St. Isaac’s News ja Yliopisto. Pahomovin runot kuuluvat myös erilaisiin kirjallisuusantologioihin. Hänen runojaan on käännetty unkariksi, komiksi, viroksi, vepsäksi, vatjaksi, varsinaiskarjalan kielen vienanmurteelle, englanniksi, ruotsiksi ja venäjäksi. Petroskoilainen Anna tulla -yhtye, inkeriläinen laulaja Arvi Kemppi, suomalainen säveltäjä Tiina Myllärinen ynnä muut taiteilijat tekivät Pahomovin runoista lauluja. Hänen äänensä kuuluu myös ensimmäisessä lyydinkielisessä animaatioelokuvassa, jonka Karjalan Kielen Seura tuotti vuonna 2016.


title: Miikul Pahomov

text: Itämerensuomalaisten kielten ja kulttuurien asiantuntijana Pahomov on osallistunut myös muiden suomensukuisten kansojen kulttuuritoimintaan. Hän on käyttänyt runoissaan muun muassa udmurttien ja samojedien kansanrunoutta. Vuonna 1998 hänen ja näyttelijä Viola Pekkasen aloitteesta perustettiin inkeriläinen kansanperinneryhmä Tuulistullaa. Vuodesta 1996 Pahomov ja Pekkanen ovat esittäneet Karjalan suomensukuisten kansojen kirjallisuuteen tutustuttavaa runonlausuntaohjelmaa "Karjalan runolliset murresävyt" (ks. näyte esityksestä 2015).


title: Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos)

text: Joutsenet (myös "Joutsenlento") on suomalaisen kuvanveistäjä Jussi Mäntysen suunnittelema pronssinen suihkukaivoveistos Turun Puolalanmäellä. Se kuvaa kolmea lentoon nousevaa joutsenta ja se on paljastettu vuonna 1959. "Joutsenista" on tehty myös toinen valos, joka on paljastettu vuonna 1961 Lahden Fellmaninpuistossa. Lahden veistos tunnetaan nimellä Ylös kirkkauteen.


title: Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos)

text: Pitkään eläintentäyttäjänä ollut Jussi Mäntynen ei pyrkinyt veistoksissaan toistamaan orjallisesti eläinten fyysistä ulkonäköä vaan luomaan vaikutelman niiden luontaisesta käyttäytymisestä, liikkeestä ja luonteesta. "Joutsenet"-veistosta on kuvattu paljon Mäntysen aikaisemmin tekemiä suuria nisäkäsveistoksia kepeämmäksi.


title: Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos)

text: Kolmea lentoon lähtevää joutsenta kuvaava veistos on pronssia ja korkeudeltaan 310 senttimetriä. Veistoksen punagraniittinen jalusta on 140 senttimetriä korkea ja sen juurella on suihkukaivo. Patsaan lahjoitti Turun kaupungille Keskinäinen vakuutusyhtiö Sampo.


title: Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos)

text: Lahden kaupunki hankki uusintavaloksen veistoksesta ja sijoitti sen Fellmaninpuistoon, jossa se paljastettiin vuonna 1961. "Ylös kirkkauteen" -nimisenä tunnettu patsas on sijoitettu puistossa olevan lammen vierelle.


title: Artturi Kaarnakoski

text: Johan Artturi Kaarnakoski (30. lokakuuta 1879 Kisko – 25. joulukuuta 1957 Espoo) oli suomalainen taidemaalari.


title: Artturi Kaarnakoski

text: Kaarnakoski opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908–1911 ja sen jälkeen Pariisissa Académie Colarossissa ja École des Beaux-Artsissa. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1916 ja 1952 välillä sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla hänen töitään oli näytteillä Moskovassa 1934, Riiassa, Berliinissä, Düsseldorfissa ja Hampurissa 1935, Oslossa 1936, Milanossa ja Roomassa 1937, Göteborgissa 1939 ja Roomassa 1955.


title: Päivi Niemi-Laine

text: Päivi Niemi-Laine (s. 2. huhtikuuta 1968 Riihimäki) on suomalainen ammattiyhdistystoimija. Niemi-Laine tuli JHL:n palvelukseen vuonna 2009 yhteiskuntapolitiikan päälliköksi, ja hän on ollut JHL:n puheenjohtaja kesäkuusta 2016 lähtien. Hänen edeltäjänsä Jarkko Eloranta siirtyi SAK:n puheenjohtajaksi kesäkuussa 2016. Kesäkuussa 2017 Niemi-Laine valittiin puheenjohtajaksi seuraavalle viisivuotiskaudelle.


title: Päivi Niemi-Laine

text: Niemi-Laine on työskennellyt meijerityöntekijänä, avustavana toimittajana, opettajan sijaisena, siivoojana, myyjänä, päiväkotiharjoittelijana, sanomalehden jakajana, koulunkäynnin avustajana, vanhainkodin osastoapulaisena, makkaratyöntekijänä ja kotiapulaisena. Hän toimi kansanedustaja Klaus Hellbergin avustajana 1999, kansanedustaja-ministeri Johannes Koskisen avustajana 1998–2001 sekä presidentti Tarja Halosen vaalikampanjassa 1999–2000.


title: Päivi Niemi-Laine

text: Vuosina 2001–2005 hän toimi Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jytyn Helsingin alueen alueasiamiehenä/toiminnanjohtajana, TurvaPardian asiamiehenä 2005–2006. Palkansaajajärjestö Pardiassa yhteiskuntasuhteiden koordinaattorina 2006–2008 ja vastaavana yhteiskuntasuhteiden asiantuntijana 2008–2009.


title: Päivi Niemi-Laine

text: Ennen puheenjohtajuuttaan Niemi-Laine toimi JHL:n toimialajohtajana ja puheenjohtajan varahenkilönä vuodesta 2012 alkaen.


title: Päivi Niemi-Laine

text: Koulutukseltaan Niemi-Laine on filosofian maisteri. Niemi-Laine on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Niemi-Laine harrastaa juoksemista, kävelyä, kuntosalia ja veneilyä.


title: Armas Brummer

text: Armas Alexander Brummer (15. elokuuta 1882 Joutsa – 27. tammikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.


title: Armas Brummer

text: Brummerin vanhemmat olivat Joutsan kirkkoherra, rovasti Fredrik Alexander Brummer (1848–1904) ja Vilhelmina Heikintytär Jaatinen (1852-1915). Hänen sisaruksiaan olivat päätoimittaja, opettaja Onni Johannes Brummer, pastori Toivo Alexander Brummer (s. 1873) ja filosofian lisensiaatti Sisko Elna Vilhelmiina Vilkama o.s. Brummer (s. 1893).


title: Armas Brummer

text: Brummer opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1902–1904. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1907 ja 1908. Ulkomailla hänen töitään oli näytteillä Amsterdamissa ja Antwerpenissa 1931. Brummer muutti Hollantiin ja asui Haagissa 1910–1943.


title: Campi Bisenzio

text: Campi Bisenzio on kunta Italiassa Toscanan alueella olevassa Firenzen metropolikaupungissa. Se sijaitsee Firenzen tasangolla noin 15 kilometriä Firenzestä luoteeseen. Kaupunkia halkoo Bisenziojoki, joka on Arnojoen sivujoki. Ympäröivät joet ovat tulvineet usein ja seutua värittävät useat puistot ja kosteikot, jotka ovat suosittuja ulkoilupaikkoja. Kaupungissa on jäljellä keskiaikaisia rakennuksia, joista tunnetuin on kaupungin symboli Rocca Strozzi. Alue on ollut perinteistä maatalousaluetta. Viime vuosikymmeninä kaupunki on teollistunut ja sen asukasmäärä on ollut kasvussa.


title: Foodora

text: Foodora on ruoankuljetuspalvelu, jonka pääkonttori sijaitsee Berliinissä. Palvelussa on yhteensä yli 6 500 ravintolaa 10 maassa ympäri maailmaa.


title: Foodora

text: Käyttämällä Foodoran mobiilisovellusta, nettisivuja tai yrityspalvelua asiakkaat voivat tarkastella paikallisia ravintoloita, tehdä tilauksen sekä seurata tilauksen kulkua.


title: Foodora

text: Foodora aloitti toimintansa Volo GmbH:nä Münchenissä Saksassa vuonna 2014. Nimi muutettiin Foodoraksi, ja pääkonttori siirrettiin Berliiniin Rocket Internetin ostettua yrityksen huhtikuussa 2015. Lisäksi kesäkuussa 2015 Foodora osti kuljetuspalvelun Hurrierin (Kanada), Suppertimen (Australia) ja Heimschmecker (Itävalta), jotka nyt toimivat Foodoran alla.


title: Foodora

text: Syyskuussa 2015 Delivery Hero osti Foodoran Rocket Internetiltä, jolloin Foodora ja Delivery Heron ruuankuljetusbrändi Urban Taste fuusioituivat.


title: Foodora

text: Käyttämällä Foodoran nettisivuja tai mobiilisivuja asiakkaat voivat valita ravintolan alueeltaan, tehdä tilauksen ja maksaa sen. Tämän jälkeen ravintola valmistaa tilauksen, jonka Foodoran lähetti noutaa ja kuljettaa asiakkaalle noin 30 minuutissa. Foodora tarjoaa ruoankuljetuspalvelua niin kuluttajille kuin yritysasiakkaillekin.


title: Foodora

text:
Foodora toimii Australiassa, Kanadassa, Saksassa, Suomessa, Norjassa, Ruotsissa, Italiassa, Hollannissa ja Itävallassa.
Foodora aloitti toimintansa Helsingissä kesäkuussa 2015. Helmikuussa 2016 Foodora laajeni Turkuun ja Tampereelle, ja toukokuussa 2016 se aloitti toimintansa myös Espoossa.


title: Uno Wahlroos

text: Uno Wilhelm Wahlroos (9. helmikuuta 1865 Sipoo – 28. helmikuuta 1924) oli suomalainen taidemaalari ja kivipiirtäjä.


title: Uno Wahlroos

text: Wahlroosin vanhemmat olivat merimies Fredrik Ferdinand Wahlroos (s. 1839) ja piika Augustina Lindqvist (s. 1837).


title: Uno Wahlroos

text: Wahlroos opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1886–1888 ja Taideteollisessa keskuskoulussa 1889–1890. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1894, 1895, 1896, 1897 ja 1900. Wahlroos kuvasi tauluissaan usein Porvoon maisemia ja Sipoon saaristoa. Hän työskenteli kivipiirtäjänä ja oli Lilius & Hertzbergin ja myöhemmin Tilgmannin kirjapainojen palveluksessa ylilitografina.


title: Terveystaloustiede

text: Terveystaloustiede analysoi ja arvioi koko terveydenhuoltojärjestelmän toimintaa ja toimivuutta taloustieteen näkökulmasta.


title: Väinö Nuuttila

text: Väinö Viljam Nuuttila (24. joulukuuta 1899 Elimäki – 13. kesäkuuta 1980) oli suomalainen taidemaalari.


title: Väinö Nuuttila

text: Nuuttila opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1919–1922. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1922 ja 1960 välillä. Hänen töitään oli esillä myös Suomen Taideyhdistyksen näyttelyssä 1944, Finlandia-näyttelyssä 1945 ja Suomen Taideakatemian näyttelyissä 1933, 1937 ja 1940. Nuuttila sai valtion taiteilijaeläkkeen 1973.


title: Ääneneristys

text: Ääneneristyksellä tarkoitetaan yleisesti eri tilojen välistä äänen kulkeutumisen estämistä. Ääneneristäminen on tärkeää yleisesti esimerkiksi autoissa, asunnoissa sekä toimistoissa. Kaikille on omat vaatimuksensa ääneneristyksestä. Rakennusten kohdalla viitataan yleisimmin Suomen rakentamismääräyskokoelman määräyksiin ja ohjeisiin. Ääneneristys ja meluntorjunta rakennuksessa, C1 määrittelee nykyisin voimassaolevan määräys- ja ohjekokoelman, joita tulee noudattaa uudisrakentamisen yhteydessä. C1 määrittelee minimivaatimukset, jotka kaikkien uudisrakennusten tulee täyttää.


title: Ääneneristys

text: Huoneistojen osalla ääneneristämiseen liittyy yleisesti olemassa olevan ääneneristyksen parantamispyrkimykset. Yksi yleisimmistä valituksenaiheista huoneistoasumisessa on naapureista peräisin olevat äänet. Huoneiston osalta on mahdollista, että äänet kulkeutuvat seinä- yläkerran- tai alakerran naapureista. Yleistä on myös rappukäytävästä kantautuva melu, jota vastaan huoneiston nykyistä ääneneristystasoa halutaan parantaa.


title: Ääneneristys

text: Seinän lisä-ääneneristäminen on yksi toteuttamiskelpoisimmista tavoista parantaa seinänaapurista kantautuvien äänien kulkeutumista omaan huoneistoon. Rakennusteknisesti olemassa olevan seinän eteen rakennetaan uusi lisäseinä. Johtuen rakenteellisesta sivutiesiirtymästä pelkän seinärakenteen lisääneneristyksellä päästään vain pienehköön vaikutukseen huoneiston äänieristävyydessä. Äänen kulkiessa tilasta toiseen aina helpointa mahdollista reittiä löytyy rakenteiden väliltä aina heikoin lenkki, josta äänet kulkeutuvat.


title: Ääneneristys

text: Lattian lisä-äänieristäminen huoneistoissa on yleensä hankalaa. Hankalaa lattian lisäeristämisestä tekee lattian koron muuttuminen. Tämä johtaa usein vaikeasti ratkaistaviin rakenteellisiin haasteisiin. Lattiarakenteessa olevien mahdollisten halkeamien ja reikien paikkaaminen sen sijaan voi parantaa ääneneristävyyttä tilojen välillä huomattavastikin.


title: Ääneneristys

text: Katon lisä-ääneneristämisessä turvaudutaan yleisesti samantyyppisiin rakenneratkaisuihin kuin seinän lisä-ääneneristämisen tapauksessa. Tällöin rakennetaan uusi välikatto irti vanhasta kattorakenteesta. Kattorakenteiden väliin on jätettävä pieni, mutta riittävä ilmaväli jolla varmistetaan paras lopputulos. Mikäli kattorakenteet, uusi- ja vanhakattorakenne ovat kontaktissa toisiinsa menetetään suurin osa lisä-ääneneristyksen hyödyistä. Tällöin rakenne toimii yhtenä rakenteena, eikä haluttua ääneneristävyyden parannusta saavuteta. Lopputuloksena tavoitellaan kaksikertaista rakennetta, jossa rakenteiden ääneneristävyys perustuu niin sanottuun kaksinkertaiseen rakenteeseen. Huomioitavaa kaksinkertaisen rakenteen kohdalla on myös koinsidenssin rajataajuuden muuttuminen. Käytännössä tämä huomataan


title: Ääneneristys

text: Rakennetekninen vaihtoehto katon lisä-ääneneristämiseen on erityisesti Keski-Euroopassa suositut kiskoihin perustuvat rakennejärjestelmät. Kiskojärjestelmällä luodaan kuvitteellinen jousi, joka edelleen vaimentaa esimerkiksi askeläänien kuulumista yläpuolisesta tilasta. Lopputuloksessa ratkaisujen välillä ei ole havaittavaa eroa ääneneristävyyden parantumisessa. Rakenneteknisesti molemmat toteuttavat saman kaksikertaisen rakenteen periaatteen.


title: Ääneneristys

text: Lähteet kappaleeseen merkitään, mistä artikkelissa olevat tiedot ovat peräisin. Voit kertoa käyttämäsi lähteet tässä joko vapaamuotoisesti


title: Vuorimiehenkatu

text: Vuorimiehenkatu () on noin 790 metriä pitkä itä-länsisuuntainen katu Helsingin Ullanlinnassa. Se alkaa itäpäässään Laivasillankadulta Olympiaterminaalin läheltä ja päättyy länsipäässään Laivurinkadulle. Vuorimiehenkadun ajorata on yksisuuntainen idästä länteen päin lukuun ottamatta Laivurinkadun ja Korkeavuorenkadun välistä osuutta.


title: Vuorimiehenkatu

text:
Venäläinen vallankumousjohtaja Vladimir Lenin asui osoitteessa Vuorimiehenkatu 35 keväällä 1906. Kyseisessä talossa sijaitsi Leninin muistolaatta, joka tosin varastettiin lokakuussa 2015.
Vuorimiehenkatu 1:ssä sijaitsi kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin kanslia 1900-luvun alkupuolella.


title: Michael Curtizin filmografia

text: Luettelo Michael Curtizin ohjaamista 166 elokuvasta.


title: Boxin suot

text: Boxin suot on kolmesta suosta koostuva suo-alue Sipoon ja Porvoon rajalla. Suot ovat nuoria keidassoita. Se on osa Natura 2000-hanketta. Sen kokonaispinta-ala on 156 hehtaaria.


title: Boxin suot

text: Vaxesmossen eli Sundmansmossen on soista eteläisin. Vaikka reuna-alueet ovat ojitettuja, on suo muuten hyvin luonnontilainen. Sen keskellä on kivennäismääsaareke Kyrkudden. Stormossen sijaitsee Vaxesmossenista pohjoiseen. Siitä on suojeltu vain eteläosa, sillä pohjoisosa on ojitettu. Fågelsmossen sijaitsee lähimpänä Kilpilahtea. Fågelsmossenissa esiintyy allikkoja.


title: Boxin suot

text: Boxin soilla esiintyy paljon uhanalaisia perhoslajeja. Merkittäviä lajeja ovat kirjoverkkoperhonen, muurainhopeatäplä, naavamittari, rämelehtimittari, suotarhayökkönen. Linnusto on tavainomainen. Alueella esiintyy myös vaiveroa.


title: Olavi Noronen

text: Olavi Noronen (s. 1940) on suomalainen arkkitehti. Keski-Suomen museon modernin rakennusperinnön inventointihankkeessa Norosta luonnehditaan maakunnallisesti merkittäväksi arkkitehdiksi. Olavi Norosen vanhemmat Ester ja Lauri Noronen olivat pääomistajia Helno Oy -huonekalutehtaassa Jyväskylässä. Tuotannon mallisuunnittelun hoiti sisustusarkkitehti Ester Noronen. Olavi Norosen poika teollinen muotoilija Asmo Noronen perusti myöhemmin samalla nimellä Helsinkiin yrityksen, joka suunnittelee ja valmistaa keittiökalusteita.


title: Olavi Noronen

text: Noronen valmistui arkkitehdiksi Oulun yliopistosta vuonna 1966. Diplomityönään Noronen teki suunnitelman Jyväskylän kirkoksi professori Olli Pöyryn ohjauksessa. Ennen oman toimiston perustamista hän työskenteli vuosina 1963 ja 1964 Alvar Aallon toimistossa Helsingissä, vuosina 1965–1968 Arkkitehtitoimisto Seppo Valjuksessa Oulussa, sekä vuosina 1969–1972 Kouvolassa osakkaana arkkitehtitoimistoissa "Kari Karjalainen ja Olavi Noronen" sekä "Arkkitehtisuunnittelu Lahti & Karjalainen & Noronen". "Arkkitehtitoimisto Olavi Noronen Ky" perustettiin vuonna 1973 Jyväskylässä. Osakeyhtiöksi muuttunut toimisto oli viimeisen kerran kaupparekisterissä 2006.


title: Olavi Noronen

text: Noronen on lisäksi toiminut Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan arkkitehtiosaston assistenttina vuosina 1967–1978.


title: Olavi Noronen

text: Norosen rakennuksia on kuvailtu mm. postmoderniin Oulun kouluun kuuluvaksi. Noronen toimikin Oulun yliopiston teknillisen tiedekunnan arkkitehtiosaston assistenttina osin samanaikaisesti yhden Oulun koulun perustajista, Reima Pietilän, toimiessa arkkitehtiosaston professorina 1973–79.


title: Olavi Noronen

text: 1986 Schaumanin teollisuusyhtiö tilasi Noroselta suunnitelman Jyväskylän Lutakon tehtaan alueen uusiokäytöstä lopettamisen jälkeen. Rauhaniemi-suunnitelmaksi nimetty visio tunnetaan yleisesti nimellä Manhattan-suunnitelma.


title: Emäsalon suot

text: Emäsalon suot on neljästä suosta koostuva suoalue. Ne sijaitsevat Emäsalon saarella Porvoossa. Suot ovat geologisesti nuoria keidassoita. Emäsalon suot kuuluvat Natura 2000-hankkeeseen. Tärkeitä lajeja ovat nevaimarre ja suomyrtti.


title: Emäsalon suot

text: Lähimpänä etelärannikkoa sijaitsee Piparviksmossen, joka on soistuva merenlahti. Suotyypit ovat neva ja räme. Piparviksmossenissa esiintyy järviruokoa, valkopiirtoheinää ja pitkälehtikihokkia. Bjurmossaträsketin suo sijaitsee Piparviksmossenista luoteeseen. Se on pallesuo, jonka reunoilla on rämettä. Se on muodostunut lammen ympärille. Lammesta laskee puro. merenlahteen. Bjurmossaträsketistä itään sijaitsee Stubbmossen, joka sijaitsee kahden lammen välissä. Lammista Kvarnträsket kuuluu Natura-alueeseen. Stubbmossen on alueen soista pisimmälle kehittynyt keidassuo. Emäsalon pohjoisosassa sijaitsee Stornäsin tervaleppäluhta, joka on vedenviipymäallas. Sen reunoilla on tihkupintaa. Tervaleppäluhtana Stornäs on Suomessa harvinainen suotyyppi.


title: Tungträsketin vanha metsä

text: Tungträsketin vanha metsä on 20 hehtaarin kokoinen metsäalue. Se sijaitsee Porvoon keskustan itäpuolella rajoittuen Veckjärveen. Se on osa Natura 2000 -hanketta. Se on tyypiltään lehtomainen kangas.


title: Tungträsketin vanha metsä

text: Tungträsketin vanhan metsän hallitseva puulaji on kuusi, mutta seassa on koivuja ja mäntyjä. Rannassa kasvaa hieman tervaleppää ja hieskoivua. Alueella on joitakin haaparyhmiä. Sen pohja on osittain soistunut. Tungträsketissa elää melko harvinainen pikkusieppo sekä kanahaukka.


title: Lukas Kilström

text: Lukas Kilström (mediassa toisinaan myös Lukas Kihlström; s. 18. huhtikuuta 1990 Södertälje, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Brynäs IF:ssä. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Kilström on pelityyliltään kahden suunnan puolustaja.


title: Lukas Kilström

text: Kilström on Södertälje SK:n kasvatti. Hän debytoi seuran Elitserien-joukkueessa kaudella 2008–2009, jolloin Kilström pelasi yhden runkosarjaottelun. Toukokuussa 2009 hän teki Södertäljen kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen. Varsinaisella Elitserienin tulokaskaudellaan 2009–2010 Kilström teki 38 runkosarja- ja yhdessä Kvalserien-ottelussa tehot 1+3=4. Kaudella 2010–2011 hän teki runkosarjassa 13 tehopistettä ja voitti Södertäljen sisäisen tehotilaston lukemalla +9, mutta joukkueen kausi päättyi kuitenkin putoamiseen HockeyAllsvenskaniin.


title: Lukas Kilström

text: Helmikuussa 2011 Kilström teki Södertäljen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen, mutta hän ei kuitenkaan jatkanut joukkueessa Allsvenskaniin putoamisen jälkeen, vaan siirtyi kaudeksi 2011–2012 jatkamaan Elitserien-uraansa kaksivuotisella sopimuksella Luleå HF:n riveihin. Toisella Luulaja-kaudellaan 2012–2013 Kilström teki Ruotsin pääsarjatason yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 5+11=16. Hän voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Kilström voitti kauden aikana myös European Trophyn mestaruuden.


title: Lukas Kilström

text: Kaudeksi 2013–2014 Kilström siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Brynäs IF:ään. Maaliskuussa 2015 hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2015–2016 Kilström nousi Brynäsin varakapteeniksi. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Anton Rödinin kanssa lukemalla +7.


title: Lukas Kilström

text: Kilström pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010, jolloin hän voitti pronssia. Kilström jakoi koko turnauksen tehotilaston voiton joukkuetoverinsa Oliver Ekman-Larssonin kanssa lukemalla +10. Yhteensä hän on pelannut kahdeksan nuorten maaottelua.


title: Lukas Kilström

text: Ruotsin A-maajoukkueessa Kilström on pelannut kaksi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 9. huhtikuuta 2014 Rapperswil-Jonassa Sveitsiä vastaan. Kilström sai Ruotsin 1-4-voittoon päättyneessä ottelussa syöttöpisteen Niclas Andersénin tekemään voittomaaliin.


title: Lukas Kilström

text: Kilströmin pikkuveli Axel on pelannut myös jääkiekkoa. Veljesten isä Mats Kilström on maailmanmestari vuodelta 1987 ja olympiapronssimitalisti Calgarysta vuodelta 1988.


title: Veckjärvi

text: Veckjärvi on järvi Porvoon kunnassa. Se sijaitsee Porvoon keskustan itäpuolella ja Sannaisen länsipuolella. Se on osa Vadbäckenin valuma-aluetta ja Ilolanjoen vesistöä. Sen koko on noin 186 hehtaaria. Suurin syvyys on noin kahdeksan metriä, keskisyvyyden ollessa 1,82 metriä. Veckjärveen on istutettu kuhaa, siikaa, vaellussilakkaa ja kirjolohta. Veckjärven länsirannalla on Hasselholman uimaranta.


title: Abeille Liberté

text: Abeille Liberté on ranskalainen 80-metrinen valtamerihinaaja ja monitoimialus, jonka tehtäviin kuuluu meripelastus, hinaus, palontorjunta ja erilaiset saattotehtävät. Aluksen omistaa Bourbon-yhtymä. Ranskan laivasto on tilannut aluksen pitkäaikaisesti käyttöönsä. Alusta operoi Abeilles International (Les Abeilles), joka on osa Bourbon-yhtymää. "Abeille Liberté" valmistui lokakuussa 2005 ja sen kotisatama on Cherbourg Ranskan Normandiassa Cotentinin niemimaalla. Se hoitaa tehtäviä Englannin kanaalissa, Normandian rannikolla ja muualla Ranskan merialueilla. Sen "reviiri" on 870 kilometriä Ranskan rannikkoa, Mont Saint-Micheliltä Belgian rajalle, alue jolla liikkuu 20 % maailman meriliikenteestä.


title: Abeille Liberté

text: Hinaajan valmistaja on norjalainen Kleven Maritime Group. Sen suunnitteli ja varusteli Rolls-Royce Marine. Laivan rungon valmisti Maritim Ltd. Puolan Gdanskissa, kun taas itse alus on rakennettu Myklebust Verftin telakalla Norjassa. Aluksen runko, etenkin keulan ja perän muotoilu, on suunniteltu erityisesti "Abeille Libertéä" ja sen identtistä sisaralusta varten. Esimerkiksi parraslaidat ovat korkeat ja yläreunoistaan voimakkaasti pyöristetyt. Aluksella on tilaa kaikkiaan 25 ihmiselle neljällä kannella. Pääkannella on miehistön ja päällystön messit sekä sairaanhoitotila, jossa on neljä vuodepaikkaa. Suunnittelussa otettiin ensimmäistä kertaa huomioon alusten edeltäjillä "Abeille Flandrella" ja "Abeille Languedocilla" toimineen miehistön näkemykset. "Abeille Liberté" ja "Abeille Bourbon" ovat saaneet huomiota ulkonäöllään, josta tulee enemmän mieleen luksusjahti kuin väkivahva hinaaja.


title: Abeille Liberté

text: "Abeille Liberté" on nimetty Normandian maihinnousussa vuonna 1944 Ranskaa vapauttamaan saapuneiden alusten (Liberty Ships) kunniaksi.


title: Abeille Liberté

text:
Aluksen tyyppi on UT 515 – "multipurpose salvage tug, coastguard and standby vessel" eli se on moinitoimialus, joka kykenee meripelastukseen ja vaativaan hinaukseen merellä. Se voi myös pelkästään avustaa pulaan joutunutta alusta ja toimia saattotehtävissä. Sillä on palon- ja tulvantorjuntakalustoa ja se voi auttaa muun muassa öljyvahinkojen tapahtuessa. "Abeille Liberté" ja sen sisaralus "Abeille Bourbon" ovat RIAS-aluksia (Response, Assistance, and Salvage Tugs). "Abeille Liberté" kykenee avustamaan kaikenlaisia hätään joutuneita aluksia, mukaan luettuna isommat tankkerit ja konttialukset. Les Abeilles investoi "Abeille Libertéen" ja "Abeille Bourboniin" yhteensä 51 miljoonaa euroa.
"Abeille Liberté" korvasi Cherbourgin laivastotukikohdassa Arsenal de Cherbourg edeltäjänsä, lähes 64-metrisen "Abeille Languedocin", joka sekin on Abeilles Internationalin alus. "Abeille Languedoc" siirtyi ensin La Rochelleen, mutta se sijoitettiin loppuvuonna 2011 uudelleen Boulogne-sur-Meriin, lähelle Doverinsalmea. Ennen kuin "Abeille Liberté" valmistui lokakuussa 2005, valmistui sen identtinen sisaralus "Abeille Bourbon" saman vuoden huhtikuussa. Bourbonin kotisatama on Brest, jossa se korvasi "Abeille Languedocin" sisaraluksen "Abeille Flandren".


title: Abeille Liberté

text: Yhtenä osana aluksen orientoitumista uuteen toimintaympäristöönsä "Abeille Liberté" pistäytyi alkuvuonna 2006 muutaman päivän ajan Britanniassa, jossa se osallistui Britannian merivartioston (Maritime and Coastguard Agency, MCA) järjestämiin "Bluewater"-pelastusharjoituksiin.


title: I Bet You Look Good on the Dancefloor

text: I Bet You Look Good on the Dancefloor on englantilaisen indie rock-yhtyeen Arctic Monkeysin debyyttisingle ja läpimurtokappale. Kappale julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Whatever People Say I Am, That's What I'm Not" ja nousi Britannian singlelistan kärkeen lokakuussa 2005. ”I Bet You Look Good on the Dancefloor” on säilynyt yhtenä yhtyeen tunnetuimmista kappaleista.


title: I Bet You Look Good on the Dancefloor

text: Arctic Monkeys esitti kappaleen Lontoon kesäolympialaisten avajaisissa 2012. Brittiläinen musiikkilehti NME listasi kappaleen sijalle 7 listassa 500 kautta aikojen parhaista kappaleista.


title: I Bet You Look Good on the Dancefloor

text: Musiikkivideo on taltiointi yhtyeen live-esiintymisestä pienen yleisön edessä. Videon kuvaukseen käytettiin kolmea Ikegami kuvaputki-TV -kameraa 1980-luvulta. Yhdysvaltalaisyhtye The Strokes oli aiemmin tehnyt samanlaisen videon kappaleelle ”Last Nite”.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Mannerheimin muistolaatta on Pietarissa 16. kesäkuuta 2016 paljastettu Carl Gustaf Emil Mannerheimille omistettu muistolaatta. Se herätti vastustusta Pietarissa, ja sitä yritettiin tuhota ampumalla ja hakkaamalla, ja se tuhrittiin kolme kertaa punavärillä. Muistolaatta poistettiin paikaltaan 14.–15.10.2016 välisenä yönä ja siirrettiin Pietarin ulkopuolelle Puškinoon Ensimmäisen maailmansodan museoon.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Pronssiin valetussa korkeassa pintareliefissä Mannerheim on kuvattu Venäjän keisarillisen armeijan juhlaunivormussa. Taustalla on Venäjän lippu ja oikeassa alareunassa venäjäksi teksti "”Venäjän armeijan kenraaliluutnantti Gustav Karlovitš Mannerheim palveli vuodesta 1887 vuoteen 1918.”


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Muistolaatta sijaitsi osoitteessa Zaharevskaja 22 rakennuksessa, jossa toimii nykyisin sotilasinsinööri-instituutti. Mannerheim palveli aikoinaan läheisissä rakennuksissa toimiessaan Venäjän kaartinjoukkojen Chevalierkaartin upseerina. Hän myös asui jonkin aikaa lähes vastapäätä muistolaattaa. Reliefissä ei ole kuitenkaan mainintaa Mannerheimin toiminnasta itsenäisen Suomen marsalkkana ja presidenttinä.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Muistolaatta oli tarkoitus paljastaa jo kesäkuussa 2015, mutta tilaisuus peruttiin.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Medialle ei annettu ennakkotietoa paljastusajankohdasta. Tilaisuuden järjestävä taho ei selvinnyt, mutta "Kauppalehden" Martti Kiuru arveli, että se oli Venäjän historiallinen seura. Paikalle ei kutsuttu myöskään Suomen valtion virallista edustajaa, vaikka Mannerheim on Suomen entinen presidentti. Paikalla oli kuitenkin kunniakomppania ja sotilassoittokunta, ja lisäksi tilaisuuteen oli ilmeisesti komennettu läheisen kauppakorkeakoulun opiskelijoita, jotka laskivat paikalle kukkia.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Paljastustilaisuudesta kertoi pietarilainen "Fontanka.ru"-sivusto. Seremoniassa olivat läsnä Venäjän kulttuuriministeri Vladimir Medinski ja presidentinhallinnon päällikkö Sergei Ivanov.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Paljastustilaisuudessa puhuttiin Mannerheimin elämästä Pietarissa ennen vuotta 1917 sekä tarpeesta kunnioittaa kaikkia osapuolia, jotka osallistuivat Venäjän vallankumoukseen. Tilaisuudessa kuultiin juhlapuheiden lisäksi ”häpeällistä”-vastalauseita. Niihin kulttuuriministeri vastasi, että ei pidä olla paavillisempi kuin paavi itse. Medinskin mielestä itse Stalin oli ottanut Mannerheimin suojelukseensa.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Torstaina tapahtunutta paljastustilaisuutta seuraavana sunnuntai-aamuna muistolaatta oli töhritty punaisella maalilla. Sen jälkeen se peitettiin oranssilla suojamuovilla ja sotilasinsinööri-instituutin kadetit kutsuttiin puhdistamaan talon seiniä. "Fontankan" mukaan jo paljastuspäivänä tuntemattomat hyökkääjät heittivät muistolaatan päälle vihreää nestettä. Neste oli tuolloin mitä ilmeisimmin briljanttivihreää, jota käytetään Venäjällä yleisesti ihon ja haavojen desinfiointiin.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Töhriminen jatkui kesän aikana. Muistolaatta on töhritty punaisella maalilla yhä uudestaan sen puhdistamisen jälkeen. Mannerheimin muistolaatta Pietarissa oli kesän ajan yksi Venäjän ykkösuutisista.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Lokakuussa 2016 muistolaattaan ilmestyi luodinrei'iltä vaikuttavia reikiä.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Mannerheimin muistolaatta herätti keskustelua Pietarissa ja Venäjällä. Arvostelijat syyttivät Mannerheimia Adolf Hitlerin apuriksi ja fasistiksi, joka mahdollisti omalta osaltaan Leningradin piirityksen ja on siten vastuussa lukemattomien kaupunkilaisten kuolemasta. Suuri yleisö Venäjällä tuntee Mannerheimin henkilöhistorian huonosti, ja vallitseva historiankirjoitus on pitänyt hänestä yllä negatiivista kuvaa.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Muistolaattaa vastustivat Venäjän kansallismielisten ääriryhmät. Myös veteraanijärjestöt ja Leningradin piirityksessä kuolleiden ihmisten omaiset vastustivat sitä. Leninin kommunistisen nuorisojärjestön Pietarin osaston sihteeri sanoi, että laatta paljastettiin heiltä salaa. Vastustajien mielestä Mannerheim oli Leningradin piirityksen aikana Suomen armeijaa johtanut lahtari. Suomen joukot varmistivat piiritystä kaupungin pohjoisosassa natsi-Saksan joukkojen piirittäessä kaupunkia muilla tahoilla.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Muistolaatan vastustajat ilmoittivat jatkavansa protesteja niin kauan, että laatta poistetaan. He uhkasivat, että ellei laattaa viedä pois maanantai-iltaan 8. elokuuta 2016 mennessä, mielenilmaukset jatkuvat vielä voimakkaampina. Muistolaatta on sittemmin siirretty suojaan museoon sisätiloihin. Venäjällä on jo aiemmin ilmaistu Mannerheimista erilaisia näkemyksiä. Eremitaasin johtaja, professori Mihail Piotrovski kirjoittaa vuoden 2005 Mannerheim-näyttelyyn liittyvän luettelon esipuheessa: "Venäjällä on totuttu ajattelemaan, että monet Mannerheimin hienovaraisista ja omintakaisista poliittisista päätöksistä johtuivat hänen halustaan olla vahingoittamatta kaupunkia, jossa hän vietti nuoruutensa - -."


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Uutiset Mannerheimin muistolaatan töhrimisestä herättivät Suomessakin keskustelua siitä, mikä oli Suomen rooli Leningradin piirityksessä. Yleisradion julkaiseman artikkelin mukaan aihetta on tutkittu paljon Suomessa, mutta monella on edelleen käsitys, ettei Suomi ottanut aktiivisesti osaa Leningradin piiritykseen. Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti Pekka Visurin mukaan kyse on kansallisesta myytistä, jota jotkut tahot yhä elättävät. Visurin mukaan Suomi oli alusta asti merkittävä osa saartoa. Mannerheim ei halunnut hyökätä Leningradiin, koska hyökkäys olisi edellyttänyt kaikkien reservien siirtämistä Kannakselle, joka olisi antanut puna-armeijalle tilaisuuden hyökätä Suomeen pohjoisen kautta.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Kaupungin hallinto ryhtyi selvittämään muistolaatan laillisuutta, kun kommunistien edustaja Vladimir Dmitriev pyysi tarkistamaan laatan laillisuuden. Fontanka-sivuston mukaan hallintoviranomaiset eivät löytäneet paljastukseen oikeutettuja lupa-asiakirjoja. Muistolaattaa ei ole myöskään kirjattu kaupungin omaisuudeksi tai kaupungin huoltovastuulle.


title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Muistolaatan laillisuuskysymyksen arveltiin liittyvän paljastustilaisuuteen osallistuneen Sergei Ivanovin kohtaloon. Vladimir Putin erotti hänet elokuussa 2016, minkä jälkeen Venäjällä pohdittiin, oliko Mannerheimin laatasta noussut kohu yksi syy Ivanovin potkuihin. Syitä potkuihin ei ole saatu selville, koska Venäjän hallinto ei ole läpinäkyvää.


title: Lasten taidetalo Toteemi

text:
Lasten taidetalo Toteemi on Vantaan Myyrmäessä Myyrmanninraitin varrella sijaitseva lasten kulttuurikeskus.
Rakennuksen edustalla on kuvataidekeskuksen opiskelijoiden toteuttama kolmen toteemin muodostama Toteemit-teos vuodelta 2007. Toukokuussa 2015 Hämeenkylän koulun oppilaat maalasivat toteemit kuvanveistäjä Juha Mennan ohjaamana.


title: Hacı Giray

text: Hacı Giray, myös Hacı I Giray (k. 1466) oli Krimin kaanikunnan perustaja ja ensimmäinen kaani. Giray-dynastian jäsenenä hän polveutui Tšingis-kaanista.


title: Hacı Giray

text: Hacı oli Krimin tataarien kaani jo ennen Kultaisen ordan hajoamista useiksi kaanikunniksi ja kävi tätä vastaan itsenäistymistaistelua. Historioitsijat ovat yhtä mieltä siitä, että hän oli Krimin kaanikunnan perustaja ja ensimmäinen kaani, mutta joistakin seikoista, kuten hänen nimensä taustasta, syntymäpaikasta, valtakautensa alkamisvuodesta ja siihen liittyvistä tapahtumista on erimielisyyttä.


title: Hacı Giray

text: Stryikovskin puolalaiskronikan mukaan Hacı yritti itsenäistää Krimin alueen 1428, mutta epäonnistuttuaan hän joutui pakenemaan Liivinmaahan. Krimin alueen ylimykset lähettivät Liivinmaahan lähetystön 1443, joka pyysi Hacıa palaamaan hallitsijaksi. Varmana merkkinä uudesta vallasta pidetään vuonna 1441 painettua kolikkoa, jossa oli hänen nimensä. Myös aiemmissa kolikoissa olleiden kiptšakkien symbolien tilalle oli painettu uusi Krimin kaanien pöllöä kuvaava symboli.


title: Erik ten Hag

text: Erik ten Hag (s. 2. helmikuuta 1970) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen toppari. Tammikuusta 2018 lähtien hän on toiminut AFC Ajaxin päävalmentajana.


title: Erik ten Hag

text: Ten Hag aloitti pelaajauransa FC Twenten juniorijoukkueissa ja nousi edustusmiehistöön kaudella 1989/90. Nuori puolustaja urakoi debyyttikaudellaan vain 13 Eredivisie-ottelussa, kun Twente sijoittui sarjakolmoseksi. Kauden jälkeen hän jatkoi uraansa De Graafschapissa, jossa peliaika jäi kuitenkin vähäiseksi. Hän palasi Twenteen vuonna 1992 ja Rob Baanin paletissa topparina pelanneelle ten Hagille tuli jo enemmän vastuuta. Säännölliseksi avauskokoonpanon pelaajaksi hän nousi kuitenkin vasta RKC Waalwijkissa kaudella 1994/95 ja FC Utrechtissa 1995/96. Kausien jälkeen ten Hag palasi jälleen Twenteen, jossa hän oli niin Fred Ruttenin kuin Hans Meyerin luottopelaaja vuosien ajan. Ten Hagin ura Twentessä huipentui Alankomaiden cupin finaaliin kaudella 2000/01, jolloin hän kipparoi joukkueensa mestariksi kaatamalla PSV Eindhovenin rangaistuspotkuilla. Ten Hag lopetti aktiiviuransa kauden 2002/02 jälkeen.Ten Hag aloitti valmennusuransa FC Twentessä kesällä 2006, kun hänestä tuli Fred Ruttenin apuvalmentaja. Hän jatkoi myös Steve McClarenin apuvalmentajana seurassa kaudella 2008/09, kun Twente sijoittui Eredivisiessä toiseksi ja kärsi tappion Alankomaiden cupin finaalissa SC Heerenveenille. Kauden jälkeen ten Hag siirtyi Ruttenin valmennustiimiin PSV Eindhoveniin. Kaksikko luotsasi PSV:n kahdesti liigakolmoseksi, mutta tavoiteltu mestaruus jäi saavuttamatta. Lopulta Rutten ja ten Hag saivat potkut maaliskuussa 2012.


title: Erik ten Hag

text: Kesällä 2012 ten Hagin ura jatkui Go Ahead Eaglesin peräsimessä. Hän luotsasi seuran Eerste Divisien kuudenneksi, ja nousukarsinnoissa Eagles varmisti paikkansa pääsarjassa kaudelle 2013/14. Ten Hag itse jätti seuran menestyksekkään kauden jälkeen ja siirtyi FC Bayern Münchenin reservijoukkueen peräsimeen. Ten Hag johdatti joukkueen Regionalliga Bayernin mestariksi kaudella 2013/14 ja toiseksi seuraavalla kaudella. Hän jätti Bayernin kesällä 2015 ja siirtyi FC Utrechtin päävalmentajan ja urheilutoimenjohtajan rooliin. Ten Hagin johdolla Utrecht palasi kahden alavireisen kauden jälkeen Eredivisien kärkikamppailuun ja sijoittui kaudella 2015/16 viidenneksi.


title: Erik ten Hag

text: Kaudella 2016/17 ten Hag luotsasi Utrechtin neljänneksi ja eurokarsintojen kautta joukkue selvitti tiensä Eurooppa-liigaan. Kauden sijoitus oli Utrechtin seurahistorian paras sitten kauden 1990/91 neljännen sijan. Kaudella 2017/18 Utrecht menestyi ten Hagin alaisuudessaan edelleen hyvin. Eurooppa-liigassa joukkue karsiutui viimeisellä karsintakierroksella Zenitille, mutta Eredivisiessä joukkue taisteli europelipaikoista. Joulukuun lopussa 2017 ten Hag jätti Utrechtin ja siirtyi 1. tammikuuta 2018 alkaen AFC Ajaxin päävalmentajaksi.


title: Fluorescent Adolescent

text: ”Fluorescent Adolescent” on englantilaisen indie rock -yhtye Arctic Monkeysin kappale. Se julkaistiin toisena singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Favourite Worst Nightmare". Single julkaistiin ensin Japanissa 4. heinäkuuta 2007 ja kolme päivää myöhemmin Britanniassa. Kappaleen kirjoitti yhtyeen laulaja Alex Turner yhdessä silloisen tyttöystävänsä Johanna Bennettin kanssa hotellihuoneessa ennen "Favourite Worst Nightmaren" äänittämistä.


title: Fluorescent Adolescent

text: Kappale sijoittui Britannian singlelistalla sijalle 5 ja oli 83. myydyin single Britanniassa vuonna 2007. ”Fluorescent Adolescent” on säilynyt yhtenä yhtyeen tunnetuimmista kappaleista.


title: Fluorescent Adolescent

text: ”Fluorescent Adolescent” kertoo vanhenemisesta ja siitä, kuinka elämä muuttuu tylsäksi. Kappale kuvaa naista, joka muistelee nuoruuttaan, koska hän ei ole tyytyväinen nykyiseen elämäänsä.


title: Fluorescent Adolescent

text: Richard Ayoaden ohjaama musiikkivideo kuvattiin huhtikuussa 2007. Siinä joukko klovneiksi pukeutuneita näyttelijöitä (mm. Stephen Graham) tappelee ihmisjoukkoa vastaan hylätyssä varastorakennuksessa. Video esitettiin ensimmäisen kerran Channel 4 -kanavalla. Se oli saatavilla YouTubessa seuraavana päivänä.


title: Fluorescent Adolescent

text: Haastattelussa Alex Turner kertoi videon olevan ”parasta mitä olemme ikinä tehneet”. Kitaristi Jamie Cook luonnehti videota ”yhdeksi parhaista videoista viimeisen kymmenen vuoden aikana”.


title: Ernest Faber

text: Ernest Faber (s. 27. elokuuta 1971) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen toppari.


title: Ernest Faber

text: Faber pelasi lähes koko uransa kasvattajaseurassaan PSV Eindhovenissa. Faberin uraa varjostivat kuitenkin loukkaantumiset, jotka pakottivat hänet lopettamaan uran vain 32-vuotiaana.


title: Ernest Faber

text: Faber aloitti pelaajauransa 5-vuotiaana eindhovenilaisessa amatööriseura DBS:ssä, josta siirtyi 13-vuotiaana PSV Eindhovenin junioriorganisaatioon. Hän pelasi alun perin oikeana laitahyökkääjänä, mutta valmentaja Huub Stevens siirsi miehen puolustajaksi ja Faberista kehittyi PSV:n johtava toppari.


title: Ernest Faber

text: Faber aloitti ammattilaisuransa NEC Nijmegenissä, jossa hän pelasi lainalla kauden 1990/91 ja nousi nopeasti seuran avauskokoonpanoon. Faberin kausi oli henkilökohtainen menestys, mutta seurana NEC putosi Eerste Divisieen. Kaudella 1991/92 Faber pelasi lainalla Sparta Rotterdamissa saaden jälleen paljon vastuuta puolustuslinjassa joukkueen sijoittuessa Eredivisien kahdeksanneksi ja edetessä Alankomaiden cupissa välieriin.


title: Ernest Faber

text: Kaudella 1992/93 Faber debytoi PSV:n paidassa ja pelasi sekä Erediviessä että Mestarien liigassa. Kaudella 1993/94 hänet lainattiin FC Groningeniin, josta palasi kauden jälkeen takaisin PSV:n paitaan. Faber loukkasi nilkkansa syyskuussa 1996 liigaottelussa FC Utrechtia vastaan ja joutui pitkäksi aikaa sivuun pelikentiltä. Faber pystyi pelaamaan vain yhdeksän liigaottelua mestaruuteen päättyneellä kaudella 1996/97. Kausi 1997/98 meni penkin alle akillesjännevamman vuoksi, joka piti Faberin pitkään sivussa pelikentiltä. Toukokuussa vamma uusiutui, eikä Faberilla ollut mahdollisuutta kilpailla paikasta MM1998-joukkueessa.


title: Ernest Faber

text: Faberin vammakierre jatkui seuraavillakin kausilla. Kaudella 1999/2000 hän kärsi polvi-, akilles- ja nilkkavammoista. Peliaika jäi vammojen vuoksi vähäiseksi PSV:n juhliessa liigamestaruutta kauden päätteeksi. Kaudella 2000/01 Faber joutui polvileikkaukseen. Tällä kertaa toipuminen sujui hyvin ja Faber pelasi peräti 17 liigaottelussa PSV:n juhliessa jälleen mestaruutta. Keväällä 2003 Faber mursi kämmenluunsa ja vammat seurasivat toisiaan myös kaudella 2003/04. Lopulta Faber joutui lääkärien suosituksesta lopettamaan vammojen värittämän pelaajauransa kauden 2003/04 jälkeen.


title: Ernest Faber

text: Faberin loukkaantumiset vesittivät miehen maajoukkueuran. Hän pelasi ainoastaan yhden A-maaottelun Alankomaiden paidassa.


title: Ernest Faber

text: Faber aloitti pelaajauransa PSV Eindhovenin reservijoukkueen peräsimessä vuonna 2005. Näkemyserot PSV:n seurajohdon kanssa johtivat Faberin eroon seuran palveluksesta syyskuussa 2006. Joulukuussa 2006 Faberin ura jatkui FC Eindhovenin apuvalmentajana. Lokakuussa 2007 hän nousi seuran päävalmentajaksi Louis Coolenin potkujen jälkeen. Hän palasi apuvalmentajan rooliin kuitenkin jo joulukuussa Gerald Vanenburgin tultua Eindhovenin peräsimeen. Helmikuussa 2008 Faber ilmoitti jättävänsä seuran kauden jälkeen. Hän ennätti vielä keväällä 2008 toimia seuran päävalmentajan Vanenbergin saatua potkut.


title: Ernest Faber

text: Kesällä 2008 Faber palasi PSV:n organisaatioon alle 19-vuotiaiden joukkueen päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella. Faber kuitenkin jätti seuran jo kauden 2009/10 jälkeen. Faber suoritti valmentajatutkintonsa helmikuussa 2010 ja kesällä hänestä tuli FC Eindhovenin päävalmentaja. Faber johdatti seuran Eerste Divisien viidenneksi ja muun muassa VVV Venlo yritti houkutella häntä päävalmentajakseen. Tammikuussa 2011 Bert van Marwijk nosti Faberin apuvalmentajakseen Alankomaiden jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Ernest Faber

text: Maaliskuussa 2012 Faber jätti FC Eindhovenin ja siirtyi PSV Eindhovenin apuvalmentajaksi. Penkin alle menneiden EM-kisojen 2012 jälkeen van Marwijk tiimeineen jätti maajoukkueen. Faber jatkoi PSV:ssä Phillip Cocun apuvalmentajana ja voitti Alankomaiden mestaruuden kauden 2014/15 päätteeksi. Tuore mestari jätti PSV:n ja siirtyi kesäkuussa Eredivisieen nousseen NEC Nijmegenin päävalmentajaksi. Faber luotsasi NEC:n liigassa sijalle 10 ja sarjapaikka säilyi turvallisella erolla. Kauden jälkeen Faber siirtyi FC Groningenin peräsimeen. Faberin johdolla Groningen sijoittui Eredivisien keskikastiin hänen kahden valmentajakautensa aikana. Groningen ei jatkanut hänen sopimustaan kauden 2017/18 jälkeen.


title: Kankaan jäähalli

text: Kankaan jäähalli on Iisalmessa sijaitseva jäähalli, joka on Mestiksessä pelaavan IPK:n kotihalli. Jäähalli remontoitiin vuonna 2016 IPK:n Mestikseen nousun vuoksi. Remontin on arvioitu maksaneen 300 000 euroa.


title: Siesta (kylä)

text: Siesta () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Ahokylän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Siestajoen rannalla 11 kilometriä Ahokylästä koilliseen. Kylässä on 16 asukasta (vuonna 2010).


title: Siesta (kylä)

text: Kylän läheltä on löydetty keskiaikaisia kumpuhautaryhmiä, jotka eivät ole säilyneet. Kaprion ujestin Ratsinan pogostaan kuulunut Siestan kylä mainitaan Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1499/1500. Ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa se esiintyy vatjalaisiin viittaavalla nimellä "Sista Votschaia", jota käytettiin vielä 1800-luvullakin muodoissa "Sista-Vodskaja" ja "Sistovodskaja". Peter von Köppenin laatimassa vatjalaiskylien luettelossa Siestaa ei kuitenkaan mainita.


title: Siesta (kylä)

text: Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvun alkuun saakka tilanomistajan maaorjia. Kylän lähellä sijainneessa Porožkin kartanossa oli kivirakenteinen vesimylly. Vuonna 1862 Siestassa oli 35 taloa ja 310 asukasta. Kyläläiset kuuluivat Kaprion ortodoksiseen seurakuntaan. Maanviljelyn lisäksi he harjoittivat hevosajurin ja satulasepän ammatteja. 1800-luvun lopulla kylässä oli kauppa, majatalo ja tsasouna.


title: Siesta (kylä)

text: Vuonna 1899 Siesta muodosti Ratsinan volostiin kuuluneen kyläkunnan, jonka 295 asukkaasta 279 oli venäläisiä, 12 virolaisia ja 4 ”sekoittuneita”. Neuvostoaikana Siesta muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Myöhemmin se kuului Unatitsan, Perlessilän, Velkotan, Ratsinan, Uutassolan ja vuodesta 1959 Kaipalan kyläneuvostoon. Kylän virallinen nimi oli vuoteen 1927 saakka "Bolšaja Sista".


title: Hozier

text: Hozier (oikealta nimeltään Andrew Hozier-Byrne, s. 17. maaliskuuta 1990) on irlantilainen muusikko ja laulaja-lauluntekijä.


title: Ari Haukkala

text: Sosiaalipsykologi, dosentti Ari Haukkala (VTT) (s. 1965) toimii yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa. Haukkalan asiantuntemusaluetta on muun muassa terveyden sosiaalipsykologia.


title: Ari Haukkala

text: Ari Haukkala on tehnyt tutkimusta terveyteen ja hyvinvointiin liittyvistä psykososiaalisista tekijöistä (esim. kyynisyys, masentuneisuus) ja niiden yhteyksistä sosioekonomisten ryhmien eroihin terveydessä. Haukkala on suunnitellut teoriaperusteisia interventioita terveyskäyttäytymisen kuten tupakoinnin, ravitsemuksen ja liikunnan muuttamiseksi sekä tutkinut niiden vaikuttavuutta. Myös se, miten ihminen tulkitsee ja ymmärtää geeniperimäänsä liittyvää tietoa, ja toisaalta miten genomitietoa hyödynnetään terveydenhuollossa, lukeutuu Haukkalan keskeisiin tutkimuskohteisiin.


title: Erwin van de Looi

text: Erwin van de Looi (s. 25. helmikuuta 1972) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen toppari.


title: Erwin van de Looi

text: Van de Looi aloitti pelaajauransa FC Den Boschissa kaudella 1991/92, mutta läpimurtonsa ja uransa menestysvuodet hän pelasi SBV Vitessen topparina. Van de Looi liittyi seuran vahvuuteen kaudella 1992/93 ja nousi saksalaisvalmentaja Herbert Neumannin alaisudessa seuran avainpelaajien joukkoon. Van de Looi urakoi viisi kautta Vitessessä, joka pelasi noina vuosina Eredivisiessä sijoittuen mukavasti sarjan ylempään keskikastiin. Neumannin lähdettyä seurasta van de Looin peliaika alkoi vähentyä ja kesällä 1997 hän siirtyikin NAC Bredan. Läpimurto seurassa jäi tekemättä ja kevätkaudeksi 1999/2000 hän siirtyi Stuttgarter Kickersiin. Ura Saksassa jäi lyhyeksi ja van de Looi siirtyi kesällä 2000 FC Groningeniin. Hän lopetti uransa seurassa kesällä 2002.


title: Erwin van de Looi

text: Van de Looi aloitti valmennusuransa FC Groningenin organisaatiossa toimien U21-joukkueen päävalmentajana kaudella 2008/09. Kesällä 2010 hänestä tuli Groningenin edustusjoukkueen apuvalmentaja. Van de Looi työskenteli Pieter Huistran ja Robert Maaskantin aisaparina, kunnes nousi kesällä 2013 kaksivuotisella sopimuksella päävalmentajaksi. Van de Looi luotsasi seuran historialliseen Alankomaiden cupin mestaruuteen kaudella 2014/15 kukistamalla finaalissa FC Zwollen. Tammikuussa 2016 seurajohto vahvisti, että van de Looi jättää Groningenin kauden jälkeen. Liigassa seuran parhaaksi sijoitukseksi van de Looin alaisuudessa jäivät kaksi seitsemättä sijaa.


title: Erwin van de Looi

text: Kesäkuussa 2016 van de Looi aloitti Willem II Tilburgin päävalmentajana kaksivuotisella sopimuksella. Debyyttikaudellaan van de Looi luotsasi Willemin liigassa sijalle 13, mikä oli seuran toiseksi paras sijoitus pääsarjatasolla sitten kauden 2008/09. Kaudella 2017/18 Willem ajautui jälleen putoamiskamppailuun. Tammikuussa hän ilmoitti, ettei jatka seuran valmentajana kauden jälkeen. Ilmoitus ja heikot tulokset kiristivät kannattajien ja van de Looin välejä, ja lopulta hän erosi tehtävästään maaliskuun alussa 2018.


title: Elementary OS

text: Elementary OS on Ubuntun LTS:ään (pitkäaikaisen tuen julkaisu, engl. Long Term Support) pohjautuva Linux-jakelupaketti, joka sisältää Pantheon-nimisen käyttäjäystävällisen työpöytäympäristön. Pantheon on kirjoitettu Vala-ohjelmointikielellä ja GTK+ 3 -toolkitillä.


title: Mielec

text: Mielec on kaupunki Ala-Karpatian voivodikunnassa Kaakkois-Puolassa. Kaupungin asukasluku oli 60 827 vuonna 2015. Kaupunki on Mielecin piirikunnan hallintokeskus.


title: Mielec

text: Puolan valtion lentokonetehdas PZL on valmistanut alueella sotilas-, lannoitus- ja myrkytyslentokoneita. Leopard Automobile kokoonpanee Leopard 6 Litre Roadster -urheiluautoja kaupungin lähistöllä.


title: Odsonne Edouard

text: Odsonne Edouard (s. 16. tammikuuta 1998 Kourou, Ranskan Guayana) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Paris Saint-Germainin organisaatiota. Hän on alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestari vuodelta 2015. Edouard oli samalla kyseisten EM-kilpailujen paras maalintekijä, ja hänet valittiin myös lopputurnauksen parhaimmaksi pelaajaksi.


title: Joel Otto

text: Joel Otto (s. 29. lokakuuta 1961 Elk River, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkovalmentaja ja uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä, joka valmentaa WHL:ssä pelaavaa Calgary Hitmeniä. Otto voitti Stanley Cupin Calgary Flamesin paidassa vuonna 1989.


title: Joel Otto

text: Otto kuului Yhdysvaltojen vuoden 1996 maailmancupin voittaneeseen joukkueeseen. Hän toimi urallaan myös Yhdysvaltain maajoukkueen kapteenina vuoden 1991 Kanada-cupissa.


title: Bulgaria kesäolympialaisissa 1896

text: Bulgaria osallistui Ateenan olympialaisiin 1896 yhden urheilijan joukkueella. Ainoa urheilija oli voimisteluun osallistunut Charles Champaud. Hän osallistui hevosen, hypyn ja nojapuiden kilpailutapahtumiin, mutta ei voittanut mitalia.


title: Nikolai Putilov

text: Nikolai Ivanovits Putilov (, 1820–1880) oli venäläinen valtioneuvos ja Pietarin huomattavimpia 1800-luvun teollisuusmiehiä.


title: Nikolai Putilov

text: Putilovin isä oli vuoden 1812 sodan invalidi ja kohosi maan ylhäisaateistoon. Nikolai Putilov toimi valtionhallinnossa kollegineuvoksena ja myöhemmin hän sai todellisen valtioneuvoksen arvon. Kun Krimin sota lisäsi terästuotteiden kysyntää, Putilov siirtyi vuonna 1857 metalliteollisuuden yrittäjäksi. Hänen läheiset suhteensa keisarilliseen hoviin auttoivat yritystä saamaan valtiolta tilauksia, esimerkiksi tykkiveneitä. Vuonna 1868 hän osti Venäjän valtion rauta- ja teräsvalimon ja nimesi sen "Putilovskiksi", Putilovin tehtaiksi. Vuonna 1864 hän osallistui Obuhovin terästehtaan perustamiseen.


title: Nikolai Putilov

text: Putilov osti vuonna 1857 Savosta Huutokosken ja Haapakosken ruukit. Huutokoskelle hän rakennutti kaksi putlausuunia, valssilaitoksen ja konepajan. Koska hänen Pietarin teräsvalimonsa tarvitsivat yhä enemmän raaka-ainetta, hän perusti Oravin ruukin 1868. Oraviin rakennettiin kaksi masuunia, neljä putlausuunia ja valssilaitos. Suomen tehtaat toimivat aluksi nimellä "Putilovin rauta-yhtiö", myöhemmin osakeyhtiönä "Putilovska Jernverksbolag" ja niiden yhteisarvo oli 2,7 miljoonaa markkaa. Tuotanto jäi kuitenkin suunniteltua pienemmäksi ja yritys kärsi pääomien puutteesta. Putilov yritti saada suuren lainan Suomen Pankista, mutta hanke epäonnistui. Vuonna 1879 yhtiön omaisuus huutokaupattiin.


title: Australia kesäolympialaisissa 1896

text: Australia osallistui Ateenan olympialaisiin 1896 yhden urheilijan joukkueella. Ainoa urheilija oli Edwin Flack, joka osallistui olympialaisissa yleisurheilun ja tenniksen kilpailutapahtumiin.


title: Australia kesäolympialaisissa 1896

text: Flack voitti kultaa sekä 800 että 1 500 metrillä. Hän osallistui myös maratonille, mutta keskeytti sen. Tenniskilpailuissa Flack karsiutui kaksinpelissä ensimmäisellä kierroksella. Nelinpelissä hän sijoittui kolmanneksi brittiläisen George S. Robertsonin kanssa.


title: Fenkoni

text: Fenkoni (CHO) on terpeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteissa ja aromiaineena. Fenkoni on kamferin isomeeri.


title: Fenkoni

text: Huoneenlämpötilassa fenkoni on väritöntä ja öljymäistä, hieman viskoosia, nestettä. Sen haju on samankaltainen kamferin kanssa. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee usesiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin. Fenkoni on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen (+)-isomeerin ominaiskiertokyky on +66,8 ja (-)-isomeerin ominaiskiertokyky on -66,8.


title: Fenkoni

text: Fenkonia esiintyy useiden kasvien eteerisissä öljyissä. (+)-isomeeria esiintyy erityisesti fenkolissa ("Foeniculum vulgare") ja tupsulaventelissa ("Lavandula stoechas"). Toista enantiomeeria esiintyy havupuissa esimerkiksi kanadantuijassa ("Thuja occidentalis")


title: Fenkoni

text: Fenkonia valmistetaan kähtemällä pineenistä. Pineeni reagoi karboksyylihappojen kanssa muodostaen fenkyyliestereitä, jotka hydrolysoidaan fenkyylialkoholiksi. Fenkyylialkoholi voidaan tämän jälkeen hapettaa fenkoniksi.


title: Fenkoni

text: Fenkonia käytetään hajusteissa tuomaan tuotteeseen fenkolin tai männyn kaltaista tuoksua. Sitä voidaan myös lisätä elintarvikkeisiin aromiaineeksi. Yhdistettä voidaan käyttää myös eräiden vinyylihartsien liuottimena.


title: Teemu Knihtinen

text: Teemu Knihtinen (s. 10. joulukuuta 1998 Kuusankoski) on suomalainen koripalloilija, joka on edustanut vuodesta 2014 lähtien Kouvoja.


title: Teemu Knihtinen

text: Knihtinen debytoi Korisliigassa kaudella 2014−2015. Lisäksi hän on pelannut Kouvojen kakkosjoukkueen kanssa I-divisioonaa rinnakkaislisenssillä.


title: Teemu Knihtinen

text: Knihtinen on voittanut Kouvojen kanssa Suomen-mestaruuden kaudella 2015−2016. Juniorimaajoukkueita Knihtinen on edustanut alle 16-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2014 ja alle 18-vuotiaissa vuosien 2015 sekä 2016 EM-kilpailuissa.


title: Backstrom

text: Backstrom on yhdysvaltalainen mustan huumorin rikosdraamasarja, joka perustuu ruotsalaisen Leif G. W. Perssonin "Bäckström"-romaaneihin. Sarja alkoi yhdysvalloissa FOX-kanavalla vuonna 2015. Suomessa MTV3 aloitti sarjan esittämisen 23. kesäkuuta 2016.


title: Backstrom

text: Sarjan alkaessa komisario Everett Backstrom (Rainn Wilson) on ollut kuusi vuotta hyllytettynä liikennepoliisissa, kun hänet kutsutaan takaisin rikospoliisiin. Backstrom on luonteeltaan epäsosiaallinen. Hän sovinisti, rasisti, epäsiisti ja juoppo. Backstromilla on kuitenkin ainutlaatuinen taito asettua toisen ihmisen asemaan. Tämän taidon avulla hän ratkoo rikoksia Portlandissa.


title: Tyytitsä

text: Tyytitsä (myös "Tiutitsa", "Tšuuditsa", ) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä 13 kilometriä Kattilan taajamasta itään. Kylässä on 9 asukasta (vuonna 2010).


title: Tyytitsä

text: Kaprion ujestin Ratsinan pogostaan kuulunut Tyytitsä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Se esiintyy autiona ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 kylässä asui 143 vatjalaista.


title: Tyytitsä

text: Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Kylän lähellä sijaitsi Tyytitsän eli Nadeždinan kartano. Vuonna 1862 Tyytitsässä oli 22 taloa ja 135 asukasta. Myöhemmin se muodosti Ratsinan volostin Tyytitsän kyläkunnan. Vuonna 1899 kylässä oli 173 asukasta, jotka kaikki olivat venäläisiä. Neuvostoaikana Tyytitsä muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Myöhemmin se kuului Kaipalan ja Uutassolan kyläneuvostoon.


title: Hasanniemen saha

text: Hasanniemen saha oli vuodesta 1861 Joensuun Hasanniemessä toiminut höyrysaha. Se oli ensimmäinen venäläisomisteinen höyrysaha Suomessa.


title: Hasanniemen saha

text: Sahan perustajat olivat kenraalimajuri Alexander Jerokov, kollegisihteeri Peter Matvejev ja kauppias Wasili Mironov. He toimivat yhtiönä "Gesellschaft zur Verarbeitung von Waldprodukten". Yhtiö oli ostanut oikeuden sahata Aunuksesta Repolan kruununmaalta 210 000 tukkia kymmenen vuoden aikana. Puut aiottiin uittaa Suomen puolelle ja sahata Hasanniemessä 4-raamisessa höyrysahassa. Suunnitelma toteutui kilpailevien yhtiöiden valituksista huolimatta. Saha toimi 1870-luvun puoliväliin asti.


title: DeepMind

text: DeepMind on brittiläinen yritys, joka perustettiin vuonna 2011 nimellä DeepMind Technologies. Se uudelleennimettiin vuonna 2014 Google DeepMindiksi, kun Google osti sen. Google DeepMind tutkii syväoppivaa tekoälyä, ja on kehittänyt hermoverkoston (), joka oppii pelaamaan videopelejä samalla tavalla kuin ihminen. Google DeepMind pääsi uutisten otsikoihin vuonna 2016, kun sen kehittämä tekoäly AlphaGo onnistui voittamaan ammattilaispelaajan Lee Sedolin Go-pelissä, jota on pidetty erityisen hankalana pelinä tekoälylle.


title: DeepMind

text:
Vuonna 2010 Demis Hassabis, Shane Legg ja Mustafa Suleyman perustivat startup-yrityksen DeepMind Technologies.
Hassabis ja Legg tapasivat ensimmäisen kerran yliopistossa Lontoossa.


title: DeepMind

text: Sittemmin ovat suuret sijoitusyhtiöt Horizons Ventures ja Founders Fund sijoittaneet heidän yritykseensä, kuten myös Scott Banister ja Elon Musk. Jaan Tallinn oli varhainen yritykseen sijoittaja ja myös neuvonantaja. Vuonna 2014 DeepMind sai Vuoden yritys () palkinnon Cambridge Computer Laboratorylta. Myynti tapahtui kuulema sen jälkeen, kun Facebook lopetti neuvottelun DeepMindin ostosta.


title: DeepMind

text: Google ilmoitti 26. tammikuuta 2014 sopineensa DeepMindin ostosta. Google osti DeepMindin 500 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla myöhemmin vuonna 2014.


title: Lipkovitsa

text: Lipkovitsa () on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä 12 kilometriä Kattilan taajamasta kaakkoon. Kylässä on 8 asukasta (vuonna 2010).


title: Lipkovitsa

text: Kaprion ujestin Ratsinan pogostaan kuulunut kylä mainitaan ensimmäisen kerran nimellä "Lepkovo" Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Se esiintyy kantaväestön asuttamana myös ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 kylässä asui 126 vatjalaista.


title: Lipkovitsa

text: Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Myöhemmin he kuuluivat kyläkuntana Ratsinan volostiin. Lipkovitsan lähellä sijaitsi kartano ja vesimylly. Vuonna 1862 kylässä oli 16 taloa, 107 asukasta ja tsasouna. Vuonna 1899 asukkaita oli 118, kaikki venäläisiä. Neuvostoaikana Lipkovitsa kuului Tyytitsän, Velkotan, Uutassolan ja Kaipalan kyläneuvostoihin.


title: Heikki Yrttiaho

text: Heikki Yrttiaho on Kemijärvellä syntynyt suomalainen oopperalaulaja, lauluntekijä ja sovittaja.


title: Heikki Yrttiaho

text: Hän aloitti musiikin opiskelun pääaineena kitaran soitto Lapin musiikkiopistossa Rovaniemellä. Opettajana toimi Ilkka Virta. Musiikin tyylilajin suhteen Yrttiaho ei ole asettanut mitään rajoja, vaan klassinen kitara vaihtui kädessä luontevasti myös sähkökitaraan ja bassoon.


title: Heikki Yrttiaho

text: Hän jatkoi vuonna 1978 vuoteen 1982 Tampereen konservatoriossa pääaineenaan kitara, opettajana oli mm. Mikael Laurson, sivuaineena laulu, opettajana Reijo Toivokoski. Vuonna 1982 opinnot jatkuivat Helsingin konservatoriossa, jolloin laulusta tuli pääaine. Opettajana toimi oopperalaulaja Jorma Elorinne. Heti samana vuonna hän liittyi Köyhät Ritarit lauluyhtyeeseen, missä hän lauloi aktiivisesti vuoteen 1985.


title: Heikki Yrttiaho

text: Hän suoritti lauluopintojen ohessa vuonna 1986 Suomen pianonvirittäjät ry:n jäsen tutkinnon, vaikkakin aktiivinen toiminta rajoittui vain muutamaan vuoteen. Vuonna 1987 hänet kiinnitettiin Suomen Kansallisoopperan laulajakuntaan, mistä hän sai stipedin vuonna 1989 Moskovassa suoritettavia jatko-opintoja varten. Opiskelupaikka oli arvostettu Gitis; Venäjän teatteritaiteen akatemia. Laulu pedagogina oli Bolshoi teatterin solisti Juri Statnik. Ilmaisutaidetta opetti professori Georgy P. Ansimov, jota Suomen Kansallisooppera käytti ohjaajana monissa venäläistä alkuperää olevissa oopperoissa.


title: Heikki Yrttiaho

text: Vuosina 1991-96 Yrttiaho toimi Savonlinnan Oopperajuhlilla solistiharjoittelijana ja debytoi Tannhäuser oopperassa vuonna 1996 Reinmar von Zweterin roolissa.


title: Heikki Yrttiaho

text: Yrttiaho aloitti levytysuransa Köyhät Ritarit yhtyeessä vuonna 1983. Sitä seurasi Suomen Kansallisoopperan Kullervo levytys. Oma soololevy valmistui 1997. Sen lisäksi hän on laulanut ""International Chamber Vocalists" ryhmässä Cecilia Bartolin kolmella levyllä."


title: Heikki Yrttiaho

text: Vuonna 1996 Yrttiaho kiinnitettiin Zürichin oopperan laulajakuntaan. Sen lisäksi hän on ollut kiinnitettynä kausina 2009 ja 2010 Osnabrückin teatteriin Saksassa, jolloin hän esiintyi vakituisesti myös Haagenin teatterin esityksissä. Hän kuuluu Opera Classica Europan vieraileviin solisteihin. Muut konsertti- ja esiintymisvierailut ulottuvat seuraaviin mahin: Suomi, Ruotsi, Norja, Venäjä, Ukraina, Viro, Sveitsi, Saksa, Englanti, Ranska, Italia, Japani, Usa ja Kanada.


Luettelo suomalaisten patsaista ja muistomerkeistä ulkomailla sisältää kaikki Suomen ulkopuolella sijaitsevat suomalaisten patsaat ja muistomerkit.


title: Jakku

text: Jakku on kuvitteellinen aavikkoplaneetta "Tähtien sota" -elokuvasarjassa. Planeetta nähtiin ensi kerran elokuvassa "". Kapinaliiton muodostama Uusi tasavalta kävi siellä ratkaisevan taistelun Galaktisen Imperiumin jäänteitä vastaan vuosi Endorin taistelun jälkeen. Nuori Voimalle herkkä tyttö Rey jätettiin sinne 5-vuotiaana ja eli siellä 14 vuotta ennen kuin päätyi vuosia myöhemmin osaksi Vastarinnan ja Ensimmäisen ritarikunnan välistä konfliktia.


title: Jakku

text: Jakku on eristäytynyt, eikä siellä ollut suurimmalta osin kuin hiekkadyynejä sekä Imperiumin ja Uuden tasavallan alusten hylkyjä, joiden roskaamaa aluetta kutsuttiin Tähtialusten hautausmaaksi. Suurin osa planeetan väestöstä ansaitsee elantonsa romunkerääjinä ja vaihtamalla keräämiään alusten osia Niiman etuvartiossa elintarvikkeisiin. Vaikka Niiman etuvartio on ainoa merkittävä asutus planeetalla, planeetalla on myös muutamia pieniä kyliä kuten Tuanul, Resstkii ja Cratertown. Tuanulissa oleskeli muutamia Voiman kirkon jäseniä, tunnetuimpana Lor San Tekka, jotka piileskelivät ensin Imperiumilta ja myöhemmin Ensimmäiseltä ritarikunnalta.


title: Scando-Slavica

text: Scando-Slavica on vertaisarviointia käyttävä, kahdesti vuodessa ilmestyvä Pohjoismaisen slavistiyhdistyksen tieteellinen aikakauslehti. Julkaisussa käsitellään pääasiassa slavistiikkaan ja baltologiaan liittyviä kysymyksiä. Scando-Slavica on perustettu vuonna 1954, ja sitä julkaisee Taylor & Francis. Julkaisun ensimmäinen päätoimittaja oli tanskalainen slavisti Adolf Stender-Petersen.


title: Maser (Italia)

text: Maser on kunta Pohjois-Italiassa Trevison maakunnassa Veneton alueella. Maser on kumpuilevaa aluetta, jossa kasvaa paljon kirsikka- ja oliivipuita. Kunnan alueella on myös useita Venetolle tyypillisiä huviloita, joista tunnetuin on Villa Barbaro (Villa di Maser). Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta Vicenzan kaupunki ja palladiolaiset huvilat Venetossa.


title: Huvilakatu

text:
Huvilakatu () on noin 320 metriä pitkä pohjois-eteläsuuntainen katu Helsingin Ullanlinnassa. Se alkaa eteläpäässään Merikadulta ja päättyy pohjoispäässään Tehtaankadulle. Huvilakadun ajorata on koko pituudeltaan kaksisuuntainen.
Huvilakadun alue oli vielä 1800-luvun lopulla täysin rakentamaton. Alue kaavoitettiin lopullisesti 1906 ja rakennettiin vuoteen 1910 mennessä. Ainoastaan Huvilakatu 9-11 purettiin vuonna 1961 ja tilalle rakennettiin ajanmukainen kerrostalo.


title: Huvilakatu

text: Tehtaankadun ja Huvilakadun kulmatontille rakennettiin vuonna 1910 Lars Sonckin suunnittelema Eiran sairaalan lisärakennus joka valmistumisensa myötä otettiin käyttöön varsinaisena sairaalana vuodeosastoineen.


title: Huvilakatu

text: Televisiosarjaa Salatut elämät kuvattiin Huvilakatu 23:ssa vuoteen 2015 asti. Sarjassa Huvilakatu esitti kuvitteellista katua nimeltään "Pihlajakatu".


title: Pelitietokone

text: Pelitietokone on mikrotietokone, joka on tarkoitettu erityisesti tietokonepelien pelaamiseen. Pelitietokone vastaa komponenteiltaan tavallista pöytätietokonetta, sillä erotuksella että erityisesti grafiikkaprosessori on tehokkaampi. Pelaamiseen tarkoitetut tietokoneet yleensä rakennetaan täysikokoisen emolevyn ympärille, mikä vaatii myös vähintään ATX kokoisen tietokoneen kotelon. Tämä mahdollistaa myös isokokoisten pelikäyttöön tarkoitettujen näytönohjaimien käytön.


title: Pelitietokone

text: Pelitietokoneita voi ostaa valmiiksi koottuina, mutta ne myös usein ostetaan komponentteina ja kasataan itse. Syitä koneen kasaamiseen itse ovat aiheen harrastaminen, pyrkimys tehdä kone juuri omaan käyttöön sopivaksi ja saavuttaa paras mahdollinen hinta/teho suhde. Tyypillistä on myös tietokoneiden päivittäminen komponentteja vaihtamalla sekä ylikellottaminen.


title: Matoma

text: Tom Stræte Lagergren (s. 29. huhtikuuta 1991), tunnetaan paremmin nimellä Matoma, on norjalainen DJ ja tuottaja, joka tuottaa trooppista house-musiikkia.


title: Agiorgítiko

text:
Agiorgítiko (, ”Pyhän Yrjön”; myös "Agioreítiko", Αγιορείτικο) eli "Mávro Neméas" (Μαύρο Νεμέας, ”Musta Neméa”) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike. Se on kotoisin Peloponnesoksen niemimaalta Neméan seudulta.
Agiorgítiko on Kreikan kasvatetuimpia rypäleitä Xinómavron ohella, ja se on ainoa lajike, jota saa käyttää Neméan nimeä kantavissa viineissä. Parhaat olosuhteet lajikkeelle ovat vuoristossa noin 450–650 metrin korkeudessa. Lajikkeesta tehdään monenlaisia viinejä tummista, hedelmäisistä ja tanniinisista punaviineistä roseeviineihin. Lajike sopii sekoitettavaksi erityisesti Cabernet Sauvignonin kanssa.


title: Asýrtiko

text:
Asýrtiko (, myös "Assýrtiko", "Assyrtico") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Se on kotoisin Santorínin saariryhmästä Kykladeilta.
Asýrtiko on Kreikan tunnetuimpia ja ikonisimpia lajikkeita. Egeanmeren saarten lisäksi sitä viljellään myös muun muassa Pohjois-Kreikassa. Siitä valmistetaan monenlaisia hapokkaita ja hedelmäisiä viinejä kuivista ja raikkaista valkoviineistä "Vinsanto"-jälkiruokaviineihin. Asýrtikoa sekoitetaan usein Athíri-lajikkeen kanssa, ja sitä käytetään myös retsínan valmistukseen.


title: Asýrtiko

text: Santorínin olosuhteet ovat kuivat – sen ilmasto on käytännössä erämaailmasto – ja tuuliset. Siksi viiniköynnökset istutetaan harvakseltaan ja kasvatetaan lähellä maanpintaa niin, että ne kääritään eräänlaisiksi ”koreiksi” tuulta vastaan. Samalla köynnöksille riittää vain pieni määrä vettä, jonka ne saavat lähinnä aamukasteesta. Tuliperäinen maaperä auttaa säilyttämään sen vähän veden, joka ilmastossa on saatavilla. Koska viininkorjuu on perinteisesti tehty kuumuuden vuoksi yöaikaan, lajike tunnetaan myös nimellä "Nychtéri" (Νυχτέρι, ”Yöaikainen”).


title: Athíri

text:
Athíri (, myös "Athéri") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.
Athíri on yksi vanhimpia kreikkalaisia lajikkeita. Sitä kasvatetaan erityisesti Egeanmeren saarilla, kuten Thíran saarella Santorínilla, sekä myös mannermaalla. Lajikkeen nimi saattaa myös tulla Thíran eli Theran saaresta, ja se on mahdollisesti peräisin jo historiallisissa lähteissä mainitun "Theriaki"-lajikkeen nimestä.


title: Athíri

text: Athíri-rypäleet ovat suhteellisen pieniä ja viherkeltaisia. Lajike on suhteellisen helppo kasvattaa, ja sitä käytetään usein eräänlaisena ”vakuutuksena” siltä varalta, että muu sato epäonnistuu. Lajikkeesta tehdään pehmeitä ja hedelmäisiä valkoviinejä. Viinissä on suhteellisen vähän hapokkuutta ja alkoholia, joten se ei ikäänny hyvin. Athíria sekoitetaan usein samalta seudulta kotoisin olevan Asýrtikon kanssa.


title: Kotsifáli

text: Kotsifáli () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä punainen viinirypälelajike.


title: Kotsifáli

text: Kotsifália kasvatetaan pääosin Kreetalla ja Ródoksella. Rypäleiden sokeripitoisuus on suuri, ja ne tuottavat viiniä, jossa on korkea alkoholipitoisuus. Ainoastaan muutamat tilat Kreetalla tuottavat Kotsifálista lajikeviinejä. Muutoin lajiketta sekoitetaan usein Mandilarián tai Syrahin kanssa.


title: Lagórthi

text: Lagórthi () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Lagórthia kasvatetaan erityisesti Kalávrytan seudulla Peloponnesoksen niemimaalla. Muutoin lajike on suhteellisen vähän tunnettu.


title: Liátiko

text: Liátiko () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike. Sitä kasvatetaan pääasiassa Kreetan saarella.


title: Liátiko

text: Liátiko on pääasiallinen lajike erityisesti Dafnésin seudulla, ja se on ainoa sallittu lajike paikan nimeä kantavissa viineissä. Lisäksi Liátikoa kasvatetaan Siteían seudulla, jossa sitä sekoitetaan Mandilarián kanssa. Lajiketta käytetään nykyisin suhteellisen vähän, mutta se oli saarelle erittäin merkittävä venetsialaisvallan aikana.


title: Limnió

text: Limnió () eli "Kalampáki" (Καλαμπάκι) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä punainen viinirypälelajike. Sen uskotaan olevan nimensä mukaisesti kotoisin Límnoksen saarelta Pohjoisen Egean saarilta.


title: Limnió

text: Limnió on vanha lajike ja tunnettiin jo antiikin aikana yli 2 000 vuotta sitten, jolloin Lemnoksen eli nykyisen Límnoksen viini oli hyvin arvostettua. Sen mainitsevat antiikin kirjailijoista muun muassa Homeros ja Aristoteles. Nykyisin lajiketta kasvatetaan pääasiassa Chalkidikín niemimaalla kreikkalaisessa Makedoniassa sekä Rapsánin alueella Thessaliassa, kun taas kotisaarellaan sitä kasvatetaan enää vain vähän.


title: Limnió

text: Limnió tuottaa täyteläisiä ja aromaattisia punaviinejä. Lajiketta sekoitetaan usein Cabernet Sauvignonin ja Cabernet Francin kanssa.


title: Malagouziá

text: Malagouziá (, myös "Malagousiá", Μαλαγουσιά) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.


title: Malagouziá

text: Malagouziáa kasvatetaan erityisesti Keski-Kreikassa sekä kreikkalaisen Makedonian alueella, kuten Epanomíssa Chalkidikín niemimaalla. Lajiketta sekoitetaan usein Asýrtikon kanssa.


title: Malvázia

text: Malvázia ( tai "Malvazía", Μαλβαζία, myös "Malvasia", "Monemvasia") on alkuperältään kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä viinirypälelajike. Rypäleestä on tunnistettu kymmeniä eri muunnoksia. Rypäle voi olla väriltään vaalea, punainen tai roosa.


title: Malvázia

text: Malváziaa on kasvatettu ainakin 2000 vuoden ajan. Se on saanut nimensä keskiajalla Monemvasiásta eli Malvasíasta, joka sijaitsee Kreikassa Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla. Se oli merkittävä venetsialainen linnoitus, ja Malvázia-viini venetsialaisten merkittävimpiä kauppatavaroita Kreikassa.


title: Malvázia

text: Nykyisin Malváziaa kasvatetaan Kreikan lisäksi erityisesti Italiassa sekä muun muassa Espanjassa, Kroatiassa, Portugalissa, Sloveniassa sekä Yhdysvalloissa.


title: Malvázia

text: Italiassa Malvasia-rypäle on muun muassa Malvasia- ja Frascati-viinien valmistuksessa käytettävä pääasiallinen rypälelajike.


title: Malvasia

text: Malvasia voi viitata seuraaviin:


title: Mandilariá

text: Mandilariá (, myös "Mantilariá", Μαντηλαριά tai "Mantilári", Μαντηλάρι) eli "Amorgianó" (Αμοργιανό) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä punainen viinirypälelajike.


title: Mandilariá

text: Mandilariáa kasvatetaan erityisesti Ródoksen saarella Dodekanesiassa sekä muilla Kreikan saarilla ja myös mannermaalla. Mandilariá-rypäleet ovat hyvin tummakuorisia. Lajike tuottaa viiniä, jota ominaisuuksiensa vuoksi vahvistetaan yleensä sekoittamalla sitä Kotsifáli-lajikkeen kanssa.


title: Mavrodáfni

text:
Mavrodáfni (, ”Musta laakeri”; myös "Mavrodaphne") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike. Se on kotoisin Peloponnesoksen niemimaalta Patraksen seudulta.
Kerrotaan, että lajike sai nimensä siitä, että eräs upseeri rakastui viiniviljelmällään työskennelleeseen tummaan Dáfni (Dafne) -nimiseen neitoon ja antoi tämän nimen viinilleen. Mavrodáfnia kasvatetaan edelleen erityisesti eri puolilla Peloponnesosta (kuten Akhaiassa, Arkadiassa, Eliksessä sekä Messeniassa), Jooniansaarilla (erityisesti Kefaloniássa) sekä eräillä muilla alueilla Kreikassa.


title: Mavrodáfni

text: Mavrodáfni tuottaa monenlaisia vahvoja, kuivia ja makeita punaviinejä. Sitä sekoitetaan usein muiden lajikkeiden, kuten Agiorgítikon ja Cabernet Sauvignonin, kanssa. Eräs Mavrodáfnin muunnelma on "Thiniátiko" (Θηνιάτικο).


title: Moschofílero

text: Moschofílero () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.


title: Moschofílero

text: Moschofíleroa kasvatetaan erityisesti Peloponnesoksen niemimaalla sekä Egeanmeren saarilla ja muun muassa Jooniansaarilla.


title: Moschofílero

text: Moschofílero-rypäleiden kuori on vaaleanpunainen tai punaiseen vivahtava, mutta lajikkeen sisällä on paljon vaihtelua. Lajike tuottaa vahvoja ja hedelmäisiä valkoviinejä. Moschofíleroa käytetään erityisesti Mantíneian nimeä kantavissa viineissä, joiden vaaditaan sisältävän vähintään 85 prosenttia Moschofílero-lajiketta. Moschofíleroa sekoitetaan usein muun muassa Rodítiksen ja Savvatianón kanssa.


title: Ntempína

text: Ntempína (, myös "Debína", "Dempína") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Se on mahdollisesti kotoisin Italiasta tai Albaniasta.


title: Ntempína

text: Ntempínaa kasvatetaan erityisesti Zítsan seudulla Epeiroksen alueella luoteisessa Kreikassa sekä muun muassa Albaniassa. Sitä viljellään vuoristossa suhteellisen korkealla. Lajiketta käytetään kuivien ja puolikuivien valkoviinien sekä kuohuviinien valmistukseen.


title: Retsina

text: Retsína () on perinteinen kreikkalainen pihkalla maustettu viini. Se on suojeltu, ja sitä saa valmistaa ainoastaan Kreikassa tietyillä alueilla. Retsína luokitellaan pöytäviineihin.


title: Retsina

text: Retsína on syntynyt, kun viinin säilyvyyttä on haluttu parantaa lisäämällä siihen pihkaa. Menetelmä on peräisin jo antiikin ajalta, jolloin viinejä maustettiin pihkan lisäksi myös monella muulla tavalla. Paitsi säilyvyyden ja maun vuoksi pihkaa käytettiin myös viiniastioiden sinetöimiseen ilmatiiviisti. Nimi "retsína" on peräisin antiikin aikaisesta nimityksestä "rhētinitēs oinos" (ῥητινίτης οἶνος, ”pihkanmakuinen viini”).


title: Retsina

text: Nykyisin retsínaa tuotetaan tarkoituksella, ei enää välttämättömyyden pakosta. Retsína lienee parhaiten tunnettu kreikkalainen perinteinen viini. Sen maine on usein peittänyt muiden kreikkalaisten viinien maineen, eikä sitä ole aina arvostettu muissa maissa. Retsína sopii kuitenkin hyvin yhteen perinteisen kreikkalaisen keittiön ruokien kanssa.


title: Retsina

text: Retsínan valmistuksessa käytetty pihka on yleensä alepponmännyn ("Pinus halepensis") pihkaa. Se lisätään viiniin käymisprosessin aikana. Aiemmin pihkaa saatettiin lisätä jopa 7,5 kg 100 litraan viiniä, mutta nykyään sallitaan korkeintaan 1 kg pihkaa 100 litrassa viiniä. Pihka poistetaan, kun se on jättänyt arominsa viiniin. Retsína perustuu yleensä valkoviiniin, mutta se voi olla myös roseeviiniä. Tärkeimmät retsínan valmistuksessa käytetyt viinirypälelajikkeet ovat Savvatianó, Rodítis ja Asýrtiko.


title: Retsina

text: Retsínaa tuotetaan ennen kaikkea Keski-Kreikassa erityisesti Attikan alueella sekä Boiotiassa ja Euboialla. Retsínalla on yhdessä Verntéan kanssa perinteisen viinin ("Onomasía katá Parádosi") suojattu asema, mikä on EU:n suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) alaryhmä kreikkalaisessa viiniluokittelussa. Tuotantoalueittain on suojattu seuraavien alueiden ja paikkakuntien nimeä kantava retsína:


title: Retsina

text: Lisäksi paikallista retsínaa tuotetaan eri puolilla maata. Nimisuojauksesta johtuen muita samankaltaisia viinejä eri maissa voidaan kutsua pihkalla maustetuiksi viineiksi mutta ei retsínaksi.


title: Rodítis

text:
Rodítis (, ”Ruusuinen”, myös "Rhoditis") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.
Rodítista kasvatetaan lähes joka puolella Kreikkaa ja erityisesti Peloponnesoksella Patraksen seudulla.


title: Rodítis

text: Rodítis-rypäleet ovat vaaleanpunaisia. Lajikkeesta valmistetaan valkoviinejä sekä retsínaa, jonka tuotannossa se on tärkein lajike Savvatianón jälkeen. Rodítista sekoitetaan usein muiden lajikkeiden, kuten Asýrtikon, Athírin ja Moschofíleron kanssa.


title: P. K. Jaskari

text: Pentti Kalervo (P. K.) Jaskari (28. maaliskuuta 1920 Porvoo – 28. maaliskuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen mainoshoitaja, harrastajavalokuvaaja ja tietokirjailija, joka kirjoitti monia opaskirjoja valokuvauksesta. Hän toimi Kamera-lehden päätoimittajana 1956–1983, helsinkiläisen Kameraseuran varapuheenjohtajana vuodesta 1957 ja Suomen Kameraseurojen Liiton puheenjohtajana 1961–1967. Varsinaisen työuransa hän teki Elannon ja myöhemmin OTK:n somistus- ja mainostehtävissä. Hän johti OTK:n mainososaston yhteydessä toiminutta valokuvaamoa ja sai myöhemmin vastuulleen myös painetun mainonnan, lehti-ilmoitukset ja tv-mainokset. Vuosina 1974–1982 Jaskari oli E-liikkeen mainostoimistoksi perustetun Mainosrengas Oy:n yhteysjohtajana, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle.


title: P. K. Jaskari

text: Jaskari oli Royal Photographic Societyn jäsen ja sai valokuvatuotannostaan kansainvälisen harrastajakuvaajajärjestön FIAPin (Fédération internationale de l’art photographique) EFIAP-arvonimen vuonna 1961.


title: Rompóla

text: Rompóla (, myös "Robóla") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Se on kotoisin Kefalonián saarelta Jooniansaarilta.


title: Rompóla

text: Rompólaa kasvattivat Jooniansaarilla alun perin mahdollisesti venetsialaiset. Jooniansaarten vuortenrinteiden lisäksi sitä kasvatetaan nykyisin myös muualla Kreikassa. Rompóla-rypäleet ovat keltaisia ja kasvavat nopeasti. Lajike tuottaa voimakasmakuista valkoviiniä. Zákynthoksella Rompóla on tärkeimpiä lajikkeita paikallisen makean Verntéa (Verdéa) -viinin tuotannossa.


title: Savvatianó

text: Savvatianó (, ”Lauantainen”; myös "Savatianó") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.


title: Savvatianó

text:
Savvatianóa kasvatetaan erityisesti Attikassa sekä muualla Keski-Kreikassa sekä muun muassa Peloponnesoksella, Makedoniassa ja Egeanmeren saarilla.
Savvatianó-rypäleet ovat vaaleankeltaisia tai lähes valkoisia. Lajiketta käytetään erityisesti retsínan valmistukseen sekä kuiviin valkoviineihin. Savvatianóa sekoitetaan erityisesti Rodítiksen ja Asýrtikon kanssa.


title: Verntéa

text: Verntéa (, myös "Verdéa") on kreikkalainen makea valkoviini, jota tuotetaan vain Zákynthoksen saarella Jooniansaarilla.


title: Verntéa

text: Verntéa on kehitetty 1800-luvulla. Sen nimi on italialaista alkuperää ja tarkoittaa ”vihreää”. Viini on kuivaa, vahvan makuista ja hapokasta, ja siinä on korkea alkoholipitoisuus. Sen valmistukseen käytetään pääasiassa lajikkeita Rompóla, Skiadópoulo, Pavlós, Goustolídi ja Avgoustiátis.


title: Verntéa

text: Verntéalla on yhdessä retsínan kanssa perinteisen viinin ("Onomasía katá Parádosi") suojattu asema, mikä on EU:n suojatun maantieteellisen merkinnän (SMM) alaryhmä kreikkalaisessa viiniluokittelussa. Näin Verntéaa saa valmistaa vain Zákynthoksella. Se voidaan kuitenkin pullottaa saaren ulkopuolella.


title: Vilána

text: Vilána () on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike. Se on kotoisin Kreetalta.


title: Vilána

text: Vilánaa kasvatetaan edelleen pääosin Kreetalla ja erityisesti Pezán seudulla, ja Vilána on ainoa sallittu lajike Pezán nimeä kantavissa viineissä.


title: Vilána

text: Lajike tuottaa syvänkeltaisia, keveitä ja hedelmäisiä valkoviinejä. Viinillä on taipumus hapettua nopeasti. Vilánaa sekoitetaan usein muiden lajikkeiden, kuten Sauvignon Blancin ja Muscatin, kanssa.


title: Xinómavro

text:
Xinómavro (, ”Katkera musta”; myös "Xynomavro") on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä tumma viinirypälelajike.
Xinómavroa kasvatetaan erityisesti Náousassa, Rapsánissa sekä muualla Pohjois-Kreikassa sekä jonkin verran myös Kreikan ulkopuolella Makedonian tasavallassa.


title: Xinómavro

text: Xinómavro-rypäleet ovat sinimustia. Lajike tuottaa tummia, tanniinisia ja aromikkaita punaviinejä, ja sitä on verrattu italialaiseen Baroloon. Xinómavro on ainoa lajike, jota saa käyttää Náousan nimeä kantavissa viineissä. Xinómavroa sekoitetaan usein myös muiden lajikkeiden, kuten Merlotin ja Syrahin, kanssa.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Kreikka on yksi maailman vanhimpia viinintuotantoalueita. Varhaisin todistusaineisto viininviljelystä on noin ajalta 4500 eaa. Viini oli merkittävä osa antiikin kreikkalaista kulttuuria. Se oli jo varhain myös merkittävä kauppatavara, ja monilla alueilla tuotetut viinit olivat hyvin arvostettuja eri puolilla antiikin maailmaa. Kreikan myöhempien, usein levottomien vuosisatojen aikana viininviljely ei päässyt kukoistamaan vaan taantui. Nykyaikaiset vaatimukset täyttävälle tasolle kreikkalainen viininvalmistus on päässyt jälleen 1900-luvun jälkimmäisen puoliskon aikana.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Kreikassa kasvatetaan useita kotoperäisiä viinirypälelajikkeita sekä punaviinin että valkoviinin tuotantoon, ja myös yleisiä ulkomailta tuotettuja lajikkeita. Arvostetuimpiin kreikkalaisiin lajikkeisiin kuuluvat muun muassa Agiorgítiko, Asýrtiko, Mavrodáfni ja Xinómavro. Merkittävimmät viinintuotantoalueet sijaitsevat Peloponnesoksella, Makedoniassa, eräillä Egeanmeren saarilla sekä Kreetalla. Tunnetuimpia perinteisiä viinejä on pihkalla maustettu retsína.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Viininviljelyn arvellaan saaneen alkunsa Mustanmeren, Kaspianmeren ja Mesopotamian välisellä alueella viimeistään noin 5000 eaa. Sieltä se levisi Lähi-itään, Egyptiin ja lopulta Kreikkaan sekä muualla Välimeren alueelle, jossa viininviljely alkoi kukoistaa, koska sen olosuhteet sopivat lajin viljelyyn paremmin. Varhaisimmat viininviljelyyn ja -tuotantoon liittyvät löydöt Kreikan alueelta, Itä-Makedoniasta läheltä Fílippoita, ajoittuvat noin ajalle 4500 eaa. Tämä tekee Kreikasta koko Euroopan varhaisimman viinintuotantoalueen ja toiseksi vanhimman tunnetun alueen koko maailmassa Armenian jälkeen.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text:
Pronssikaudella Kreetan ja Manner-Kreikan varhaisilla korkeakulttuureilla minolaisilla ja mykeneläisillä oli tiivit kauppayhteydet Foinikiaan ja Egyptiin, ja heidän arvellaan omaksuneen viininviljelyn tätä kautta. Vanhin tunnettu viininpuristin on löydetty Kreetalta Vathýpetron minolaisesta asutuksesta.
Antiikin Kreikassa viini oli keskeinen osa kulttuuria ja erityisesti pitokulttuuria. Viini nautittiin aina sekoitettuna eli laimennettuna vedellä. Sekoittamattoman viinin juomista pidettiin barbaarisena. Viini yhdistettiin Dionysos-jumalaan ja oli keskeinen osa tämän kulttia. Kreikkalaiset olivat ensimmäiset, jotka keksivät ikääntyneen viinin arvon. Viiniä maustettiin usein eri tavoin, muun muassa pihkalla, mikä on periytynyt nykyiseen retsínan valmistukseen. Viini oli merkittävä kauppatavara, ja sitä vietiin Kreikasta ympäri Välimeren aluetta. Monien paikkojen viinit olivat erityisen arvostettuja: tällaisia olivat muun muassa Thasos, Lesbos, Lemnos, Ikaria, Samos ja Kos. Alkuperämerkintöjä sinetein säädeltiin jo tuolloin. Roomalaiset perivät viinikulttuurin kreikkalaisilta Suur-Kreikan siirtokuntien kautta.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text:
Antiikin ajan päätyttyä ja bysanttilaiselle ajalle tultaessa viininviljely ja -tuotanto taantuivat. Dionysoksen palvonta kiellettiin. Usein levottomien olojen keskellä luostarit ja munkit ylläpitivät viinikulttuuria, samoin kuin Länsi-Euroopassa, sillä viiniä tarvittiin eukaristiassa. Keskiajalla Kreikka tunnettiin erityisesti Malvázia (Malvasia) -viinistä, joka sai nimensä läntisellä Peloponnesoksella sijaitsevasta Monemvasiásta. Viinin suojelyspyhäksi ortodoksisessa kirkossa tuli Tryfon Lampsakoslainen (myös Campsadalainen). Osmanivallan aika ei suosinut viininviljelyä, ja viljelmiä hävitettiin tai ne rappeutuivat. Jäljelle jäänyttä viinintuotantoa verotettiin raskaasti.
Kreikan vapaussota, joka alkoi vuonna 1821, aiheutti jälleen viininviljelyn taantumisen. Viljely alkoi uudestaan olojen rauhoituttua, ensimmäisenä Peloponnesoksella. Kreikka säästyi pääosin muun Euroopan viinisatoja 1800-luvun lopulla hävittäneeltä viinikirva-epidemialta, minkä seurauksena kreikkalaiset viinit saivat uutta huomiota. Viininviljelyyn käytetty maa-ala kasvoi edelleen 1900-luvulle tultaessa samalla, kun Kreeta, Thessalia ja Makedonia liitettiin Kreikkaan. 1900-luvun alkupuolella kreikkalaisten viinien maine oli kuitenkin vielä enimmäkseen huono tai olematon, ja vuosisadan ensimmäisellä puoliskolla sodat aiheuttivat jälleen takapakkia tuotantoon.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Nykyaikaiselle tasolle kreikkalainen viininviljely ja -tuotanto on noussut 1900-luvun jälkimmäisen puoliskon aikana, kun viljelyssä on hyödynnetty uusimpia tietoja ja tekniikkaa, ja viljelyä ovat kehittäneet uudet ulkomailla oppinsa saaneet yrittäjäsukupolvet. Samalla kreikkalaiset viinit ovat jälleen alkaneet saada mainetta ja arvostusta sekä palkintoja.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Viinin alkuperää ja laatua suojelevat lait tulivat Kreikassa voimaan vuonna 1971. Ne perustuivat ranskalaisiin ja italialaisiin esikuviin. Nykyisin tuotanto noudattaa EU:n asettamaa laadunsääntelykehikkoa.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Viinit on luokiteltu seuraavalla tavalla:Kreikan aurinkoinen ja vähäsateinen ilmasto sekä maaperä sopivat erinomaisesti viininviljelyyn, ja viiniä viljellään lähes joka puolella maata. Ilmasto on enimmäkseen välimerellinen, mutta vuoristoalueilla balkanilainen manner-ilmasto. Lämpötilan puolesta Kreikka on yksi maailman kuumimmista viinintuotantoalueista.


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Kreikan merkittävimmät viinintuotantoalueet, joista useimmilla on OPAP-suojaus, ovat (maantieteellisten alueiden mukaan ryhmiteltynä):


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Egeanmeren saaretEpeirosJooniansaaretKeski-KreikkaKreetaMakedoniaPeloponnesosThessaliaKreikassa kasvaa noin 300 kotoperäistä viinirypälelajiketta, joista osaa on viljelty alueella antiikin ajoista saakka. Lisäksi Kreikassa kasvatetaan tavanomaisia ulkomailta, erityisesti Ranskasta, tuotettuja lajikkeita. Osasta lajikkeista tehdään pääasiassa lajikeviinejä, osaa taas sekoitetaan muiden lajikkeiden kanssa. Merkittävimmät Kreikassa kasvatetut viinirypälelajikkeet ovat:


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Punaviini


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Valkoviini


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Ulkomaiset


title: Viinintuotanto Kreikassa

text: Merkittävimmät ulkomaiset lajikkeet ovat punaviineille Cabernet Sauvignon, Grenache Rouge, Merlot ja Syrah, ja valkoviineille Chardonnay ja Riesling.


title: Asolo

text: Asolo on kunta Pohjois-Italiassa Trevison maakunnassa Veneton alueella. Se on listattu yhdeksi Italian kauneimmista kylistä, I Borghi più Belli d’Italia. Asolon historia ulottuu Rooman aikaan saakka. Silloin se tunnettiin nimellä "Acelum" ja se oli roomalaisten Municipium. Kaupungin tärkeimmät nähtävyydet ovat keskiaikainen 1100-luvulta peräisin oleva linna Rocca di Asolo sekä tuomiokirkko Duomo di Asolo.


title: Asolo

text: Asolossa on asunut useita tunnettuja italialaisia sekä myös ulkomaisia taiteilijoita.


title: Joutsenet (Jussi Mäntysen veistos, Tampere)

text: Joutsenet on suomalaisen kuvanveistäjä Jussi Mäntysen suunnittelema, Tampereen Tammerkosken kaupunginosassa Kirjastonpuistossa sijaitseva veistos, joka kuvaa kahta ylöspäin kurottautuvaa joutsenta. Veistos on valettu pronssiin ja sen korkeus graniittijalustoineen on 250 senttimetriä. Veistoksesta on tehty kaikkiaan kolme valosta – vuosina 1936, 1938 ja 1963. Tampereen valos on vuodelta 1938; valokset vuosilta 1936 ja 1963 sijaitsevat Turussa.


text: Jussi Mäntystä pidetään tunnetuimpana suomalaisena eläinveistosten tekijänä. Hän perehtyi eläinten ulkoisiin ominaisuuksiin työskennellessään Helsingin yliopiston eläinmuseossa yhteensä liki 30 vuotta aluksi preparaattorin apulaisena ja myöhemmin konservaattorina. Mäntysen kuvaamat eläimet esiintyvät lajityypillisissä asennoissa ja veistokset kuvastavat myös eläinten liikettä ja luonnetta jäntevän pelkistetysti. Mäntynen sai "Joutsenet"-veistoksellaan "Grand Prix'n" Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1937. Veistoksen ensimmäinen valu on vuodelta 1936 ja se päätyi Turun vanhalle hautausmaalle Arvo ja Irja Ketosen hautamuistomerkiksi.


text: Tampereen kaupunki hankki patsaasta vuonna 1938 tehdyn valoksen, ja se paljastettiin samana vuonna Tammerkosken rannalle Kirjastonpuistoon. Kaupunki jakoi patsaasta teetettyjä pienikokoisia kopioita palkintona muun muassa merkittävistä yhteiskunnallisista ansioista. Pienoispatsaita teetettiin yhteensä 42 kappaletta ja niitä jaettiin vuosina 1959–1993.


text: Jussi Mäntynen ja hänen vaimonsa Aune Mäntynen teettivät patsaasta kolmannen valoksen vuonna 1963, he olivat suunnitelleet siitä itselleen hautamuistomerkkiä. Myöhemmin he tulivat kuitenkin siihen tulokseen, että veistos olisi helpommin ihmisten nähtävillä jossain puistossa ja lahjoittivat patsaan Turun kaupungille, joka pystytti sen Tuomiokirkonpuistoon vuonna 1970. Tämä valos tunnetaan nimellä "Ylös pyhään pyörryttävään korkeuteen".


title: Helge Heinonen

text: Helge William Heinonen (14. syyskuuta 1922 Nastola – 21. lokakuuta 2012 Vääksy) oli suomalainen lehtikuvaaja. Hän työskenteli kaksi vuosikymmentä (1963–1984) Apu-lehden valokuvaajana. Heinonen voitti 1960-luvulla kolmasti Vuoden lehtikuva -kilpailun ja sai kansainvälisen ARPS-arvon 1956, AFIAP-arvon 1961 ja EFIAP-arvon 1962.


title: Helge Heinonen

text: Nastolassa syntynyt Helge Heinonen kävi koulunsa Helsingissä. Haavoituttuaan jatkosodan loppuvaiheissa hän kouluttautui kirjapainoalan kemigrafiksi eli tuolloisten kuvalaattojen valmistajaksi, minkä myötä valokuvaus alkoi kiinnostaa häntä. Hän opiskeli valokuvausta Wetzlarin Leica-koulussa ja oli koko ikänsä Leica-kinofilmikameran käyttäjä.


title: Helge Heinonen

text: Ennen pitkää rupeamaansa Apu-lehdessä Heinonen työskenteli Uuden Suomen omistamassa Kuvateollisuus Oy:ssä, Sanomien Lehtikuva Oy:ssä 1946–1950, Keskisuomalaisessa 1950–1957 ja Kuluttaja-lehdessä vuoteen 1963 asti. Hän sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1984.


title: Helge Heinonen

text: Vuonna 1961 häneltä ilmestyi valokuvateos "Kotka, suomalainen satamakaupunki".


title: Attack & Release

text: Attack & Release on The Black Keysin viides studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2008.


title: Attack & Release

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Dan Auerbach ja Patrick Carney, ellei toisin mainita.


title: Juurijärvi (Ikaalinen)

text: Juurijärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Eränperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Juurijärvi on osa Juurijärven-Hulppojärven valuma-aluetta.