title: Alinen Tuuloslammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.


title: Ylinen Tuuloslammi

text: Ylinen Tuuloslammi Tuuloslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Ylinen Tuuloslammi

text: Lammen pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.


title: Ylinen Tuuloslammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,1 metriä mpy.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)

text: Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Mäntynummin kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)

text: Lammen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy.


title: Hosiolammi

text: Hosiolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Hosiolammi

text: Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.


title: Hosiolammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.


title: Valkealammi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.


title: Taholammi

text: Taholammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Taholammi

text: Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.


title: Taholammi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy.


title: Mustajärvi (Hämeenlinna)

text: Mustajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Mustajärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.


title: Mustajärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.


title: Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Valkeajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.


title: Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy.


title: Koverojärvi

text: Koverojärvi Koveroinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Koverojärvi

text: Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.


title: Koverojärvi

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.


title: Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)

text: Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)

text: Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.


title: Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.


title: Takaperänjärvi (Hämeenlinna)

text: Takaperänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Takaperänjärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 18,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.


title: Takaperänjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Takaperä)

text: Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Takaperä)

text: Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.


title: Haukilammi (Hämeenlinna, Takaperä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy.


title: Kyynäröjärvi

text: Kyynäröjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Kyynäröjärvi

text: Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.


title: Kyynäröjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.


title: Särkijärvi (Hämeenlinna, Tommala)

text: Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Särkijärvi (Hämeenlinna, Tommala)

text: Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.


title: Särkijärvi (Hämeenlinna, Tommala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.


title: Lovonjärvi

text: Lovonjärvi Lovojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Lovonjärvi

text: Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.


title: Lovonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.


title: Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)

text: Lamminjärvi on Lammin kirkonkylän lähellä Lammilla Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)

text: Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.


title: Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveä ympäröi Lamminjärvensuo.


title: Lampellonjärvi

text: Lampellonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Lampellonjärvi

text: Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.


title: Lampellonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.


title: Puneri

text: Puneri Punerijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Tuuloksen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Puneri

text: Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.


title: Puneri

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.


title: Pannujärvi (Hämeenlinna)

text: Pannujärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Tuuloksessa sijaitseva järvi.


title: Pannujärvi (Hämeenlinna)

text: Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.


title: Pannujärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,9 metriä mpy.


title: Majavijärvi

text: Majavijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Majavijärvi

text: Järven pinta-ala on 13,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.


title: Majavijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.


title: Taka-Killo

text: Taka-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Taka-Killo

text: Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.


title: Taka-Killo

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,5 metriä mpy.


title: Keski-Killo

text: Keski-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.


title: Keski-Killo

text: Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.


title: Keski-Killo

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.


title: Hervonjärvi

text: Hervonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Hervonjärvi

text: Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.


title: Hervonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.


title: Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Kurkijärvi)

text: Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


text: Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.


text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154 metriä mpy.


title: Hauki-Heikinjärvi

text: Hauki-Heikinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.


title: Hauki-Heikinjärvi

text: Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.


title: Hauki-Heikinjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.


title: Kaskinen (lehti)

text: Kaskinen oli Kaskisissa vuosina 1914–1916 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kaskinen (lehti)

text: "Kaskinen" perustettiin ruotsalaisenemmistöisen pikkukaupungin ja sen lähiseudun suomalaisten äänenkannattajaksi. Sen julkaisijana ja vastaavana toimittajana toimi Torniosta muuttanut kirjanpainaja G. A. Ryynänen. Ryynäsen tehtyä konkurssin julkaisijaksi perustettiin osakeyhtiö, jonka tarkoituksena oli muuttaa kertaviikkoinen lehti kolmipäiväiseksi "Etelä-Pohjanmaan Sanomiksi". Taustalla oli ilmeisesti Suupohjan vanhasuomalaisten pyrkimys saada vastapaino Kristiinankaupungissa ilmestyneelle nuorsuomalaiselle "Suupohjan Kaiulle". Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman paperipulan takia hanke ei toteutunut.


title: T. L. Osborn

text: Tommy Lee "T. L." Osborn (23. joulukuuta 1923 – 14. helmikuuta 2013) oli tunnettu yhdysvaltalainen helluntaievankelista, kirjailija ja opettaja, jonka palvelutyön keskus oli vakiintunut Tulsaan Oklahomaan. Julistuksessaan hän korosti voimakkaasti kristinuskon positiivista sisältöä.


title: T. L. Osborn

text: Kuudenkymmenen vuoden mittaisen palvelutehtävänsä aikana Osborn julisti evankeliumia yli 70 maassa. Hän kävi kolme kertaa myös Suomessa. Viimeksi hän piti kokoussarjan Helsingin jäähallissa 15.–18.8.1996.


title: T. L. Osborn

text: Osborn aloitti palvelutehtävänsä 1940-luvun alussa. Vuonna 1947 hän kuului ensimmäisiin niin sanotun parantamisherätyksen (Healing Revival) evankelistoihin, jotka yhdistivät toiminnassaan evankeliumin julistuksen ja sairaiden puolesta rukoilemisen eli uskolla parantamisen. Osborn oli myös ensimmäisiä lähetyssaarnaajia, joka järjesti evankelioimistilaisuuksia avoimilla kentillä ja puistoissa julistamassa kristinuskon sanomaa ei-kristittyjen keskuudessa.


title: T. L. Osborn

text: Yhdessä vaimonsa Daisyn Osbornin kanssa Osborn kiersi pitämässä eri puolilla maailmaa suuria massakokouksia eli "ristiretkiä", kuten he niitä kutsuivat. Daisy Washburn Osborn kirjoitti viisi kirjaa. Hänet tunnettiin räväkkänä naisasianaisena, jolla oli tapana sanoa: ""Kyllä, minulla on kohtu. Mutta minulla on myös aivot."" Myös T. L. OSborn nosti saarnoissaan ja kirjoissaan naisten omanarvontuntoa sinnikkäästi. Daisy Osborn kuoli vuonna 1995, minkä jälkeen T. L. Osborn jatkoi evankelioimiskokoustensa pitämistä yksinään vielä 2000-luvulle saakka.


title: T. L. Osborn

text: Tuhansia sanotaan tulleen uskoon tai kokeneen parantuneensa Osbornin tilaisuuksissa. Osbornin mukaan kristinusko ilman ihmeitä ""on vain uskonto muiden joukossa"". ""Jumalaan ei tarvitse uskoa, ellei hän tee samoja tekoja tänään kuin Raamatun aikana"", julisti evankelista viimeisellä Suomen-vierailullaan.


title: T. L. Osborn

text: Nykyään Osbornien palvelutyötä jatkaa Osborn Ministries Internationalin nimissä heidän ainoa tyttärensä, vuonna 1947 syntynyt LaDonna Osborn.


title: Kokkolan Uutiset

text: Kokkolan Uutiset oli Kokkolassa vuosina 1915–1917 ilmestynyt sanomalehti.


title: Kokkolan Uutiset

text: "Kokkolan Uutiset" ilmoittautui puolueettomaksi, mutta oli taustaltaan nuorsuomalainen. Sen päätoimittajana työskenteli Matti Klemola. Aluksi kahdesti ja vuonna 1917 kolmesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja sen levikki oli vuonna 1916 vain 300 kappaletta. "Kokkolan Uutiset" lakkasi, kun maalaisliittolaiset ostivat sen kirjapainon ja perustivat omaksi lehdekseen "Keskipohjanmaan".


title: Vähä Hankajärvi

text:
Vähä Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.


title: Vähä Hankajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.


title: Matti Möttönen (amiraali)

text: Matti IIsakki Möttönen (s. 29. tammikuuta 1959 Oulu) on suomalainen Rajavartiolaitoksen palveluksesta vuoden alussa 2015 eläkkeelle jäänyt kontra-amiraali.


title: Matti Möttönen (amiraali)

text: Möttönen tuli ylioppilaaksi 1977, valmistui Merisotakoulusta 1981 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Maanpuolustuskorkeakoulussa 1993. Hän toimi Pohjanlahden merivartioston vartiolaivan päällikkönä 1982–1988, merivartioalueen päällikkönä 1989–1991 ja komentajana 2001–2004. Suomenlahden merivartioston toimistopäällikkö Möttönen oli 1993–1995, apulaiskomentaja 1999–2001 ja komentaja 2007–2008. Möttönen toimi Rajavartiolaitoksen esikunnassa esiupseerina 1995–1998, apulaisosastopäällikkönä 2004 ja osastopäällikkönä 2005–2006. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö ja sisäasiainministeriön rajavartio-osaston päällikkö hän oli vuodesta 2008.


title: Matti Möttönen (amiraali)

text: Möttönen ylennettiin vänrikiksi 1978, luutnantiksi 1981, yliluutnantiksi 1984, kapteeniluutnantiksi 1987, komentajakapteeniksi 1991, komentajaksi 1994, kommodoriksi 2001, lippueamiraaliksi 2008 ja kontra-amiraaliksi 2009.


title: Jaakko Kaukanen

text: Jaakko Sakari Kaukanen (s. 21. elokuuta 1955 Kajaani) on suomalainen kenraaliluutnantti evp. ja entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö.


title: Jaakko Kaukanen

text: Kaukanen valmistui ylioppilaaksi 1974, Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston nuorempana upseerina 1978–1984 ja komentajana 2000–2004. Lapin rajavartioston komppanianpäällikkönä Kaukanen oli 1984–1985, toimistoupseeri 1987–1989 ja apulaiskomentaja 1995–2000. Kainuun rajavartiostossa hän työskenteli toimistopäällikkönä 1989–1991, Rajavartiolaitoksen esikunnassa esikuntaupseerina ja apulaisosastopäällikkönä 1991–1995 ja Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä 2004–2008. Rajavartiolaitoksen päällikkö Kaukanen oli vuodeta 2008 vuoteen 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänen seuraajansa on kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen.


title: Jaakko Kaukanen

text: Kaukanen ylennettiin luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1984, majuriksi 1989, everstilutnantiksi 1992, everstiksi 1997, prikaatikenraaliksi 2004, kenraalimajuriksi 2004 ja kenraaliluutnantiksi 2008. Hän eläköityi Rajavartiolaitoksen johtajan tehtävästä 31. elokuuta 2018.


title: Lahden Sanomat (1927–1931)

text: Lahden Sanomat oli Lahdessa vuosina 1927–1931 ilmestynyt sanomalehti.


title: Lahden Sanomat (1927–1931)

text: "Lahden Sanomat" oli aikanaan harvinainen puolueista riippumaton sanomalehti. Paikallis- ja maakuntauutisoinnin lisäksi se pyrki keskittymään taloudellisiin kysymyksiin. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli Jalmari Niemi. Se luopui kilpailusta paikkakunnan kahden muun lehden, "Etelä-Suomen Sanomien" ja "Lahden" kanssa vuoden 1931 lopussa.


title: Etelä-Hämeen Sanomat

text: Etelä-Hämeen Sanomat oli Riihimäellä vuosina 1927–1929 ilmestynyt sanomalehti.


title: Etelä-Hämeen Sanomat

text: Etelä-Hämeen sanomat perustettiin kokoomuslaisen "Riihimäen Sanomien" sitoutumattomaksi ja liberaaliksi kilpailijaksi. Se oli luonteeltaan paikallinen uutislehti, joka julkaisi myös kotimaan- ja ulkomaanuutisia. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lakkasi oman kirjapainon puutteeseen. Sen päätoimittajina työskentelivät Martti Talvia (1927), O. U. Järvinen (1928), Kullervo Pellinen (1928) ja Toivo Mikael Vuolle (1928–1929).


title: Olavi Toivola

text: Olavi Toivola (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965.


title: Olavi Toivola

text: Toivola on aktiivisesti mukana yrityskummitoiminnassa.


title: Olavi Toivola

text: Eläkkeelle jäätyään Toivola kirjoitti Nokian Paperin historian sekä kokemuksiinsa perustuvan johtajuusoppaan.


title: Olavi Toivola

text: Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin "Jahtivoudin kaksi elämää". Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.


title: Olavi Toivola

text: Vuonna 2018 julkaistiin Toivolan romaani "Abraham Braxin kunnia". Myös tämän teoksen päähenkilö, Abraham ”Aapo” Brax (1775-1859), on Toivolan esi-isä. Brax oli Suomen sodan sotilas ja myöhempi pappilan torppari. Teos on ”elämänmittainen kehitystarina” (Risto Ojanen), jonka ”historiankuvat ovat tyyliltään samantapaisia kuin Veijo Meren - - tietoteoksissa” (Jari Olavi Hiltunen).


title: Olavi Toivola

text: Toivola on naimisissa Raili Marjatta Toivolan (o.s. Nyqvist) kanssa ja heillä on kolme tytärtä.


title: Dmitri Sokolov

text: Dmitri Sokolov voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix) tai Steroids on yhdysvaltalaisen kokeellista hiphoppia tuottavan yhtyeen, Death Gripsin julkaisema single, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2017 yhtyeen oman levy-yhtiön Third Worldsin kautta.


title: Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)

text: Yhtye julkaisi 22. toukokuuta 2017 tiedotteen kappaleesta ja he kertoivat työskentelevänsä uuden studioalbumin parissa. Kappale on jaettu osiin, mutta niille ei ole annettu vielä virallisia nimiä.


title: Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

text: Dmitri Sokolov (; s. 14. huhtikuuta 1998 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa OHL-joukkue Sudbury Wolvesissa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Sokolov on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. "The Sports Forecaster" -sivuston mukaan Sokolov on monipuolinen maalintekijätyyppinen pelaaja, joka luistelee vahvasti, omaa hyvät kädet ja laukoo terävästi ranteella. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä ja Sokolovin tulisi merkitä vastustajansa paremmin.


title: Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

text: Sokolov on Avangard Omskin kasvatti. Kauden 2014–2015 hän vietti pääosin kotimaansa A-nuorten MHL-liigan Omskije Jastrebyssä. OHL-joukkue Sudbury Wolves varasi Sokolovin koko kolmantena pelaajana kesällä 2015. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2015–2016. Sokolov oli Wolvesin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 30+22=52. Hän voitti koko OHL:n tulokkaiden maalipörssin.


title: Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

text: Minnesota Wild varasi Sokolovin seitsemännellä kierroksella 196. pelaajana . Kaudella 2016–2017 hän oli Sudbury Wolvesin OHL-joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 48+24=72, kuten myös pudotuspeleissä tehoilla 6+3=9. Sokolov sijoittui koko liigan runkosarjan maalipörssissä toiseksi edellään vain Erie Ottersin Alex DeBrincat. OHL-kautensa päätteeksi, huhtikuussa 2017 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Iowa Wildin vahvuuteen. Sokolov teki siellä kahdessa runkosarjaottelussa yhden maalin.


title: Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2017–2018 Sokolov palasi Wolvesin vahvuuteen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi.


title: Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

text: Sokolov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2014, jolloin Sokolov voitti kultaa. Hän voitti Venäjän sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Vitali Abramovin kanssa tehoilla 6+3=9. Sokolov valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän edusti Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015, jolloin Sokolov voitti kultaa.


title: Razer Phone

text: Razer Phone on peliyritys Razerin älypuhelin, joka julkaistiin myyntiin 15. marraskuuta 2017 Yhdysvalloissa. Suomeen puhelin tuli myyntiin vasta 18.12.2017.


title: Razer Phone

text: Yritys osti Nextbit-yrityksen, joten puhelin on epäsuora seuraaja Nextbit Robin-puhelimelle. Puhelimessa on samanlainen suunnittelu kuin Nextbit Robinissa.


title: Jäljet (elokuva)

text: Jäljet ("Pokot") on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut puolalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Agnieszka Holland. Se perustuu Olga Tokarczukin romaaniin "Prowadź swój pług przez kości umarłych" vuodelta 2009.


title: Jäljet (elokuva)

text: Elokuva kertoo Puolan syrjäseudulla asuvasta eläkeläisestä, joka alkaa tutkia kuolleena löytämänsä miehen tapausta. Hän saa selville useiden metsästäjien saaneen surmansa, mahdollisesti kostoiskuissa.


title: Jäljet (elokuva)

text: Elokuva oli Puolan ehdokas vieraskielisen elokuvan Oscarin saajaksi. Se sai hopeisen karhun (Alfred Bauer-palkinnon) Berliinin elokuvajuhlilla.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Tikkurilan uimahalli on Vantaan Viertolan kaupunginosassa, Tikkurilan urheilupuistossa sijaitseva uimahalli, joka on valmistunut vuonna 1968. Se oli Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa on täysmittainen 50 metrin allas.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Kuusirataisen 50 metrin altaan lisäksi uimahallissa on 5 × 8 metrin opetusallas sekä uimahyppyallas, jonka hyppytasot ovat 1, 3, 5, 7 ja 10 metriä sekä ponnahduslaudat 1 ja 3 metriä. Altaissa on klooridesinfiointi, painehiekkasuodatus ja uv-valolaitepuhdistus. Isossa altaassa on allasnosturi. Miesten pesutiloissa saunoja on kolme ja naisten puolella kaksi, minkä lisäksi liikuntaesteisille omat puku-, pesu- ja saunatilat. Rakennuksessa on myös kuntosali.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Helsingin maalaiskunnan Tikkurilaan kaavailtiin 1950-luvun alusta saakka uimalaitosta, aluksi maauimalaa. 1960-luvulle tultaessa päädyttiin uimahallin rakentamiseen, ja marraskuussa 1964 kunnanvaltuusto hyväksyi sen piirustukset. Kunnanarkkitehteina toimineiden Karl Haglundin ja Pauli Sulosen suunnittelema rakennus on allashallin osalta pallon kalotin muotoinen, teräsbetonirakenteinen kaarihalli. Sen lounaisseinä on kokonaan lasia.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Uimahallin maksimikapasiteetiksi määriteltiin alun perin 2 700 henkeä vuorokaudessa. 50 metrin pituinen ja tilavuudeltaan 2 000 kuutiometrin allas tehtiin kuusirataiseksi ja varustettiin 10 metrin hyppytornilla. Halliin rakennettiin myös 600 kuutiometrin lastenallas sekä 630 hengen katsomo uintikilpailuja varten. Hallin rakentaminen maksoi 4,8 miljoonaa markkaa.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Hallin vihkiäisten yhteydessä syyskuussa 1968 pidettiin kansainväliset uintikilpailut. Seuraavana vuonna 1969 Tikkurilan uimahallista tuli 381 000 kävijällään Suomen vilkkain uimahalli, toisena Helsingin Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli 290 000 kävijällä.


title: Tikkurilan uimahalli

text: Vuosina 1994–1995 Tikkurilan uimahalli peruskorjattiin täysin. Piilossa olleiden vaurioiden takia remontin kustannukset nousivat arvioidusta seitsemästä miljoonasta markasta kahteentoista, ja myös aikataulu venyi. Hallia remontoitiin myös vuonna 2008. Keväällä 2018 halli suljetaan jälleen ainakin puoleksi vuodeksi peruskorjauksen takia.


title: Call Me by Your Name

text: Call Me by Your Name on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut, Oscar-palkittu romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Luca Guadagnino. Se perustuu André Acimanin samannimiseen romaaniin vuodelta 2007, jonka pohjalta James Ivory käsikirjoitti elokuvan. Se sijoittuu Pohjois-Italiaan vuoteen 1983 ja kertoo 17-vuotiaan Elio Perlmanin (Timothée Chalamet), ja hänen isänsä amerikkalaisen assistentin Oliverin (Armie Hammer) suhteesta. Elokuvassa näyttelevät myös muun muassa Michael Stuhlbarg, Amira Casar, Esther Garrel ja Victoire Du Bois.


title: Call Me by Your Name

text: Elokuva sai ensi-iltansa Sundancen elokuvajuhlilla 22. tammikuuta 2017. Elokuva on ollut arvostelumenestys ja erityisesti sen pääosaparin näyttelyä sekä elokuvan ohjausta, käsikirjoitusta ja musiikkia on kehuttu.


title: Call Me by Your Name

text: Elokuva palkittiin parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnolla oltuaan ehdolla myös parhaasta elokuvasta ja miespääosasta (Chalamet). Elokuva sai kolme Golden Globe -ehdokkuutta parhaasta draamaelokuvasta, miespääosasta draamaelokuvassa (Chalamet) ja miessivuosasta (Hammer).


title: Call Me by Your Name

text: Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 26. tammikuuta 2018.


title: Call Me by Your Name

text: 17-vuotias Elio on viettämässä kesälomaa vanhempiensa kanssa karussa Pohjois-Italiassa vuonna 1983. Hänen amerikkalaisen arkelogi-isänsä kutsuma 24-vuotias jatko-opiskelija Oliver saapuu tälle kesätöihin. Luonteeltaan introvertti, musikaalisesti lahjakas ja bibliofiili Elio löytää aluksi vain vähän yhteistä huolettoman ja elämäniloisen Oliverin kanssa. Elio luovuttaa vastahakoisesti makuuhuoneensa Oliverille tämän vierailun ajaksi. Elio viettää kesäänsä kirjoja lukien, pianoa soittaen sekä tyttöystävänsä Marzian kanssa aikaa viettäen, kun taas Oliver kiinnostuu toisesta paikallisesta tytöstä, Chiarasta.


title: Call Me by Your Name

text: Hiljalleen Elio ja Oliver alkavat viettää aikaa yhä enemmän kahdestaan: he käyvät uimassa, pitkillä kävelyillä kaupungilla ja Elion isän arkelogisilla tutkimusmatkoilla. Elion ja Marzian suhde etenee seksiin, jolloin Elio testaa Oliverin reaktiota asiaan mutta huomaakin olevansa itse kiinnostunut tästä. Hän livahtaa Oliverin huoneeseen ja nuuhkii tämän uimahousuja masturboiden. Myöhemmin kaupungilla Elio tunnustaa tunteensa Oliverille, joka puolestaan kehottaa tätä hillitsemään itsensä. Vielä saman päivän aikana kaksikko päätyy suutelemaan, mutta Oliver on haluton etenemään pidemmälle. Heidän välinsä viilenevät.


title: Call Me by Your Name

text: Oliver vastaa Elion jättämään viestiin kirjoittamalla lapun Elion työpöydälle, jossa hän ehdottaa tapaamista keskiyöllä. Elio viettää päivän Marzian kanssa mutta ikävöi Oliveria. Keskiyöllä hän saapuu tapaamiseen, jolloin hän ja Oliver harrastavat seksiä. Seuraavien päivien aikana heidän suhteensa kehittyy voimakkaasti fyysisellä ja emotionaalisella tasolla ja he harrastavat seksiä säännöllisesti, mutta yhä salaten kaiken. Elio alkaa tässä vaiheessa vältellä Marziaa.


title: Call Me by Your Name

text: Oliverin kotiinpaluun lähestyessä hän ja Elio kokevat selvityvänsä koittavasta kaipuusta ja epävarmuudesta. Poikansa suhteesta tietoiset Elion vanhemmat ehdottavat hänelle, että hän lähtisi Oliverin kanssa matkalle Bergamoon ennen tämän lähtöä takaisin Yhdysvaltoihin. Elion vanhemmat kutsuvat Marzian ja Chiaran päivälliselle Elion ja Oliverin linja-auton lähdettyä. Kolmen romanttisen yhdessä vietetyn päivän jälkeen sydämensä särkenyt Elio soittaa äitilleen ja pyytää tätä hakemaan hänet kotiin. Kotona poikaystävänsä teosta tietoinen Marzia ilmoittaa haluavansa yhä olla ystävä Elion kanssa. Elion isä kertoo ymmärtäneensä koko ajan poikansa ja Oliverin välisiä tunteita ja tunnustaa kokeneensa vastaavan tilanteen omassa nuoruudessaan. Hän kannustaa Eliota suremaan rauhassa ja oppimaan kokemuksistaan sen sijaan, että yrittäisi päästä mahdollisimman nopeasti surustaan yli.


title: Call Me by Your Name

text: Oliver soittaa Hanukan aikana Eliolle ja tämän perheelle kertoen kihlautuneensa. Oliver kertoo Eliolle muistavansa kaiken tapahtuneen todella hyvin. Puhelun jälkeen murtunut Elio istuu takan edustalla, kun hänen perheensä ja talon muu henkilökunta valmistelevat juhlaillallista.


title: Call Me by Your Name

text: Elokuva on saanut kansainvälisesti myönteisen vastaanoton, suomalainen media mukaan lukien.


Valerian and the City of a Thousand Planets () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut tieteiselokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Luc Besson. Se perustuu ranskalaiseen scifi-sarjakuvaan "Valerian ja Laureline".


title: Valerian and the City of a Thousand Planets

text: Elokuva on kaikkien aikojen kallein eurooppalainen elokuva, sen budjetti oli 197 miljoonaa euroa.


title: Malte Setkov

text: Malte Søstrup Setkov (s. 14. tammikuuta 1999 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SHL-joukkue Malmö Redhawksia.


title: Malte Setkov

text: Setkov on Rødovre SIK:n kasvatti. Hän siirtyi jo 15-vuotiaana Ruotsiin ja Malmö Redhawksin junioreihin kaudeksi 2014–2015. Setkov oli seuran U16-junioreiden eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä tehokkain puolustaja Gustav Sternérin kanssa tehoilla 4+4=8. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti J18 Allsvenskan pronssia.


title: Malte Setkov

text: Detroit Red Wings varasi Setkovin neljännellä kierroksella sadantena pelaajana . Hänestä tuli kaikkien aikojen pienimmällä numerolla NHL:ään varattu tanskalaispuolustaja. Ennätys oli aiemmin Philip Larsenin (149. varaus vuonna ) hallussa.


title: Malte Setkov

text: Kauden 2017–2018 Setkov vietti lähinnä lainalla Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa, jossa hän pelasi 26 runkosarja- ja kolme nousukarsintasarjan ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän debytoi kauden aikana myös Malmö Redhawksin SHL-joukkueessa, jossa Setkov pelasi yhden runkosarja- ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki SHL-debyyttinsä 23. syyskuuta 2017 Brynäs IF:ää vastaan. Setkov merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.26 minuuttia. Setkov teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa Mestarien liigassa 10. lokakuuta 2017 tšekkiläistä HC Kometa Brnoa vastaan. Hän pelasi CHL:ssä kauden aikana kaksi ottelua. Joulukuussa 2017 Setkov teki Redhawksin kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.


title: Malte Setkov

text: Setkov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019. Jälkimmäisessä turnauksessa Tanska onnistui koko turnauksen aikana tekemään vain kolme maalia ensimmäisessä karsintasarjan ottelussa Kazakstania vastaan, jossa Setkov onnistui Jonas Røndbjergin ohella tekemään kaksi tehopistettä. Heidän lisäkseen maalinteossa onnistui Andreas Grundtvig. Tanskan turnaus päättyi putoamiseen IA-divisioonaan. Setkov pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin Setkov voitti pronssia.


title: Matias Lassen

text: Matias Lassen (s. 15. maaliskuuta 1996 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa.


title: Matias Lassen

text: Lassen on Rødovre SIK:n kasvatti. Hän debytoi jo 15-vuotiaana seuran miesten kakkosjoukkueessa Tanskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa kaudella 2014–2015. Lassen voitti kauden päätteeksi sarjan pronssia. Hän voitti samalla kaudella myös Tanskan A-nuorten sarjan hopeaa. Toukokuussa 2012 Lassen teki sopimuksen Rødovre Mighty Bullsin pääsarjajoukkueen kanssa. Hänen AL-Bank Ligaenin tulokaskautensa 2012–2013 toi 39 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3 ja 11 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Viidessä Tanskan cupin ottelussa Lassen jäi ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi AL-Bank Ligaenin pronssia.


title: Matias Lassen

text: Kolmen Tanskan pääsarjassa viettämänsä vuoden jälkeen Lassen siirtyi kaudeksi 2015–2016 kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Leksands IF:ään. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa joukkuetta SHL:ään. Kaudella 2016–2017 Lassen ehti pelata yhden SHL-ottelun ja kolme ottelua seuran J20-joukkueessa, kunnes lokakuussa 2016 Leksand lainasi hänet Allsvenskan-joukkue Mora IK:hon. Joulukuussa Lassen teki joukkueen kanssa loppukauden kattavan sopimuksen. Hän voitti koko SHL:n nousukarsintojen tehotilaston lukemalla +9 ja oli nostamssa Moraa kauden päätteeksi SHL:ään. Toukokuussa 2017 Lassen teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Matias Lassen

text: Kesken kauden 2017–2018, marraskuussa 2017 Mora lainasi Lassenin toiseen SHL-joukkueseen, Malmö Redhawksiin. Hän pelasi siellä kauden loppuun. Yhteensä Lassenin ensimmäinen kokonainen SHL-kausi toi 42 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 3+4=7. Kaudeksi 2018–2019 hän palasi Allsvenskaniin ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella IK Panterniin.


title: Matias Lassen

text: Lassen edusti Tanskaa MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut 33 A-maaottelua tehopistein 4+1=5. Lassen teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 3. huhtikuuta 2015 Courchevelissä Ranskaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Euro Hockey Challengessa 15. huhtikuuta 2016 Amiensissa myös Ranskaa vastaan.


title: Matias Lassen

text: Lassen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Tanskan varakapteenina. Valmennus valitsi Lassenin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Ruotsia vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Tanskan ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: Matias Lassen

text: Lassen pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa ja oli nostamassa Tanskaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle. Lassen pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa.


title: Nguyễn Thị Bình

text: Nguyễn Thị Bình (o.s. Nguyễn Thị Châu Sa, s. 1927) on vietnamilainen poliitikko ja diplomaatti, joka tuli erityisesti ulkomailla tunnetuksi Etelä-Vietnamin kansallisen vapautusrintaman eli Vietkongin edustajana. Hän oli mukana esimerkiksi Pariisin rauhanneuvotteluissa neuvottelijoiden ainoana naispuolisena jäsenenä. Vietnamin sodan jälkeen hän toimi Vietnamin varapresidenttinä vuosina 1992–2002, jääden lopulta eläkkeelle toisen kautensa loputtua.


title: Nguyễn Thị Bình

text: Nguyễn Thị Bình syntyi Saigonissa vuonna 1927 ja hän oli syntyjään nimeltään Nguyễn Thị Châu Sa. Hänen isoisänsä Phan Chu Trinh oli yksi Vietnamin tunnetuimpia kansallismielisen liikkeen hahmoja. 1950-luvulla Bình oli yksi Saigonin opiskelijamellakoiden johtajista. Mellakat tunnettiin Trần Văn Ơnin liikkeenä ja Bình päätyi osallisuudestaan vankilaan vuonna 1951. Bình vapautettiin Geneven konferenssin jälkeen vuonna 1954, minkä jälkeen hän liittyi Saigonissa perustettuihin vastarintaliikkeisiin. Vuonna 1961 hänet valittiin kansallisen vapautusrintaman eli Vietkongin keskuskomiteaan, jonka palveluksessa hän edusti järjestöä vuosien 1962 ja 1969 välillä esimerkiksi Afrikassa ja Euroopassa. Bình antoi runsaasti haastatteluja lehdistölle ja etenkin länsimaissa hänestä tuli kansallisen vapautusrintaman tunnetuin edustaja.


title: Nguyễn Thị Bình

text: Pariisin rauhanneuvottelujen alkaessa vuonna 1968 Bìnhistä tuli kansallisen vapautusrintaman pääneuvottelija. Hänet valitsi mahdollisesti tehtävään Ho Chi Minh ja hän oli ainoa neuvottelupöydässä istunut nainen. Bình puhui sujuvaa ranskaa, minkä lisäksi valintaan saattoi vaikuttaa se, että hänen tunnettu isoisänsä asui Ranskassa, jonne hänet oli karkotettu veristen verotuksen vastaisten kapinoiden jälkeen vuonna 1908. Neuvottelujen onnistumisen kannalta kansallisen vapautusrintaman tunnustamista virallisesti tuli yksi rauhanneuvottelujen kompastuskivistä. Vuonna 1969 hänestä tehtiin Etelä-Vietnamin väliaikaisen vallankumoushallituksen ulkoministeri ja edusti tässä virassaan edelleen etelän kommunisteja Pariisissa. Neuvottelijana Bình pyrki varmistamaan, että Etelä-Vietnamin presidentti Nguyễn Văn Thiệun otetta maasta heikennettäisiin ja että amerikkalaisten sotavankien vapautuksen yhteydessä vapautettaisiin myös Etelä-Vietnamin poliittiset vangit. Hän arvostelikin Pohjois-Vietnamin edustaja Lê Ðức Thọn ja Yhdysvaltojen Henry Kissingerin aikaansaamaa sopimusta vuonna 1972, joka ei hänen mielestään selvittänyt sotavankitilannetta tyydyttävällä tavalla. Bình allekirjoitti kuitenkin lopullisen sopimuksen vuonna 1973 Etelä-Vietnamin väliaikaisen vallankumoushallituksen puolesta.


title: Nguyễn Thị Bình

text: Vietnamin sodan jälkeen Bình toimi eri virkatehtävissä. Vuonna 1992 hänestä tuuli maan varapresidentti. Hän toimi virassaan kaksi kautta ja jäi lopulta eläkkeelle vuonna 2002. Vielä eläkkeelle jäämisensä jälkeen Bình on toiminut järjestöissä, jotka ovat keskittyneet koulutukseen ja esimerkiksi Vietnamin sodan aikana käytetyn Agent Orangen aiheuttamien haittavaikutusten hoitamiseen.


title: Pyhäjärven kahakka

text:
Pyhäjärven kahakka oli Viipurin läänin Pyhäjärvellä 20. marraskuuta 1917 tapahtunut aseellinen
yhteenotto, jossa vastakkain olivat Heikki Kaljusen johtama Viipurin työväen järjestyskaartin osasto sekä Jalmari Pusan komentama Pyhäjärven suojeluskunta.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Marraskuun yleislakon levottomuuksiin liittyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun Kaljusen johtama työväen järjestyskaartin osasto lähti 19. marraskuuta suorittaman elintarvike- ja asetakavarikkoja Karjalan kannaksen pitäjiin. Saavuttuaan seuraavana päivänä Pyhäjärven asemalle, Kaljusen joukkoa oli vastassa parisataa suojeluskuntalaista, jotka alkoivat ampumaan asemalle pysähtynyttä järjestyskaartin junaa. Lyhyen tulitaistelun seurauksena sai välittömästi surmansa kaksi suojeluskuntalaista, loppujen lähtiessä pakoon tai jäätyä Kaljusen miesten vangeiksi.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Välikohtaus oli osa jo keväästä asti käynnissä olleeseen työväenliikkeen ja porvariston väliseen valtataisteluun, joka lopulta johti tammikuussa 1918 käynnistyneeseen sisällissotaan. Järjestyskaartin suorittamien elintarviketakavarikkojen taustalla oli maassa vallitseva ruokapula ja jopa suoranainen nälänhätä, joka paheni entisestään varakkaiden maanviljelijöiden ja porvariston hamstrattua itselleen elintarvikkeita. Työväen järjestyskaartit yrittivät riisua porvaristoa aseista myös turvatakseen 14. marraskuuta käynnistyneen yleislakon onnistumisen. Pyhäjärven kahakan aikaisten tapahtumien kulusta ei kuitenkaan ole tarkkaa selvyyttä, sillä lehtiuutisoinnin ja myöhemmän kirjallisuuden välillä on paljon ristiriitaisia tietoja.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Tapahtumat käynnistyivät yleislakon toiseksi viieisenä päivänä 19. marraskuuta, kun Kaljusen johtama parinsadan työväenkaartilaisen joukko lähti Viipurista Karjalan kannaksen pitäjiin tekemään tarkistuksia elintarvikkeiden, aseiden ja räjähdysaineiden takavarikoimiseksi suojeluskuntalaisilta ja heidän kannattajiltaan. Joidenkin lähteiden mukan määräys oli tullut Helsingistä työväen järjestyskaartien ylipäälliköltä Ali Aaltoselta. Kaljusen mukaan sellaista ei kuitenkaan ollut, vaan Antreasta esitettiin avunpyyntö, kun porvarien pelättiin hyökkäävän lakkolaisia vastaan.


title: Pyhäjärven kahakka

text:
Järjestyskaartilaiset suorittivat tarkastuksia Pyhäjärven lisäksi Antreassa, Hiitolassa, Käkisalmessa ja Raudussa. Reitti ulottui aluksi Viipurista Karjalan rataa pitkin pohjoiseen Hiitolaan, ja sieltä edelleen Hiitola-Rautu-rataa pitkin itään. Kaljunen selosti retkikuntansa matkaa viikkoa myöhemmin "Työ-lehdessä" ilmestyneessä Evert Huttusen haastattelussa. Huttunen kertoi halunneensa
kuulla myös Kaljusen näkemykset vastineeksi "Wiipurin Sanomien" jutuille, joita hän piti häikäilemättöminä valheina.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Sisällissodan voittaneen osapuolen myöhemmässä vapaussotakirjallisuudessa Kaljusen osastoa on kutsuttu ”rankaisuretkikunnaksi”, kun taas aikakuden sanomalehdet kirjoittivat muun muassa ”punakaartin lentävästä osastosta”.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Sunnuntaina 18. marraskuuta Viipuriin saapui Kotkasta tulleella junalla kaksi työväen järjestyskaartin komppaniaa, joihin liittyi vielä muutama kymmenen viipurilaista. Kaljusen johtama osasto lähti liikkeelle varhain seuraavana aamuna, pysähtyen ensimmäiseksi Antreaan, jossa Kaljusen mukaan tavattiin kuusi aseistautunutta miestä. Jokaiselta takavarikoitiin Browning-pistooli ja lisäksi hän väitti kylästä löytyneen 35 muuta asetta.


title: Pyhäjärven kahakka

text:
Antreasta matka jatkui Hiitolaan, jonne juna saapui hieman ennen puoltapäivää. Kylässä tehtiin kotitarkastuksia, joissa Kaljusen mukaan
löydettiin jauhoja ja muita elintarvikkeita sekä erilaisia aseita. Lisäksi kahdeksan miestä pidätettiin ”uhmailevan” käytöksen vuoksi. Kauppiaiden kodeista löydetyt elintarvikkeet vietiin paikalliseen työväen osuuskauppaan, josta niitä alettiin myymään yleisölle. Järjestyskaartin kerrottiin myös ammuskelleen Hännilän kartanoon tehdyn tarkastuksen yhteydessä, jolloin salin katto ja arvokkaat huonekalut olivat rikkoutuneet.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Seuraavana päivänä Kaljunen suuntasi Käkisalmeen, jonne osasto hänen mukaansa lähti paikallisten asukkaiden pyynnöstä. Elintarvikepula oli lakkoviikon aikana aiheuttanut kaupungissa levottomuuksia, väkijoukko oli muun muassa piirittänyt raatihuoneen ja pakottanut elintarvikelautakunnan suorittamaan kotitarkastuksia. Samalla porvaristolta oli takavarikoitu aseet. Järjestyskaarti takavarikoi Käkisalmessa vielä kolme asetta sekä suuren määrä räjähdysaineita. Suojeluskunnan Kaljunen kertoi lähteneen pakoon yhden varoituslaukauksen jälkeen heti järjestyskartilaisten saavuttua asemalle. Sisällissodan valkoista osapuolta edustavat Simo Eronen ja Antti Komonen kirjoittivat Kaljusen retkikunnasta vuonna 1930 ilmestyneessä teoksesaan "Karjala vapaussodassa". Sen mukaan myös Käkisalmessa vangittiin ainakin yhdeksän miestä, joiden kuulusteluja väitettiin tehostetun laittamalla pidätetyt seinää vasten ja ampumalla heidän ympärilleen. Lehtitietojen mukaan joukossa olivat muun muassa pormestari Axel Grönlund sekä toimittaja Topi Orpana, jotka muiden vangittujen tavoin suljettiin kaupungin putkaan. Sanomalehdet eivät kuitenkaan maininneet ampumista.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Käkisalmesta Kaljunen miehineen jatkoi vielä samana iltana Pyhäjärvelle. Suojeluskunnan vaikutusvalta oli paikkakunnalla niin suuri, että pitäjässä oli päätetty jäädä kokonaan yleislakon ulkopuolelle. Sotahistorioitsija Sampo Ahton mukaan ensimmäinen viikko oli sujunut rauhallisesti, mutta aamulla 20. marraskuuta Pyhäjärven aseman läpi kulki Raudun rautatieläisten lakkokomitean juna, josta uhattiin pian palata näyttämään, kuka on vahvin. Suojeluskuntaa tapahtuma ei huolettanut, koska se tiesi, ettei rautulaisilla ole aseita. Ahton mukaan pitäjästä aikaisemmin pois ajetut järjestyskaartin miehet saivat suostuteltua Kaljusen suuntamaan myös Pyhäjärvelle ”mahtailevana” pidettyä suojeluskuntaa vastaan.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Järjestyskaartin juna saapui Pyhäjärven asemalle hämärän jo laskeuduttua. Paikallinen suojeluskunta tiesi odottaa heitä, ja oli koonnut asemalle 200–300 miestä, joista kuitenkin vain noin 40 oli aseistettuja. Kaljusen mukaan junaa alettiin tulittamaan välittömästi sen saavuttua asemalle, mutta kaartilaiset olivat jo aikaisemin nousseet pois, ja näin suojelukuntalaiset ampuivat tyhjiä vaunuja. Järjestyskaartilaiset kiersivät aseman kummallekin sivustalle, josta he pelto-ojiin suojautuen vastasivat suojeluskuntalaisten tuleen. Myös Metsäpirtin suojeluskunta oli tietoinen Kaljusen saapumisesta, ja kansakoulunopettaja K. A. Sihvon johtama 40 miehen osasto yrittikin ennättää pyhäjärveläisten avuksi. Sakkolan asemalla he kuitenkin saivat tiedon, että järjestyskaartin juna oli jo ohittanut paikan, jonka jälkeen Sihvon joukko päätti kääntyä takaisin, pelätessään Kaljusen tulevan myös Metsäpirttiin.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Noin 20 minuuttia kestänyt laukaustenvaihto päättyi lopulta suojeluskuntalaisten patruunoiden loppuessa. Kaksi suojeluskuntalaista sai surmansa ja seitsemän haavoittui, joukossa oli myös pimeässä omien luodeista osumia saaneita. Järjestyskaartin miehistä ei yksikään ilmeisesti edes haavoittunut. Suurin osa suojeluskuntalaisista onnistui pakenemaan, mutta useita kymmeniä jäi vangiksi, ja heidät suljettiin junanvaunuihin järjestyskaartin suorittaman tarkistuksen ajaksi. Eronen ja Komonen kertovat vuonna 1930 ilmestyneessä kirjssaan suojeluskuntalaisiin iskeneestä paniikista, jonka seurauksena useat juoksivat suoraan järjestyskaartilaisten syliin. Kaljusen kertomus kahakan aloittajasta pitää todennäköisesti paikkansa, koska he eivät kirjassaan mainitse asiasta, kuten ei myöskään välikohtauksesta "Hakkapeliitta-lehteen" vuonna 1937 kirjoittanut Jalmari Pusa.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Kahakassa saivat surmansa liikemies Heikki Pärssinen, talollisen poika Juho Inkinen sekä viikkoa myöhemmin haavoittuneena kuollut autonkuljettaja Kalle Tanninen. Jotkut myöhemmät lähteet kertovat myös Tannisen olleen suojeluskuntalainen, mutta sanomalehtien mukaan hän oli tullut sivullisena seuraamaan tapahtumia.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Pastori O. H. Vuorivirran kerrottiin seuraavana päivänä neuvotelleen Kaljusen kanssa ”välirauhan”, jonka mukaan vangit vapautetaan ehdolla, että Pyhäjärvellä noudatetaan jatkossa elintarvikelakia. Kaljunen kuitenkin kiisti Evert Huttuselle antamassaan haastattelussa tällaisen sopimuksen solmimisen. Kaljunen kertoi myös Vuorivirran nuhdelleen häntä raamatunlauseella ”joka miekkaan tarttuu, se miekkaan hukkuu”, johon Kaljunen vastasi, ettei hänellä ole miekkaa, vaan ”kuningas Colt”.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Pyhäjärveltä Kaljusen osasto jatkoi illalla 21. marraskuuta Rautuun, jossa suojeluskuntalaiset olivat katkaisseet rautatien nimismies Urho Seitolan johdolla. Raudussa Kaljunen kertoi takavarikoineensa muutaman elintarvikekätkön, mutta kun tieto järjestyskaartin saapumisesta oli levinnyt, ehtivät rautulaiset piilottaa aseensa. Tämän jälkeen järjestyskaarti palasi seuraavana iltana Käkisalmeen ja sieltä edelleen 23. marraskuuta takaisin Viipuriin. Kaljusen mukaan ihmiset olivat asemilla hurraamassa ja kehottivat heitä palaamaan.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Paluumatkan aikana tapahtui vielä kaksi välikohtausta, joissa kuoli kaksi suojeluskuntalaista. Käkisalmen Suotniemellä sai 22. marraskuuta surmansa kunnallislautakunnan puheenjohtajana toiminut opettaja Johannes Komonen ja vuorokautta myöhemmin Kavantsaaressa suojeluskuntaan kuulunut maanviljelijä Juho Olkinuora. Tapuksiin syyllisiä olivat paikalliset työväenkaartit, joiden tekemisistä Kaljunen ei suostunut ottamaan vastuuta. Komonen sai surmansa Suotniemen kansakoululla tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa ja Olkinuora puolestaan ollessaan mukana viiden suojeluskuntalaisen ryhmässä, joka oli mennyt Kavantsaaren työväentalolle vaatimaan takavarikoituja aseita takaisin. Sosialidemokraattisen "Työ-lehden" mukaan miehet eivät olleet varoituslaukauksesta huolimatta pysähtyneet, jolloin heitä kohti ammuttiin ja Olkinuora kuoli päähän tulleesta osumasta. Porvarillisen "Wiipurin Sanomien" mukaan laukaukset ammuttiin ilman varoitusta.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Kaljusen toimien johdosta Kannaksen suojeluskuntalaiset perustivat 12. joulukuuta yhteisen suojeluskuntajärjestön "Yhdeksän pitäjän liiton", jossa oli mukana Metsäpirtin, Raudun, Vuokselan, Sakkolan, Pyhäjärven, Räisälän, Kaukolan sekä Käkisalmen kaupungin ja maalaiskunnan miehiä. Sen johtoon valittiin nimismies Urho Seitola ja sotilaskouluttajaksi jääkärikapteeni Antti Haikonen.


title: Pyhäjärven kahakka

text:
Vuonna 1937 Pyhäjärven asemalle pystytettiin kahakassa kaatuneiden suojeluskuntalaisten muistomerkki. Pitäjä jäi toisen maailmansodan
jälkeen Neuvostoliitolle luovutetuille alueille, ja muistomerkki on todennäköisesti tuhoutunut.


title: Pyhäjärven kahakka

text: Kavantsaaressa surmansa saanut Juho Olkinuora on haudattu Antrean hautausmaalle sisällissodan valkoisten sankarihautaan, jolla on lokakuussa 1919 paljastettu arkkitehti Väinö Keinäsen suunnittelema muistomerkki.


title: A Fever Dream

text: A Fever Dream on brittiläisen alternative-rock yhtye Everything Everythingin neljäs studioalbumi, jonka julkaisi RCA Records 18. elokuuta 2017. Albumin julkaisupäivästä julkaistiin tiedote 14. kesäkuuta 2017 ja single "Can't Do" debytoi ensimmäistä kertaa radiossa. Albumin sanoitukset ovat yhtyeen laulajan, Jonathan Higgsin mukaan henkilökohtaisempia kuin edellisissä albumeissa, ne kertovat rakkaussuhteista ja politiikasta. Yhtye kirjoitti albumin sanoitukset kiertueen aikana. Albumi sai myönteistä palautetta seuraavilla sivustoilla:


title: Arca (albumi)

text: Arca on venezuelaisen elektronisen musiikin artisti Arcan kolmas studioalbumi, jonka julkaisi XL Recordings 7. huhtikuuta 2017. Albumin alkuperäinen nimi "Reverie" muutettiin myöhemmin "Arca":ksi, koska Arcan mielestä mikään muu nimi ei sopisi albumille. Albumi on ensimmäinen Arcan albumi, jossa hän laulaa itse espanjaksi Björkin ehdotuksen myötä. Arca tuotti koko albumin itse.


title: Salla Koskela

text: Salla Koskela (s. 7. toukokuuta 1992) on suomalainen hiihtosuunnistaja, joka on voittanut maailman- ja Euroopan-mestaruuden viestissä.


title: Salla Koskela

text: Koskela saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia sprintissä ja viestissä vuonna 2012. Aikuisten arvokilpailuissa hän ylsi mitaleille vuonna 2017, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden ja Euroopan-mestaruuden viestissä sekä saavutti MM-hopeaa sprintissä, keskimatkalla ja sprinttiviestissä. Vuoden 2017 arvokisasijoitukset paranivat alkuperäisistä yhdellä venäläisen Polina Frolovan tultua hylätyksi dopingin käytön vuoksi.


title: Salla Koskela

text: Koskela edustaa seuratasolla hiihtosuunnistuksessa Lounais-Hämeen Rastia ja maastohiihdossa Tammelan Ryskettä.


title: Salla Koskela

text: Koskela on kirjoittanut ylioppilaaksi Vuokatin urheilulukiosta ja opiskelee metsätieteitä Itä-Suomen yliopistossa.


title: Salla Koskela

text: Suomen Olympiakomitea valitsi Koskelan syksyllä 2017 vuoden opiskelijaurheilijaksi.


title: Saunalisä

text: Saunalisä tarkoittaa Suomessa työntekijälle lauantaityöstä maksettavaa palkanlisää. Saunalisää maksetaan, koska työntekijä ei pääse perinteiseen lauantaisaunaan.


title: Saunalisä

text: Saunalisää maksetaan ainakin paperiteollisuuden työntekijöille ja ahtaajille. Paperiteollisuudessa saunalisää saa, jos työvuoro osuu lauantaiaamun kello kuuden ja sunnuntaiaamun kello kuuden väliin. Lauantaihin rinnastetaan myös juhlapäivän aatto ja sunnuntaihin juhlapäivä.


title: Saunalisä

text: Saunalisää voitaisiin kutsua myös "lauantailisäksi".


title: Mas que Nada

text: Mas que Nada on alun perin Jorge Ben Jorin sanoittama ja esittämä vuoden 1963 kappale hänen esikoisalbumiltaan, josta tuli Sérgio Mendesin tunnetuin kappale hänen tehdessään kappaleesta coverversion vuonna 1966. Brasilian "Rolling Stone" äänesti kappaleen viidenneksi parhaimmaksi brasilialaiseksi kappaleeksi.


title: Mas que Nada

text: Suomenkielisen version ”Painajainen” on sanoittanut Pertti Reponen. Sen levytti Danny 27. kesäkuuta 1967.


title: Samba Esquema Novo

text: Samba Esquema Novo on brasilialaisen artistin Jorge Benin esikoisalbumi vuodelta 1963. Albumi sisältää alkuperäisen äänitteen kansainvälisestä menestyskappaleesta ”Mas que Nada”.


title: Samba Esquema Novo

text: Kaikki kappaleet säv. ja san. Jorge Ben ellei toisin mainita.


title: Suzanne Scotchmer

text: Suzanne Scotchmer (23. tammikuuta 1950 Pelican, Alaska, Yhdysvallat – 30. tammikuuta 2014 Berkeley, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja professori (American Professor of Law, Economics and Public Policy) Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Hän oli erikoistunut muun muassa innovaatioiden taloustieteen, aineettomien oikeuksien ja patenttijärjestelmien tutkimukseen.


title: Rupert Vansittart

text: Rupert Nicholas Vansittart (s. 10. helmikuuta 1958 Cranleigh, Surrey, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt lukuisia rooleja niin televisiossa, elokuvissa, teatterissa kuin radiossakin. Usein hänen esittämänsä roolit ovat komediarooleja. Hänen roolejaan ovat muun muassa lordi Ashfordly ITV:n draamasarjassa "Sydämen asialla" (1992–2009) ja lordi Yohn Royce HBO:n sarjassa "Game of Thrones" (2014–2017).


title: Rupert Vansittart

text: Vuonna 1995 Vansittart esitti Mr. Hurstia draamasarjassa "Ylpeys ja ennakkoluulo". Hän on esiintynyt yhdessä Rowan Atkinsonin kanssa useissa sarjoissa, kuten "Mr. Bean" ja "Kovat koppalakissa", sekä elokuvassa "Johnny English – uudestisyntynyt". Elokuvassa "Neljät häät ja yhdet hautajaiset" (1994) hän näytteli Georgea. Vuonna 1995 Vansittart näytteli lordi Bottomsin roolissa elokuvassa "Braveheart – taipumaton".


title: Rupert Vansittart

text: Vuonna 2005 Vansittart vieraili "Midsomerin murhat" -sarjan jaksossa "Market for Murder" sekä "Doctor Who" -sarjan jaksoissa "Aliens of London" ja "World War Three". Vuonna 2009 hän näytteli televisioelokuvassa "Margaret" ja vuonna 2011 elokuvassa "Rautarouva". Vuonna 2016 Vansittart esiintyi Arthur Le Broc'na BBC:n "Isä Brown ja hänen laumansa" -sarjan neljännen kauden seitsemännessä jaksossa. 2016 hän vieraili myös BBC:n sairaalasarjassa "Casualty". Vuonna 2017 Vansittart näytteli professori Langlania ITV:n draamasarjan "Doc Martin" kahdeksannen kauden päätösjaksossa.


title: Rupert Vansittart

text: Vansittart avioitui näyttelijä Emma Kate Watsonin (nyk. Vansittart) kanssa vuonna 1987 ja heillä on kaksi lasta.


title: Kääpiökalliokenguru

text: Kääpiökalliokenguru ("Petrogale concinna") on erittäin uhanalainen kengurulaji. Se luokiteltiin aiemmin omaan sukuunsa "Peradorcas".


title: Kääpiökalliokenguru

text: Kääpiökalliokengurua tavataan kahdella erillisellä alueella Australiassa. Laji on rajoittunut pohjoisen Australian hiekkakivi- tai graniittikallioihin, jyrkänteisiin ja rotkoihin. Turkki on himmeän punaruskea, ja siinä on vaaleanharmaata ja mustaa marmorikuviota. Kääpiökalliokenguru on arka ja enimmäkseen aktiivinen yöllä.


title: Kääpiökalliokenguru

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "arnheminmaankalliowallabi".


title: Arto Laitinen

text:
Arto Laitinen (s. 1969 Koria) on suomalainen filosofian professori Tampereen yliopistossa. Laitisen erikoisaloja ovat
poliittinen filosofia, yhteiskuntafilosofia, inhimillisen toiminnan luonne, sosiaalinen ontologia sekä etiikka ja metaetiikka.


title: Arto Laitinen

text: Laitinen on ollut tutkijana Helsingin yliopiston Tutkijakollegiumissa ja filosofian dosentti Jyväskylän yliopistossa.


title: Kotimaa (täsmennyssivu)

text: Sana kotimaa viittaa seuraaviin asioihin:


title: Tulppaanikuume

text: Tulppaanikuume () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Justin Chadwick. Elokuva kertoo ajasta, kun tulppaanien hinta alkoi nousta.


title: Tulppaanikuume

text: Kriitikote kehuivat elokuvan lavastusta ja muuta ulkoasua, mutta moittivat näyttelijätyötä.


title: BPM (Beats Per Minute)

text: BPM (Beats Per Minute) () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut ranskalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Robin Campillo. Se sai Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix’n.


title: BPM (Beats Per Minute)

text: Elokuva kertoo 1990-luvun AIDS-aktivisteista.


title: Tonttu Toljanterin joulupulma

text: Tonttu Toljanterin joulupulma on Yle TV2:n vuonna 1998 tuottama suomalaisen Teatteri Eurooppa Neljän joulukalenterisarja, joka esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2-kanavalla joulukuussa 1998. Joulukalenteri oli ensimmäinen Tonttu Toljanteri -sarja. Sarja esitettiin uusintana joulukuussa 2004 ja 2012 Yle TV2-kanavalla. Sarja oli niin suosittu, että seuraavana vuonna tehtiin televisiosarja "Tonttu Toljanterin tarinoita". Sarja kuvattiin Survon kartanossa, Jyväskylässä. Tonttu Toljanterin, Joulupukin ja Joulumuorin ensiesiintyminen oli ensimmäisessä jaksossa 1.12.1998. "Himmeli kattoon".


title: Tonttu Toljanterin joulupulma

text: Lääkäri Letun ensiesiintyminen oli toisessa jaksossa 2.12.1998. "Lääkäri Lettu". Viänäsen ensiesiintyminen oli neljännessä jaksossa 4.12.1998. "Viänäne". Sähkömiestontun ensiesiintyminen oli 9.12.1998 yhdeksännessä jaksossa "Lipevä kala". Tietokonepäätteen ensiesiintyminen oli 10.12.1998 kymmenessä jaksossa. "Pääte Tonttulaan".


title: Tonttu Toljanterin joulupulma

text: VLMedia julkaisi sarjan DVD:llä 2. marraskuuta 2018. Joulupulma löytyy myös Tonttu Toljanterin juhlakokoelmasta.


title: Tonttu Toljanterin joulupulma

text: Tonttu Toljanteri lyö joulukuun ensimmäisenä päivänä vahingossa Joulupukkia tikapuilla päähän ja tämä menettää muistinsa. Toljanteri tekee kaikkensa salatakseen tämän muilta muun muassa tekemällä pukin työt ja käännyttämällä kaikki, jotka ovat menossa tapaamaan pukkia. Toljanteri on myös ihastunut Lääkäri Lettuun, mutta on liian ujo sanoakseen mitään. Jouluaattona pukin pitäisi lähteä jakamaan lahjoja, mutta pukin muisti ei ole vieläkään palautunut. Toljanteri lyö pukkia tikapuilla vahingossa uudestaan, mikä saa joulupukin muistin palaamaan.


title: Rugby School

text: Rugby School on Rugbyssä Englannin Warwickshiressä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Koulun on perustanut Laurence Sheriff vuonna 1567. Koulu kukoisti rehtori Thomas Arnoldin kaudella vuosina 1828–1842, ja siitä tuli Britannian kaikkien yksityiskoulujen esikuva. Koulu on erityisen tunnettu siellä pelatusta jalkapallon esimuodosta, josta kehittyi sittemmin rugby.


title: Rugby School

text: Rugby School on yksi alkuperäisistä ns. suurista yksityiskoulusta, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, St Paul's School, Shrewsbury School, Westminster School ja Winchester College.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Kolmen kuninkaan marssi (, ) on alkujaan provencelainen laulu, joka nykyisin mielletään yleensä joululauluksi, mutta joka alkujaan kuului nimenomaan loppiaiseen. Nykyisin laulun sävelmä tunnetaan myös Georges Bizet'n sovituksena näyttämömusiikkiteoksessa "Arlesitar" ().


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Laulun aiheena on Matteuksen evankeliumissa kerrottu itämaan tietäjien matka Betlehemiin osoittamaan kunnioitusta vastasyntyneelle Jeesus-lapselle. Vaikka Raamatussa ei niin sanotakaan, myöhemmässä kristillisessä perinteessä tietäjien on usein selitetty olleen kuninkaita. Läntisessä kristikunnassa, sekä katolisessa kirkossa että useissa protestanttisissa kirkkokunnissa, loppiaista vietetään heidän muistokseen.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Laulun on suomentanut Samppa P. Asunta.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Laulun alkuperäiset sanat on kirjoittanut Joseph-François Domergue (1691–1729), joka vuosina 1724–1728 toimi kirkkoherrana Aramonissa nykyisessä Gardin departementissa. Hänen nimensä esiintyy laulun vanhimmassa tunnetussa käsikirjoituksessa vuodelta 1742, jota säilytetään Avignonin kirjastossa. Painettuina laulun sanat julkaistiin ensimmäisen kerran "Recueil de cantiques spirituels provençaux et françois" -nimisessä kokoelmassa vuodelta 1749. Myöhemmin laulu on julkaistu myös useissa 1600-luvulla eläneen procencelaisen runoilija ja säveltäjä Nicolas Sabolyn teosten kokoelmissa, ja toisinaan Sabolya on myös virheellisesti pidetty laulun tekijänä. Väärinkäsitys lienee saanut alkunsa siitä, että Antoine Offrayn julkaisi vuonna 1790 Kolmen kuninkaan marssin Sabolyn joululaulukokoelman liitteenä.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Sävelmän alkuperää ei tunneta, mutta ilmeisesti se on peräisin 1600-luvulta, joskin sitä on arveltu myös keskiaikaiseksi. Avignonissa tunnetun perimätiedon mukaan se olisi peräisin Napolin kuningas Renéltä. Vuodelta 1742 peräisin olevien tietojen mukaan sävelmä olisi lainattu eräästä marsalkka Henri Turennen voittojen kunniaksi sävelletystä marssilaulusta, jonka tekijäksi on myöhemmin arveltu Jean-Baptiste Lullyä, joskaan mikään aikalaislähde ei tätä tietoa vahvista. Tiedetään kuitenkin, että tuohon aikaan joululaulujen kirjoittajilla oli tapana sovittaa tekstinsä jo muista yhteyksistä tunnettuihin ja painettuina levinneisiin sävelmiin.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text:
Stéphen d'Avren 1800-luvun lopulla tekemien tutkimusten mukaan laulun ainoa tunnettu partituuri on peräisin vasta Aix-en-Provencen kaniikki ja urkuri Étienne-Paul Charbonnier'lta (1793–1872), joka sovitti Sabolyn joululaulut uruille. Ranskan konservatorioiden inspehtori Henri Maréchal, joka tutkiaa asiaa Frédéric Mistralin pyynnöstä, puolestaan väitti, että "La Marcha dei Rèis":n olisi säveltänyt apotti Domergue.
Vuosittain loppiaista, tietäjien juhlaa, vietetään eräissä Provencen kylissä ja kaupungeissa kansanomaisin juhlakulkuein, "kuninkaiden marssein", joissa juhlallisesti tietäjäkuninkaisksi pukeutuneet paikkakuntalaiset marssivat paikalliselle kirkolle Kolmen kuninkaan marssin ja muiden perinteisten sävelmien tahdissa muihin kansanomaisiin pukuihin sonnustautuneiden henkilöiden saattamina.. Varsinkin Aix-en-Provencessa juhlallisuudet ovat 1800-luvun alusta lähtien olleet näyttävät:, provencelaisiin kansanomaisiin asuihin pukeutuneet henkilöt saattavat tietäjäkuninkaita Pyhän Vapahtajan kirkkoon, jossa urkuri rumpalien säestämänä soittaa Kuninkaiden marssia kulkueen saapuessa niin, että ääni vähitellen voimistuu "pianissimosta" "fortissimoksi" kuvastaen heidän lähestymistään. Kirkon alttarin ylle sytytetään tällöin tähtimäinen valaisin, joka symboloi tietäjiä opastanutta Betlehemin tähteä. Kirkonmenojen jälkeen sävelmää soitetetaan vähitellen vaimeten ("descrescendo") kuninkaiden poistuessa kirkosta..


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: Joseph d'Ortigue kirjoitti vuonna 1837:


title: Kolmen kuninkaan marssi

text: "Kolmen kuninkaan marssi" on yksi avausnumeroista Georges Bizet'n vuonna 1872 Alphonse Daudet'n näytelmään "Arlesilainen" säveltämässä näyttämömusiikissa. Musikologi Joseph Clamonin mukaan Bizet on saattanut löytää tämän melodian eräästä vuonna 1864 julkaistusta kirjasta.. Siinä melodia on merkitty b-molliin. Myöhemmin Bizet sovitti musiikin orkesterisarjaksi, josta tuli välittömästi suuri menestys. Vuonna 1879, neljä vuotta Bizet'n kuoleman jälkeen, hänen ystävänsä Ernest Guiraud laati siitä toisen orkesterisarjan, jonka viimeisessä osassa "Kolmen kuninkaan marssi" esiintyy kaanoniksi sovitettuna.. Osa siitä esiintyy myös Edmond Audranin operetissa "Gillette de Narbonne" vuodelta 1882.


title: Kolmen kuninkaan marssi

text:
"Kolmen kuninkaan marssi" kuuluu ranskankielisissä maissa kuorojen vakio-ohjelmistoon. Sen ovat esittäneet muun muassa Tino Rossi, Les Quatre Barbus, Marie Michèle Desrosiers sekä myös englanniksi Robert Merrill.
Tässä nuotit noudattavat Bizet'n partituuria.


title: Tonttu Toljanterin tarinoita

text: Tonttu Toljanterin tarinoita on vuonna 1999 Yle TV2:n tuottama suomalainen lastenohjelma, jota esitettiin marras, joulu -ja tammikuussa 1999-2000. Ohjelmaa esitettiin 1.11.1999-3.1.2000. Ohjelma on esitetty uusintana joulukuussa 2001, vuoden vaihteessa 2005-2006 ja joulukuussa 2018. Ohjelman nimikkohenkilöä Tonttu Toljanteria näyttelee Kunto Ojansivu. Hilda Häkkyrän ensiesiintyminen oli viidennessä jaksossa 29.11.1999. "Näkymättömyyskone".


title: Tonttu Toljanterin tarinoita

text: Yleisradio julkaisi sarjan DVD:llä 19. lokakuuta 2011. Sarja on julkaistu tuon jälkeen kahdessa boxissa.


title: Tonttu Toljanterin tarinoita

text: Tonttu Toljanterin tarinoita sarjassa vietettiin uuttavuotta ja loppiaista. Sarjasta on myös laulu "Apua, housut palaa" ja "Möröt piiloon". Jaksoja ovat muun muassa Möröt piiloon, Toljanterin kasvupyrähdys, Puhuvat nuket ja Näkymättömyyskone.Vuoden 2018 uusintakierroksella ei esitetty jaksoa "Uusi vuosi Tonttulassa" sen sisällön liiallisen aikasitovuuden takia.


title: Tonttu Toljanterin tarinoita

text: Sarja on esitetty uusintana 1.12.2001 - 30.12.2001, 23.12.2005 - 6.1.2006 ja 17.12.2018 - 28.12.2018.


title: Tonttu Toljanterin tarinoita

text: Sarja julkaistin VHS-kasetilla nimellä Pikku Kakkosen parhaat Tonttu Toljanterin parhaat. 19. lokakuuta 2011 sarja julkaistiin DVD:llä nimellä Tonttu Toljanterin tarinoita.


title: Guy Fawkesin naamari

text: Guy Fawkes -naamari on Anonymous-aktivistiryhmän käyttämä naamari. V niin kuin verikosto -sarjakuva ja V niin kuin verikosto -elokuva tekivät naamarin laajalti tunnetuksi. Löyhän ryhmän muodostaneet aktivistit pukeutuvat naamariin ”yhtenä äänenä” ja samanhenkisenä kollektiivina. Guy Fawkes -naamari yhdistettiin Anonymous-aktivisteihin ensimmäisen kerran Projekti Chanologian aikana, jossa arvosteltiin skientologiaa. Naamari itsessään esittää roomalaiskatolista aktivistia Guy Fawkesia.


title: Guy Fawkesin naamari

text: Guy Fawkes -naamarin juuret ulottuvat vuosisatojen taakse. Naamarin sanotaan muistuttavan niin sanottuun ruutisalaliittoon osallistuneen Guy Fawkesin kasvoja. Hän vastusti roomalaiskatolilaisten vainoja Englannissa. 1800-luvulla naamareita puettiin vielä Guy Fawkesin ja ruutisalaliiton muistoksi, erityisesti Guy Fawkesin yönä. 1900-luvulla Guy Fawkesin ja naamareiden yhteys oli haalistunut. Naamari oli suosittu Britanniassa ja "V niin kuin verikosto" -sarjakuvan ansiosta naamari tuli tunnetummaksi päähahmon ”V:n” pukeuduttua siihen totalitarismin vastaisessa taistelussa. "V niin kuin verikosto" -elokuvan ja projekti Chanologian ansiosta naamari tuli kansainvälisesti tunnetummaksi. Nykyisin naamari liitetään ennemmin "V niin kuin verikosto" -teoksen sankariin kuin Guy Fawkesiin.


title: Guy Fawkesin naamari

text: Projekti Chanologiassa skientologista kirkkoa kritisoineet aktivistit käyttivät naamareita salatakseen henkilöllisyytensä. Tapauksen jälkeen naamarista tuli aktivistien symboli, jota on käytetty erilaisissa mielenosoituksissa, joissa vastustetaan väärinkäytöksiä, diktatuuria, kapitalismia ja puolustetaan ihmisoikeuksia ja vapautta. Naamareita on käytetty esimerkiksi Occupy-mielenosoitusten ja arabikevään yhteydessä. Saudi-Arabia ja Bahrain ovat kieltäneet naamarien käytön.


title: Urho Seitola

text: Urho Wilhelm Seitola (synt. Frimodig, 31. toukokuuta 1886 Hamina – 22. maaliskuuta 1949 Hamina ) oli suomalainen suojeluskuntaupseeri. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.


title: Urho Seitola

text: Seitola toimi vuosina 1917–1918 Sakkolan nimismiehenä. Joulukuussa 1917 hänet valittiin Karjalankannaksella niin sanotun Pyhäjärven kahakan seurauksena perustetun suojeluskuntajärjestön Yhdeksän pitäjän liiton päälliköksi. Sisällissodan alkupäivinä Seitola oli mukana Viipurin seudun suojeluskuntalaisten tekemällä Venäjänsaaren retkellä ja osallistui punaisten kanssa käytyihin neuvotteluihin venäjänsaarelaisten edustajana yhdessä Uno Sereniuksen kanssa. Hän osallistui myös Kämärän taistelun sotatoimiin. Vuodesta 1927 lähtien Seitola toimi poliisikomissaarina Käkisalmessa.


title: Urho Seitola

text: Jatkosodan aikana Seitola kirjoitti kolme Sotilaspojille tarkoitettua näytelmää ja julkaisi myös yhden lastenkirjan. Hänen poikansa oli nuortenkirjailija Kaarle Seitola.


title: Firepower

text: Firepower on brittiläisen heavy metal -yhtye Judas Priestin kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2018. Se on ensimmäinen albumi sitten vuoden 1988 albumin Ram It Down, jolla tuottajana toimii Tom Allom, ja ensimmäinen, jolla mukana on myös Andy Sneap. Albumin julkaisua seuraa Pohjois-Amerikan kiertue.


title: Kullervo (Palsa)

text: Kullervo on Kalervo Palsan Kalevala-aiheinen öljymaalaus vuodelta 1983. Se on eräs Palsan tunnetuimpia töitä. Maalauksesta on olemassa myös varhaisempi vesiväriversio vuodelta 1972.


title: Kullervo (Palsa)

text: Maalauksessa puunoksaan alastomana hirtetty tai hirttäytynyt Kullervo kaivertaa puun runkoon. Teoksen löyhänä innoittajana on Väinö Blomstedtin vuonna 1897 samasta aiheesta maalaama temperamaalaus "Episodi Kalevalasta: Kullervo kaivertaa tammen runkoon", mutta Palsa lisäsi omaan versioonsa useita rujoja ja irvokkaita yksityiskohtia. Palsan Kullervo käyttää kaivertamiseen puukoksi muuttunutta penistään ja hänen kaivertamansa lause ”Maailma on voimakkaiden kiertopalkinto” on lainaus Adolf Hitleriltä. Vuoden 1972 versiossa sen tilalla on Mussolinin nimiin merkitty lainaus ”Teko käy aina ennen sääntöä”. Alaston hirttäytynyt mies ja peniksen epätavanomainen käyttö ovat aiheina myös Palsan toisessa tunnetussa maalauksessa "Vapautuminen". Hirttäytymisen teema esiintyy Palsan useissa muissakin töissä.


title: Kullervo (Palsa)

text: "Kullervon" molemmat versiot siirtyivät valtion taidemuseon kokoelmiin lahjoituksina vuonna 1999 osana Maj-Lis Pitkäsen taidekokoelmaa. Ne ovat nykyään nykytaiteen museo Kiasmassa Helsingissä.


title: Tim Scott

text: Tim Scott (s. 19. syyskuuta 1965 North Charleston, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on toiminut Etelä-Carolinan edustajana Yhdysvaltain senaatissa tammikuusta 2013 lähtien, jolloin hänet nimitettiin eronneen senaattori James DeMintin paikalle. Scottista tuli näin ensimmäinen afroamerikkalainen senaattori vanhasta etelästä yli sataan vuoteen. Etnisestä taustastaan huolimatta Scott ei ole halunnut liittyä afroamerikkalaisten etuja ajavaan Congressional Black Caucus -ryhmään kongressissa. Vuonna 2014 pidetyissä täytevaaleissa Scott valittiin jatkamaan senaattorina DeMintin kauden loppuun 2017 saakka. Tämän jälkeen Scott valittiin hänen ensimmäiselle täydelle senaattorinkaudelleen, joka päättyy tammikuussa 2023.


title: Tim Scott

text: Aiemmin Scott on toiminut Charlestonin piirikunnan valtuustossa (1995–2008), Etelä-Carolinan osavaltionkongressin alahuoneessa (2009–10) ja Yhdysvaltain edustajainhuoneessa (2011–13).


title: Sykloni Debbie

text: Sykloni Debbie oli Australian alueen voimakkain trooppinen hirmumyrsky sitten vuoden sykloni Quangin. Se rantautui Queenslandin rannikolle 28. maaliskuuta 2017 luokan 4 myrskynä.


title: Sykloni Debbie

text: Trooppinen matalapaine tunnistettiin ensi kerran 22. maaliskuuta Papua-Uuden-Guinean kaakkoispuolella, josta se ajelehti etelään ja nimettiin 25. maaliskuuta Debbieksi. Moottorivioista kärsineet Australian laivaston alukset HMAS Canberra ja HMAS Adelaide olivat korjattavina, minkä vuoksi ne eivät voineet osallistua avustusoperaatioon. Niiden sijasta pelastustöihin lähetettiin HMAS Choules.


title: Long Tânin taistelu

text: Long Tânin taistelu oli Vietnamin sodan aikana 18. elokuuta 1966 käyty taistelu australialaisten ja vietkongin välillä lähellä Long Tânin kylää silloisessa Phước Tuyn maakunnassa Etelä-Vietnamissa. Kommunistit yllättivät 105 australialaisen ja kolmen uusiseelantilaisen joukon, mutta heidän hyökkäyksensä torjuttiin kiivaan taistelun jälkeen saman päivän iltaan mennessä.


title: Long Tânin taistelu

text: Australialainen First Australian Task Force eli 1ATF oi saanut tehtäväkseen Phước Tuyn maakunnan rauhoittamisen ja haltuunoton. Australialaisjoukot koostuivat 4 500:sta miehestä, kahdesta jalkaväen pataljoonasta, panssariajoneuvoryhmästä, sekä kahdesta tykistön patteristosta. Näiden tukena oli vielä kolmas uusiseelantilainen tykistöpatteri. Kesäkuussa 1966 australialaiset perustivat tukikohdan Núi Đấtin kylään Phước Tuyn keskiosaan. Alueella oli myös Vietkongin ja Pohjois-Vietnamin sotilaita, joiden tehtävänä oli voimannäyttö paikallisille ja mahdollisesti myös australialaisen tukikohdan vyörytys. Australialle aiheutettujen tappioiden uskottiin pakottavan Australian vähentämään sotilaallista osallistumistaan Vietnamissa. Australialaisten tiedustelun mukaan alueella oli noin 2 500 vihollista.


title: Long Tânin taistelu

text: Ensimmäiset yhteenotot australialaisten ja kommunistien välillä käytiin aamulla 17. elokuuta kello 2.34. Núi Đấtia tulitettiin tykistöllä ja australialaiset lähettivät kolme jalkaväen komppaniaa paikantamaan vihollisen joukkoja. Vihollisen joukkoja ei kuitenkaan kohdattu vielä samana päivänä. 18. elokuuta D-komppanian 105 australialaista ja kolme tykistöpatteriin kuulunutta uusiseelantilaista tiedustelijaa lähti partiolle majuri Harry Smithin johdolla. Tukikohdassa oli tarkoitus alkaa konsertti, jonka esiintyjät olivat juuri aloittaneet lämmittelyn pettyneiden sotilaiden lähtiessä tukikohdasta noin kello 11.00.


title: Long Tânin taistelu

text: Partio liikkui kohti noin viiden kilometrin päässä Núi Đấtista sijainnutta Long Tânin kylää. Noin kello 15.40 australialaiset kohtasivat vihollisen rykmentin, joka oli heidän tietämättään kerääntynyt kylän läheiselle kumiplantaasille. Vietkongin vahvuus oli noin 1 500-2 000. Australialaiset kävivät lyhyen yhteenoton kommunistien etujoukon kanssa, ja noin puoli tuntia tämän jälkeen kommunistit hyökkäsivät mukanaan vahvistuksia. Monsuunisateiden takia australialaiset eiät saaneet ilmatukea amerikkalaisilta ja heidän komppaniansa oli hajallaan. Australialaisten tukena oli kuitenkin Núi Đấtin tykistöpatterit, jotka tulittivat usein vain 50 metrin päähän omien joukkojen etulinjasta. 100 miehen vahvistukset Núi Đấtista lähtivät vasta kello 18.00 kymmenellä panssariajoneuvolla. Vahvistusten lähettämistä lykättiin, koska kommunistien pelättiin hyökkäävän itse tukikohtaa vastaan.


title: Long Tânin taistelu

text: Australialaisilla oli ollut mukanaan vain suhteellisen vähän ammuksia, kivääriä kohden noin 120 ja konekivääreille 1 000. Ammukset alkoivatkin loppua, mutta kello 18.08 joukoille tiputettiin täydennyksiä helikoptereista. Samalla australialaiset ottivat yhtenäisemmät puolustusasemat. Vietkong teki hieman tämän jälkeen suuren hyökkäyksen, joka torjuttiin jalkaväen ja tykistön tulella. Taistelut päätyivät vihollisen vetäytyessä ja vahvistusten saapuessa pimeän laskeutuessa noin kello 19.00.


title: Long Tânin taistelu

text: Australialaiset menettivät 18 sotilasta kaatuneina ja 24 haavoittuneina. Vihollisen kaatuneita laskettiin seuraavana päivänä ja ruumiita löytyi 245. Kaatuneita saattoi olla yhteensä jopa 800. Long Tânin taistelu jäi ainoaksi vakavammaksi iskuksi australialaisia vastaan Phước Tuyssa ja Australia lisäsi sotilaidensa määrää Vietnamissa taistelun jälkeen. Enimmillään australialaisten määrä oli vuonna 1968, jolloin heitä oli maassa yhteensä 7 672.


title: Long Tânin taistelu

text: Australiassa Vietnamin sodan veteraanien päivää vietetään Long Tânin taistelun päivänä 18. elokuussa. Vuonna 2016 Vietnamissa järjestettyyn taistelun 50-vuotisjuhlaan osallistui 1 000 australialaista Vietnamin sodan veteraania.


title: Johannes Brost

text: Edvard Johannes Brost Forssell (25. syyskuuta 1946 Tukholma – 4. tammikuuta 2018 Lund) oli ruotsalainen näyttelijä, joka esiintyi teatterissa, televisiossa ja elokuvissa. Hänet muistetaan varsinkin televisiosarjasta "Varustamo". Hän työskenteli 1970-luvulla myös Åbo Svenska Teaterissa. Hänelle myönnettiin parhaan miespääosan Guldbagge-palkinto vuonna 2013 elokuvasta "Avalon".


title: Johannes Brost

text: Brost osallistui keväällä 2017 Ruotsin "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmaan. Hän kuoli syöpään tammikuussa 2018.


title: Urheilupuiston uimahalli (Kouvola)

text: Urheilupuiston uimahalli on Kouvolan Urheilupuistoon vuonna 1964 valmistunut uimahalli. Sen luonnosteli Helsingin uimastadionin suunnitellut arkkitehti Jorma Järvi ja hänen kuolemansa jälkeen viimeisteli Erkki Heloma.


title: Urheilupuiston uimahalli (Kouvola)

text: Uimahallissa on kuusiratainen 25 metrin pääallas, lastenallas sekä 6 × 20 metrin ulkoallas, jonka ympärillä on kesäisin lähes 12 000 neliömetrin oleskelualue. Sisällä hallissa katsomopaikkoja on 300. Hallissa on myös kaksi kuntosalia ja kahvio.


title: Urheilupuiston uimahalli (Kouvola)

text: Halli on peruskorjattu vuosina 1995–1996, ja siellä käy vuodessa noin sata tuhatta asiakasta.


title: Ethereum

text: Ethereum on lohkoketjutekniikkaan perustuva hajautettu avoimen lähdekoodin tietojenkäsittely-ympäristö (ekosysteemi), jolla on oma, erillinen lohkoketju. Ethereum perustuu Turing-täydelliseen Ethereum Virtual Machineen (EVM), jossa voi ajaa erilaisia sovelluksia. Ethereumilla voi toteuttaa ICO-anteja ("initial coin offering", vrt. IPO, "initial public offering"), joissa joukkorahoituksen valuuttana käytetään perinteisten fiat-valuuttojen sijaan kryptovaluuttoja. Ethereumin lohkoketjun louhinnasta saa vastineeksi kryptovaluutta "etheriä". Ethereum-lohkoketjuun on mahdollista luoda omia kryptovaluuttoja, joita kutsutaan tokeneiksi. Ne syntyvät käytännössä edellä mainitun ICO:n tuloksena ja pohjautuvat ERC 20 -standardiin.


title: Ethereum

text: Ethereumin kehitti Vitalik Buterin, ja se esiteltiin 30. heinäkuuta 2015. Ethereum-lohkoketjun alkuperäinen haara on nimeltään Ethereum Classic. Nykyinen Ethereum jakautui siitä vuonna 2016 omaksi haarakseen The DAO -hakkerointitapauksen yhteydessä. Ethereum on siis syntynyt hard forkista.


title: Ethereum

text: Ethereumia kutsutaan usein toisen sukupolven kryptovaluutaksi (Bitcoin, Litecoin ym. ovat ensimmäistä sukupolvea). Tällä hetkellä markkinoilla on jo kolmannen sukupolven ratkaisuja, joiden skaalautuvuus on aivan eri tasolla. Tällaisia projekteja ovat mm. Cardano, EOS ja NEO.


title: Pentti Aallonen

text: Pentti Antero Aallonen (24. toukokuuta 1942 Lahti – 26. joulukuuta 2015 Lahti) oli suomalainen lentopalloilija.


title: Pentti Aallonen

text: Aallonen pelasi lentopallon SM-sarjassa Lahden Kimmossa vuosina 1959–1983 yhteensä 392 sarjaottelua. SM-kultaa hän voitti vuosina 1960, 1962 ja 1964 sekä lisäksi viisi SM-hopeaa ja neljä SM-pronssia.


title: Pentti Aallonen

text: Maajoukkueessa Aallonen pelasi 153 maaottelua vuosina 1962–1971. MM-kisajoukkueessa hän oli vuosina 1962, 1966 ja 1970 sekä EM-kisajoukkueessa vuosina 1963, 1967 ja 1971. PM-kisoissa hän voitti kultaa vuosina 1962, 1964, 1966, 1968 ja 1970.


title: Pentti Aallonen

text: Urheilutoimittajain Liitto valitsi Aallosen vuoden lentopalloilijaksi vuosina 1963, 1964, 1968, 1970 ja 1971. Suomen Lentopalloliitto valitsi hänet vuonna 1995 kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi mieslentopalloilijaksi ja vuonna 2016 ensimmäisten joukossa suomalaisen lentopallon Hall of Fameen.


title: Pentti Aallonen

text: Pentti Aallosen vaimo Raili (o.s. Silvennoinen) ja veli Juhani olivat myös lentopalloilijoita ja lajin Suomen mestareita. Aallosen tytär Anne oli tennispelaaja ja lajin moninkertainen Suomen mestari.


title: Samppa P. Asunta

text: Samppa Pellervo Asunta (s. 1936) on suomalainen kirkkoherra, laulujen sanoittaja ja suomentaja.


title: Samppa P. Asunta

text: Asunta on ollut Ruoveden seurakunnan kirkkoherra.


title: Djélébou

text: Djélébou on maalaiskunta Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Aourou sijaitsee Djéléboujoen varrella noin 65 kilometriä Kayesista pohjoiseen. Kunnassa on 23 600 ja keskuskylässä 5 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Djélébou

text: Djéléboun kunnan pinta-ala on 908,6 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kayesin piirin Karakoron, idässä Koussanén ja etelässä Bangassin ja Guidimakan Keri-Kaffon kuntiin sekä lännessä Mauritaniaan.


title: Djélébou

text: Alue on etupäässä tasankoa, joka rajoittuu idässä kohoavaan ylänköön. Tärkein vesistö on noin neljän kuukauden ajan virtaava Djélébou, joka laskee Mauritanian rajan muodostavaan Senegalin sivujokeen Karakoroon. Kasvillisuus on ihmisen toiminnasta kärsinyttä savannia.


title: Djélébou

text: Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 400–600 millimetriä. Sadekausi kestää kesäkuusta lokakuuhun ja kuiva kausi marraskuusta toukokuuhun. Sadekauden keskilämpötila on noin 25 ja harmattan-tuulen leimaaman kuivan kauden 40–45 astetta.


title: Djélébou

text: Entisestä Aouroun arrondissementista vuonna 1996 erotettuun kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaista yli 90 % on soninkeja. Lisäksi on fulbeja, maureja ja bambaroita. Vallitseva uskonto on islam.


title: Djélébou

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Kuivana aikana on autoliikennettä Kayesiin ja Mauritaniaan.


title: Djélébou

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maapähkinä, lehmänpapu ja maissi. Puutarhaviljely tuottaa vihanneksia ja juureksia. Karjanhoito perustuu laiduntamiseen ja transhumanssiin. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja. Lisäksi hyödynnetään metsiä ja harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.


title: Djélébou

text: Kunnassa toimii kymmenen alakoulua, kuusi yläkoulua ja viisi koraanikoulua (vuonna 2008). Noin 80 % alakouluikäisistä saa jonkinlaista opetusta. Terveydenhuolto käsittää neljä terveyskeskusta ja joukon muita alimman tason palveluja, jotka koulujen tavoin ovat usein maastamuuttajien rahoittamia. Suurimmat terveysongelmat ovat malaria, iho- ja hengityselinsairaudet, ripuli ja aliravitsemus. Vesihuolto käsittää periaatteessa riittävän määrän kaivoja, porakaivoja ja vesijohtoja, mutta monet turvautuvat silti heikkolaatuisiin vesilähteisiin.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Ruohometsän kansa on Martin Rosenin ohjaama fantasia- ja animaatioelokuva vuodelta 1978. Elokuva perustuu Richard Adamsin samannimiseen romaaniin vuodelta 1972. Elokuvan piti alun perin ohjata John Hubley, mutta hän kuoli 1977. Hänet on kuitenkin huomioitu elokuvan kohtauksissa. Elokuva oli kuuden suosituimman brittielokuvan joukossa vuonna 1979. Elokuva voitti parhaan animaatioelokuvan Saturn-palkinnon vuonna 1978. Elokuvaa on kritisoitu sen väkivaltaisista kohtauksista, jotka eivät välttämättä sovi kaikille lapsille. Elokuvan suositusikäraja on K-12.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Adamsin luoman kanikielen, kulttuurin ja mytologian mukaan maailman loi Frith-niminen jumala, joka edustaa aurinkoa. Kaikki eläimet elivät harmoniassa mutta kaniinit erkanivat ja heidän ruokahalunsa johti ruokapulaan. Epätoivoisten eläinten rukousten perusteella Frith varoitti kaniprinssiä El-ahrairahia hallitsemaan kansaansa mutta prinssi pilkkasi häntä, minkä seurauksena Frith antoi erikoiskyvyn jokaiselle eläimelle ja loi myös petoeläimiä saalistamaan kaneja. Tyytyväisenä siitä, että El-ahrairah oppi läksynsä, Frith antoi kaneille nopeutta ja oveluutta joiden avulla kanit selviäisivät saalistajiltaan älykkyyden ja nopeutensa avulla.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Nykyajassa englantilaisella maaseudulla Sandlefordissa Viikka, kanien näkijä, saa näyn tulevasta tuhosta ja menee veljensä Pähkinän kanssa varoittamaan ylikaniini Threarahia niityn evakuoimisesta. Heitä ei kuunnella ja he yrittävät muuttaa itse ryhmän kanssa. Ryhmä kohtaa vastarintaa niityllä olevista Owslan poliisijoukoista mutta kahdeksan heistä, Viikka, Pähkinä, Isopää, Vatukka, Voikukka, Hopea, Maitiainen ja Orvokki selviävät taistelusta ja pakenevat. He matkaavat vaarallisen metsän läpi ja lepäävät papupellolla. Aamulla Orvokki kuolee haukan napattua hänet, jättäen ryhmän ilman naaraskania.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Useiden vaarallisten tilanteiden jälkeen he kohtaavat arvoituksellisen kaniinin Esikon, joka kutsuu heidät yhteiskuntaansa. Kiitollisuudesta huolimatta Viikka aistii järkyttävää ilmapiiriä ja asukaskanien alistunutta asennetta ja lähtee. Kiusaantunut Isopää seuraa häntä ja kurittaa Pähkinää tämän tarpeettomista jännitteistä vaistoihinsa. Hetkeä myöhemmin hän jää kiinni eläinansaan. Pähkinä yrittää saada apua isänniltään mutta häntä ei huomioida. Isopää vapautuu ja lähes kuolee. Pähkinä paljastaa saaneensa tietää, että yhteiskuntaa ylläpitää maanviljelijä, joka pyydystää kaneja vastineena ruoastaan ja suojeluksestaan saalistajilta. Isopään täpärän paon jälkeen muut kaniinit Mansikka mukaan lukien vapaaehtoisesti seuraavat Viikan ja Pähkinän neuvoja ja esittäytyvät vielä kerran ja lähtevät heidän mukaansa.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Kaniinit löytävät Nuthangerin maatilan, joka sisältää häkkejä täynnä naaraskaneja uutta yhdyskuntaa varten. He eivät kuitenkaan pysty vapauttamaan heitä alueella olevan kissan ja koiran takia. Myöhemmin he kohtaavat Sinikellon ja Kapteeni Rautatammen, joka kertoo heille Sandlefordin tuhoutuneen ihmisten ja Efrafaisten kanien toimesta, ennen kuin pyörtyy. Rautatammen havahduttua Viikka johdattaa ryhmän Ruohometsän kukkuloille, jonne he asettuivat asumaan. Pähkinästä tehdään yhteiskunnan ylikaniini.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Kaniinit ystävystyvät Kehaar-nimisen loukkaantuneen lokin kanssa, joka tarjoutuu tarkkailemaan aluetta. Kaniinit palaavat maatilalle vapauttamaan vangitut kanit, mutta Pähkinä joutuu ammutuksi ja hänen oletetaan kuolleen. Viikka saa näyn ja seuraa Mustaa Kania (Kanien versiota Viikatemiehestä) loukkaantuneen veljensä luo. Kehaar palaa ja auttaa poistamaan luodit Pähkinän jalasta ja ilmoittaa heille Efrafan kaniyhteiskunnasta. Rautatammi pyytää olematta menemättä heidän luokseen kertoen yhteiskunnan olevan totalitaarinen, jota johtaa ilkeät kaniinit. Pähkinän mielestä heillä ei ole muuta vaihtoehtoa. Isopää kohtaa yhdyskunnan ja ylikaniini Kenraali Ratamo tekee hänestä Owslan kapteenin. Isopää värvää useita pakolaisia joukkoihinsa mukaan lukien Hyzenthlay nimisen naaraskaniinin ja Mustikin, pakoa yrittäneen koiraskaniinin. He pakenevat veneen avulla joen yli ja Kehaarin avulla välttävät kiinnijäämisen. Samana yönä Kehaar palaa kotiinsa "Suurelle Vedelle", eli merelle muiden kanien kiittäessä häntä tämän avustaan.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Useita päiviä myöhemmin Efrafanin jäljittäjät löytävät heidän jälkensä ja seuraavat heitä Ruohometsään. Pähkinä yrittää tarjoata rauhaa Ratamolle, joka ei hyväksy tarjousta ja käskee luovuttamaan Isopään ja muut paenneet kaniinit tai hän tappaa koko yhteiskunnan. Ruohometsän kaniinit sulkevat yhteiskunnan ja joutuvat Efrafanin piirittämiksi. Viikka joutuu transsiin ja näkee koiran vapaana metsässä. Hänen huutonsa inspiroi Pähkinää vapauttamaan koiran maatilalta Efrafan kimppuun. Pähkinä onnistuu pakenemaan Vatukan, Voikukan ja Hyzenthlayn kanssa.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Pähkinä rukoilee Frithiä tarjoten henkeään yhteiskunnan asukkaiden puolesta mutta Frith ei hyväksy tarjousta. Pähkinä vapauttaa koiran ja muut houkuttelevat sen Ruohometsään. Kissa hyökkää Pähkinän kimppuun mutta Lucy, häkkikanien omistaja, pelastaa hänet. Efrafanin kanit murtautuvat yhteiskunnan puolustuksen läpi ja Ratamo surmaa taistelussa Mustikin. Isopää väijyttää Ratamon ja he taistelevat keskenään. Koira saapuu paikalle ja hyökkää Efrafanin kanien kimppuun. Hälinän johdosta Ratamo kohtaa koiran pelottomasti. Taistelu päättyy Ruohometsän kaniinien voittoon. Ratamon ruumista ei löydetä paikalta, mikä jättää hänen kohtalonsa avoimeksi. Kapteeni Kohokista tulee uusi Efrafanin ylikaniini ja hän tekee rauhan Ruohometsän kaniinien kanssa.


title: Ruohometsän kansa (elokuva)

text: Useita vuosia myöhemmin kaniyhdyskunta kukoistaa ja Musta Kani vierailee iäkkään Pähkinän luona ja kutsuu hänet liittymään taivaalliseen Owslaan vakuuttaen, että Ruohometsä on turvassa. Helpottuneena Pähkinä hyväksyy tarjouksen ja kuolee rauhallisesti. Pähkinän henki seuraa Mustaa Kania metsänmaan ja puiden kautta aurinkoa kohti, joka muuttuu Frithiksi ja tuonpuoleiseksi.


title: Argentiinan kansalliskirjasto

text: Argentiinan kansalliskirjasto () on Buenos Airesin kaupungissa toimiva Argentiinan kansalliskirjasto.


title: Argentiinan kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston perusti Mariano Moreno Argentiinan itsenäistyttyä vuonna 1810 alkujaan Buenos Airesin yleiseksi kirjastoksi. Vuonna 1884 kirjasto nimettiin Argentiinan kansalliskirjastoksi.


title: Argentiinan kansalliskirjasto

text: Kirjaston betonibrutalismia edustava päärakennus on arkkitehtien Clorindo Testa, Francisco Bullrich ja Alicia Cazzaniga suunnittelema. Se suunniteltiin vuonna 1961, ja rakennettiin vuosina 1962-1992.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Operaatio Lam Son 719 oli Etelä-Vietnamin armeijan operaatio Laosissa Vietnamin sodan aikana 8. helmikuuta – 24. maaliskuuta 1971. Operaation tavoitteena oli katkaista Hồ Chí Minhin huoltotietä pitkin Etelä-Vietnamiin Pohjois-Vietnamista kulkeneet täydennykset ja sen tarkoitus oli osoittaa, että Etelä-Vietnam pystyi pitämään yksin puoliaan kommunisteja vastaan samalla, kun Yhdysvallat pyrki Richard Nixonin johdolla vähentämään osuuttaan sodassa niin sanotun vientamisaation avulla. Etelä-Vietnamin armeija valtasi tavoitteena olleen Tcheponen kaupungin Laosissa, mutta vetäytyminen takaisin Vietnamiin muuttui sekasorroksi Pohjois-Vietnamin joukkojen vastahyökkäysten takia. Vain noin puolet operaatioon osallistuneista joukoista pääsi takaisin Etelä-Vietnamiin. Tästä huolimatta operaatiota pidettiin virallisesti voittona, jonka jälkeen Nixon uutisoi vetävänsä 100 000 amerikkalaista sotilasta pois Vietnamista.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Kenraali Creighton Abrams suunnitteli vuoden 1971 alussa operaation Hồ Chí Minhin huoltotietä pitkin Pohjois-Vietnamista Etelä-Vietnamiin kulkevien täydennysten katkaisemiseksi. Yhdysvallat oli alkanut vähentää joukkojaan Vietnamissa presidentti Richard Nixonin kaudella ja sekä Yhdysvallat, että presidentti Nguyễn Văn Thiệun johtama Etelä-Vietnam halusivat todistaa Vietnamin tasavallan armeijan kykenevän pitämään puolensa myös itsenäisesti. Sotilaallisen vastuun siirtämistä Etelä-Vietnamille kutsuttiin vietnamisaatioksi. Operaatio Lam Son 719:ta oli kaksi pääasiallista tavoitetta. Ensimmäinen tavoite oli Laosin puolella noin neljänkymmenen kilometrin päässä Khe Sanhista sijainneen Tcheponen kaupungin valtaus. Aikanaan vilkas torikaupunki oli tuhoutunut tyystin amerikkalaisten ilmapommituksissa, mutta kommunisteille se oli edelleen tärkeä huoltoliikenteen solmukohta. Kaupungin teiden läpi kulki joka yö 40-60 ajoneuvon huoltokolonnia. Toinen tavoite oli katkaista Laosin itäosien läpi kulkeva Hồ Chí Minhin huoltotie.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Yhdysvaltojen kongressi oli 29. joulukuuta 1970 vienyt läpi niin sanotun Cooper–Church-lisäyksen, jonka mukaan Yhdysvallat ei saanut käyttää maavoimiaan Laosin alueella. Lisäyksen tarkoituksena oli estää presidenttiä laajentamasta Vietnamin sotaa Kambodžaan tehdyn hyökkäyksen jälkeen vuonna 1970. Vietnamilaisten tukena ei näin ollut amerikkalaisia neuvonantajia tai tiedustelijoita. Yhdysvaltain joukot antoivat kuitenkin huomattavaa logistista apua tukikohdistaan Etelä-Vietnamista. Etelä-Vietnamin joukkoja saatettiin myös tukea tykistöllä ja ilmavoimilla.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Operaatio Lam Son 719 alkoi 8. helmikuuta 1971. Operaatioon osallistui 15 000 Vietnamin tasavallan armeijan sotilasta, jotka etenivät Vietnamin rajalta länteen kohti Tcheponea. Amerikkalaisen mallin mukaisesti etelävietnamilaiset rakennuttivat reittinsä varrelle tulitukikohtia, jonne sijoitettiin 105 ja 155 mm haupitseja tykistötukea varten. Tukikohdista saatettiin myös tehdä partioita ympäröivälle maaseudulle. Hyökkäys ei tullut yllätyksenä pohjoisvietnamilaisille. Pohjois-Vietnamin politbyroo oli ennustanut hyökkäyksen jo kesällä 1970 ja siihen oli varauduttu, vaikkakin hyökkäyksen oli uskottu alkavan paljon aikaisemmin jo syksyllä 1970. Yksi amerikkalaisen tiedustelun suurimmista virheistä koko Vietnamin sodan aikana oli uskomus, että Pohjois-Vietnam pystyisi siirtämään Lam Son 719:n operaatioalueelle vain yhden divisioonan kuukaudessa. Todellisuudessa vain kahden viikon sisällä Vietnamin tasavallan armeijan joukkoja vastassa oli viisi Pohjois-Vietnamin divisioonaa. Kuuluisa vakooja ja Time-lehden journalisti Phạm Xuân Ẩn oli varoittanut pohjoista hyökkäyksen alkamisesta etukäteen, mutta varoituksen merkityksestä taistelun lopputulokselle ei ole tarkkaa tietoa.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Operaation kolmannella viikolla Vietnamin tasavallan armeijan hyökkäys oli pysähtynyt A Luoin tulitukikohdan luona noin 20 kilometrin päässä Etelä-Vietnamin rajasta Laosin puolella. Joukot olivat edenneet tie yhdeksää pitkin, joka oli tukkiutunut panssariajoneuvoista. Muut joukot olivat jääneet loukkuun tulitukikohtiinsa, joita vastaan pohjoisen joukot hyökkäsivät neuvostoliitossa valmistetuilla 122 mm ja 130 mm tykeillä, joiden kantama oli parempi, kuin etelän amerikkalaisvalmisteisilla tykeillä. Tykistökeskityksiä seurasivat kommunistien jalkaväen hyökkäykset, joiden tukena oli PT-76-panssarivaunuja ja nyt ensimmäistä kertaa myös raskaampia T-34- ja T-54-panssarivaunuja. Etelän joukkojen tulitukikohdat kukistuivat näin yksi toisensa jälkeen. Amerikkalaiset olivat luulleet voivansa tarjota tehokasta ilmatukea, jonka kuitenkin esti huono sää ja matalalla olleet pilvet. Amerikkalaisten B-52-pommikoneet saattoivat tiputtaa pommejaan pilvipeitteen yläpuoleltakin, mutta pommeja saatettiin niiden epätarkkuuden takia tiputtaa vain useamman kilometrin päähän omista joukoista. Pohjoisten joukot säästyivät pommeilta pysymällä lähellä Etelä-Vietnamin joukkojen etulinjaa. Sään parannuttua kommunistit saattoivat puolestaan käyttää alueelle tuomiaan 23 ja 37 mm ilmatorjuntatykkejä, sekä S-75 ilmatorjuntaohjuksia.


title: Operaatio Lam Son 719

text: Kommunistit olivat hylänneet Tcheponen 1. maaliskuuta mennessä ja kaupungilla ei ollut enää juurikaan sotilaallista merkitystä. Ppresidentti Thiệu määräsi kuitenkin Etelä-Vietnamin joukkoja komentaneen Hoàng Xuân Lãmin valtaamaan kaupungin sen poliittisen ja psykologisen arvon takia. Valtaus toteutettiin Yhdysvaltain helikopterien tuella. Bell AH-1 Cobra -helikopterien suojaamat Bell UH-1 Iroquois -helikopterit kuljettivat kaupunkiin kaksi Vietnamin tasavallan armeijan pataljoonaa, joita seurasi myöhemmin maata pitkin toiset kaksi pataljoonaa. Thiệu saattoi näin pitää nyt operaation tavoitteita saavutettuina ja hän määräsi Lãmin joukot vetäytymään Laosista. Vetäytyminen Laosista osoittautui operaation vaikeimmaksi vaiheeksi. Kenraali Lê Trọng Tấnin johtamat 40 000–60 000 pohjoisvietnamilaista hyökkäsivät vetäytyviä joukkoja vastaan, joiden vetäytyminen muuttui pian sekasorroksi. Operaatioon osallistuneista joukoista vain noin puolet selviytyi takaisin Etelä-Vietnamiin operaation päättyessä 24 maaliskuuta.