title: Konneveden kirkko

text: Kolmilaivaisen kirkon keskilaiva on sivulaivoja korkeampi. Alttaritaulu on 1950-luvulla hankittu Urho Lehtisen työ ”Taakankantajat”, Lehtisen käsialaa ovat myös kymmeneen käskyyn liittyvät maalaukset sivulaivojen lehtereiden kaiteissa. Pilarisyvennyksissä on Pauli Koskisen elinkeinoelämää kuvaavat veistokset. Kirkkotekstiilit ovat professori Päikki Prihan tuotantoa.


title: Konneveden kirkko

text: Kirkon katonrajassa, kuorissa ja sivulaivojen kohdilla olevissa pyöröikkunoissa on lyijylasitus, jossa on käytetty värillisiä laseja. Kellotornissa on kaksi saksalaisvalmisteista kirkonkelloa. Konneveden kirkossa on kahdet urut, vuonna 1957 Kangasalan urkutehtaan rakentamat 20-äänikertaiset pneumaattiset urut ja vuonna 2003 hankitut Allenin urkutehtaan Renaissance-digitaaliurut, joissa on 50 äänikertaa.


title: Konneveden kirkko

text: 1950-luvulla kirkko peruskorjattiin, hankittiin Lehtisen maalaama alttaritaulu ja tehtiin muutoksia tilajärjestelyihin. Uusi peruskorjaus tehtiin vuonna 2006. Tällöin kirkon peltikatto ja sähköistys uusittiin, vesijohto ja wc-tilat rakennettiin ja sakasti remontoitiin. Kirkossa on 360 istumapaikkaa.


title: Ensimmäiset kansat

text: Ensimmäiset kansat () on Kanadassa käytetty termi maan alkuperäiskansoista eli intiaaneista. Termiin ei kuitenkaan sisälly kaksi muuta alkuperäiskansojen ryhmää, inuitit ja métisit. Vuonna 2016 ensimmäisiin kansoihin kuului 977 230 kanadalaista, eli noin 2,8 % koko maan väestöstä.


title: Ensimmäiset kansat

text: Ensimmäiset kansat on ylätermi useille eri pienemmille ryhmille ja ensimmäisten kansojen jäsenet mieltävät usein itsensä pikemminkin näiden pienempien ryhmien mukaan. Termi levisi käyttöön 1980-luvulla, jota ennen puhuttiin varsin yleisesti vain intiaaneista. Ensimmäiset kansat-nimeä käytettiin ensi kertaa Ottawassa järjestetyssä heimopäällikköjen kokouksessa vuonna 1980.


title: Ensimmäiset kansat

text: Eri ensimmäisten kansojen ryhmiä on Kanadassa yli 600, joskaan kaikki ensimmäisiin kansoihin lukeutuneet eivät ole välttämättä rekisteröityneet virallisesti minkään ryhmän jäseneksi. Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan ensimmäisiin kansoihin kuuluvia oli yhteensä 977 230. 24,2 % heistä asuu Ontariossa, 17,7 % Brittiläisessä Kolumbiassa, 14 % Albertassa. 13,4 % Manitobassa ja 11,7 % Saskatchewanissa. Suhteellisesti eniten ensimmäisten kansojen jäseniä oli Luoteisterritorioiden asukkaista (32,1 %). Quebecissä heidän osuutensa väestöstä oli 1,2 %, Ontariossa 1,8 % ja Atlantin provinsseissa 3,2 %. Koko Kanadan väestöstä he muodostivat 2,8 %.


title: Ensimmäiset kansat

text: Vuonna 2016 virallisesti rekisteröityneistä ensimmäisten kansojen jäsenistä 44,2 % asui intiaanireservaattien alueella. Kanadan metropolialueista rekisteröityneitä ensimmäisten kansojen jäseniä eli eniten Winnipegissä (25 0970), Edmontonissa (18 0210) ja Vancouverissa (15 080).


title: Rakuunaeskadroona

text: Rakuunaeskadroona (lyh. RakEsk) oli Suomen maavoimien joukko-osastoon ja puolustushaarakouluun Maasotakouluun kuulunut perusyksikkö, joka koulutti varusmiehiä. Se vastasi myös Maasotakoulun ja Lappeenrannan varuskunnan tukitoiminnoista ja vaali rakuunoiden ja erityisesti Uudenmaan rakuunapataljoonan perinteitä. Rakuunaeskadroonan kasarmi sijaitsi Rakuunamäellä Lappeenrannan Leirin kaupunginosassa.


title: Rakuunaeskadroona

text: Rakuunaeskadroonassa astui palvelukseen noin 130 alokasta kahdesti vuodessa, ja heistä noin puolet oli kotoisin Etelä-Karjalasta. Palvelusaika oli pääsääntöisesti yhdeksän tai kaksitoista kuukautta. Peruskoulutuskauden jälkeen Rakuunaeskadroonassa koulutettiin sotilaspoliiseja, joiden lisäksi yksikössä palveli muun muassa kuljettajia, lääkintämiehiä ja muita huoltojoukkoja.


title: Rakuunaeskadroona

text: Loppuvaiheessaan vuosina 2015–2016 Rakuunaeskadroona oli Haminassa sijaitsevien Jääkärikomppanian (jääkäri- ja kranaatinheitinkoulutus) ja Huoltokomppanian (huolto- ja tiedustelukoulutus) ohella yksi kolmesta Maasotakouluun kuuluvan Reserviupseerikoulun joukkotuotantoyksiköstä. Varusmiehen oli mahdollista hakeutua peruskoulutuskauden jälkeiseen koulutukseen mihin tahansa näistä yksiköistä.


title: Rakuunaeskadroona

text: Rakuunaeskadroonassa palvelevien tunnusväri oli keltainen ja miehistön sotilasarvo sotamieheen rinnastettava rakuuna. Tunnukset ja nimitykset olivat ennen kaikkea perinteellisiä, sillä varsinaisten rakuunoiden eli hevosin siirtyneiden ja jalan taistelleiden joukkojen koulutus Suomessa päättyi jo vuonna 1947.


title: Rakuunaeskadroona

text: Kun Uudenmaan rakuunapataljoona lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona vuoden 1989 lopussa, Lappeenrantaan jäi silloisen Päällystöopiston (vuosina 1993–2001 Maanpuolustusopisto) alaisuuteen kaksi eskadroonaa ja Rakuunasoittokunta. 1. Uudenmaan rakuunaeskadroona (Lippueskadroona) oli tästä lähtien Lappeenrannan ainoa varusmiesyksikkö. Alokkaita eskadroonassa ei kuitenkaan astunut palvelukseen, vaan rakuunat saivat peruskoulutuksensa Karjalan ja Savon Prikaateissa, joista he tulivat komennukselle Lappeenrantaan. 2. Uudenmaan rakuunaeskadroona (Kuolemaneskadroona) toimi kertausharjoitusyksikkönä.


title: Rakuunaeskadroona

text: Vuodesta 2001 alkaen rakuunat kuuluivat Maasotakoulun alaisuuteen. Alokaskoulutus Lappeenrannassa alkoi uudelleen vuonna 2007 Savon Prikaatin lakkauttamisen myötä.


title: Rakuunaeskadroona

text: Haminassa toiminut joukko-osasto Reserviupseerikoulu liitettiin Maasotakoulun joukkoyksiköksi osana puolustusvoimauudistusta tammikuussa 2015. Maasotakoulun varusmieskoulutus keskitettiin RUK:hon, jonka alaisuuteen Rakuunaeskadroonakin hallinnollisesti liitettiin. Rakuunaeskadroona oli määrä siirtää Haminaan vuonna 2018 kasarmien peruskorjauksen valmistuttua, mutta maaliskuussa 2016 uutisoitiin, että yksikön toiminta lakkaa kokonaan vuoden lopussa. Rakuunaeskadroonan viimeiset varusmiehet kotiutuivat 15. joulukuuta 2016. Yksikön lippu luovutettiin rakuunoiden perinnekomentajalle eli Maasotakoulun apulaisjohtajalle. Varusmiehiä palvelee Lappeenrannassa jatkossa komennusmiehinä.


title: Kaskat

text: Kaskat tai kaska denat on ensimmäisiin kansakuntiin kuuluva Kanadan alkuperäiskansa. Kaskojen oma kieli on athabasca-kieliin kuuluva kaskan kieli. Kaskat ovat eläneet kymmeniä tuhansia vuosia 240 000 nelikökilometin laajuisella alueella Kaakkois-Yukonissa, Luoteisterritorioiden eteläosissa ja Brittiläisen Kolumbian luoteiosissa.


title: Lupanan offensiivi

text: Lupanan offensiivi oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton Olhavan rintaman joukkojen tekemä vastahyökkäys Saksan Pohjoista armeijaryhmää vastaan itärintamalla vuonna 1942. Hyökkäyksen tarkoituksena oli murtaa saksalaisten Leningradin piiritys. Hyökkäys alkoi 7. tammikuuta 1942, mutta vaikeakulkuisen maaston takia puna-armeija ei voinut hyökätä panssarivaunuilla, vaan hyökkäyksessä käytettiin tykistöä ja jalkaväkeä. Se kuitenkin epäonnistui 30. huhtikuuta 1942 mennessä saksalaisten vastarinnan seurauksena ja neuvostojoukot joutuivat ryhmittymään puolustukseen. Myöhemmin Georg von Küchler käynnisti vastahyökkäyksen, operaatio Villipedon, jossa piiritettiin ja tuhottiin Neuvostoliiton 2. iskuarmeija kesäkuuhun 1942 mennessä. Armeijan komentaja Andrei Vlasov joutui saksalaisten vangiksi.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kansainvälinen Uuno Klami -sävellyskilpailu on maailman merkittävimpiin kuuluva sävellyskilpailu. Se on järjestetty vuodesta 2004 viiden vuoden välein ja nimetty säveltäjä Uuno Klamin mukaan. Sitä järjestää Kansainvälisen Uuno Klami -sävellyskilpailun kannatusyhdistys ry, johon kuuluvat Kymi Sinfonietta sekä Kotkan ja Kouvolan kaupungit. Kymi Sinfonietta toimii myös finaaliteokset esittävänä orkesterina. Kilpailun tavoitteena on nostaa esille Uuno Klamin elämäntyötä ja saattaa hänen nimeään kansainväliseen tietoisuuteen. Lisäksi kilpailun tehtävänä on tuottaa uutta ohjelmistoa sinfonietta-kokoisille orkestereille.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kilpailuun osallistuvien teosten määrät ovat lisääntyneet kerta kerralta. Syynä kasvavaan suosioon pidetään varsinkin sitä, että kilpailussa on kansainvälisesti tunnettu tuomaristo ja tuntuvat rahapalkinnot, mutta suuri merkitys on myös sillä, että finaaliin päässeet sävellykset esittää oikea orkesteri. Monissa sävellyskilpailuissa näin ei ole, vaan voittajat päätetään yksinomaan partituurien perusteella. Kilpailun korkean tason vuoksi tuomaristo on myös valinnut kuhunkin kilpailuun osallistuneiden partituurien joukosta suosituslistan, johon on valittu finaalin ulkopuolelle jääneitä korkeatasoisia sävellyksiä. Nämä listat on myös lähetetty tiedoksi eri musiikkiorganisaatioille.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Sävellyskilpailussa ei ole osallistumisikärajaa. Kansainvälisen Uuno Klami -sävellyskilpailun alueeksi on rajattu Eurooppa, tarkemmin ottaen EU:n jäsenmaat ja EU:hun läheisesti liittyvät maat. Kilpailut myös radioidaan euroopanlaajuisesti.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kilpailun rinnalla on myös Lasten ja nuorten Uuno Klami -sävellyskilpailu, joka on järjestetty kaksi kertaa, 2007 ja 2012.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Ensimmäiseen Kansainväliseen Uuno Klami -sävellyskilpailuun osallistui 117 sävellystä 23 maasta. Finaalikonsertit pidettiin 17. syyskuuta 2004 Kouvolassa ja 18. syyskuuta 2004 Kotkassa. Tuomaristossa olivat säveltäjä Kalevi Aho (tuomariston puheenjohtaja), säveltäjä Kaija Saariaho, säveltäjä Magnus Lindberg sekä Kymi Sinfoniettan kapellimestari Juha Nikkola. Finaalissa kuultiin viisi sävellystä: Giovanni Bonaton (Italia) "Arcanae Obices", Barnaby Hollingtonin (Iso-Britannia) "A Certain Chinese Encyclopaedia", Harri Ahmaksen (Suomi) "Sinfonia nro 2", Kevin Mayon (Iso-Britannia) "Sirens" ja Peter Seabournen (Iso-Britannia) "Piano Concerto". Teokset sijoittuivat seuraavasti:


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Finaalikonserttien yleisö äänesti suosikikseen Harri Ahmaksen teoksen Sinfonia nro 2, jolle tuomaristo myönsi Virolahden kunnan lahjoittaman tunnustuspalkinnon. Kotkassa 18.9.2004 kokoontuneet Suomen Säveltäjät ry:n jäsenet äänestivät omaksi suosikikseen Giovanni Bonaton teoksen "Arcanae Obices".


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Toinen Kansainväinen Uuno Klami -sävellyskilpailun finaalit pidettiin Kouvolan kaupungintalossa 18. syyskuuta ja Kotkan konserttitalossa 19. syyskuuta 2009. Kilpailuun osallistui 186 partituuria 27 maasta. Tuomariston puheenjohtajana toimi säveltäjä Kalevi Aho ja muut tuomariston jäsenet olivat Kymi Sinfoniettan kapellimestari Yasuo Shinozaki, säveltäjä Magnus Lindberg ja säveltäjä Anders Eliasson. Finaaliin oli valittu neljä sävellystä: Victor Alcántaran (Saksa) "Toccata Concertante" pianolle ja orkesterille, Kent Olofssonin (Ruotsi) "Stalingrad Madonna "mezzosopraanolle ja orkesterille, Joachim Schneiderin (Saksa) "Drei Orchesterstücke" ja Oliver Waespin (Sveitsi) kaksoiskonsertto huilulle, kitaralle ja orkesterille. Palkinnot jaettiin seuraavalla tavalla:


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kouvolan kaupungin tunnustuspalkinto jaettiin Kent Olofssonille (Ruotsi) teoksesta "Stalingrad Madonna (Symphonie II)" ja Oliver Waespille (Sveitsi) teoksesta "Double Concerto for Guitar and Flute."


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kotkan kaupungin tunnustuspalkinto jaettiin Joachim F.W. Schneiderille (Saksa) teoksesta "Drei Orchesterstücke". Finaalikonserttien yleisö äänesti suosikikseen Victor Alcántaran (Saksa) teoksen "Toccata Concertante". Yleisöäänestyksen voittajalle myönnettiin Virolahden kunnan tunnustuspalkinto.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kolmatta kertaa vuonna 2014 järjestettyyn kilpailuun tuli määräajan sisällä 265 teosta 37 maasta. Finaalikonsertit pidettiin 13. marraskuuta 2014 Kuusankoskitalolla ja 14. marraskuuta Kotkan konserttitalossa. Tuomariston jäseninä toimivat säveltäjät Kalevi Aho (puheenjohtaja), Magnus Lindberg ja Erkki-Sven Tüür sekä kapellimestari Yasuo Shinozaki.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Finaalissa esitettiin viisi sävellystä, jotka olivat Alexander Munon (Saksa) "Martialis Epigrammata", Teodor Nicolaun (Suomi/Romania) "Mioritic Roots", Axel Ruoffin (Saksa) "Sinfonietta", Luca Vagon (Italia) "Suite de los espejos, eight poems by Federico Garcia Lorca" ja Sauli Zinovjevin (Suomi) "Gryf". Kilpailun voitti Luca Vago.


title: Uuno Klami -sävellyskilpailu

text: Kansainvälinen Uuno Klami -sävellyskilpailu järjestetään neljättä kertaa vuosina 2018–2019, kilpailu julkistettiin tammikuussa 2018. Kilpailuun voivat ottaa osaa jälleen kaikki Pohjoismaiden, EU:n jäsenmaiden tai siihen läheisesti liittyvien maiden kansalaiset. Sävellykset tulee postittaa kilpailukansliaan viimeistään 3.12.2018. Kilpailun tuomaristoon kuuluvat sukupolvensa johtaviin säveltäjiin ja musiikkivaikuttajiin lukeutuvat säveltäjät Kalevi Aho (Suomi), Magnus Lindberg (Suomi) ja Erkki-Sven Tüür (Viro). Tuomariston kapellimestarijäsenenä on Kymi Sinfoniettan taiteellinen neuvonantaja Olari Elts (Viro). Kymi Sinfonietta esittää kaikki finaaliin valitut sävellykset kahdessa finaalikonsertissa Kouvolassa ja Kotkassa syyskaudella 2019.


title: Emma Engdahl-Jägerskiöld

text: Emma Matilda Engdahl-Jägerskiöld, os. Madsén (26. huhtikuuta 1852 Pietari – 13. kesäkuuta 1930) oli suomalainen sopraano.


title: Emma Engdahl-Jägerskiöld

text: Engdahl-Jägerskiöldin vanhemmat olivat tanskalaissyntyinen jalokiviseppä Peter Madsén ja Maria Carolina Sandelin. Kun Engdahl-Jägerskiöldin ensimmäinen avioliitto päättyi eroon, hän ryhtyi kehittämään sopraanoääntään ja esiintyi vuodesta 1875 Helsingin Ruotsalaisessa teatterissa, jossa oli tuolloin oopperaosasto. Teatteriin hän kuului vuoteen 1880 saakka. Engdahl-Jägerskiöld opiskeli 1878 Milanossa ja Pariisissa ja vielä teatterista vapauduttuaankin esiintyi ooppera- ja konserttilaulajana, muun muassa Tukholman ja Pietarin oopperoissa. 1887 hän lauloi pääosan Fredrik Paciuksen "Loreley" -oopperassa. Seuraavana vuonna Engdahl-Jägerskiöld perusti oman ruotsalaisen oopperaseurueen, jota August Fredrik Arppe johti 1898. Solmittuaan uuden avioliiton 1890 Engdahl-Jägerskiöld luopui taiteellisesta toiminnasta.


title: Emma Engdahl-Jägerskiöld

text: Engdahl-Jägerskiöldin ensimmäinen puoliso vuodesta 1871 oli apteekkari Emil Engdahl (er.) ja toinen vuodesta 1890 Krister Robert Otto Edgar Jägerskiöld (k. 1931).


Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentti () oli Ruotsin kuningaskunnan ratsuväkirykmentti, joka muodostettiin vuonna 1634.


title: Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentti

text: Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueilta koottu ratsuväkirykmentti syntyi Puolan sotien jälkeen kuningas Kustaa II Aadolfin uudistettua ratsuväen taistelutaktiikkaa. Talonpoikaisista ratsumiehistä ja heidän maatiaisrotuisista hevosistaan koostuneet joukot korvattiin värvätyllä ratsuväellä, jonka uuteen taktiikkaan kuului rynnäkkö ja vihollisen kanssa terä- ja käsiasein käyty taistelu. Uudesta ratsuväestä alettiin kolmikymmenvuotisen sodan aikana käyttämään nimitystä "hakkapeliitat", joka myöhemmin levisi tarkoittamaan myös jalkaväen sotilaita.


text: Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentti lakkautettiin Suuren Pohjan sodan jälkeen vuonna 1721 yhdistämällä se vanhemman henkirakuunarykmentin (Livdragonregemente 1700–1721) ja Upplannin säätyläisrakuunarykmentin (Upplands ståndsdragonregemente) kanssa Henkirakuunarykmentiksi (Livdragonregemente), joka oli toiminnassa vuoteen 1791 saakka. Rykmenttiä kutsuttiin sen alkuaikoina myös nimellä "Turun läänin ratsumiehet".


text: Kolmikymmenvuotisen sodan viimeisinä vuosina 1636–1648 rykmentti osallistui muun muassa Berliinin lähistöllä käytyyn Wittstockin taisteluun eversti Thure Bjelken ja everstiluutnantti Johan Wittenbergin johdolla. Rykmentti kärsi syyskuussa 1636 käydyssä taistelussa suuria tappioita. Huhtikuussa 1639 rykmentti osallistui pääarmeijan rinnalla voittoisaan Chemnitzin taisteluun sekä lokakuussa 1642 Breitenfeldin toiseen taisteluun. Sodan päättymiseen mennessä rykmentti oli jakautunut niin, että sen kaikkiaan tuhannesta ratsukosta 400 oli Saksassa ja 600 Ruotsissa. Jälkimmäiset osallistuivat vuonna 1644 Tanska-Norjaa vastaan käytyyn Torstensonin sotaan. Kolmikymmenvuotinen sota päättyi vuonna 1648 solmittuun Westfalenin rauhaan, mutta Saksassa olleet ratsumiehet jäivät aloilleen vielä kesään 1650 saakka odottamaan rauhanehtojen täyttymistä.


text: Vuosina 1674–1679 Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentti osallistui Ranskan–Hollannin sodassa taisteluihin Tanskaa ja Brandenburgia vastaan. Rykmentti hyökkäsi joulukuussa 1674 Stettinistä Taka-Pommeriin ja jatkoi sotimista talvitauon jälkeen seuraavan vuoden toukokuussa. Lisäksi rykmentti oli mukana tammikuussa 1678 puolustamassa Ruotsin Pommeriin kuulunutta Rügenin saarta Tanskan ja Brandenburgin hyökkäykseltä. Puolustustaistelu kuitenkin epäonnistui ja lopulta Ruotsin armeija joutui antautumaan Stralsundin ja Greifswaldin kaupunkien piiritysten jälkeen. Joukot oli määrä kuljettaa meritse takaisin Ruotsiin, mutta suuri osa kuljetusaluksista haaksirikkoutui ja tuhoutui Bornholmin saaren rannikolla.


text: Suuren Pohjan sodan alettua Keväällä 1700 Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentti lähetettiin Liivinmaalle, jossa se toimi osana kenraali Otto Wellingkin joukkoja. Rykmentti osallistui muun muassa Liivinmaan Mūrmuižassa heinäkuussa 1705 käytyyn Gemauerthofin taisteluun. Myöhemmin rykmentti kärsi suuria tappioita kenraali Wolmar Anton von Schlippenbachin armeijan mukana syyskuussa 1708 käydyssä Lesnajan taistelussa ja sen rippeet yhdistettiin kenraali Adam Ludwig Lewenhauptin joukkoihin. Rykmentti osallistui 8 eskadroonan ja 800 miehen voimin Pultavan taisteluun 28. kesäkuuta 1709 ja antautui sen jälkeen muun karoliiniarmeijan tavoin Perevolotjnassa 1. heinäkuuta.


text: Pultavan taistelun jälkeen rykmentti koottiin uudelleen vahvistettuna. Vuonna 1718 se osallistui kenraali Carl Gustaf Armfeltin johtamaan epäonnistuneeseen Trondheimin sotaretkeen, jonka tarkoituksena oli Norjassa sijaitsevan Trondheimin kaupungin valloitus.


title: Sahelinparatiisileski

text: Sahelinparatiisileski ("Vidua orientalis") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu. Birdlife Internationalin luokittelussa sitä pidettiin aiemmin samana lajina paratiisilesken kanssa.


title: Kaitaparatiisileski

text: Kaitaparatiisileski ("Vidua interjecta") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kaitaparatiisileski

text: Kaitaparatiisileskeä tavataan Länsi-Afrikan eteläosista Keski-Afrikan kautta Itä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Suippoparatiisileski

text: Suippoparatiisileski ("Vidua togoensis") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Suippoparatiisileski

text: Suippoparatiisileskeä tavataan Kamerunissa, Norsunluurannikolla, Ghanassa, Guineassa, Liberiassa, Malissa, Sierra Leonessa, Togossa, Beninissä ja Tšadissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sirppiparatiisileski

text: Sirppiparatiisileski ("Vidua obtusa") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sirppiparatiisileski

text: Sirppiparatiisileskeä tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Itä-Afrikan eteläosissa sekä Eteläisen Afrikan pohjoisosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Toni Rasimus

text:
Toni Rasimus on suomalainen tanssija.
Vuonna 2006 hän oli voittamassa Latino Show'n maailmanmestaruutta oululaisessa Starlite DC -ryhmässä. Vuonna 2009 hän kuului Northern Latin Exposure -ryhmään, joka voitti Latino Show'n maailmanmestaruuden ja Suomen-mestaruuden.


title: Toni Rasimus

text: Hän oli Mari Perankosken tanssinopettaja "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmassa vuonna 2011.


title: Toni Rasimus

text: Tanssija Jani Rasimus on Toni Rasimuksen veli.


title: Millefiori

text: Millefiori (ital. 'tuhat kukkaa') on koristelasia, joka tehdään lasitangon kappaleista, joita on sulatettu yhteen lasiesineiksi, tai katkotut moniväriset lasilankatangot on sulatettu ja kiinnitetty mosaiikin tapaan lasiesineen pintaan.


title: 2014 AA

text: 2014 AA on asteroidi, joka luultavasti tuhoutui osuessaan maapallon ilmakehään 2. tammikuuta 2014. Mikäli näin on, se on järjestyksessään toinen maapalloon osuva taivaankappale, joka havaittiin ennen sen osumista Maahan.


title: 2014 AA

text: Asteroidi 2014 AA kuuluu Apollo-ryhmän maapallon lähelle tuleviin asteroideihin ja löydettiin Yhdysvalloissa Mount Lemmonin observatorion 1,5 metrin teleskoopilla 1. tammikuuta 2014. Sen arvioitiin olevan läpimitaltaan noin 4 m.


title: 2014 AA

text: Asteroidin arvellaan tuhoutuneen täysin 2. tammikuuta 2014 sen todennäköisesti osuttua Maan ilmakehään jossakin Keski-Amerikasta Atlantin poikki Afrikan itäosiin ulottuvalla vyöhykkeellä. Kansainvälisen infraäänien tarkkailujärjestelmän mukaan todennäköinen osumapaikka on ollut Atlantin valtameren yläpuolella noin 3 000 km Venezuelan pääkaupunki Caracasista itään.


title: Minch

text: Minch (,) on Britteinsaarten pohjoisosassa oleva salmi, joka erottaa Ulko-Hebridit Sisä-Hebrideistä ja Skotlannista.


title: Moaree

text: Moaree tai moiré [muaree] eli läikekangas on taftin tai ripsin tyyppinen kangas. Sen raaka-aine on silkki, asetaatti, triasetaatti tai puuvilla, ja siihen on puristamalla tehty himmeän ja kiiltävän pinnan vaihtelusta syntyviä aaltomaisia kuvioita.


title: Matias Mattsson

text: Matias Mattsson (s. 7. kesäkuuta 1996 Rauma) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue TuTossa.


title: Matias Mattsson

text: Mattsson on Rauman Lukon kasvatti. Hän on pelannut juniorina myös Tepsin C-nuorissa, josta Mattsson palasi taas Lukkoon kaudeksi 2011–2012, jolloin hän kuului joukkueen C-nuorten kapteenistoon. Mattsson sijoittui tehoilla 6+18=24 C-nuorten SM-sarjan runkosarjan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain SaiPan Petrus Pietiläinen. Hän voitti myös kevään 2012 pudotuspelien jäähypörssin 39 minuutillaan. Mattsson voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia.


title: Matias Mattsson

text: Kauden 2012–2013 Mattsson pelasi suurimmaksi osaksi Lukon B-nuorissa, mutta hän vahvisti kevätkaudella myös joukkueen B2-nuoria, jotka voittivat kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2013–2014 hänelle kertyi pelejä sekä A- että B-nuorissa, mutta 17-vuotias Mattsson debytoi myös Lukon SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 3. tammikuuta 2014 Pelicansia vastaan, mutta Mattssonin ottelu päättyi kuitenkin jo avauserän puolivälin paikkeilla jalan vääntymiseen. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa.


title: Matias Mattsson

text: Kaudella 2014–2015 Mattsson nousi Lukon A-nuorten varakapteeniksi. Hän ei kuitenkaan pelannut kauden aikana SM-liigassa. Kaudella 2015–2016 Mattsson pelasi Lukon A-nuorten lisäksi myös kolme ottelua lainalla Lukon yhteistyöjoukkue KeuPa HT:ssä, Mestiksessä. Kaudeksi 2016–2017 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen sopimuksen. Mattssonin varsinainen tulokaskausi Mestiksessä toi 43 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 2+3=5.


title: Matias Mattsson

text: Mattsson siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettan-joukkue Asplöven HC:hen. Kesken kauden, tammikuussa 2018 hän siirtyi sarjatasoa alemmas HockeyTvåan-joukkue Kalmar HC:hen. Mattsson oli kauden päätteeksi nostamassa joukkuetta Hockeyettaniin.


title: Matias Mattsson

text: Kaudeksi 2018–2019 Mattsson palasi Suomeen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TuToon.


title: Matias Mattsson

text: Mattsson on pelannut kymmenen poikien maaottelua.


title: Matias Mattsson

text: Mattsson on toisen polven liigapuolustaja, sillä hänen isänsä Teppo pelasi omalla urallaan yli sata SM-liigaottelua.


title: VMRO

text: Sisäinen makedonialainen vallankumouksellinen järjestö (, "Vătrešna Makedonska Revoljutsionna Organizatsija"; , "Vnatrešna Makedonska Revolucionerna Organizacija", VMRO) oli 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa toiminut maanalainen järjestö, jonka alkuperäisenä tavoitteena oli Makedonian vapauttaminen vallankumouksellisin keinoin turkkilaisten vallasta. Myöhemmin järjestön jakautui kahteen siipeen, joista toinen ajoi Makedonian itsenäisyyttä ja toinen pyrki edistämään Bulgarian vaikutusvaltaa Makedoniassa ja lähialueella.


title: VMRO

text: VMRO perustettiin Kreikan Thessalonikissa vuonna 1893. Järjestön perustajiin kuuluivat muun muassa Damjan Gruev, Gotse Deltšev ja Jane Sandanski. He olivat makedonialaisia, jotka pitivät itseään kansallisuudeltaan bulgaareina, ja halusivat saada tuolloin Ottomaanien valtakuntaan kuuluneelle Makedonialle itsehallinnon. Saavutettuaan jonkinasteista kannatusta Makedonian kristityn väestön parissa VMRO käynnisti vuonna 1903 Ilindenin kansannousun, jonka turkkilaiset kuitenkin kukistivat. Tämän jälkeen järjestö hajosi kahtia: Makedoniasta käsin toiminut vasemmistolaisempi siipi ajoi edelleen Makedonian itsenäisyyttä ja Sofiaan asettunut oikeistolaisempi siipi kannatti Makedonian liittämistä Bulgariaan sekä ryhtyi yleisemminkin edistämään Bulgarian sotilaallisia etuja. Varsinkin jälkimmäinen ryhmä omaksui myöhemmin terrori- ja salamurhataktiikan vastustajiaan vastaan.


title: VMRO

text: Balkanin sotien (1912–1913) seurauksena Makedonia jaettiin Serbian, Kreikan ja Bulgarian kesken, mutta VMRO jatkoi toimintaansa. Vähitellen sen harjoittama umpimähkäinen terrori alkoi vieroittaa sen kannattajia sekä Makedoniassa että Bulgariassa. Vuonna 1923 Todor Aleksandrovin johtama VMRO:n bulgarialainen siipi onnistui murhaamaan Bulgarian pääministeri Aleksandăr Stambolijskin. Aleksandrov itse murhattiin seuraavana vuonna ja häntä seurasivat organisaation johdossa Aleksandăr Protogerov sekä Ivan Mihailov. Vuonna 1934 Bulgarian hallitus kielsi Bulgarian VMRO:n toiminnan ja vangitsi tai karkotti sen johtajat.


title: VMRO

text: Samaan aikaan Makedonian itsenäisyyttä ajanut VMRO:n makedonialainen siipi jatkoi myös toimintaansa ja järjestäytyi uudelleen vuonna 1925 nimellä ”VMRO (yhtenäinen)”. Jugoslavian viranomaiset vainosivat järjestöä sen separatistismin vuoksi ja se lakkautettiin Jugoslaviassa vuonna 1937.


title: VMRO

text: VMRO:n perintöön vetoavat Makedoniassa vuonna 1990 perustettu VMRO-DPMNE-puolue samoin kuin Bulgariassa 1996 perustettu VMRO – Bulgarian kansallinen liike.


title: Helmer

text: Helmer on alun perin saksalainen miehen etunimi. Nimi on muodostettu sanoista, joista ensimmäinen merkitsee kypärää, jälkimmäinen taas "rohkeaa" tai "kuuluisaa". Nimi merkitsee täten "kypäräpäistä sotilasta", ja sama merkitys on myös nimen vanhalla skandinaavisella vastineella Hjalmar.


title: Helmer

text: Suomessa nimi Helmer on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2016 loppuun mennessä noin 2530 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Helmerin nimipäivä on 3. tammikuuta.


title: Datamike

text: Datamike on suomalainen Windows-pohjainen taloushallinto-ohjelmisto. Ohjelmiston ensimmäinen DOS-pohjainen versio julkaistiin 1990-luvun alkupuolella. Ohjelmiston täysversio sisältää kirjanpidon, asiakasrekisterin sekä tuoterekisterin ja varastonhallinnan. Ohjelma käyttää tietojen tallentamiseen yleisessä käytössä olevaa DBF-tiedostoformaattia. Siihen tallennetut tiedot ovat avattavissa muissa ohjelmissa.


title: Datamike

text: Ohjelmaa on 1990–2014 myyty yli 14 000 kappaletta. Datamiken täysversion veroton hinta vuonna 2014 oli 239 euroa. Päivitys on 6 kk ilmaista ja sen jälkeen maksullista.


title: Datamike

text: Datamikeä kehittää ja myy vuonna 1990 perustettu "S & J Soft Systems Oy". Yhtiön liikevaihto vuonna 2013 oli 79 000 euroa.


title: Datamike

text: Silver Raudsepp kuvasi opinnäytetyössään 2012 ohjelman käyttöliittymää seuraavasti: "Ohjelmisto noudattaa tyypillistä taloushallinto ohjelmiston rakennetta, ja on ulkoasultaan selkeä".


title: Datamike

text: Arja Nurminen arvioi opinnäytetyössään 2011 taloushallinto-ohjelmien kartoituksessa julkisyhteisön käyttöön Datamiken hinta-laatusuhteeltaan parhaimmaksi.


title: Datamike

text: Tuomo Lampela käsitteli vuonna 2009 Datamikeä päättötyössään, jossa tutkittiin maksuttomia ja edullisia sovelluksia verkkokauppayrityksen työkaluina. Lampela piti opinnäytetyössään ohjelmiston ulkoasua ja käytettävyyttä monimutkaisena. Hän kuitenkin piti hyvänä puolena ohjelmiston apupalveluita ja ohjeita.


title: Mofetti

text: Mofetti on vulkaaninen (tuliperäinen) kaasulähde. Siitä virtaa maanpinnalle hiilidioksidia ja toisinaan myös vesihöyryä. Mofetit ovat tuliperäisen ilmiön viimeisiä merkkejä. Esimerkiksi Napolin Koiranluola (Grotta del cane) on tunnettu mofetti.


title: Molemmat oikeudet

text: Molemmat oikeudet sisältää maallisen (roomalaisen) oikeuden ja kirkollisen eli kanonisen oikeuden rinnakkaisina oikeusaloina. Ne kehittyivät sellaisiksi keskiajalla. Suomessa oli käytössä vuoteen 1923 oppiarvot molempain oikeuksien kandidaatti (MOK) ja molempain oikeuksien tohtori (MOT).


title: Niclas Burström

text: Niclas Burström (s. 25. tammikuuta 1991 Skellefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Skellefteå AIK:ssa.


title: Niclas Burström

text: Burström on Skellefteå AIK:n oma kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen Elitserien-ottelunsa kaudella 2008–2009. Hän pelasi kauden suurimmaksi osaksi Skellefteån J20-joukkuetta, mutta Burström vahvisti myös seuran J18-junioreita, joissa hän voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin hopeaa. Kaudella 2009–2010 Buströn oli Skellefteån J20-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 7+14=21. Hän pelasi kauden aikana 11 Elitserien-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Burström pelasi miesten pelejä myös kevätkaudella kauden loppuun asti lainalla HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersissa, joka eteni Kvalserieniin, mutta jäi kuitenkin ilman sarjanousua.


title: Niclas Burström

text: Kausi 2010–2011 oli Burströmille ensimmäinen kokonainen Elitserienissä ja se toi hänelle 52 runkosarjaottelussa seitsemän syöttöpistettä ja 18 playoff-ottelussa tehot 1+3=4. Burström voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Kaudella 2011–2012 hän avasi maalitilinsä myös runkosarjassa, jossa Burström teki tehot 6+6=12. Hän voitti kauden päätteeksi taas Elitserien-hopeaa.


title: Niclas Burström

text: Syyskuussa 2012 Burström teki Skellefteån kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen kevääseen 2017 saakka. Kaudella 2012–2013 hän oli Skellefteån tehokkain puolustaja tehoilla 3+11=14. Burström voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Kaudella 2013–2014 hän oli taas Skellefteån tehokkain puolustaja tehoilla 6+14=20 ja voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Kausi 2014–2015 päättyi SHL-hopeaan. Kaudella 2015–2016 Burström oli Skellefteån tehokkain puolustaja tehoilla 9+19=28, joilla hän jakoi koko SHL:n puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Djurgårdens IF:n Marcus Högströmin kanssa. Pudotuspeleissä Burström oli joukkueen paras syöttäjä yhdeksällä syöttöpisteellään. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa ja palkittiin liigan parhaana puolustajana Salming Trophylla. Burström valittiin myös Ruotsin tähdistökentälliseen.


title: Niclas Burström

text: Burström edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuonna 2014 voittaen pronssia. Yhteensä hän on pelannut 35 A-maaottelua tehopistein 2+4=6. Burström debytoi Ruotsin A-maajoukkueessa vuoden 2012 Karjala-turnauksessa. Hänen ensimmäinen A-maaottelunsa oli näin ollen turnauksen 7. marraskuuta 2012 Liberecissä pelattu avausottelu Tšekkiä vastaan, jolloin Burström sai myös yhden syöttöpisteen Carl Söderbergin tekemään ylivoimamaaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki vuotta myöhemmin Channel One Cupissa 19. joulukuuta 2013 Sotšissa turnauksen isäntäjoukkue Venäjää vastaan. Burström on pelannut myös seitsemän nuorten ja 23 poikien maaottelua.


title: Kutojaleski

text: Kutojaleski ("Anomalospiza imberbis") eli aiemmalta nimeltään loiskutoja on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kutojaleski

text: Kutojaleskeä tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Raised in Rain

text: Raised in Rain on ruotsalaisen Miriam Bryantin debyyttialbumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2013. Albumilta on julkaistu neljä singleä: "Finders Keepers" (maaliskuu 2012), "Push Play" (14. tammikuuta 2013), "Last Soul on Earth" (8. heinäkuuta 2013) ja "Raised in Rain".


title: Punahelmipeippo

text: Punahelmipeippo ("Hypargos niveoguttatus") on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punahelmipeippo

text: Punahelmipeippoa tavataan Afrikan kaakkoisosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi tai paikallisesti yleiseksi. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Aleksandăr Tsankov

text: Aleksandăr Tsankov (1879 Orjahovo, Bulgaria – 17. heinäkuuta 1959 Belgrano, Argentiina) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä vuosina 1923–1926. Hänen pääministerikaudellaan Bulgariassa oli paljon poliittisia levottomuuksia.


title: Aleksandăr Tsankov

text: Tsankovilla oli oikeustieteellinen koulutus ja hän toimi vuodesta 1910 taloustieteen professorina Sofian yliopistossa. Hänestä tuli vuonna 1922 Kansallinen yksimielisyys ("Naroden zgovor") -nimisen oikeistolaisen ryhmän johtaja, jonka tavoitteena oli maalaispuoluetta edustaneen itsevaltaisen pääministeri Aleksandăr Stambolijskin syrjäyttäminen. Vallankaappaus toteutettiin 9. kesäkuuta 1923, ja Tsankovista tuli pääministeri. Uusi hallitus joutui kuitenkin kohtaamaan paljon sisäisiä levottomuuksia ja terroritekoja, joita järjestivät kommunistit ja maalaispuolueen vasemmistosiipi. Tsankovin hallituskoalitio otti nimen Demokraattinen liitto ja ilmoitti tähtäävänsä parlamentaarisen demokratian palauttamiseen. Hallitus sai suuren enemmistön marraskuun 1923 parlamenttivaaleissa, mutta levottomuudet maassa jatkuivat käytännössä koko Tsankovin pääministerikauden. Hallitus tosin lakkautti syyskuussa 1923 aseellista kapinaa yrittäneen kommunistisen puolueen seuraavana vuonna, mutta se jatkoi iskujaan maan alta. Kuuluisin tapaus oli huhtikuussa 1925 toteutettu Sveta Nedeljan kirkon pommi-isku, jossa kommunistit yrittivät surmata kuninkaan ja hallituksen johtajat, onnistuen tappamaan 123 muuta ihmistä. Hallituksen vastattua tähän julmilla kostotoimilla Bulgarian poliittiset olot alkoivat vähitellen asettua vuodesta 1925 alkaen. Tsankov jätti pääministerin tehtävät tammikuussa 1926.


title: Aleksandăr Tsankov

text: Tsankov oli vielä 1930-luvulla merkittävä poliittinen vaikuttaja Bulgariassa. Hän oli saksalaismielinen ja Neuvostoliiton miehitettyä Bulgarian toisen maailmansodan loppuvaiheessa syyskuussa 1944 hän muodosti lyhytikäiseksi jääneen pakolaishallituksen, joka toimi Saksan suojeluksessa Itävallassa. Sodan jälkeen yhdysvaltalaiset joukot pitivät häntä muutaman kuukauden ajan internoituna Itävallassa. Vapauduttuaan hän pakeni Etelä-Amerikkaan.


title: Konginkankaan kirkko

text: Konginkankaan kirkko on puinen kirkkorakennus Äänekosken Konginkankaalla. Se on valmistunut vuonna 1866 Kömin kankaalle. Tasavartisen sisäviisteisen ristikirkon rakensivat ja suunnittelivat Jaakko Kuorikoski ja hänen poikansa Lauri Heikki Jaakonpoika Kuorikoski. Kirkko on samaa tyyliä kuin Kaustisen ja Evijärven kirkot.


title: Konginkankaan kirkko

text: Kirkon toteuttamisessa oli monta mutkaa. Vuonna 1794 Pyyrinlahden ja Kalaniemen talolliset anoivat turhaan Porvoon konsistorilta lupaa perustaa kylään oma seurakunta pappeineen ja kirkkoineen. Uusi anomus 65 vuotta myöhemmin oli sekin tulokseton. Vuonna 1864 tehty kirkonrakentamisanomus tuotti tuloksen. Nykyisen Äänekosken seurakunnan vanhin kirkko valmistui juuri ennen suuria nälkävuosia vuonna 1866. Ison kirkon rakentaminen oli kylälle suuri ponnistus, Konginkankaalla oli tuolloin vain 31 taloa ja kirkossa on tilaa 550 henkilölle. Nälkävuosien takia kellotapuli valmistui vasta vuonna 1880 ja kirkkokin otettiin käyttöön ilman lehtereitä ja maalaamattomana.


title: Konginkankaan kirkko

text: Rakennuksen keskiosasta nousi alun perin kahdeksankulmainen keskustorni, jonka päällä oli maalatuilla kellotauluilla varustettu kattolyhty eli lanteriini. Kirkko on viimeisiä kirkkoja, jotka kansanrakentaja on sekä suunnitellut että rakentanut. Lääninarkkitehti Karl Viktor Reinius suunnitteli vuonna 1899 toteutetun kirkon kunnostuksen. Sen yhteydessä muutettiin muun muassa ristikeskuksen katto tavanomaisen malliseksi.


title: Konginkankaan kirkko

text: Vuonna 1899 tehdyssä korjauksessa kirkon katto muutettiin nykyiseen kupolimuotoon. Ilmeisesti silloin kirkkoon on lisätty ristejä, koristeita, listoituksia ja päätykolmioihin ikkunoita. Alttaritaulun ”Kristus ristillä” on maalannut vuonna 1912 Alexandra Frosterus-Såltin. Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut ovat vuodelta 1981 ja niissä on 16 äänikertaa. Uusin kirkon ja kellotapulin peruskorjaus toteutettiin vuosina 1992–1993, jolloin ulkokatot uusittiin ja ulkoseinät sekä kirkon sisätilat maalattiin.


title: Julius Vähätalo

text: Julius Juho Vähätalo (s. 23. maaliskuuta 1995 Vahto) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.


title: Julius Vähätalo

text: Vähätalo on TuTon kasvatti. Hän ylsi kaudella 2010–2011 joukkueen C-nuorten sisäisen pistepörssin voittoon sekä SM-karsinnoissa että I-divisioonan runkosarjassa (Topias Vilanderin kanssa). Kesken kauden 2011–2012 Vähätalo siirtyi TuTosta B-nuorten SM-karsintojen jälkeen Turun Palloseuraan, jossa hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-pronssia.


title: Julius Vähätalo

text: Kausi 2012–2013 Vähätalolla jäi varsin rikkonaiseksi loukkaantumisten vuoksi. Hänelle kertyi kauden aikana pelejä vain 14 ottelua B-nuorissa ja kahdeksan ottelua A-nuorissa. Kaudella 2013–2014 Vähätalo nousi TPS:n A-nuorten varakapteeniksi. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Jasper Lindstenin jälkeen. Vähätalo teki 3. tammikuuta 2014 kevääseen 2016 asti kestävän sopimuksen TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa. Samana päivänä Vähätalo teki liigadebyyttinsä Tapparaa vastaan. Liigauransa avausmaalin hän teki 1. maaliskuuta 2014 Rauman Lukkoa vastaan. Kaikkiaan Vähätalo pelasi SM-liigassa kauden aikana 18 runkosarjaottelua tehden kolme maalia.


title: Julius Vähätalo

text: Detroit Red Wings varasi Vähätalon kuudennella kierroksella 166. pelaajana . Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2014–2015 hän teki 36 runkosarjaottelussa tehot 1+1=2. Vähätalo pelasi osan kaudestaan myös TPS:n A-nuorissa, joiden paras maalintekijä hän oli kevään 2015 pudotuspeleissä Oskari Siikin kanssa seitsemällä osumallaan. Vähätalo voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Tammikuussa 2016 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Julius Vähätalo

text: Kesällä 2016 Vähätalo onnistui tekemään Detroit Red Wingsin kehitysleirillä kypärätempun viimeisteltyään joukkueensa 3–2-voitossa kaksi maalia varsinaisella peliajalla ja kolmannen voittomaalikilpailuissa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi TPS:n ohella myös kaksi Mestis-ottelua lainalla kasvattajaseurassaan TuTossa lokakuussa 2016.


title: Julius Vähätalo

text: Kaudeksi 2017–2018 Vähätalo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin. Maaliskuussa 2018 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Julius Vähätalo

text: Vähätalo pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Yhteensä hän on pelannut kymmenen nuorten maaottelua tehden kaksi maalia.


title: BZNS

text: Bălgarski zemedelski naroden săjuz (; ”Bulgarian kansallinen maalaisliitto”) on bulgarialainen agraaripuolue, joka oli vaikutusvaltaisimmillaan välittömästi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja piti hallitusvaltaa vuosina 1919–1923. Nykyisin se on vähäpätöinen.


title: BZNS

text: Bulgarian maalaisliitto perustettiin vuonna 1899 talonpoikien etujärjestöksi, mutta se muuttui 1901 poliittiseksi puolueeksi. Puolueen kannatus kasvoi maailmansodan jälkeen ja se sai elokuun 1919 parlamenttivaaleissa 31 prosenttia äänistä. Puolueen johtaja Aleksandăr Stambolijski tuli lokakuussa 1919 pääministeriksi, ja hänen hallituksensa toteutti uudistusohjelman, johon kuului maiden jakamista pientalonpojille, verotuksen uudistus ja pakollisen työvelvollisuuden käyttöönotto. Myös Bulgarian ulkopolitiikan suunta muuttui. Hallinnon diktatorisuudesta huolimatta BNZS:n kannatus oli suurta, ja se sai vuoden 1923 vaaleissa 52 prosenttia äänistä. Muut puolueet ja sotilasjohto eivät kuitenkaan hyväksyneet BZNS:n vallankäyttöä, joten ne toteuttivat kesäkuussa 1923 vallankaappauksen, jonka yhteydessä Stambolijski ja muut maalaispuoluen johtajat surmattiin. Stambolijskin aikana BZNS osallistui agraaripuolueiden kansainvälisen järjestön eli niin sanotun vihreän internationaalin perustamiseen.


title: BZNS

text: Vallasta syrjäyttämisen jälkeen BZNS hajosi kahtia. Äärivasemmistolainen siipi pyrki kaatamaan Bulgarian hallituksen terroritaktiikalla, mitä yrittivät samaan aikaan myös kommunistit. Maltillisempi siipi jatkoi tavanomaista oppositiopolitiikkaa ja osallistui vuosina 1931–1934 koalitiohallitukseen. Toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina BZNS oli johtava kommunistien valtaannousua jarruttamaan pyrkinyt voima, mutta hävisi kamppailun. Puolueen tuolloinen johtaja Nikola Petkov teloitettiin vuonna 1947. Puolueen vasemmistosiipi jatkoi olemassaoloaan koko kommunistien vallan ajan blokkipuolueeksi muuttuneena.


title: BZNS

text: BZNS perustettiin uudelleen itsenäisenä puolueena kommunistien vallan kaaduttua vuonna 1989. 1990-luvulla puolueesta irtosi useita sirpaleryhmiä ja 2000-luvun aikana sen kannatus on romahtanut.


title: Pentakloorifenoli

text: Pentakloorifenoli on organoklooriyhdiste, jota on aikaisemmin käytetty torjunta-aineena ja desinfiointiaineena. Yhdisteestä käytetään myös nimeä PCP (ei tule sekoittaa fensyklidiiniin, josta käytetään myös lyhennettä PCP). Suomessa pentakloorifenolia on käytetty erityisesti puunkäsittelyssä sinistymisen estoon ja sienten tuhoamiseen. Pentakloorifenolia ja sen suoloja ja estereitä ei Suomessa saa nykyisen lain mukaan käyttää eikä luovuttaa markkinoille.


title: Pentakloorifenoli

text: Pentakloorifenoli on orgaaninen yhdiste (kloorifenoli), joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää ainetta. Sen kemiallinen kaava on CHClO. Yhdisteen moolimassa on 266,34 g/mol, sulamispiste 190-191 °C, kiehumispiste 309-310 °C, tiheys 1,978 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 87-86-5.


title: Hristo Botev

text: Hristo Botev (6. tammikuuta 1848 Kalofer, Rumelia – 1. kesäkuuta 1876 vuoristo, Bulgaria) oli bulgarialainen kansallismielinen runoilija ja vallankumouksellinen, joka sai surmansa osallistuessaan kansannousuun turkkilaisten valtaa vastaan.


title: Hristo Botev

text: Botev lähetettiin vuonna 1863 opiskelemaan Venäjälle, jossa hän sai vaikutteita nihilistien ajattelusta. Hänet erotettiin vuonna 1865 odessalaisesta lukiosta, minkä jälkeen hän vietti seikkailevaa elämää muide bulgarialaisten emigranttien kanssa. Hän palasi vuonna 1867 lyhyeksi aikaa Bulgariaan, mutta asui myöhemmin pääasiassa maanpaossa Romaniassa. Botev eli pääosin köyhyydessä ja elätti itsensä sekalaisilla ammateilla omistautuen Bulgarian vapaustaistelua tukevalle kirjalliselle ja järjestötyölle sekä lehtien toimittamiselle. Vuonna 1875 hän julkaisi isänmaallisia runoja sisältäneen kokoelman "Pesni u stihove". Osa runoista julkaistiin yhdessä nuoren Stefan Stambolovin kirjoittamien runojen kanssa. Pääosa hänen keskeisistä runoistaan on lyyrisiä sankarirunoja ja usein aiheiltaan isänmaallisia. Proosatekstin puolella Botevin vahvuutena oli sarkasmi ja pistävä satiiri.


title: Hristo Botev

text: Bulgariassa käynnistyneen turkkilaisvastaisen kansannousun aikana Botev lähti toukokuussa 1876 marssimaan Bulgariaan parin sadan muun samanhenkisen miehen kanssa. Retken heppoisesta suunnittelusta huolimatta joukko onnistui pääsemään itävaltaisella jokialuksella 17. toukokuuta Bulgarian maaperälle, mutta paikalliselta väestöltä ei saatu tukea, ja muutaman päivän kuluttua turkkilaiset hyökkäsivät. Botev kaatui taistelussa. Myöhemmin häntä on pidetty Bulgariassa sankarina ja kansallisen vapaustaistelun marttyyrina. Myös hänen poliittisilla kirjoituksillaan oli suuri vaikutus.


title: Vaalijalan kirkko

text: Vaalijalan kirkko on Vaalijalan osaamis- ja tukikeskuksen alueella Pieksämäen Nenonpellossa sijaitseva kirkko. Pääasiallisesti kirkko on Vaalijalan asukkaita varten, mutta jumalanpalvelukset ja muut tilaisuudet ovat avoimia kaikille. Jyrkkäkattoinen kirkko valmistui 1958 ja sen suunnitteli Aulis Blomstedt. Kirkon erikoisuus on suurikokoinen, 45 000 mäntypalasta koottu alttaritaulu. Korkeudeltaan taulu on 1,8 metriä ja leveydeltään 9 metriä. Se on Armas Hutrin pääteos.


title: Mike Dalhuisen

text: Mike Dalhuisen (s. 24. tammikuuta 1989 Nijmegen, Alankomaat) on alankomaalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa VHL:n kazakstanilaisjoukkue Torpedo Ust-Kamenogorskissa. Hän on pelannut urallaan myös hyökkääjänä.


title: Mike Dalhuisen

text: Dalhuisen muutti perheineen Alankomailta Kanadaan hänen ollessa 11-vuotias. Dalhuisen loi junioriuransa lähes kokonaan Kanadassa. OHL-joukkue Erie Otters varasi hänet 110. pelaajana vuonna 2005, mutta Dalhuisen ei kuitenkaan koskaan siirtynyt CHL:ään. Hän pelasi kaksi kautta OPJHL-joukkue Lindsay Muskiesissa, jonka jälkeen Dalhuisen siirtyi USHL-joukkue Chicago Steeliin kaudeksi 2006–2007. Kaksi seuraavaa kautta hän pelasi samaa liigaa Lincoln Starsin riveissä. Jälkimmäisellä kaudellaan 2008–2009 Dalhuisenilla oli joukkueen paras teholukema sekä runkosarjassa (+22) että pudotuspeleissä (+5). Hän pelasi kauden aikana myös USHL:n tähdistöottelussa.


title: Mike Dalhuisen

text: Vuodet 2009–2013 Dalhuisen kävi Quinnipiac Universitya. Hän teki viimeisellä yliopistokaudellaan 2012–2013 kahdeksalla osumallaan joukkueensa puolustajista eniten maaleja. Kauden jälkeen, huhtikuussa 2013 Dalhuisen teki sopimuksen AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersin kanssa. Hän osallistui myös amatööritry-out -sopimuksella NHL-joukkue New York Islandersin harjoitusleirille. Dalhuisen pelasi joukkueessa ensimmäisen harjoitusottelunsa 19. syyskuuta 2013 vieraissa New Jersey Devilsia vastaan ja sai siinä jääaikaa 11.33 minuuttia. Hän myös tappeli ottelussa Ryan Carterin kanssa. Dalhuisen siirrettiin harjoitusleirin päätteeksi Sound Tigersin vahvuuteen, mutta suurimmaksi osaksi hänen kautensa on eteni vielä sarjatasoa alempana ECHL:n Stockton Thunderissa. Helmikuussa 2014 Sound Tigers kauppasi Dalhuisenin San Antonio Rampageen vaihdossa Adam Braceen. Hän siirtyi kauppansa jälkeen ECHL-joukkue Cincinnati Cyclonesin vahvuuteen.


title: Mike Dalhuisen

text: Syys-lokakuun 2014 vaihteessa Dalhuisen haki try-outin kautta pelipaikaa AHL-joukkue Texas Starsista. Kauden 2014–2015 kynnyksellä hänet siirrettiin ECHL-joukkue Idaho Steelheadsin vahvuuteen. Dalhuisen pelasi siellä lopulta suurimman osan kaudestaan. AHL-otteluita hänelle kertyi kahdeksan.


title: Mike Dalhuisen

text: Kaudeksi 2015–2016 Dalhuisen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Esbjerg Energyyn. Hän oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja yhdeksällä osumallaan. Dalhuisen sijoittui myös 150 minuutillaan koko Metal Ligaenin jäähypörssissä toiseksi edellään vain Odense Bulldogsin Dale Mitchell ja voitti kevään 2016 pudotuspelien jäähypörssin 62 minuutillaan. Hän voitti kauden päätteeksi Tanskan-mestaruuden. Kaudeksi 2016–2017 Dalhuisen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Venäjän toiseksi korkeimmalle sarjatasolle VHL-liigan kazakstanilaisjoukkue Torpedo Ust-Kamenogorskin riveihin. Hän sijoittui tehoilla 8+13=21 koko liigan puolustajien maalipörssissä toiseksi edellään vain SKA Nevan Andrei Tšurkin sekä puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Dalhuisen voitti Torpedon pudotuspelien sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Hänet valittiin VHL:n joulukuun 2016 kuukauden puolustajaksi sekä liigan viikon puolustajaksi marraskuussa 2016 ja semifinaalien päätteeksi. Dalhuisen eteni Torpedon kanssa aina Bratina Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Dinamo Balašiha otteluvoitoin 4–0.


title: Mike Dalhuisen

text: Dalhuisen edusti Alankomaita I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2010, 2011 ja 2012. Hän oli vuoden 2012 IB-divisioonan turnauksen tehokkain puolustaja kolmen muun pelaajan kanssa tehoilla 2+3=5. Dalhuisen voitti turnauksesta pronssia ja valittiin tähdistökentälliseen. Hän pelasi myös Pyeonchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa, jolloin Dalhuisen voitti Alankomaiden sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 2+6=8.


title: Mike Dalhuisen

text: Dalhuisen pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2007 ja 2008, joista jokainen turnaus päättyi lohkohopeaan. Vuoden 2008 turnauksessa hän oli Alankomaiden paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 4+7=11. Dalhuisen pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2007. Ensimmäinen turnaus päättyi lohkohopeaan ja jälkimmäinen lohkokultaan sekä sarjanousuun seuraavaksi vuodeksi I-divisioonaan. Hän ylsi molemmissa turnauksissa Alankomaiden sisäisen pistepörssin voittoon.


title: Mike Dalhuisen

text: Ennen Dalhuisenia ainoa Pohjois-Amerikassa pelannut alankomaalaissyntyinen ammattilaiskiekkoilija oli Ed Kea.


title: Ljuben Karavelov

text: Ljuben Stoitšev Karavelov (1834 Koprivštitsa, Rumelia – 21. tammikuuta 1879 Ruse, Bulgaria) oli bulgarialainen poliittinen kirjailija ja vallankumouksellinen, jolla on katsottu olleen merkittävä rooli Bulgarian kansallisessa heräämisessä 1800-luvun jälkipuoliskolla.


title: Ljuben Karavelov

text: Karavelov matkusteli nuorena kauppiasisänsä mukana Turkissa, ja meni 1858 Venäjälle, jossa opiskeli etnografiaa Moskovan yliopistossa. Hän sai vaikutteita venäläisten radikaalien ajattelusta ja alkoi julkaista erilaisissa aikakauslehdissä Bulgariaa koskevia tutkielmia ja poliittisia kirjoituksia. Vuonna 1861 hän julkaisi kokoelman bulgarialaisia kansanlauluja. Turvallisuutensa vuoksi Karavelov siirtyi 1867 Serbiaan, mutta oltuaan siellä yhteydessä paikalliseen oppositioon hän joutui lähtemään maasta seuraavana vuonna ruhtinas Mikael Obrenovićin murhan jälkeen. Oltuaan puoli vuotta vangittuna Budapestissa Karavelov siirtyi Bukarestiin, jossa hän julkaisi bulgarialaisille suunnattuja vallankumouslehtiä "Svoboda" (”Vapaus”) vuosina 1869–1872 ja "Nezavisimost" (”Itsenäisyys”) 1873–1874. Hän toimi myös bulgaariemigranttien vuonna 1870 Bukarestissa pitämän salaisen kongressin puheenjohtajana. Epäonnistuneet vallankumoussuunnittelmat sekä henkilökohtaiset vastoinkäymiset saivat Karavelovin poliittisen innostuksen vähitellen laimenemaan. Hän ei osallistunut Bulgariassa vuonna 1875 käynnistyneeseen kansannousuun tai sitä seuranneeseen Venäjän ja Turkin sotaan, vaan asettui asumaan Ruseen, jossa omistautui kirjallisuudelle.


title: Ljuben Karavelov

text: Karavelovia on pidetty bulgarialaisen novellikirjallisuuden ja uudenaikaisen proosan perustajana. Hänen ensimmäinen novellikokoelmansa ilmestyi 1864. Hänen merkittävimpiä teoksiaan olivat historiallinen novelli "Bălgare ot staro vreme" (1867) sekä "Maminoto detentse" (1875).


title: Ljuben Karavelov

text: Ljuben Karavelovin veli oli Bulgarian pääministerinä toiminut Petko Karavelov.


title: Eero Jarmas

text: Eero Juhani Jarmas (s. 28. syyskuuta 1936 Turku) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja koripallovalmentaja.


title: Eero Jarmas

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Jarmas pelasi Suomen pääsarjassa yhteensä kahdeksan kauden ajan. Hän pelasi pääsarjatasolla ainoastaan Pyrinnössä, jossa saavutti SM-hopeaa kaudella 1958.


title: Eero Jarmas

text: Vuonna 1959 Jarmas toimi Pyrinnön SM-hopeaa saavuttaneen naisten edustusjoukkueen valmentajana. Hän vaikutti myöhemmin Viialan Virissä toimien muun muassa seuran johtokunnassa ja palloilujaoston puheenjohtajana.


title: Virttaan kirkko

text: Virttaan kirkko on Loimaan seurakunnan kirkko Alastaron Virttaalla. Carl Vettervikin suunnittelema kirkko valmistui 1845. Kirkko on pääasiassa rakennettu kyläläisten talkootyönä. Myös kirkon välineitä, kuten ehtoollispikarit, kattokruunun ja kynttilänjalat ovat kyläläiset lahjoittaneet. Istumapaikkoja kirkossa on noin 200.


title: Virttaan kirkko

text: Kirkon alttaritaulu ja saarnastuoli ovat olleet alun perin Loimaan kirkossa. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Jonas Bergman todennäköisesti 1751. Saarnastuoli on vuodelta 1782. Kirkkoon tehtiin urkuparvi 1929, mutta urut saatiin vasta 1936. Saksalaiset 6-äänikertaiset urut ostettiin Honkilahden seurakunnalta jonne ne oli saatu lahjoituksena vuonna 1908. Urut ovat vuodelta 1860.


title: Virttaan kirkko

text: Kirkon kahdesta kellosta suurempi on valettu Luvialla 1838 ja pienempi Tukholmassa 1815.


title: Virttaan kirkko

text: Virttaalla on ollut saarnahuone jo 1740. Hautausmaa perustettiin 1827, ja sitä on laajaennettu 1940. Laajennukseen sisältyy sankarihauta, johon on haudattu 18 kyläläistä. Ilmari Wirkkalan sankaripatsas "Nukkuva sotilas" on vuodelta 1951.


title: Erkki Leikas

text: Erkki Aatami Leikas (s. 18. toukokuuta 1930 Tampere) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut kori- ja käsipalloilija ja koripallovalmentaja.


title: Erkki Leikas

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Leikas pelasi Suomen pääsarjassa yhteensä kymmenen kauden ajan. Hän pelasi pääsarjatasolla Pyrinnössä, jossa saavutti SM-hopeaa kaudella 1958, ja Sörnäisten NMKY:ssä.


title: Erkki Leikas

text: Koripallon lisäksi Leikas pelasi SM-sarjatasolla käsipalloa.


title: Villa Fridhäll

text: Villa Fridhäll ("puhekielessä Ukkokoti") oli arkkitehti Werner von Essenin suunnittelema, Helsingin Meilahden huvila-alueen itäosassa sijainnut jugendtyylinen kivirakennus. Se sijaitsi nykyisen Lastenklinikan pohjoispuolella.


title: Villa Fridhäll

text: Rakennuspaikan mäen mukaan nimetty "Villa Fridhäll" valmistui vuonna 1912 ja se toimi vähävaraisten vanhusten vanhainkotina "Föreningen Gubbhemmet" -yhdistyksen pyörittämänä aina 1960-luvulle saakka, jolloin se purettiin. Paikalla on nykyisin Meilahden sairaalan rakennuksia.


title: Villa Fridhäll

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana rakennuksessa toimi Punaisen Ristin sotasairaala.


title: Margot Robbie

text: Margot Elise Robbie (s. 2. heinäkuuta 1990 Dalby, Queensland, Australia) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan Donna Freedmanina televisiosarjassa "Neighbours" sekä Harley Quinninä elokuvissa "Suicide Squad" ja "Birds of Prey". Hän sai kaksi Logie-palkintoehdokkuutta roolistaan "Neighbours" -sarjassa.


title: Margot Robbie

text: Vuonna 2011 Robbie näytteli Laura Cameronia ABC:n lyhytikäisessä draamasarjassa "Pan Am". Hänellä oli sivurooli elokuvassa "Oli aikakin" vuonna 2013. Samana vuonna hän teki läpimurtonsa Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "The Wolf of Wall Street". Ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa Robbie sai vuonna 2017 pääroolista elokuvassa "I, Tonya".


title: Margot Robbie

text: Yhdysvaltalainen "Time"-lehti nimesi Robbien vuonna 2017 yhdeksi vuoden vaikutusvaltaisimmista ihmisistä.


title: Margot Robbie

text: Robbie syntyi maatilalla Dalbyssa, Queenslandissa, josta hänen perheensä muutti myöhemmin Gold Coastiin. Hänen vanhempansa ovat Sarie Kessler ja Doug Robbie. Hänellä on kolme sisarusta. Robbien ja hänen sisaruksensa kasvatti heidän yksinhuoltajaäitinsä, eikä hän juuri ole yhteydessä isäänsä. Robbie teki teini-iässä kolmea eri työtä ja opiskeli näyttelemistä Somerset Collegessa. Hän muutti 17-vuotiaana Melbourneen aloittaakseen kokopäiväisen näyttelijän uransa.


title: Margot Robbie

text: Robbie on näytellyt aktiivisesti vuodesta 2007 lähtien. Hän aloitti näyttelemisen vuonna 2008 australialaisessa saippuasarjassa "Neighbours". Vuonna 2011 hän alkoi näytellä ABC:n draamasarjassa "Pan Am". Sarja kuitenkin lopetettiin jo ensimmäisen tuotantokauden jälkeen. Vuonna 2013 Robbie sai roolin Richard Curtisin elokuvasta "Oli aikakin". Robbien läpimurtorooli Hollywoodissa oli Martin Scorsesen ohjaamassa elokuvassa "The Wolf of Wall Street".


title: Margot Robbie

text: Vuonna 2017 Robbie näytteli taitoluistelija Tonya Hardingia elämäkertaelokuvassa "I, Tonya", jonka hän myös tuotti. Hän sai roolisuorituksestaan kehuja arvostelijoilta sekä Oscar-, Golden Globe-, BAFTA- ja SAG-ehdokkuudet.


title: Margot Robbie

text: Robbie on toiminut mainoskasvona Calvin Kleinille ja Chanelille.


title: Margot Robbie

text: Robbie avioitui poikaystävänsä Tom Ackerleyn kanssa joulukuussa 2016. Pari asui ensin Lontoossa, josta he ovat sittemmin muuttaneet Los Angelesiin.


title: Vaahteraliigan kausi 1985

text: Vaahteraliigan kausi 1985 oli Vaahteraliigan kuudes kausi. Liigan runkosarjassa pelattiin yksinkertainen sarja, jossa kuusi parasta joukkuetta eteni pudotuspeleihin. Mestaruuden voitti vantaalainen TAFT, joka oli ensimmäinen ei-helsinkiläinen mestari.


title: Vaahteraliigan kausi 1985

text: Viime kauden viimeiseksi jäänyt joukkue Ferry Island Rams putosi I-divisioonaan, josta liigaan nousi Tampere Rocks.


title: Joakim von Glan

text: Joakim von Glan (22. huhtikuuta 1720 Ovansjö, Gästrikland – 10. elokuuta 1798 Vihti) oli suomalainen lainoppinut.


title: Joakim von Glan

text: Hän työskenteli Turun hovioikeudessa vuodesta 1744 lähtien. Asessoriksi von Glan nimitettiin 1769 ja hovioikeudenneuvokseksi 1770. Vuosina 1789–1790 hän toimi Turun ja Porin läänin virkaatekevänä maaherrana.


title: Joakim von Glan

text: Joakim von Glanin isä oli Tenholan kirkkoherra Joachim von Glan (1696–1778), joka toimi hänen syntyessään kenraali Carl Gustaf Armfeltin hovisaarnaajana Ruotsin Gästriklandissa. Von Glanin sisarenpoika puolestaan oli kielitieteilijä Hans Henrik Fattenborg.


title: Otto Herman Lode

text: Otto Herman Lode (15. elokuuta 1771 Maaria – 16. maaliskuuta 1852 Turku) oli baltiansaksalaiseen Lode-sukuun kuulunut everstiluutnantti ja pankinjohtaja.


title: Otto Herman Lode

text: Isänsä ja isoisänsä tavoin Lode suuntautui nuorena sotilasuralle. Hän osallistui muun muassa Suomen sotaan ja kunnostautui erityisesti Lapuan ja Alavuden taisteluissa. Loukkaannuttuaan Alavudella hän erosi armeijan palveluksesta ja toimi sen jälkeen Turun ja Porin läänin virkaatekevänä maaherrana vuosina 1811–1813.


title: Otto Herman Lode

text: Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajaksi eli pääjohtajaksi Lode nimitettiin 1820 ja hän hoiti tehtävää vuoteen 1827 saakka.


title: Tavannes

text: Tavannes (aikaisemmin ) on kunta Bernin kantonissa Sveitsissä. Kunnassa on 3 524 vakinaista, pääosin ranskankielistä, asukasta (31.12.2012).


title: Tavannes

text: Tavannes sijaitsee Birsjoen latvoilla, noin 15 kilometriä Biel/Biennestä pohjoiseen. Tavannes on syntynyt kulkureittien risteyskohtaan. Se on ollut roomalaisajan tien varrella, josta on haarautunut tie yli Col de Pierre Pertuis'n solan.


title: Tavannes

text:
Moottoritie A16 Biel/Biennestä Ranskaan kulkee Tavannes'n kautta.
Chemins de fer du Jura -yhtiön rautatie Le Noirmontiin ja La Chaux-de-Fonds'iin alkaa Tavannes'sta. SBB:n rautatie Biel/Biennestä Delémontiin kulkee Tavannes'n kautta.


title: Erik Wallensköld

text: Erik Wallensköld (alk. Wallenius 4. toukokuuta 1779 Tohmajärvi – 18. lokakuuta 1846 Turku) oli suomalainen senaattori, tuomari ja maaherra, joka toimi muun muassa Turun hovioikeuden presidenttinä.


title: Erik Wallensköld

text: Turun akatemiassa opiskellut Wallensköld valmistui tuomariksi vuonna 1799. Sen jälkeen hän toimi Turun ja Vaasan hovioikeuksissa sekä oli jäsenenä senaatin talousosastossa. Vuosina 1820–1822 Wallensköld oli johtajana Suomen vaihto-, laina- ja talletuskonttorissa eli Suomen Pankissa. Hän oli Turun ja Porin läänin virkaatekevä maaherra 1822–1826 sekä maaherra 1826–1828. Wallensköld toimi myös lyhytaikaisesti Kymenkartanon läänin maaherrana vuonna 1828. Turun hovioikeuden presidenttinä hän oli vuosina 1832–1840.


title: Erik Wallensköld

text: Valtioneuvoksen arvonimen Wallensköld sai 1823 ja hänet aateloitiin vuonna 1832. Wallensköldin isä oli talousmies Gabriel Wallenius, poika senaattori Adolf Waldemar Wallensköld ja pojanpoika professori Axel Wallensköld.


title: Minkäpä tyttö sille voi

text: Minkäpä tyttö sille voi ("The Girl Can’t Help It") on Frank Tashlinin ohjaama elokuva vuodelta 1956.


title: Minkäpä tyttö sille voi

text: Elokuva kertoo, kuinka gangsteripomon (Edmond O’Brien) laulutaidottomasta tyttöystävästä Jerri Jordanista (Jayne Mansfield) yritetään tehdä huippuesiintyjä. Manageriksi palkataan Tom Miller (Tom Ewell), joka edellisessä tehtävässään on retkahtanut ryyppäämään. Elokuvassa on tallennettuna paljon varhaista rock and roll -kulttuuria.


title: Minkäpä tyttö sille voi

text: Ulkomuotonsa ohella Mansfield tunnetaan komediennen kyvyistään, ja juuri tässä ja toisessa Tashlinin-ohjauksessa "Houkuttelevat huulet" ("Will Success Spoil Rock Hunter") hän tarjoaa kyvyistään näyttöä.


title: Minkäpä tyttö sille voi

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Sinipunahiippo

text: Sinipunahiippo ("Mycena pura") on hiippojen sukuun kuuluva myrkyllinen sienilaji. Se tuoksuu retikalta tai maakellarilta.


title: Sinipunahiippo

text: Sinipunahiippo on kauttaaltaan väriltään violetin tai punaisen sävyinen. Tasatyviset heltat ovat harvassa. Tasapaksu jalka on ohut ja hauras.


title: Sinipunahiippo

text: Sinipunahiippoa esiintyy metsäympäristössä. Se kasvaa lehtikarikkeessa.


title: Suomen laki (kirja)

text: Suomen Laki on nykyisin kolmena niteenä ilmestyvä Talentum Oyj:n julkaisema lakikokoelma. Aiemmin julkaisuoikeus oli Suomen Lakimiesliitto ry:llä, joka julkaisi teosta yhteistyössä oikeusministeriön kanssa. Teosta on julkaistu vuodesta 1955 alkaen.


title: Suomen laki (kirja)

text: 1990-luvun puolessa välissä Suomen Laki -teoksesta ryhdyttiin valmistelemaan painetun rinnalle sähköisiä versioita. Suomen Laki -teosta vastaavaa CD-romia on julkaistu vuodesta 1995. Vuodesta 1996 Suomen laki -teosta on ylläpidetty myös online -verkkopalveluna.


title: Suomen laki (kirja)

text: Suomen Laki -teoksessa on alusta alkaen lait luokiteltu oikeudenaloittain, ja kirjan toimitus muokkaa säädökset voimassa olevaan muotoon niihin aika ajoin tehtävien muutosten mukaisesti. Toimitustyön yhteydessä säädöksiin lisätään myös viittauksia muihin säädöksiin ja lakia koskevaan hallituksen esitykseen sekä kyseistä säädöstä koskeviin oikeustapauksiin.


title: Hallituksen esitys

text: Hallituksen esitys (lyhenne HE) on Suomen Perustuslain 70 §:n mukaan kansanedustajan aloitteen rinnalla toinen tapa, jolla lain säätäminen voi tulla eduskunnassa vireille. Käytännössä valtaosa laeista hyväksytään hallituksen esityksen pohjalta. Hallituksen esitykset valmistellaan Valtioneuvoston ministeriöissä. Esityksen antamisesta Valtioneuvosto päättää yleisistunnossaan.


title: Hallituksen esitys

text: Hallituksen esitys on vakiomuotoinen rakenteellinen asiakirja, jossa on lyhyt selostus esityksen pääasiallisesta sisällöstä, yleisperustelut, yksityiskohtaiset perustelut, lakiehdotukset ja, jos kyse on aiemman lain muutoksesta, myös rinnakkaistekstit.


title: Hallituksen esitys

text: Hallituksen esitysten sisältöä pidetään heikosti velvoittavana oikeuslähteenä, joka sisältää lainsäätäjän tarkoituksen silloin kun eduskunta on hyväksynyt lakiesityksen hallituksen esittämässä muodossa.


title: Hallituksen esitys

text: Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen kesällä 2011 julkaiseman selvityksen mukaan eduskunnan valiokunnat hyväksyvät vähän yli puolet hallituksen lakiesityksistä sellaisenaan ja ilman muutoksia. Vajaaseen puoleen esityksistä valiokunnat esittävät jonkinlaisia muutoksia. Lakiehdotusten sisältöä koskevat muutokset lähinnä täsmentävät ja täydentävät hallituksen esityksiä, mutta eivät muuta merkittävästi niiden asiasisältöä. Huomattava osa muutoksista koskee lakiehdotusten kieltä ja teknisiä seikkoja.


title: MV Akademik Šokalski

text: MV Akademik Šokalski () on Venäjän federaatio]]n Akademik Shuleykin -luokan jäävahvistettu merentutkimusalus, jonka Oy Laivateollisuus Ab on rakentanut Neuvostoliitolle Turun Pansiossa vuonna 1982. Alus on viime ajat liikennöinyt Australian Antartic Expedition -yrityksen retkillä. Se on saanut nimensä venäläisen merentutkijan, kartografin Juli Šokalskin mukaan.


title: MV Akademik Šokalski

text: Aluksella on kaksi matkustajakantta, joissa on ruokailutilat, baari, kirjasto ja sauna sekä majoitustilat 54 matkustajalle.


title: MV Akademik Šokalski

text: Alus juuttui kesken Etelämantereelle tekemänsä matkan jäihin ja sen tilanne sai paljon julkisuutta, kun usea jäänmurtaja epäonnistui sen irrottamisessa ja lopulta laivalla olleet tuotiin Australiaan helikopterilla. Alusta sanottiin tutkimusalukseksi, mutta Ranskan napaseutututkimuksen johtaja Yves Frenot arvosteli tutkimushanketta, jolla oli tarkoitus kulkea sama matka, jonka australialainen tutkimusmatkailija Douglas Mawson teki vuosina 1911–1914. Fenotin mukaan kyseessä on todellisuudessa huvimatka, joka on tieteen kannalta täysin merkityksetön. Laiva lähti matkalle 8. joulukuuta Uuden-Seelannin Bluffin satamasta. Helikopterin lähitienoille tuonut kiinalainen jäänmurtaja jäi itsekin kiinni jäihin.


title: Anna Favella

text: Anna Favella (s. 21. syyskuuta 1983 Rooma) on italialainen näyttelijä.


Saarijärven pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen tšasouna eli Saarijärven tšasouna on pyhitetty Konevitsan luostarin perustajan Arseni Konevitsalaisen muistolle. Se on valmistunut vuonna 1989. Tšasouna on pieni pyöröhirsinen pitkäkirkkotyyppinen rukoushuone. Lyhytnurkille salvottu länsitorni kohoaa sipulikupoliksi. Tsasouna kuuluu Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan. Ruokoushuoneen ikonit on maalannut Jyrki Pouta.
Tšasouna sijaitsee osoitteessa Matosalmentie 1, Saarijärvi.


title: Sköllerstan kirkko

text: Sköllerstan kirkko () on Ruotsissa Hallsbergin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu 1200-luvun jälkipuolella ja 1300-luvun alussa goottilaiseen tyyliin. Sitä kutsutaan joskus Närken tuomiokirkoksi suuren kokonsa takia. Se on rakennettu jo alun perin nykyiseen kokoonsa. Paikalla oli todennäköisesti aiemmin pienempi kivikirkko ja mahdollisesti myös puukirkko.


title: Sköllerstan kirkko

text: Kirkon seinät on muurattu kalkkikivestä ja holvit on tehty tiilistä. Kirkko koostuu kolmesta laivasta, joista keskilaiva on sivulaivoja korkeampi. Koillisosassa on sakaristo, joka on kirkon vanhimpia osia. Ikkunoita suurennettiin 1700- ja 1800-luvuilla, mutta eteläseinässä on jäljellä yksi keskiaikainen ikkuna. Kuorin ikkuna on rekonstruoitu 1860-luvulla ja siinä on neljä 1300-luvulta peräisin olevaa lasimaalausta, kun kirkon muut lasimaalaukset ovat 1950-luvulta.


title: Sköllerstan kirkko

text: Saarnastuoli on yksi Närken vanhimmista ja sen lahjoitti silloinen kirkkoherra vuonna 1592. Sitä on modernisoitu useita kertoja ja palautettu alkuperäiseen asuunsa vuonna 1956. Nykyiset penkit ovat vuoden 1956 remontissa tehtyjä ja ne ovat replika 1700-luvun penkeistä.


title: Sköllerstan kirkko

text: Kirkon lähellä on vuodelta 1845 peräisin oleva pitäjäntupa, joka toimii nykyisin seurakuntatalona ja paanupeitteinen kellotapuli vuodelta 1667.


title: Glanshammarin kirkko

text: Glanshammarin kirkko () on Ruotsissa Örebron kunnan taajamassa Glanshammarissa sijaitseva kirkkorakennus. Se on yksi läänin kulttuurihistoriallisesti arvokkaimpia kirkkoja ja on epätavallisen suuri.


title: Glanshammarin kirkko

text: Paikalla oli 1000-luvulla luultavasti pienempi puukirkko. 1100-luvulla tai 1200-luvun alussa tähän rakennettiin pieni kivikirkko, jota on laajennettu vaiheittain ja keskiajan lopussa yksinkertainen kirkkorakennus oli muutettu kaksilaivaiseksi kirkoksi, jossa oli koristeelliset tähtiholvit.


title: Glanshammarin kirkko

text: Kirkkosalissa on hyvin säilyneet seinä- ja kattomaalaukset vuodelta 1589, jolta ajalta löytyy todella vähän säilyneitä maalauksia Ruotsissa. Eteläseinällä on joitakin säilyneitä jäännöksia alkuperäisen kirkon keskiaikaisia maalauksia, jotka esittävät Aatamia peltotyöläisenä.


title: Emilian kieli

text: Emilian kieli on Emilian historiallisella alueella Italiassa puhuttava kieli. Nykyisin kielen puhuja-alue käsittää Emilia-Romagnan hallintoalueen länsiosan. Emilian kieltä pidetään usein virheellisesti italian murteena, mutta todellisuudessa se kuuluu galloitaalisten kielten ryhmään. Italia puolestaan kuuluu italodalmatialaisiin kieliin. Emilian kielellä ei ole yhtä standartisoitua muotoa.


Jääkiekon maailmancupin 2004 kokoonpanot joukkueittain.


title: Romagnolin kieli

text: Romagnolin kieli on Emiliano-Romagnolon kielen murre, jota puhutaan Pohjois-Italiassa Romagnan alueella, joka kuuluu Emilia-Romagnaan, sekä San Marinossa ja Marchen alueen pohjoisosissa.


title: Vasil Levski

text: Vasil Levski (oik. Vasil Ivanov Kuntšev; 18. heinäkuuta 1837 Karlovo, Rumelia – 18. helmikuuta 1873 lähellä Sofiaa, Bulgaria) oli bulgarialainen vallankumousjohtaja ja itsenäisyystaistelija. Häntä pidetään nykyään Bulgariassa kansallissankarina.


title: Vasil Levski

text: Kuntšev toimi alkuaan vuosina 1858–1864 munkkina, mutta omistautui vuodesta 1866 kamppailulle Bulgarian vapauttamiseksi Ottomaanien vallasta. Rohkeutensa vuoksi hän sai kutsumanimen "Levski", ’leijonamainen’. Munkkitaustansa vuoksi hänet tunnettiin myös lempinimellä "Djakon" (”diakoni”). Levski oli vuosina 1862 ja 1868 peustamassa kahta Belgradissa toiminutta bulgarialaisten vapaaehtoisten muodostamaa legioonaa, jotka hän myöhemmin yhdisti. Koska Serbian hallitus ei kuitenkaan antanut niille hänen toivomaansa tukea, hän päätti palata Bulgariaan nostattaakseen siellä kansannousun turkkilaisia vastaan. Tämä merkitsi Bulgarian kansallisen liikkeen siirtymistä uuteen vaiheeseen, jossa vallankumouksellinen toiminta tuotiin ulkomailta Bulgarian sisälle.


title: Vasil Levski

text: Levski osallistui myös bulgarialaisten emigranttien vuonna 1869 Bukarestissa järjestämään kongressiin, jossa hän yhdessä Ljuben Karavelovin kanssa perusti Bulgarian vallankumouksellisen keskuskomitean. Keskuskomitea loi Bulgariaan ulottuneen asiamiesverkoston. Kansannousua valmistellessaan Levski kiersi salaa Bulgariassa levittämässä agitaatiokirjoituksia. Ollessaan vuonna 1872 salaisella komennuksella Bulgariassa hän joutui turkkilaisten vangitsemaksi sen jälkeen, kun eräs hänen postivaunuryöstön suorittanut toverinsa oli ilmiantanut hänet. Levski tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin. Yritettyään itsemurhaa sofialaisessa vankilassa hänet teloitettiin valmiiksi puolikuolleena. Hirttopaikalle pystytettiin vuonna 1895 Levskin muistomerkki.


title: Vasil Levski

text: Nykyään Bulgariassa on paljon Levskin muistomerkkejä ja hänen mukaansa nimettyjä asioita. Vuonna 2007 järjestetyssä ”Suuret bulgarialaiset” -yleisöäänestyksessä hänet valittiin kaikkien aikojen suurimmaksi bulgarialaiseksi.


title: Transaminaasit

text: Transaminaasit eli aminotransferaasit ovat transferaaseihin kuuluvia entsyymejä, jotka katalysoivat transaminaatioreaktioita eli aminoryhmän siirtämistä aminohapoilta α-ketohapoille. Tuotteina tässä reaktiossa muodostuu uusi aminohappo ketohaposta ja uusi ketohappo aminohaposta. Transaminaasientsyymit ovat tärkeässä roolissa aminohappojen synteesissä ja aminohappojen hajotusreaktioissa. Usein aminoryhmän vastaanottajana on alfaketoglutaarihappo, josta muodostuu glutamiinihappoa. Transaminaasien EC-numerot ovat EC 2.6.1.1–EC 2.6.1.102.


title: Transaminaasit

text: Kaikkien transaminaasien katalysoimien reaktioiden mekanismi on hyvin samankaltainen ja kaikki entsyymit vaativat prosteettiseksi ryhmäkseen pyridoksaalifosfaatin. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa aminohappo reagoi aminoryhmällään pyridoksaalifosfaatin kanssa muodostaen aldimiinin. Aldimiini luovuttaa protonin muodostaen kinonoidivälituotteen ja tämä välituote vastaanottaa protonin muodostaen ketimiinin. Ketimiini hydrolysoituu, jolloin vapautuu ketohappo ja aminoryhmä jää pyridoksaalifosfaatille, josta muodostuu pyridoksamiinifosfaattia. Tämän jälkeen toinen ketohappo reagoi pyridoksamiinifosfaatin kanssa muodostaen aminohapon. Tämän reaktion mekanismi on käänteinen edellä mainitulle reaktiolle, jossa aminohaposta muodostuu ketohappo.


title: Italia in Miniatura

text: Italia in Miniatura on Italiassa Riminin kunnan alueella sijaitseva teemapuisto, jossa esitellään Italian nähtävyyksiä pienoiskoossa.


title: Italia in Miniatura

text: Puisto on perustettu vuonna 1970, ja siellä käy vuosittain yli 500 000 vierailijaa. Alue on 85 000 neliömetrin kokoinen. Pienoismalleja alueella on nähtävillä 273 kappaletta. Suurin osa pienoismalleista on tehty mittakaavojen 1:25 ja 1:50 välillä. Tämän lisäksi aluetta kiertää 730 metriä pitkä monorail-rata.


title: Guldsmedshyttanin kirkko

text: Guldsmedshyttanin kirkko () on Ruotsissa Lindesbergin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu uusgoottilaiseen tyyliin vuosina 1893–1895 arkkitehti Ludvig Petersonin piirustusten mukaan. Kirkko rakennettiin, koska väkimäärä oli lisääntynyt ja Lindesbergin kirkkoon oli pitkä matka. Se on muurattu punaisista tiilistä ja on malliltaan kolmilaivainen, jossa keskilaiva on korkeampi kuin sivulaivat. Vuosien 1993–1994 remontissa palautettiin muun muassa aikaisemmin päällemaalattuina olleita koristemaalauksia ja rautaiset kattokruunut, jolloin kirkko sai takaisin suurimmaksi osaksi alkuperäisen ulkonäkönsä.


title: Saarijärven kirkko

text: Saarijärven kirkko on rakennettu intendentinkonttorissa C. L. Engelin kaudella laadittujen piirustusten mukaan ja sen varsinaisena suunnittelijana pidetään A. F. Granstedtia. Rakennustyötä johti Jaakko Heikinpoika Kuorikoski vuonna 1849.


title: Saarijärven kirkko

text: Puinen kirkkorakennus on tasavartinen sisäviisteinen ristikirkko. Ristivarret ovat satulakattoiset. Kirkon kahdeksankulmaisessa keskiössä on kattolyhtyyn päättyvä suuri halkaisijaltaan 18-metrinen kupoli. Lyhdyn laessa oleva Kristuksen ylösnousemuksen symboli, kullattu aurinko, on lattiapinnasta mitattuna 29,10 metrin korkeudessa. Empiren klassinen muotokieli hallitsee julkisivuja. Kuoripäätyä lukuun ottamatta kirkkosalia kiertää yhtenäinen lehteri. Auringonvalo siivilöityy kattolyhdyn ikkunoista kirkon sisätilaan. Ensimmäiset, 27-äänikertaiset urut hankittiin vuonna 1901 Kangasalan urkutehtaalta. Vuosisadan alussa kirkkoon asennettiin myös lämmityslaitteet. Kirkon alttaritaulu vihittiin käyttöön vuonna 1911. Aleksandra Såltinin teos esittää kirkastusvuoritapahtumaa. Saarnatuolin koristeena olleet saarijärveläisen taiteilija Hannes Autereen puuveistokset "Enkeli" ja "Madonna" ovat edelleen kirkossa. Kirkossa olevat Johan N. Backmannin Ristiinnaulittua ja Ehtoollista esittävät alttaritaulut ovat edellisestä kirkosta, jonne ne hankittiin 1756.


title: Saarijärven kirkko

text: Kirkon ensimmäinen peruskorjaus tehtiin arkkitehti Kauno S. Kallion suunnitelmien mukaan. Tuolloin kirkkoon asennettiin sähkövalot ja kupolin valoaukko peitettiin. Toisen peruskorjauksen 1961 suunnitteli arkkitehti Veikko Leisten. Kolmas laaja kunnostus valmistui vuonna 1998 seinäjokelaisen arkkitehti Aulis Jääskeläisen toteuttamana. Tällöin avattiin umpeenlaudoitettu kupoli, ja uusi saarnastuoli tehtiin kirkon ensimmäisen saarnastuolin pohjalta.


title: Saarijärven kirkko

text:
Saarijärven ensimmäinen kirkkorakennus oli noin vuodelta 1593. Toinen kirkko vuodelta 1628 oli pitkäkirkko. Kolmas kirkko rakennettiin vuonna 1694.
Saarijärven seurakunta perustettiin vuonna 1628, kun se "Palavasalmi"-nimisenä kappeliseurakuntana erotettiin Rautalammin emäseurakunnasta. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1639 ja sai 1690 nimen Saarijärvi. Vuonna 2007 Saarijärveen liitettiin vapaaehtoisella seurakuntaliitoksella Kannonkosken, Kivijärven ja Pylkönmäen seurakunnat. Niistä tuli Saarijärven seurakuntaan kuuluvia kappeliseurakuntia. Nykyisin Saarijärven seurakunta on noin 11 500 jäsenen yhteisö.


title: Saarijärven kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan sankaripatsas on kuvanveistäjä Hannes Autereen pronssiveistos "Kotiseudun henki" v. 1953


title: Konstantin Stoilov

text: Konstantin Stoilov (5. lokakuuta 1853 Filippopol – 5. huhtikuuta 1901 Sofia) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä vuosina 1887 ja 1894–1899.


title: Konstantin Stoilov

text: Stoilov kävi koulunsa Konstantinopolin amerikkalaisessa koulussa Robert Collegessa ja väitteli myöhemmin oikeustieteen tohtoriksi Heidelbergin yliopistossa Saksassa. Bulgarian itsenäistyttyä hän oli vuonna 1879 jäsenenä Tărnovossa kokoontuneessa komissiossa, joka laati luonnoksen maan uudeksi perustuslaiksi, sekä valtuuskunnassa, joka tarjosi Bulgarian kruunua Battenbergin prinssi Aleksanterille. Stoilovista tuli sen jälkeen ruhtinas Aleksanterin kansliapäällikkö, ja hän oli yksi tämän tärkeimpiä neuvonantajia aina vuoteen 1881, jolloin ruhtinas peuutti perustuslain. Konservatiivinen Stoilov vaikutti siihen, että Aleksanterin ja liberaalien hallitseman kansalliskokouksen välille syntyi kitkaa. Vuosien 1881–1883 poikkeushallinnon aikana Stoilov oli ajoittain ministerinä ja perustuslain palauttamisen jälkeen 1883–1884 oikeusministerinä.


title: Konstantin Stoilov

text: Ruhtinas Aleksanterin luovuttua kruunusta Stoilov oli ensin syyskuusta 1886 heinäkuuhun 1887 oikeusministerinä Vasil Radoslavovin hallituksessa ja sen jälkeen parin kuukauden ajan itse pääministerinä. Hän erosi, kun uusi ruhtinas Ferdinand I oli valittu, ja teki näin tietä Stefan Stamboloville. Stoilov jatkoi vielä joulukuuhun 1888 Stambolovin hallituksen oikeusministerinä, mutta jättäytyi sitten oppositioon Stambolovia vastaan. Stoilov palasi pääministeriksi Stambolovin kukistuttua toukokuussa 1894 ja jatkoi tehtävässä tammikuuhun 1899. Hänen pääministerikaudellaan Bulgariaa modernisoitiin, suhteita Länsi-Eurooppaan tiivistettiin ja välit Venäjään normalisoitiin helmikuussa 1896. Stoilov myös perusti konservatiivisen Kansanpuolueen ja toimi sen johtajana.


title: Karstulan kirkko

text:
Karstulan kirkko on puurakenteinen keskeiskirkko Karstulassa Keski-Suomessa. Hirrestä rakennettu kirkko koostuu kuutiomaisesta keskitilasta, johon liittyy joka sivulla eteishuonemaiset ristivarret. Kirkon keskellä on nelikulmainen, ikkunallinen kupoli. Kirkko edustaa tyyliltään myöhäisempireä. Kirkko valmistui vuonna 1853, ja sen rakensi Jaakko Heikinpoika Kuorikoski arkkitehti A. F. Granstedtin laatimien piirustusten pohjalta.
Kirkon vieressä oleva kellotapuli vuodelta 1815 on Simon Juvelinin rakentama. Nykyiseen asuunsa se on korjattu vuonna 1861 Lars Henrik Kuorikosken johdolla. Ulkomaalaus tehtiin vuonna 2003. Kellotapulin kirkonkellot ovat vuosilta 1812 ja 1818.


title: Karstulan kirkko

text: Kirkkoa kunnostettiin vuonna 1904 arkkitehti Josef Stenbäckin tekemien piirustusten mukaan ja 1950-luvulla arkkitehti Kauno S. Kallion johtamana. Kirkko saneerattiin vuonna 2003 jolloin sinne hankittiin myös Allenin urkutehtaan digitaaliset urut.


title: Karstulan kirkko

text: Kirkon alttaritaulu on Pekka Halosen maalaama "Kristus puhuu kansalle Genesaretin järvellä". Kirkossa on myös Urho Lehtisen maalauksia. Kirkon pääeteisessä on vanhasta kirkosta peräisin oleva Hyvä Paimen -puuveistos sekä perinnettä noudattaen seurakunnan diakoniatyölle rahaa keräävä vaivaisukko-puuveistos.


title: Karstulan kirkko

text:
Kirkon pihalla on vuonna 1975 pystytetty nykyisen kirkon paikalla sijainneen Karstulan ensimmäisen kirkon muistokivi.
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on paljastettu 11.8.1957 ja se on kuvanveistäjä Matti Aaltosen teos.


title: Petko Karavelov

text: Petko Karavelov (5. huhtikuuta 1843 Koprivštitsa – 7. helmikuuta 1903 Sofia) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä neljästi vuosina 1880–1881, 1884–1886, 1886 ja 1901–1902.


title: Petko Karavelov

text: Petko Karavelov oli Bulgarian kansalliseen heräämiseen vaikuttaneen kirjailija Ljuben Karavelovin nuorempi veli. Hän opiskeli Venäjällä ja oli Turkin sodan aikana Bulgarian venäläisen miehityshallinnon palveluksessa. Karavelov toimi Tărnovossa 1879 kokoontuneen perustuslakia säätävän kokouksen varapuheenjohtajana ja tuli pian tunnetuksi Bulgarian liberaalin puolueen johtavana poliitikkona. Hän oli 1880 valtiovarainministerinä Dragan Tsankovin hallituksessa ja kohosi saman vuoden lopussa itse pääministeriksi. Ruhtinas Aleksanteri I syrjäytti seuraavana vuonna perustuslain, jolloin Karavelov pakeni Itä-Rumeliaan ja toimi siellä opettajana sekä Filippopolin pormestarina. Perustuslaillisen hallinnon palauttamisen jälkeen hän saattoi 1883 palata Bulgariaan.


title: Petko Karavelov

text: Vuonna 1884 Karavelov valittiin kansalliskokouksen puhemieheksi ja Tsankovin hallituksen kaaduttua saman vuoden heinäkuussa hän tuli toisen kerran pääministeriksi. Hänen toiselle pääministerikaudelleen osuivat Itä-Rumelian vallankumouksellinen yhdistäminen Bulgariaan vuonna 1885 ja siitä seurannut Serbian–Bulgarian sota. Toinen kausi päättyi ruhtinas Aleksanteria vastaan elokuussa 1886 suoritettuun vallankaappaukseen. Aleksanterin palatessa lyhyeksi ajaksi takaisin valtaan myös Karavelov palasi tosin hetkellisesti kolmannen kerran pääministeriksi.


title: Petko Karavelov

text: Kun Aleksanteri I luopui syyskuussa 1886 lopullisesti kruunusta, Karavelovista tuli Stefan Stambolovin ja Sava Mutkurovin ohella kolmas jäsen hallitusvaltaa käyttäneeseen valtionhoitajakuntaan. Karavelov joutui kuitenkin eroamaan siitä jo marraskuussa, koska hänen suhtautumisensa Venäjään oli epäselvä, ja valtaan tullut Stambolov kohteli häntä tämän jälkeen ankarasti. Vuoden 1887 keväällä tapahtuneen epäonnistuneen kansannousun jälkeen Karavelov vangittiin joksikin aikaa ja vuonna 1891 hänet tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen syytettynä osallisuudesta ministeri Beltševin murhaan. Stambolovin eron jälkeen hänet kuitenkin vapautettiin joulukuussa 1894. Hän toimi vielä kerran pääministerinä maaliskuusta 1901 tammikuuhun 1902.


title: Helmituliperä

text: Helmituliperä ("Emblema pictum") on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Helmituliperä

text: Helmituliperää tavataan Australiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Birds of Tokyo

text: Birds of Tokyo on australialainen rockyhtye, joka perustettiin Perthissä, Länsi-Australiassa vuonna 2004. Yhtye on julkaissut neljä studioalbumia, jotka kaikki ovat sijoittuneet Australian albumilistalle. Viimeiset kolme albumia ovat olleet listan kolmen kärjessä. Viimeisin albumi "March Fires" sijoittui listaykköseksi Australiassa.


title: Bangorin tuomiokirkko

text: Bangorin tuomiokirkko () on Bangorissa Walesissa sijaitseva katedraali, jonka paikalla on ollut kirkko jo 500-luvulta.


title: Bangorin tuomiokirkko

text: Noin vuonna 530 aatelissyntyinen Deiniol alkoi rakentaa kirkkoa paikalle. Viikingit ryöstivät ja polttivat katedraalin vuonna 1073, kuningas Juhana Maattoman armeija tuhosi sen 1211, keskustorni paloi vuonna 1309 ja osia katedraalista tuhoutui walesilaiskapinan aikana 1402.


title: Miikka Pitkänen

text: Miikka Petteri Pitkänen (s. 27. huhtikuuta 1996 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue KooKoossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Pitkänen osaa pelata myös laidassa. Häntä Kalevan Pallon A-nuorissa valmentanut Sami Kapanen kuvaili Pitkästä keväällä 2016 tekniseksi, taitavaksi ja sulavaksi tekemisissään. Kapasen mukaan hän omaa myös loistavat vaistot hyökkäyspelaamiseen.


title: Miikka Pitkänen

text: Pitkänen on Kalevan Pallon kasvatti. Hän voitti kaudella 2010–2011 joukkueen C-nuorten runkosarjan sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 12+19=31. Kauden 2011–2012 Pitkänen pelasi suurimmaksi osaksi KalPan B-nuorissa, mutta hän vahvisti kauden aikana myös joukkueen C-nuoria, joiden paras maalintekijä Pitkänen oli pudotuspeleissä kuudella osumallaan. Kaudella 2012–2013 hän voitti KalPan B-nuorten sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 13+36=49.


title: Miikka Pitkänen

text: Kaudella 2013–2014 Pitkänen debytoi KalPan SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi siellä ensimmäisen ottelunsa 4. tammikuuta 2014 JYPiä vastaan. Pitkänen avasi maalitilinsä SM-liigassa uransa kolmannessa liigaottelussaan 23. tammikuuta 2014 Porin Ässiä vastaan tehden kaksi maalia, joista jälkimmäinen ratkaisi KalPalle 3–2-voiton. Kaikkiaan Pitkänen pelasi kauden aikana 11 SM-liigaottelua. Pääosa hänen kaudestaan eteni kuitenkin KalPan A-nuorissa. Pitkänen valittiin A-nuorten SM-liigan joulukuun 2013 kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Hän vahvisti myös KalPan B-nuoria kevään 2014 pudotuspeleissä, jotka päättyivät SM-pronssiin.


title: Miikka Pitkänen

text: Marraskuussa 2014 Pitkänen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KalPan kanssa. Hän pelasi kauden 2014–2015 aikana joukkuessa kaksi runkosarja- ja yhden Mestarien liigan ottelun. Helmikuussa 2015 KalPa lainasi hänet loppukaudeksi 2014–2015 Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Pitkänen voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin KalPan A-nuorissa, joiden paras pistemies ja syöttäjä Pitkänen oli tehoilla 19+40=59. Hän sijoittui A-nuorten SM-liigan pistepörssissä kahdeksanneksi. Pitkänen valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Miikka Pitkänen

text: Kaudella 2015–2016 Pitkänen pelasi SM-liigassa 15 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi KalPassa myös kolme Mestarien liigan ottelua ja oli joukkueen paras maalintekijä tehtyään kolmessa ottelussa kaksi maalia. Pitkänen voitti CHL:ssä myös KalPan sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa lokakuussa 2015. Suurimman osan kaudestaan Pitkänen pelasi kuitenkin KalPan A-nuorissa, joiden paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 5+29=34. Ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2016–2017 Pitkänen teki 60 runkosarjaottelussa tehot 6+9=15 ja 17 playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Miikka Pitkänen

text: Pitkänen siirtyi kaudeksi 2017–2018 kaksivuotisella sopimuksella KooKoohon. Hän teki läpimurtonsa SM-liigassa ja oli tehoilla 15+18=33 joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Pitkänen oli myös KooKoossa kauden loppuun asti pelanneista paras pistemies ja maalintekijä.


title: Miikka Pitkänen

text: Pitkänen oli voittamassa alle 16-vuotiaiden maajoukkueen mukana nuorten olympiakultaa Innsbruckissa 2012. Yhteensä hän on pelannut 13 nuorten ja 28 poikien maaottelua.


title: Säynätsalon kirkko

text: Säynätsalon kirkko on Jyväskylässä Säynätsalon kaupunginosassa oleva päätytornillinen pitkäkirkko, jonka suunnittelijoina olivat arkkitehdit Armas Lindgren ja Bertel Liljeqvist. Säynätsalon tehtaiden johtaja, kauppaneuvos Hanna Parviainen rahoitti kirkon rakentamisen. Kirkko on valmistunut vuonna 1927. Vaaleaksi rapatun tiilikirkon päätytorni on barokkityylinen. Kulmikas kuoriosa on kirkkosalia kapeampi ja matalampi. Kirkkosaliin liittyvä seurakuntasali erottuu matalana siipirakennuksena. Kirkko vihittiin 6. tammikuuta 1927 ja siinä on 400 istumapaikkaa.


title: Säynätsalon kirkko

text: Kuoriosan kirkkosalista erottavassa triumfikaaressa on kuvanveistäjä Gunnar Finnen tekemä krusifiksi. Hän on myös tehnyt kastemaljan ja vastannut urkulehteriä kannattavien pylväiden veistokoristelusta. Kaksiosaisen alttaritaulun on maalannut taidemaalari Hanna Rönnberg. Tunnelmallisen kirkkosalin arkkitehtuuriin olennaisesti liittyvästä muusta taiteellisesta koristelusta ovat vastanneet taidemaalari Paavo Leinonen ja koristetaiteilija Antti Salmenlinna. Barokkikruunut ja muut valaisimet on valmistanut Taito Oy.


title: Säynätsalon kirkko

text: Kirkossa on sopusuhtaisesti yhdistelty useita kertaustyylejä. Kirkkosalin kasettikatto on tehty Säynätsalon tehtaalla valmistetusta vanerista. Kokonaisuuteen sulautuva arkkitehti Aulis Blomstedtin suunnittelema sankarihauta-alue vihittiin 1948. Alueelle on pystytetty Wäinö Aaltosen veistämä pronssinen sankaripatsas "Mies mieheltä". Sankarihautojen hautamerkit ovat Päijänteen rantakiviä.


title: Dragan Tsankov

text: Dragan Tsankov (9. marraskuuta 1828 Svištov – 11. maaliskuuta 1911 Sofia) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi vasta itsenäistyneen Bulgarian pääministerinä vuosina 1880 ja 1883–1884.


title: Dragan Tsankov

text: Tsankov perusti Konstantinopolissa vuonna 1860 "Bălgarija"-nimisen lehden, jossa hän käsitteli kirkollisia asioita. Hän työskenteli Ottomaanien valtakunnan palveluksessa, muun muassa bulgarialaisia kirjapainoja valvoneena sensorina. Venäjän–Turkin sodan (1876–1877) aikana hänestä tehtiin ensin Svištovin ja sitten Tirnovon siviilikuvernööri. Vuonna 1879 Tsankov muodosti Bulgarian liberaalin puolueen yhdessä Petko Karavelovin kanssa. Tsankov nimitettiin ensin itsenäisen Bulgarian ensimmäiseksi lähettilääksi Konstantinopoliin, mutta hänet kutsuttiin vuonna 1880 Bulgarian pää- ja ulkoministeriksi. Hän kuitenkin ajautui kiistoihin ruhtinas Aleksanteri I:n kanssa, ja joutui eroamaan sekä olemaan jonkin aikaa arestissa Vratsassa. Vuonna 1883 Tsankovin johtamat liberaalit pääsivät ruhtinasta lähellä olleiden konservatiivien kanssa yhteisymmärrykseen kaksi vuotta aiemmin kumotun perustuslain palauttamisesta voimaan, jolloin Tsankov saattoi palata pääministeriksi. Hän joutui kuitenkin jo seuraavana vuonna jättämään paikkansa Karaveloville.


title: Dragan Tsankov

text: Ruhtinas Aleksanterin syrjäyttämisen jälkeen Tsankov asettui Pietariin ja auttoi perustamaan Bulgariaan uuden venäläismielisen puolueen, jota kuitenkin johtivat toiset miehet. Tsankov palasi Bulgariaan pääministeri Stefan Stambolovin syrjäyttämisen jälkeen vuonna 1894. Hän toimi myöhemmin vielä kansalliskokouksen jäsenenä.


title: Ingolfiellidea

text: Ingolfiellidea on kuoriäyriäsiin kuuluva äyräisryhmä, joka yleensä on luettu yhdeksi katkojen lahkon alalahkoista, mutta joka hiljattain siirrettiin omaan lahkoonsa Ingolfiellida. Siihen kuuluvia lajeja tunnetaan vain nelisenkymmentä. Niiden kokonaislevinneisyys on kuitenkin jakautunut laajalle alueelle ja ne esiintyvät kovin monipuolisissa elinympäristöissä.


title: Ingolfiellidea

text: Ingolfiellida-katkat elävät usein maanalaisissa habitaateissa ja niiden ruumis on matomainen. Ne ovat useimmiten vain muutaman millimetrin mittaisia.


title: Ingolfiellidea

text: Alalahkoon kuuluvia lajeja elää paitsi makeissa vesissä myös merissä ja murtovesialueilla. Niitä on löydetty vuoristojoista, maanalaisista vesistä, vuorovesialueilta ja syvänmeren pohjamudista. Afrikassa elää kaksi sisävesisukua maanalaisissa ympäristöissä, "Proleleupia" ja "Rapaleleupia". Makean veden lajeja on löydetty myös Etelä-Amerikasta ja Euroopasta. Murtovesien lajeja on löydetty Karibialta, Alaskasta ja Japanista. Vaikka kokonailevinneisyys on laaja, yksittäisten lajien tunnetut esiintymisalueet ovat useimmiten hyvin suppeita.


title: Ingolfiellidea

text: Ingolfiellidea on jaettu kahteen heimoon, Ingolfiellidae ja Metaingolfiellidae. Jälkimmäiseen luetaan vain yksi laji, Italiasta yhdestä kaivosta kuvattu "Metaingolfiella mirabilis".


title: Jämsän kirkko

text: Jämsän kirkko on kivikirkko vuodelta 1929 ja edustaa aikakautensa klassismia. Jämsän ristikirkolla ja sen pohjoispuolella olevalla uusklassillisella kellotapulilla on näyttävä sijainti korkean Kalliomäen kupeessa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio.


title: Jämsän kirkko

text: Kirkon sisätilaa hallitsee suuri kupoli ja sen ikkunallinen lanteriini. Ristivarret ovat lyhyet, jotta näkyvyys alttarille olisi hyvä. Saarnastuoli, alttari- ja kuorikaide sekä taiteilija Urho Lehtisen ikkunanpielimaalaukset ovat tyypillisiä 1920-luvun klassismin elementtejä. Istumapaikkoja on 800 hengelle.


title: Jämsän kirkko

text: Kuoriseinällä on edellisen kirkon palosta pelastettu taidemaalari Berndt Godenhjelmin tekemä kaksiosainen alttaritaulu vuodelta 1848 ja sen molemmin puolin kuvanveistäjä Eljas Ilkan tekemät evankelistojen tunnuskuvien reliefit. Kirkon ikkunoissa oleva koristeornamentti, tähkän ja ohdakkeen vaihtelu, kuvaa taistelevaa seurakuntaa ja ikkunan yläosa iankaikkista elämää. Kastekappelin kalkkikivimaalaukset kuvaavat Jeesuksen elämään liittyviä tapahtumia, saarnatuolin maalaukset ilmestyskirjan tapahtumia ja urkulehterin maalaukset raamatunhistoriallisia aiheita. Kastekappelin viereisellä seinällä on 13-haarainen kynttilänjalka vuodelta 1790. Kynttilänjalassa on kirjoitus ”Annettu Jämsän miehildä heidän tultua sodasta v. 1790”.


title: Jämsän kirkko

text: Kirkon vieressä sijaitseva kellotapuli saatiin pelastettua kirkon palosta. Sen on rakentanut Jaakko Heikinpoika Kuorikoski 1857 intendentinkonttorissa 1838 laadittujen piirustusten mukaan.


title: Helsinge

text: Helsinge on on pohjoismaisissa kielissä esiintyvä erisnimi. Se voi esiintyä muun muassa seuraavissa yhteyksissä:


title: Erich Dorf Band

text: Erich Dorf Band on suomalainen huumorirock-yhtye, joka perustettiin Kuopiossa vuonna 1980.


title: Erich Dorf Band

text: Yhtyeen ensikeikka oli Kaavin Iloharjulla järjestetyssä Koillis-Savo Rock -nimisessä tapahtumassa vuonna 1980.1980-luvulle tultaessa Erich Dorf Band oli ollut nimetön ”kellaribändi”. Yhtyeen ensimmäinen julkinen esiintyminen oli Kaavin Iloharjulla loppiaisena 12. tammikuuta 1980.


title: Erich Dorf Band

text: Kaavin elävän musiikin yhdistys Kelmi ry:n puuhamies Kari Mathalt oli tiedustellut puhelimitse basisti Antti ”Otto” Taskiselta yhtyeen mahdollisuudesta esiintyä paikallisessa rock-tapahtumassa. Esiintymisestä sovittiin, ja nimettömälle yhtyeelle täytyi keksiä nimi. Samaisessa puhelinkeskustelussa basisti Taskinen päätti – hetken mietittyään – että yhtye esiintyisi nimellä Erich Dorf Band. Yhtyeen toista laulajaa kutsuttiin Dorfiksi, koska hänessä oli yhdennäköisyyttä "Polttouhrit"-televisiosarjan hahmon Erik Dorfin kanssa.


title: Erich Dorf Band

text: Yhtyeen nimi on kirjoitettu usein väärin niin keikkailmoituksissa kuin lehtijutuissa: Erich Dorf Band on ollut milloin "Erik Dorf", "Erich Dorf Bänd", "Eric Dorf Band" tai "Erik Dorf Bänd".


title: Erich Dorf Band

text: Erich Dorf Bandin ensiesiintyminen Iloharjulla loppiaisena 1980 oli onnistunut. Paikallislehti Koillis-Savo (16.1.1980) kertoi etusivullaan yhtyeen keikasta erittäin myönteiseen sävyyn.


title: Erich Dorf Band

text: Keväällä 1980 Kelmi-Records julkaisi kokoelma-albumin "Sekameteliä", jolla Erich Dorf Band esitti useita kappaleita. Levy äänitettiin Jussi Tegelmanin johdolla Rolling Studiolla Kuopion Haapaniemellä. Levy poiki useita lehtijuttuja ja toi Erich Dorf Bandille lisää keikkoja.


title: Erich Dorf Band

text: Erich Dorf Band toimi 24. toukokuuta 1980 lämmittelybändinä Kojon keikalla Mikonniemen lavalla Tuusniemellä. 18. syyskuuta 1980 yhtye oli lämmittelijänä Juice Leskiselle Työnkulman lavalla Kuopiossa. Uudenvuodenaattona 1980 yhtyeellä oli kakkosbändikeikka Kaavin Iloharjulla ELF:n kanssa.


title: Erich Dorf Band

text: Vuonna 1981 Erich Dorf Band jäi Rock SM -aluekarsinnassa Kuopiossa Feedbackin ja Brandy Rockersin jälkeen kolmanneksi. Vuonna 1982 yhtye selvitti tiensä viiden finalistin joukkoon Seinäjoella.


title: Erich Dorf Band

text: Viimeisin Erich Dorf Bandin esiintyminen on yhtyeen toisen laulajan Vesa Toivasen (”Rock-Vesan”) 50-vuotisjuhlilla Ilveskasinolla Kuopiossa 9. elokuuta 2013.


title: Andrei Ljaptšev

text: Andrei Ljaptšev (12. joulukuuta 1866 Resen, Makedonia – 6. marraskuuta 1933 Sofia) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä vuosina 1926–1931.


title: Andrei Ljaptšev

text: Ljaptšev kävi koulua Monastirissa, Salonikissa ja Filippopolissa, ja suoritti sen jälkeen yliopisto-opintoja Zürichissä, Berliinissä ja Pariisissa. Opiskeluaikanaan hän oli mukana liikkeessä, joka ajoi vuonna 1885 toteutunutta Itä-Rumelian yhdistämistä Bulgariaan. Hän tuki myös makedonialaisten kumousliikehdintää. Myöhemmin hän työskenteli toimittajana demokraattisen puolueen "Priaporets"-lehdessä ja toimi pitkään osuustoimintaliikkeen kansallisen keskusneuvoston puheenjohtajana. Vuonna 1908 Ljaptšev valittiin Bulgarian parlamenttiin ja seuraavan kolmen vuoden aikana hän toimi maatalous- ja kauppaministerinä sekä valtiovarainministerinä peräkkäisissä hallituksissa. Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa hän oli jälleen valtiovarainministerinä ja sodan jälkeen jonkin aikaa sotaministerinä. Ministerin ominaisuudessa hän allekirjoitti sekä vuoden 1908 sopimuksen Bulgarian täydellisestä itsenäisyydestä että myös syyskuun 1918 raskaan aselevon.


title: Andrei Ljaptšev

text: Ljaptšev vangittiin pääministeri Aleksandăr Stambolijskin diktatorisen hallinnon aikana vuonna 1922, ja hänet vapautettiin Stambolijskin syrjäyttämisen myötä kesäkuussa 1923. Ljaptševista tuli pääministeri Aleksandăr Tsankovin ympärille muodostuneen Demokraattinen yhteistyö -nimisen poliittisen koalition johtaja, ja Tsankovin erottua tammikuussa 1926 Ljaptšev seurasi häntä pääministerinä. Ljaptševin hallitus, jolla oli jatkuvasti tukenaan parlamentin konservatiivinen enemmistö, ei ollut oppositiota kohtaan yhtä ankara kuin edeltäjänsä. Tämä mahdollisti toisaalta kommunisteille laillisen toiminnan jatkamisen uuden peiteorganisaation suojassa, toisaalta myös kiihkokansallismielinen VMRO-järjestö sai lisää toimintavapauksia ja saattoi jatkaa terrori- ja salamurhatoimintaansa. Järjestö käytännössä hallitsi joitain osia maasta ja jatkoi myös hyökkäyksiään rajan yli Jugoslavian puolelle. Tämän seurauksena Bulgarian suhteet Jugoslaviaan ja Kreikkaan kiristyivät. Yleisesti Ljaptševin pääministerikausi oli kuitenkin Bulgariassa sisäisesti vakaampaa aikaa kuin 1920-luvun alkupuoli ja poliittinen elämä kutakuinkin normalisoitui. Vuosikymmenen lopulla myös maan talous kasvoi ja tuotantoluvut ylittivät viimein maailmansotaa edeltäneen tason. Ljaptšev ei kuitenkaan saanut Britanniaa tai Ranskaa suostumaan Bulgarialle määrättyjen sotakorvausten ehtojen helpottamiseen.


title: Andrei Ljaptšev

text: Ljaptševin aikana Bulgaria alkoi osallistua innokkaasti Kansainliiton toimintaan murtaakseen sodanjälkeisen eristyneisyytensä kansainvälisessä politiikassa. Vuonna 1926 Kansainliitto pakotti kreikkalaiset joukot perääntymään Bulgarian maaperältä. Vuosina 1927–1928 Bulgaria sai myös Kansainliitolta merkittävän lainan, mutta Ljaptševin pääministerikauden loppuvuosia leimasi suuri taloudellinen lama. Hallituskoalitio hävisi lopulta vuoden 1931 vaalit ja Ljaptšev joutui väistymään pääministerin paikalta.


title: Mongo

text: Mongo voi tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:


title: Finders Keepers (Miriam Bryantin kappale)

text: Finders Keepers on kappale Miriam Bryantin debyyttialbumilta "Raised in Rain". Se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä maaliskuussa 2012.


title: Haukivuoren kirkko

text: Haukivuoren kirkko on Mikkelin Haukivuorella sijaitseva tiilikirkko. Se on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema ja valmistui vuonna 1951. Rakennus on saanut vaikutteita funktionalismista ja keskiajan kirkoista. Kirkon alttaritaulu on Veikko Vionojan maalaama ja se esittää ylösnoussutta Kristusta Pátmoksen saarella apostoli Johannesta lohduttamassa.


title: Haukivuoren kirkko

text: Haukivuorelle rakennettiin ensimmäinen rukoushuone vuonna 1740. Jaakko Jaakonpoika Leppänen rakensi puisen ristikirkon nykyisen kirkon paikalle vuosina 1794–98. Erillinen kellotapuli rakennettiin vuosina 1838–39 kirkon viereen. Puukirkko tuhoutui tulipalossa vuonna 1949 ja nykyinen tiilikirkko rakennettiin sen tilalle.


title: Haukivuoren kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on tehnyt kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen vuonna 1959.


title: Montolan kaivos

text: Montolan kaivos oli kalkkikivilouhos Virtasalmella. Se oli toiminnassa vuosina 1909–1976.