title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Khariittien eli sulotarten kultti oli merkittävä paikallinen kultti Orkhomenoksessa. Siksi kaupunki tunnettiin myös ”khariittien kaupunkina”. Näiden kunniaksi järjestettiin säännöllisesti Kharetesia-nimiset musiikki- ja runouskilpailut.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Sulla soti Orkhomenoksen alueella Arkhelaoksen ja Mithridates VI:n armeijaa vastaan vuonna 86 eaa. Roomalaisella ajalla kaupunki taantui.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Arkeologiset kaivaukset alueella alkoivat Heinrich Schliemannin johdolla vuosina 1880–1886. Hän kaivoi esiin Orkhomenoksen suuren tholos-haudan. André de Ridder jatkoi kaivauksia vuonna 1893 ja kaivoi muun muassa Asklepioksen temppelin. 1900-luvun alussa kaivaukset jatkuivat Adolf Furtwänglerin ja Heinrich Bullen johdolla. Kreikkalaiset ovat jatkaneet kaivauksia vuodesta 1970 alkaen. Tämän jälkeen on löydetty muun muassa mykeneläisaikaisen palatsin ja antiikin aikaisen teatterin jäänteet.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Orkhomenos sijaitsi jo muinoin kuivatun Kopaisjärven (Kopaḯda) tasangon pohjoislaidalla. Sen eri vaiheet oli rakennettu Akontion-vuoren itäpäähän, vuoren itä- ja koillisrinteelle sekä tasangolle vuoren itäpuolelle. Mykeneläisaikainen kaupunki sijaitsi pääasiassa tasangolla sekä alarinteellä. Myöhemmän ajan kaupunki levittäytyi yhä ylemmäs vuorenrinteelle.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Mykeneläinen palatsi


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Alakaupungin keskus oli mykeneläisellä ajalla palatsi. Se koostui kolmesta siivestä ja siinä oli todennäköisesti mykeneläisille palatseille tyypillinen megaron. Palatsi oli koristeltu seinämaalauksin. Rakennus tuhoutui 1200-luvulla eaa. Se on paikannettu tholos-haudan itäpuolelle. Sen alueella on suoritettu kuitenkin vain vähän kaivauksia.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Akropolis ja muurit


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Orkhomenoksen akropolis eli yläkaupungin linnoitus sijaitsi Akontion-vuoren itäpäässä noin 230 metrin korkeudessa ympäröivään tasankoon nähden. Sen linnoitusmuurit rakennettiin hellenistisellä ajalla noin vuonna 335 eaa. Linnoitus koostuu lähinnä suuresta neliskulmaisesta tornista.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Varhaisimmat muurit rakennettiin 600-luvulla eaa. rinteen alaosaan. Niistä on säilynyt vain vähän. Laajemmat muurit rakennettiin 300-luvulla eaa. Ne ympäröivät suuremman osan tuon aikaisesta kaupungista ja yhdistivät sen akropoliin linnoituksiin. Muurien paksuus oli noin kaksi metriä ja niissä oli kolme porttia.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Temppelit


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Asklepieion eli Asklepioksen temppeli sijaitsi akropoliin itärinteessä. Se oli rakennettu hellenistisellä kaudella. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 x 11 pylvästä. Temppelin koko oli noin 11,5 x 22 metriä.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Khariittien pyhäkköalue sijaitsi todennäköisesti teatterin koillispuolella nykyisen Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkon ("Koimíseos Theotókou") alueella. Paikalla sijaitsi Akidalia eli Khariittien lähde. Kirkko on rakennettu vuonna 874 aivan Khariittien temppelin paikalle. Kirkon alueelle on koottu useita kaupungista löydettyjä piirtokirjoituksia.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Minyaan tholos-hauta


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Orkhomenoksen merkittävimpiin löytöihin kuuluu suuri tholos-hauta eli pyöröhauta, jota kutsutaan Minyaan haudaksi kaupungin myyttisen kuninkaan mukaan. Se sijaitsee lähellä asutusta ja teatteria. Hauta oli rakennettu noin 1250 eaa. ja todennäköisesti tarkoitettu kaupungin kuninkaallisen suvun käyttöön. Hauta on yksi suurimpia ja tärkeimpiä mykeneläiseltä ajalta tunnettuja hautoja, ja sitä voidaan verrata Atreuksen aarrekammiona tunnettuun hautaan Mykenessä.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Haudalle johtaa noin 30 metriä pitkä käytävä eli "dromos". Sen oviaukko on 5,46 metriä korkea ja 2,43–2,7 metriä leveä. Pyöreän hautakammion halkaisija on noin 14 metriä. Pääkammion pohjoispuolella on pienempi sivukammio. Hauta oli koristeltu muun muassa spiraalein ja kukkakuvioin.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Hauta ryöstettiin jo antiikin ajalla. Hautapaikkaa käytettiin myös hellenistisellä ajalla noin 323–300 eaa., jolloin tholoksen keskelle rakennettiin jonkinlainen pyhäkkö. Siitä on merkkinä noin 5,7 metriä pitkä jalusta, jonka päällä on ollut jumalten patsaita. Tholos oli näkyvissä hyvin pitkään, sillä paikalla 100-luvulla jaa. vieraillut Pausanias kuvaa sen. Tholos on kunnostettu kaivausten jälkeen, alun perin vuonna 1914.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Muut löydöt


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Orkhomenoksen teatteri rakennettiin 300-luvun eaa. lopulla. Se sijaitsi heti tholos-haudan koillispuolella. Teatterista on säilynyt näyttämörakennuksen ("skene") jäänteitä sekä katsomosta 12 penkkiriviä. Teatteri oli käytössä roomalaisen ajan lopulle 400-luvulle jaa. saakka.


title: Orkhomenos (Boiotia)

text: Alueelta tehdyt esinelöydöt ovat Chairóneian arkeologisessa museossa, Thívan arkeologisessa museossa sekä Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.


title: Ningbo

text: Ningbo () on satamakaupunki Zhejiangin maakunnan koillisosassa Kiinassa. Kaupunki sijaitsee Hangzhounlahden eteläpuolella. Itäpuolella sijaitsee Zhoushan ja Itä-Kiinan meri, lännessä Shaoxing, etelässä Taizhou. Ningbon ja Zhoushanin satama on maailman suurin rahtisatama. Hangzhounlahden silta yhdistää kaupungin Shanghain metropolialueeseen. Ningbo Lishen kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia.


title: Skýros (kunta)

text: Skýros ( eli Δήμος Σκύρου, "Dímos Skýrou") on kunta, joka sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnan pinta-ala on 223 neliökilometriä ja väkiluku 2 994. Varsinaisen Skýroksen kylän väkiluku on 1 657 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Skýros eli Chóra.


title: Skýros (kunta)

text: Skýroksen kunta käsittää koko Skýroksen saaren. Sen lisäksi siihen kuuluvat pienemmät saaret Éxo Podiés, Mésa Pódia, Platý, Ríneia, Sarakinó, Skyropoúla ja Válaxa. Saaret sijaitsevat Egeanmeressä Euboian saaren itäpuolella, Pohjoisista Sporadeista kaakkoon.


title: Skýros (kunta)

text: Skýroksen kunta muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Stylída

text: Stylída (; kath. Στυλίς, "Stylís") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Στυλίδος, "Dímos Stylídos"), joka sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 462,4 neliökilometriä ja väkiluku 12 750. Varsinaisen Stylídan kaupungin väkiluku on 4 892 (vuonna 2011).


title: Stylída

text: Stylídan kunta sijaitsee Malianlahden rannalla. Nykyinen Stylídan kunta muodostui, kun Stylída, Echinaíoi ja Pelasgía yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Stylída

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Stylídan kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Oikhalia

text: Oikhalia (, ) tai Oichalía () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Muzzy Izzet

text: Mustafa Kemal "Muzzy" Izzet (s. 31. lokakuuta 1974 Lontoo, Englanti) on englantilais-turkkilainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Muzzy Izzet

text: Izzet pelasi koko uransa Englannissa. Hän aloitti ammattilaisuransa Chelseassa, jonka edustusjoukkueessa ei kuitenkaan pelannut ainuttakaan sarjaottelua. Hän siirtyi vuonna 1996 1. divisioonan Leicester Cityyn, jonka kanssa nousi heti Valioliigaan. Izzet pelasi Leicesterissä kuusi liigakautta peräkkäin. Kaudeksi 2002–2003 Leicester putosi pääsarjatasolta, mutta Izzet oli jälleen saavuttamassa nousua jo seuraavalla kaudella ja jäi seuraan liigakaudeksi 2003–2004. Yhteensä yhdeksän Leicesterissä pelatun kauden jälkeen hän siirtyi Birmingham Cityyn, jossa pelasi Valioliigaa kahden kauden ajan, kunnes lopetti uransa kauden 2005–2006 päätteeksi.


title: Muzzy Izzet

text: Maajoukkuetasolla Izzet edusti Turkkia. Hän pelasi yhteensä yhdeksän A-maaottelua – neljä vuonna 2000, toiset neljä vuonna 2002 ja yhden vuonna 2004. Hän kuului maajoukkueeseen EM-lopputurnauksessa 2000 ja MM-lopputurnauksessa 2002, jossa Turkki saavutti pronssia.


title: Muzzy Izzet

text: Izzetin isä on lapsena Englantiin muuttanut Kyproksen turkkilainen ja äiti englantilainen.


title: Rigault de Genouilly -luokka

text: Rigault de Genouilly -luokka oli Ranskan laivaston kahden aluksen muodostama rautakaarinen ja puuverhoiltu risteilijäluokka, jonka alukset oli varustettu purjein.


title: Juha-Antero Puistola

text: Juha-Antero Puistola (s. 1967) on suomalainen kirjailija ja merivoimista valmistunut upseeri. Hänen sotilasarvonsa vuonna 2017 on kommodori.


title: Juha-Antero Puistola

text: Puistola on palvellut muun muassa Maanpuolustuskorkeakoulussa, Kotkan Rannikkopataljoonassa ja Puolustusvoimien tutkimuslaitoksella.


title: FS Duguay-Trouin (1877)

text: Duguay-Trouin oli Ranskan laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu rautarunkoinen, panssaroitu ja kuparoidulla pohjalla varustettu risteilijä.


title: FS Duguay-Trouin (1877)

text: Alus tilattiin Cherbourgin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1873. Alus laskettiin vesille vuonna 1877 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1879.


title: FS Duguay-Trouin (1877)

text: Alus oli varustettu kaksoispohjalla ja se oli jaettu kahdeksaan vesitiiviiseen osastoon sekä varustettu törmäyslaipioin. Kansien väli oli pieni ja tykit oli sijoitettu yläkannelle. Tykeistä oli aluksen etukannella yksi 7,6 tuuman ja neljä oli asennettu hyllyille. Perään oli asennettu yksi 140 millimetrin ja loput laidoille. 7,6 tuuman tykit korvattiin myöhemmin 6,4 tuuman Mle 1881 tykeillä ja 37 millimetrin tykkien määrä laskettiin viiteen, jolloin tilalle asennettiin neljä 47 millimetrin tykkiä.


title: FS Duguay-Trouin (1877)

text: "Duguay-Trouin" muutettiin proomuksi vuonna 1900 nimellä "Vétéran". Samalla kuljetusalus "Tonquin" vastaanotti aluksen tehtävän koululaivana nimellä "Duguay-Trouin".


title: Joulun henki

text: Joulun henki on Suvi Teräsniskan 7. marraskuuta 2014 julkaistu seitsemäs studioalbumi ja järjestyksessään hänen toinen joululevynsä. Albumi on parhaimmillaan ollut Suomen virallisen albumilistan neljännellä sijalla. Albumi oli vuoden 2014 seitsemänneksi myydyin albumi Suomessa 14 143 kappaleen myynnillään.


title: Veli Kalima

text: Veli Valdemar Kalima (sukunimi vuoteen 1901 "Landgrén"; 26. toukokuuta 1894 Aura – 22. elokuuta 1968 Kangasniemi) oli suomalainen taidemaalari.


title: Veli Kalima

text: Kaliman vanhemmat olivat Axel Emerik Landgrén (1846–1900) ja Ida Amanda Rosenqvist (1867–1940). Veli Kaliman puoliso vuodesta 1938 alkaen oli maisema-akvarelleja maalannut taidemaalari Taimi Kalima (o.s. Korppi).


title: Veli Kalima

text: Kalima teki öljyvärimaalausten ohella myös IKL-aiheisia ja uskonnollisia postikortteja sekä korttisarjoja. Hän teki myös kirjankuvituksia.


title: Johan Olai Pictorius

text: Johan Olai Pictorius (noin 1590 Turku – 1643 Kemi) oli suomalainen pakanallisten saamelaisten käännyttäjänä tunnettu kirkkoherra.


title: Johan Olai Pictorius

text: Pictoriuksen isä oli turkulainen porvari, maalari ja talonomistaja Olof (Olav) Pictorius (k. 1623). Pictorius opiskeli nähtävästi Uppsalan yliopistossa. Hän toimi vuodesta 1629 alkaen Kalajoen kappalaisena ja vuodesta 1630 Kemin kirkkoherrana.


title: Johan Olai Pictorius

text: Kemin kirkkoherrana Pictorius teki ahkerasti tarkastusmatkoja Kemin Lappiin. Näillä matkoilla hän pyrki kovin ottein hävittämään pakanallisuuden saamelaisten keskuudesta muun muassa tuhoamalla noitarumpuja ja kastamalla lapsia. Pictoriuksen toiminnasta tehtiin valituksia ja hän joutui tekemään selvityksen toiminnastaan Nyköpingiin 1640 valtiopäiville kokoontuneelle pappissäädylle. Lopulta Turun tuomiokapituli ratkaisi asian kehoittamalla Pictoriusta ""seurustelemaan sävyisästi lappalaisten kanssa"" ja välttämään pelottelua mihin Pictorius suostuikin.


title: Johan Olai Pictorius

text: Tuomo Itkonen on kertonut Pictoriuksesta kirjassaan "Keminlapin apostolit J. Pictorius, E. Fellman ja G. Tuderus : piirteitä 1600-luvun lapinlähetyksestä" (Lapin sivistysseura, Helsinki 1945).


title: Johan Olai Pictorius

text: Pictorius oli naimisissa Margareta Persdotter Arctophilaciuksen (n. 1605–1660) kanssa. Heidän poikansa Petter Pictorius (k. 1672) toimi Uudenkaarlepyyn kappalaisena ja tytär Susanna Pictorius (1620–1697) oli naimisissa Kajaanin linnan päällikkönä toimineen majuri Johan Forsmanin (k. 1683) kanssa.


title: Kaukovalvontatutka

text: Kaukovalvontatutka on pitkille, yli 300 km:n, valvontaetäisyyksille tarkoitettu lennonvarmistuksen tai ilmapuolustuksen tutka. Ilmakehän vaimennusominaisuuksien vuoksi se käyttää matalaa 3 GHz:in taajuutta (10 cm:n aallonpituus) tai 1 GHz:in taajuutta (30 cm:n aallonpituus). Niitäkin rajoittaa maanpinna kaarevuus ja maalin on oltava korkealla, jos se on kaukana.


title: Kaukovalvontatutka

text: Yli horisontin tutka () on LF, MF, HF ja VHF radiotaajuusalueilla toimiva kantamaltaan taivaanrannan taakse ulottuva tutka, jonka tehtävänä voi olla toimia ennakkovaroitustutkana. Matalan taajuuden vuoksi OTH-tutka voi käyttää radioaaltojen etenemistapaa, joka perustuu pinta-aaltoon tai ionosfääriheijastukseen, joita maanpinnan kaarevuus ei haittaa.


title: Kaukovalvontatutka

text: Suomen puolustusvoimien kaukovalvontatutkana on nykyään Thomson TRS 22XX Tämä tutkatyyppi kykenee havaitsemaan lentäviä laitteita 500 kilometrin päästä, mutta sillä on äärietäisyydellä runsaan kymmenen kilometrin katvealue, joka johtuu juuri maan kaarevuudesta. Tutka on kolmiulotteinen (3D-tutka) eli se kykenee suunnan lisäksi ilmoittamaan myös lentokorkeuden. Samassa laitekompleksissa on myös toisiotutka.


title: MGR-1 Honest John

text: MGR-1 Honest John on Yhdysvalloissa kehitetty maasta-maahan-ohjus, joka soveltuu taktisten ydinaseiden laukaisualustaksi. Ohjus on tyypiltään vapaastilentävä tykistöohjus, ja sen kehitti Redstone Arsenal Alabamassa, ja Douglas Aircraft Company, josta tuli myöhemmin osa Boeing-konsernia.


title: MGR-1 Honest John

text: Honest Johnissa oli yksikärkinen ja fissiotyyppinen ydinräjähde. Sen suurin kantomatka oli noin 19 kilometriä.


title: MGR-1 Honest John

text: Ase laukaistiin 6×6 kuorma-auton lavetilta. Ydinräjähteellä varustettuna. Ohjuksen hyvin lyhyen kantaman seurauksena sen käyttö ydinräjähteellä varustettuna saattoi olla joissakin tapauksissa vaarallista omille joukoille.


title: MGR-1 Honest John

text:
Asetyypin koelaukaisut alkoivat vuonna 1951 ja käyttöönotto tapahtui kaksi vuotta myöhemmin. Ohjus voitiin varustaa kolmella eritehoisella W31-ydinkärjellä (2, 20 tai 40 kt TNT:tä), tai kemiallisella sariini-rypälepommilla, joka hajaantui tytärammuksiksi laukaisun jälkeen. Perinteisillä räjähteillä varustetun taistelukärjen omamassa oli 680 kilogrammaa, kun kemiallisen sariiniaseen toimintakärki oli jonkin verran kevyempi, painaen 564 kg.
Parannettu versio, MGR-1B esiteltiin vuonna 1960. Siinä oli edeltäjäänsä jonkin verran pidempi kantomatka. Myöhemmin tämä asetyyppi korvattiin modernimmalla ja liikkuvammalla eli maastoutuskelpoisella Lance-ohjuksella.


title: Iowa Wolves

text: Iowa Wolves on koripalloseura Iowan Des Moinesista. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Minnesota Timberwolvesin farmijoukkueena.


title: Iowa Wolves

text: Tammikuussa 2017 julkistettiin silloisen Iowa Energy -joukkueen myynti Minnesota Timberwolvesin organisaatioon ja nimenvaihdoksesta Iowa Wolvesiksi kaudesta 2017–2018 alkaen. Samalla joukkueen yhteistyö Memphis Grizzliesin kanssa päättyi.


title: Salt Lake City Stars

text: Salt Lake City Stars on koripalloseura Utahin Salt Lake Citystä. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Utah Jazzin farmijoukkueena.


title: Salt Lake City Stars

text: Vuosina 2007–2016 joukkue tunnettiin nimellä Idaho Stampede.


title: Sioux Falls Skyforce

text: Sioux Falls Skyforce on koripalloseura Etelä-Dakotan Sioux Fallsista. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Miami Heatin farmijoukkueena.


title: South Bay Lakers

text: South Bay Lakers on koripalloseura Kalifornian El Segundosta. Se pelaa NBA:n kehityssarjassa ja toimii NBA-seura Los Angeles Lakersin farmijoukkueena.


title: South Bay Lakers

text: Vuosina 2006–2017 joukkue tunnettiin Los Angeles D-Fendersinä.


title: Luettelo Østfoldin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Østfoldin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Østfoldin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 53 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.


title: Luettelo Norjan taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo läänikohtaisista luetteloista Norjan taajamista.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Perinneradiotapahtuma on Suomessa kaksi kertaa vuodessa toistuva tapahtuma, jossa pääasiassa sodanaikaisilla radiolla suoritetaan radioamatööriliikennettä ja pyritään saamaan yhteyksiä mahdollisimman laajalta alueelta museoikäisillä radiolaitteilla. Perinneradiotapahtumaa on järjestetty vuodesta 2005 lähtien. Tapahtuman innoittajana on Suomen Radioamatööriliitto ry:n jäsenten Suomen puolustusvoimien käyttöä varten ennen talvisotaa perustama ja ylläpitämä radioverkko.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Perinneradioita on kahta tyyppiä, jotka erotetaan toisistaan kutsumerkki/SA- tai kutsumerkki/S-tunnuksilla. Pääte /SA tarkoittaa, että perinneradio on ollut käytössä jo toisen maailmansodan, talvisodan, Moskovan rauhan, jatkosodan tai Lapin sodan aikana, kun taas /S tarkoittaa, että radio on sodanjälkeiseltä ajalta, pääasiassa 1940-luvulta, 1950-luvulta tai 1960-luvulta.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Perinneradiotapahtuma-amatööriradioasemat lähettävät viestejä joko sähköttämällä tai puhumalla. Puhetta voi kuunnella lyhyaaltovastaanotimella tavallisesti amplitudimoduloituna (AM) lyhytaaltoradiovastaanottimella, koska puolustusvoimien käytössä ei vielä toisen maailmansodan aikana ollut yksinauhalähetystä (SSB).


title: Perinneradiotapahtuma

text: Mikäli perinneradioaseman kutsutunnuksen perässä on /SA, se tarkoittaa, että lähettimenä on toisen maailmansodan aikainen radio. Jos taas perinneradioaseman kutsutunnuksen perässä on /S, silloin radio on myöhemmältä ajalta, mutta silti vanhempi kuin 40 vuotta.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Harris RF-301:ä alkoi valmistaa 1966 RF Communications Inc., ja vasta 1969 Harris osti yhtiön.. Näin ollen HARRIS RF-301 menee luokkaan /S.


title: Perinneradiotapahtuma

text: VREH, VRLK ja VRFK ovat sodanaikaisia ja luokkaa /SA.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Yhteistoimintaharjoitukseen, joka alkoi 16. lokakuuta 1939, mennessä Suomen Radioamatööriliitto oli lähettänyt 11. lokakuuta 1939 kiertokirjeen valituille jäsenilleen siitä, että Suomessa sotilasviranomaisten kehotuksesta ja suostumuksella perustetaan valtakunnallinen apuradioverkko.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Kunkin radioamatöörisähköttäjän piti ilmoittautua kaupungin sähkölaitoksella mahdollisesti varmistaakseen virransaantinsa radiolle. Annettujen ohjeiden mukaan tavallinen radioamatööriliikenne oli sallittua, mutta kuitenkaan selväkielistä keskustelua ei sallittu ja liikennöinnin tuli tapahtua 80 metrin ja 40 metrin aaltoalueilla. Jotta verkkoa olisi pystynyt jatkuvasti pitämään yllä ja päivystämään, kehotettiin verkon asemien pääoperaattoreita hankkimaan paikkakunnan asepalveluksesta vapautettuja ja nostoväkeä (nykyään lisäreservi) varaoperaattoreita. Lisäksi pyydettiin mahdollisuuksien mukaan hankkimaan puhelin ja ilmoittamaan sen numero viranomaisille. Kaikki verkkoon liittyvät kysymykset ohjattiin Suomen Radioamatööriliiton puheenjohtajalle Kaaro Sainiolle, Yleisradioon Fabianinkadulle Helsingissä.


title: Perinneradiotapahtuma

text: 14. lokakuuta 1939 puolustusvoimien yleisesikunta kirjeitse kehotti kuuntelemaan venäläisiä radioasemia ja ottamaan muistiin niiden aallonpituus, lähetysaika, kuuluvuus, tekstisisältö ja muita seikkoja. Talvisodan alettua Suomen Radioamatööriliiton puheenjohtaja Kaarlo Sainio, antoi 6. joulukuuta 1939 nimetyille radioamatööreille ohjeen improvisoidusta valtakunnallisesta radioverkosta ilmavalvonnan kaukoviestitystä varten ilmavalvontapuolutuskeskusten johtoasemia varten.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Talvisodan kokemusten perusteella viestijoukkojen vahvuutta suomalaisissa sotatoimiyhtymissä lisättiin, mikä edellytti sotilasviestitoiminnan opettamisen laajenemista. Reino Hallamaa värväsi joukkoihinsa 51 lähetysluvallista radioamatööriä.


title: Perinneradiotapahtuma

text: Talvisodan radioverkon muistotapahtumaa vietettiin 2009 Riihimäellä. Sodanaikaisilla radioilla pidetään yhteyksiä valtakunnallisesti vuosittain perinneradiotapahtumassa, joita on järjestetty kaksi kertaa vuodessa 2005 alkaen itsenäisyyspäivänä ja puolustusvoimain lippujuhlapäivänä tai juuri sitä ennen.


title: Hotelli Belvedere

text: Hotelli Belvedere oli Viipurissa 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa toiminut hotelli, joka sijaitsi Salakkalahden kaupunginosassa silloisten Salakkalahdenkadun ja Karjalankadun kulmauksessa. Arkkitehti Fredrik August Odenwallin suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1879. Värikkään historian omaava hotelli on toiminut muun muassa Venäjän hajotetun duuman istuntopaikkana sekä Suomen punakaartin päämajana.


title: Hotelli Belvedere

text: Hotelli Belvederen rakennutti viipurilainen liikemies Frans Ehrenburg. Hän oli jo vuodesta 1868 lähtien pitänyt Torkkelinpuistossa sijainnutta samannimistä hotelli-ravintolaa, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1887. Sen oli niin ikään suunnitellut F. A. Odenwall. Uudessa Belvederessä oli alun perin 38 huonetta, ja sitä pidettiin kaupungin tasokkaimpana hotellina. Sen tiloissa kokoontui muun muassa vuonna 1897 perustettu Viipurin Lauluveikot, joka järjesti paikassa konsertteja ja illanviettoja.


title: Hotelli Belvedere

text: Keisari Nikolai II:n hajotettua Venäjän duuman heinäkuussa vuonna 1906 piti osa duuman kapinallisiksi kutsutuista jäsenistä istunnon Hotelli Belvederessä. Myöhemmin vankilaan joutuneet osallistujat julkaisivat niin sanotun Viipurin manifestin, jossa he kehottivat Venäjän kansaa vastustamaan hallitusta passiivisella vastarinnalla. Samaan aikaan hotellissa majaili myös kaksoisagentti Jevno Azef, joka toimi sekä vallankumouksellisten että Venäjän hallituksen lukuun. Venäläinen kirjailija Aleksandr Solženitsyn kuvaa lyhyesti Belvederessä pidettyä duuman istuntoa vuonna 1983 ilmestyneessä suomentamattomassa romaanissaan "Oktiabr 1916".


title: Hotelli Belvedere

text: Myöhemmin saman vuoden elokuussa Vladimir Lenin asui Belvederessä parin viikon ajan yhdessä puolisonsa Nadežda Krupskajan kanssa. Hän toimitti hotellissa uutta "Proletarija"-nimistä lehteään, jonka ensimmäinen numero ilmestyi 21. elokuuta 1906. Rakennuksen seinässä on heidän vierailustaan kertova muistolaatta. Belvederen tunnettuihin vieraisiin kuului 1910-luvun alussa myös nuori runoilija Osip Mandelštam, joka kääntyi Viipurin metodistikirkossa juutalaisuudesta kristinuskoon.


title: Hotelli Belvedere

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 hotellissa piti majaansa Suomeen sijoitetun Venäjän 42. erillisen armeijakunnan esikunta. Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa vuonna 1918 punaisten kansanvaltuuskunta siirtyi Helsingistä noin kolmen viikon ajaksi Belvedereen ennen kuin suuri osa sen jäsenistä pakeni Pietariin.


title: Hotelli Belvedere

text: Hotelli Belvedere lopetti toimintansa ilmeisesti 1920-luvun alkuun mennessä, jolloin rakennukseen tehtiin muutostöitä arkkitehti Uno Ullbergin piirustusten mukaan. 1930-luvun lopulla paikalla oli kuitenkin Uusi Belvedere -niminen matkustajakoti. Sotavuosina hotelli vaurioitui pahoin, ja rauhan tultua se muutettiin asunnoiksi. Nykyään rakennuksen ensimmäinen kerros on liiketiloina ja kaksi muuta asuinkäytössä.


title: Susanne Hou

text: Yi-Jia Susanne Hou (s. 1977) on kiinalaissyntyinen, Kanadaan 3-vuotiaana muuttanut viulisti. Hän on ensimmäinen, joka sai kolme kultamitalia tuomaristojen yksimielisellä päätöksellä Kansainvälisessä Long–Thibaud-kilpailussa (1999), Lipizer-viulukilpailussa (1999) ja Sarasate-viulukilpailussa (1997).


title: Susanne Hou

text: Houn yhteistyökumppaneihin ovat kuuluneet Mstislav Rostropovitš, Pinchas Zukerman, Alan Gilbert, Cho Liang Lin, Vladimir Spivakov, Marcello Viotti, Marek Janowski, Lan Shui, Boris Brott, Robert McDuffie, Ralph Kirschbaum, Lawrence Dutton, Joseph Kalichstein, Alain Trudel, Bernhard Gueller, Gregory Vajda, Ling Tung ja Li Xin Cao. Hou on kiertänyt solistina Pohjoios-Amerikassa, lukuisissa Euroopan maissa, Kiinassa, Hongkongissa, Japanissa, Singaporessa ja Indonesiassa. Orkestereita, joiden kanssa hän on esiintynyt, ovat olleet muiden muassa Lontoon filharmonikot, Ranskan radion filharmonikot, Vancouverin sinfoniaorkesteri, Chicago Sinfonietta, Singaporen sinfoniaorkesteria, Tokion filharmonikot ja Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri.


title: Susanne Hou

text: Hou syntyi musikaaliseen perheeseen; hänen vanhempansa ovat viulisteja. 4-vuotiaana hän aloitti viulunsoiton isänsä Alec Houn johdolla. 9-vuotiaana hän pääsi stipendillä Toronton kuninkaalliseen konservatorioon. Myöhemmin hän opiskeli Juilliard Schoolissa, jossa hän suoritti musiikin kandidaatin tutkintonsa Dorothy DeLayn ja Naoko Tanakan oppilaana vuonna 2000. Hän jatkoi opintojaan yksivuotisella maisteriohjelmalla ja suoritti lopulta Juilliardin taiteilijadiplomiohjelman Cho Liang Linin ja Naoko Tanakan johdolla.


title: Susanne Hou

text: Hou esitti 17-vuotiaana Niccolò Paganinin 24 kapriisia Torontossa ja Aspenin musiikkijuhlilla. Hän on myös esittänyt kaikki Ludwig van Beethovenin viulusonaatit sekä Johannes Brahmsin viulusonaatit ja pianotriot. Vuosina 2009–13 Houn instrumenttina oli kuuden miljoonan dollarin arvoinen Giuseppe Guarneri del Gesùn viulu vuodelta 1735. Aiemmin sitä oli soittanut Fritz Kreisler.


title: Latvian kansallisooppera

text: Latvian kansallisooppera () on pian Latviassa maan itsenäisyysjulistuksen (1918) jälkeen perustettu oopperayhtiö. Uusklassistyylisessä, alun perin Riian saksalaisena teatterina vuonna 1863 rakennetussa oopperatalossa toimii myös kansallisbaletti; Latvian ensimmäinen ammattimainen baletti liittyi oopperan yhteyteen 1920-luvulla. Oopperan kausi kestää syyskuusta kesäkuuhun ja siellä pidetään joka kausi yli 200 esitystä. Uusia tuotantoja on kaudessa keskimäärin kuusi.


title: Latvian kansallisooppera

text: Latvian kansallisooppera on eri puolille maailmaa suuntautuneilla kiertueillaan esiintynyt muun muassa Hong Kongin taidefestivaalilla, Bordeaux'n kansallisoopperassa, Catanian oopperatalossa, Bolšoi-teatterissa, Luxemburgin oopperassa, Dalhallan oopperajuhlilla ja Meksikossa. Kansallisoopperassa uransa ovat aloittaneet muiden muassa Elīna Garanča, Kristine Opolais, Marina Rebeka, Maija Kovalevska, Inessa Galante, Aleksandrs Antonenko ja Egils Silins.


title: Latvian kansallisooppera

text: Oopperaa johti ensimmäisenä Jāzeps Vītols. Sen ensimmäinen esitys oli 23. tammikuuta 1919 pidetty Richard Wagnerin "Lentävän hollantilaisen" esitys. Kaudella 2009/10 oopperan orkesterin johdossa aloitti työskentelyn Modestas Pitrėnas, jonka viimeisimmät edeltäjät olivat Andris Nelsons ja Gintaras Rinkevičius. Oopperan historian tunnetuimmat kuoronjohtajat ovat olleet Pauls Jozuus (1919–35), Teodors Kalniņš (1921–40) ja Haralds Mednis (1945–69). Vuonna 2006 kuoronjohtajana aloitti toimintansa Aigars Meri.


title: Viipurin manifesti

text: Viipurin manifesti (myös Viipurin vetoomus) oli 22. heinäkuuta 1906 annettu julkilausuma, jossa osa keisari Nikolai II:n hajottaman Venäjän duuman jäsenistä vaati kansalaisia passiiviseen vastarintaan hallitusta vastaan. Sitä pidetään osana Venäjän vuoden 1905 vallankumousta.


title: Viipurin manifesti

text: Kapinallisina pidetyt duuman jäsenet kokoontuivat istuntoonsa duuman hajottamista seuranneena päivänä Viipurin Hotelli Belvedereen. Paikka valittiin Suomen suuriruhtinaskunnan puolelta, koska sen viranomaisilla ei ollut toimivaltaa duuman jäsenten suhteen. Osallistujat koostuivat lähinnä Perustuslaillisdemokraattisen puolueen edustajista eli ”kadeteista” ja trudovikeista.


title: Viipurin manifesti

text: Manifesti sisälsi kolme kehotusta, joissa kansalaisia pyydettiin lopettamaan verojen maksu, kieltäytymään asepalveluksesta ja ryhtymään yleiseen kansalaistottelemattomuuteen. Sillä ei kuitenkaan ollut toivottua vaikutusta. Uudeksi pääministeriksi tullut Pjotr Stolypin järjesti kiellon, joka esti Viipurin manifestin allekirjoittajia asettumasta ehdolle seuraaviin duumanvaaleihin maaliskuussa 1907.


title: Modestas Pitrėnas

text: Modestas Pitrėnas (s. 1974) on liettualainen kapellimestari. Hän on Kaunasin kaupungin sinfoniaorkesterin taiteellinen johtaja ja pääkapellimestari sekä Latvian kansallisoopperan musiikillinen johtaja ja pääkapellimestari. Hän toimii myös Liettuan kansallisen sinfoniaorkesterin ja Liettuan kansallisoopperan ja -baletin kapellimestarina. Lisäksi hän on johtanut muiden muassa Latvian kansallista sinfoniaorkesteria ja Puolan kansallisoopperaa (Teatr Wielki).


title: Modestas Pitrėnas

text: Pitrėnas valmistui Salzburgin Mozarteumista kandidaatin arvolla vuonna 1996. Tämän jälkeen hän valmistui Liettuan musiikkiakatemiasta kuoronjohdossa (1997) sekä orkesterin- ja oopperanjohdossa (2003). Hän täydensi opintojaan siellä vielä musiikin lisensiaatilla. Hän on osallistunut seminaareille ja mestarikursseille, joita ovat pitäneet muiden muassa Esa-Pekka Salonen, Jorma Panula ja H. Rilling. Vuonna 2003 Pitrėnas voitti 7. kansainvälisessä Grzegorz Fitelberg -kilpailussa Katowicessä ensipalkinnon, kultamitalin ja Sleesian filharmonikkojen erikoispalkinnon. Tämän ansiosta hän pääsi vierailemaan johtavien puolalaisorkesterien kapellimestarina.


title: Modestas Pitrėnas

text:
Vuodesta 2003 lähtien Pitrėnas on opettanut Liettuan musiikki- ja teatteriakatemiassa. Hän on toteuttanut kutsuttuna projekteja Saksassa ja kiertänyt muissa Euroopan maissa sekä Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Hän on sinfoniakonserteissa johtanut muiden muassa Gustav Mahlerin, Pjotr Tšaikovskin, Richard Straussin, Witold Lutosławskin, Sergei Prokofjevin ja Alfred Schnittken teosten esityksiä. Hän on aktiivisesti johtanut oopperaa (mm. "Carmen', Lentävä hollantilainen", "Werther", "Patarouva", "Aida", "Sevillan parturi") ja myös balettia.
Laulajia, joiden kanssa Pitrėnas on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet Matti Salminen, Jaakko Ryhänen, Aleksandrs Antonenko, Virgilijus Noreika, Egils Silins, Ain Anger, Violeta Urmana, Inga Kalna, Asmik Grigorian, Kristine Opolais ja Pretty Yende. Soittajia, joiden kanssa Pitrėnas on esiintynyt, ovat olleet viulistit Tatjana Grindenko, Baiba Skride ja Pavel Berman; sellistit David Geringas ja Aleksandr Knjazev; pianistit Mūza Rubackytė, Anton Ljahovski, Peter Donohoe ja Petras Geniušas sekä oboisti Francesco di Rosa.


title: Ilmavartioasema

text: Ilmavartioasema oli talvisodan aikana etäällä ilmapuolustusalukeskuksesta ole ilmavalvonta-asema, josta lähetettiin puhelimella tieto vihollisen lentokoneiden liikkeistä.


title: Ilmavartioasema

text: Ilmavartioasemina käytettiin tunnetusti korkeita paikkoja, kuten kolmiomittaustorneja tai kellotapuleita. Jatkosodan aikana kotirintamaa ei paljoa pommitettu lukuun ottamatta Helsingin suurpommituksia 1944 keväällä.


title: Ilmavartioasema

text: Rintamilla ilmavartioasemat olivat tilapäisrakenteisia.


title: Tampereen ilmapuolustusaluekeskus

text: Tampereen ilmapuolustusaluekeskus perustettiin esikuntansa osalta Pyynikinrinteelle teknillisen oppilaitoksen rakennukseen. IPAK:n alainen Tampereen ilmavalvonta-asema perustettiin Pyynikin näkötorniin, josta oli hyvä näkyvyys jopa 30–40 km päähän.


title: Tampereen ilmapuolustusaluekeskus

text: Ilmatorjunta-aseiksi IPAK 51 sai 41 konekivääriä ja kaksi ilmatorjuntatykkiä 20 tuliasemaan. Jyväskylän, Tampereen ja Imatran alueet saivat suojakseen neljä ilmatorjuntakonekiväärijoukkuetta. Kouvolan ja Turun seudut kaksi ilmatorjuntakonekiväärijoukkuetta kumpikin sekä Lahden, Savonlinnan, Rajamäen ja Riihimäen seudut kukin yhden.


title: Tampereen ilmapuolustusaluekeskus

text: Talvisodan pommituksissa Tampereella kuoli seitsemäntoista ihmistä. Rakennuksia tuhoutui tai vaurioitui 245. Kaupunkia vastaan hyökättiin 12 suorituskerralla ja 260 konesuorituksella 19., 21., 25. joulukuuta 1939 ja 15., 20. tammikuuta, 17.helmikuuta, 2. maaliskuuta 1940.


title: Viipurin ilmapuolustusaluekeskus

text: Viipurin ilmapuolustusaluekeskus oli talvisotaa ennen perustettu ilmapuolustusaluekeskus, jolla oli useita ilmavartioasemia. Viipurin ilmapuolustusaluekeskuksen alueelle osoitettiin 55.Rask.Kiint.It.Ptri, 56.Rask.Kiint.It.Ptri, 52.It.KKK, 52.Vh.Ptri ja 1.Vh.J.


title: Nälkätalvena

text: Nälkätalvena – Katovuoden kuvaus on Väinö Katajan esikoisromaani. Se ilmestyi alkujaan sanomalehdessä nurkkaromaanina, ja se ehdittiin painaakin mutta on jäänyt epäselvistä syistä ilmestymättä. Kun yksi kappale löytyi ulvilalaisen keräilijän kokoelmasta, rovaniemeläinen kustantamo Väylä julkaisi siitä uusintapainoksen 2014.


title: Nälkätalvena

text: Teos sisältää romaanin alkuperäisessä kieliasussa, ja lisäksi on liitteenä löytöhistoria ja vanhahtavien sanojen selitykset.


title: FS Andromède (M643)

text: Andromède (runkonumero M643) on Ranskan laivaston 1984 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus ().


title: FS Andromède (M643)

text: Alus tilattiin DCN:n Lorientin telakalta. Sen köli laskettiin 5. maaliskuuta 1980 ja alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1982. Alus otettiin palvelukseen 19. lokakuuta 1984.


title: FS Andromède (M643)

text: Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Brestiin.


title: FS Pégase (M644)

text: Pégase (runkonumero M644) on Ranskan laivaston 1985 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus ().


title: FS Pégase (M644)

text: Alus tilattiin DCN:n Lorientin telakalta. Sen köli laskettiin 22. lokakuuta 1980 ja alus laskettiin vesille 23. huhtikuuta 1983. Alus otettiin palvelukseen 30. toukokuuta 1985.


title: FS Pégase (M644)


title: FS Orion (M645)

text: Orion (runkonumero M645) on Ranskan laivaston 1986 palvelukseen otettu Éridan-luokan miinantorjunta-alus ().


title: FS Orion (M645)

text: Alus tilattiin DCN:n Lorientin telakalta. Sen köli laskettiin 19. heinäkuuta 1981 ja alus laskettiin vesille 6. helmikuuta 1985. Alus otettiin palvelukseen 14. tammikuuta 1986.


title: FS Orion (M645)

text: Alus on vuonna 2014 edelleen aktiivipalveluksessa sijoitettuna Touloniin.


title: Piaristit

text: Piaristit (Ordo Clericorum Regularium pauperum Matris Dei Scholarum Piarum) on katolinen munkkikunta, jonka jäsenet sitoutuvat kouluttamaan nuorisoa maksutta. Munkkikunta on perustettu 1621.


title: Piaristit

text: Munkkikunnan perusti espanjalainen José de Calasanz. Hän perusti ensimmäisen koulun roomalaiseen slummiin ja 25 vuodessa kouluja tuli 40 lisää. Kouluissa köyhille pojille opetettiin hyödyllisiä taitoja, kuten lukemista ja matematiikkaa. Calasanz ärsytti kirkon johtoa myös tukemalla Galileo Galileita julkisesti.


title: Piaristit

text: Nykyisin munkkikunta toimii kaikkialla maailmassa, sillä on 222 toimipaikkaa ja niissä 1 300 opettajaa.


title: Piaristit

text: Piaristejä on syytetty alaikäisiä hyväksikäyttävien henkilöiden suojelusta.


title: CDIC

text: CDIC-luokka () on Ranskan merivoimien kahden maihinnousualuksen muodostama alusluokka. Ne on suunniteltu toimimaan yhdessä Mistral- tai Foudre-luokan alusten kanssa tai yksin lähellä rannikkoa.


title: D-radio

text:
D-radio on toisen maailmansodan aikainen nimitys Suomen kenttätykistön käyttämille kenttäradioille. D-radioita alettiin valmistaa 1927. Niitä valmistettiin 1927 noin 50 kappaletta. Radion tunnus oli P-12-15. P-12-15:n tunnuksena oli myös VRGK. Niitä valmistettiin myös myöhemmin ja valmistajana oli ainakin ASA-radio.
ASA-radio valmisti 700 P-12-15 - ja P-12-15A -mallin radiota toukokuuhun 1942 mennessä.Radiota käytettiin tykistön tulenjohdon viestivälineenä. Wilho Petter Nenonen kesällä 1923 yritti hankki kokemuksia radion käytöstä tykistössä Perkjärven tykistöleiriltä. Syy kokeiluihin oli Ranskasta saatu idea. Kun V. P. Nenosesta tuli Kyösti Kallion ensimmäisen hallituksen kolmas puolustusministeri 16.8.1923–18.1.1924 ensimmäisen Bruno Jalanderin 14.11.1922–22.6.1923 ja toisen Kyösti Kallion 22.6.–16.8.1923 jälkeen, hän määräsi valmistettavaksi kaksi radioasemaa, jotka valmistuivat 1924.


title: D-radio

text: Suunnittelutavoitteena kahden miehen kannettavalle radioasemalle oli 10 kilometrin kantavuus amplitudimoduloituna puhelähetyksenä. Radiot onnistuivat niin hyvin, että kantama kuitenkin saattoi olla enimmillään jopa 50–60 kilometriä.


title: D-radio

text: 26.5.1924 tykistön tarkastaja antoi käskyn, jonka mukaan tykistörykmentit velvoitettiin määräämään yhden upseerin ja yhden aliupseerin radiopalvelukseen. Kirjelmässä n:o 403/27.6.24 selostettiin, miksi tykistön pitäisi saada kevyitä kannettavia radioita ja esitettiin, että jokaiselle sodanajan patteristolle osoitettaisiin kaksi kevyttä radioasemaa rykmenttien ja sitä ylempien esikuntien radioasemien lisäksi.


title: D-radio

text: 5.1 1925 Nenonen lähetti teknisten joukkojen komentajalle käskyn, jonka mukaan radiopataljoonan piti rakentaa kokeilu- ja koulutustarkoituksiin 10 kappaletta radioasemia. Radiopataljoonan radioasemien massa oli 13 kilogrammaa. 26.6.1925 lähetti Nenonen sotaväen päällikölle, Lauri Malmbergille, radioamatööreiltä peräisin olevatn yksieletrodiputkisen sähkötyslenttätinradioaseman kytkentäkaavioin. Koska asia eteni hitaasti, rakennutti Nenonen kaksi radioasemaa yksityisin varoin Perkjärven ampumaleirillä kokeiltavaksi molekylääriasemien kanssa. Tykistön yhden miehen liikuteltavia radioasemia alettiin kutsua L.T.J. -radioiksi, liikkuvan tulenjohdon radioiksi.


title: D-radio

text: Vuodesta 1927 suomalainen kenttätykistö saattoi käyttää kaikissa rauhanajan harjoituksissa kenttäpuhelinten puhelinkaapelien lisäksi myös radioaaltoja.


title: Mimivirus

text: Mimivirus on alun perin ameeboista löytynyt jättiläisvirus, joka muistuttaa bakteereita, mutta ei sisällä itsenäiseen lisääntymiseen tarvittavia soluelimiä eli ribosomeja. Se on poikkeuksellisen suuri, pyöreä ja halkaisijaltaan 750 nanometriä, kun virukseksi kookas isorokkovirus on vain 300 nanometriä ja poliovirus vain 30 nanometriä. Sillä on yli 900 geeniä ja yli miljoona emäsparia.


title: Mimivirus

text: Suuri virus sai nimen mimivirus, koska se jäljittelee bakteereja. Yleensä virukset eivät tarvitse paljon geenejä, koska ne kaappaavat isäntäsolun geneettisen koneiston omiin tarkoituksiinsa. Jättiläisviruksessa on muista viruksista poiketen useita geenejä, joita tarvitaan kopioitumiseen. Lisäksi on geenejä, jotka osallistuvat proteiinien laskostamiseen, korjaavat dna-vaurioita sekä auttavat rakentamaan ja kuljettamaan aminohappoja. Silti ne eivät pysty lisääntymään itsenäisesti, vaan ovat aitotumallisista riippuvaisia loisia. Jättiläisviruksia on kuitenkin epäilty solujen tuman esimuodoiksi.


title: Mimivirus

text: Mimiviruksen löytäminen liittyi Bradfordin kaupungin keuhkokuume-epidemiaan vuodelta 1992, jolloin niitä oli vesitornin ameeboissa. Jättiläisviruksia onkin löydetty ihmisistä usein keuhkokuumeiden yhteydessä, vaikka niitä pidetäänkin yleisesti ihmisille vaarattomina. Jättiläisvirukset tuottavat kollageenia, joka muistuttaa ihmisten omaa sidekudosproteiinia. Tutkijat epäilevätkin, että Nivelreumassa virukset laukaisevat hyökkäyksen ihmisen omaa sidekudosta vastaan. Testeissä mimiviruksen on todettu lisäävän hiirten riskiä sairastua reumaan. Mimiviruksen vasta-aineet ovatkin nivelreumaa sairastavilla terveitä yleisempiä. Mimivirus oli ensimmäinen löydetty ns. jättiläisvirus ja sen jälkeen on löydetty useita muita.


title: McLaren MP4-29

text: McLaren MP4-29 on brittiläisen Formula 1 -talli McLarenin käyttämä auto kaudella 2014. Autolla kilpailivat britti Jenson Button sekä tanskalainen tulokaskuljettaja Kevin Magnussen. Testikuljettajina toimi Gary Paffett, Oliver Turvey ja Stoffel Vandoorne.


title: McLaren MP4-29

text: Auton debyyttikisassa 2014 Australian GP:ssä tallin autot sijoittuivat kolmanneksi ja neljänneksi. Alun perin toiseksi sijoittuneen Daniel Ricciardon hylkäyksen jälkeen Magnussenin sijoitukseksi uransa avauskilpailussa tuli lopulta toinen sija, ja Button nousi palkintosijoille kolmanneksi. Kyseessä oli ainoat MP4-29-autolla ajetut palkintosijat ennen kauden kolmea viimeistä osakilpailua.


title: McLaren MP4-29

text: MP4-29 on toistaiseksi viimeinen Mercedes-Benzin moottoreita käyttävä McLaren-auto. Kaudella 2015 McLarenin moottorintoimittajaksi tulee F1-sarjaan kuuden vuoden tauon jälkeen palaava Honda, jonka kanssa tallilla on menestyksekäs historia 80-luvulta 90-luvun alkuun saakka.


title: Voittamaton

text: Voittamaton voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sparco

text: Sparco S.p.A on italialainen yritys, joka valmistaa moottoriurheiluvarusteita, muun muassa istuimia, ratteja, kypäriä sekä suoja-asuja. Se on perustettu vuonna 1977.


title: Sparco

text: Sparcon tuotteet ovat näkyvästi esillä eri autourheiluluokissa, korkeimmilta tasoilta lähtien. F1-sarjassa yrityksen yhteistyökumppaneita kaudella 2014 ovat McLaren sekä Marussia.


title: The Barren Throne

text: The Barren Throne on islantilaisen death metal -yhtye Beneathin toinen studioalbumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2014 levymerkillä Unique Leader Records.


title: Dario Benuzzi

text: Dario Benuzzi (s. 1946) on italialainen autourheilija.


title: Dario Benuzzi

text: Benuzzi on toiminut Ferrarilla katuautojen testikuljettajana 70-luvulta lähtien. Hän toimi myös 80-luvun lopulta vuoteen 1993 saakka Scuderia Ferrari -tallin F1-testikuljettajana.


title: Dario Benuzzi

text: Benuzzi oli vuonna yksi olympiatulen soihdunkantajista, soihdun kulkiessa läpi Maranellon matkalla kohti vuoden 2006 Torinon talviolympialaisia. Benuzzi ojensi soihdun eteenpäin toiselle Ferrarin testikuljettajalle Luca Badoerille.


title: Evolving Towards Extinction

text: Evolving Towards Extinction on sveitsiläisen death metal -yhtye Near Death Conditionin toinen studioalbumi. Se julkaistiin maaliskuussa 2014 levymerkillä Unique Leader Records.


title: Marco Greco

text: Marco Antonio Greco (s. 1. joulukuuta 1963 São Paulo) on brasilialainen entinen moottoriurheilija.


title: Marco Greco

text: Greco kilpaili ratamoottoripyöräilyn MM-sarjassa vuosina 1979–1986. Vuosina 1988–1990 Greco osallistui Formula 3000 -sarjaan, mutta selviytyi kolmen kauden aikana vain kahdesti itse kilpailuun. Kaudella 1991 Greco toimi Fondmetal-tallin testikuljettajana F1-sarjassa.


title: Marco Greco

text: Vuosina 1993–1999 Greco ajoi Pohjois-Amerikassa CART- sekä IRL-sarjoissa. IRL-kausi 1996–1997 oli Grecon uran paras kaikki sarjat huomioon ottaen, hänen sijoituttua loppupisteissä kolmanneksi. Perinteikkäässä Indy 500 -kilpailussa Grecon uran paras sijoitus oli 14. sija vuonna 1998.


title: Väriopuntia

text: Väriopuntia ("Opuntia cochenillifera") on opuntioiden sukuun kuuluva kaktuslaji.


title: Väriopuntia

text: Väriopuntia kasvaa puumaiseksi ja monihaaraiseksi, kolme tai neljä metriä korkeaksi. Varsinivelet ovat vastapuikeita, vihreitä ja jopa 25 cm pitkiä. Lehdet ovat pieniä, naskalimaisia ja varhain karisevia. Areolit eli kääpiöversot sijaitsevat etäällä toisistaan, ja niissä on villakarvaa sekä pieniä, keltaisia väkäskarvoja (glokidioita); piikit puuttuvat. Kukat ovat kapeita, ruusunpunaisia, korkeintaan 5,5 cm pitkiä. Kukkapohjuksessa vartalon ympärillä on paljon glokidioita. 5 cm pitkä hedelmä on punainen.


title: Väriopuntia

text: Väriopuntia lienee kotoisin Meksikosta, mutta on nykyään levinnyt kaikkialle maapallon lämpimiin osiin, koska sitä on viljelty väriaineen vuoksi ja se on karannut viljelyksestä.


title: Väriopuntia

text: Väriopuntiaa on viljelty väriaineen vuoksi. Sitä kerrotaan käytetyn myös lääkekasvina. Puuainesta on käytetty huonekalujen valmistukseen.


title: Väriopuntia

text: Väriaine ei oikeastaan ole kasvin itsensä tuottamaa, vaan se saadaan "Dactylopius"-kilpikirvalajeista, jotka imevät opuntioiden nesteitä. Kirva tuottaa karmiininpunaista happoa, jolla se torjuu saalistavia muurahaisia. Väriainetta on käytetty jo 2 400 vuotta sitten Perussa kankaiden värjäykseen, ja asteekkihallitsijat käyttivät sillä värjättyjä viittoja. Espanjalaiset valloittajat kohtasivat laajoja asteekkien väriopuntiaviljelmiä saavuttuaan Meksikoon, ja kuivattuja kirvoja ja väriainetta alettiin kuljettaa myös Eurooppaan. Sitä käytettiin vielä niinkin myöhään kuin Yhdysvaltain vapaussodassa brittisotilaiden ja Kanadan ratsupoliisien takkien värjäykseen. Nyttemmin karmiininpunaista väriä on alettu tuottaa synteettisesti, mutta muun muassa ruoan ja juoman värjäämiseen ja kosmetiikassa käytetään yhä viljelmiltä saatua väriainetta. Viljelyä harjoitetaan Meksikossa, Perussa, Chilessä, Kanariansaarilla ja useissa Afrikan maissa. Suurin tuottaja on Peru.


title: Väriopuntia

text: Lääkekasvikäytössä väriopuntia on Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Sillä torjutaan sieni-infektioita.


title: Komisario Palmun jäljillä

text: Komisario Palmun jäljillä on Juha Järvelän ja Marjo Vallitun 2014 ilmestynyt Mika Waltarin romaanien ja Matti Kassilan elokuvien komisario Palmua käsittelevä teos.


title: Komisario Palmun jäljillä

text: Teos valittiin jaetulle ensimmäiselle sijalle Helsingin kirjamessujen 2014 tietokirjaraadissa. Risto Kormilainen toteaa kulttuurilehti Kaltioon kirjoittamassa arvostelussaan, että teos tarjoaa tuoreen näkökulman aiheeseen. Kormilaisen mukaan Järvelä ja Vallittu selvittelevät huolella niin kirjojen kuin elokuvien taustat ja henkilöhistoriat. He käyvät läpi myös Palmu-sarjan tematiikkaa eri aihealueiden kautta. Kormilainen katsoo teoksen avaavan syvällisesti Palmu-kirjojen ja -elokuvien maailmaa.


title: Williams FW36

text: Williams FW36 on brittiläisen Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2014. Autolla kilpailivat suomalainen Valtteri Bottas sekä uutena kuljettajana talliin Ferrarilta saapunut brasilialainen Felipe Massa. Testikuljettajina toimi Felipe Nasr ja Susie Wolff.


title: Williams FW36

text: FW36:n uudistunut, moottoriurheilussa aiemmin jo legendaarikseksi muodostunut väritys on seurausta Williamsin ja Martinin välisestä sponsorisopimuksesta. Tallin viralliseksi nimeksi vaihtui myös "Williams Martini Racing".


title: Williams FW36

text: Edelliskauden fiaskoksi muodostuneen FW35:n jälkeen FW36 oli suuri menestys, ja kilpailukykyinen etenkin nopeavauhtisilla radoilla erinomaisen moottorinsa ansiosta. Williams vaihtoi kaudelle 2014 Renault'n moottorit Mercedeksen voimanlähteisiin, joka osoittautui lähes välittömästi onnistuneeksi ratkaisuksi.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2015

text: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2015 oli 25. nykyiselle Eurocup Formula Renault-sarjalle. Kausi alkoi 25. huhtikuuta Espanjan Alcañizissa ja päättyi 18. lokakuuta Espanjan Jezerissä.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2015

text: Sarjan mestaruuden voitti brittiläinen Jack Aitken. Toiseksi tuli sveitsiläinen Louis Delétraz ja kolmanneksi sveitsiläinen Kevin Jörg.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2015

text:
R = Sarjan tulokas kaudella 2015
G = vieraileva kuljettaja, joka ei ole oikeutettu saamaan pisteitä.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2015

text: Uusi muutos kilpailukalenteriin oli starttien lukumäärä joka oli lisätty 17 starttiin. Kaudella ajettiin Aragonin, Silverstonen ja Jerezin kilpailuissa samana viikonloppuna kolme starttia.


title: Oreocereus

text: Oreocereus on eteläamerikkalainen, yhdeksänlajinen kaktuskasvisuku, johon kuuluu matalia, liereävartisia, valkoisten piikkien tiheästi peittämiä pensasmaisia kaktuksia, joiden kukat ovat vastakohtaisia. Tieteellisen nimen alkuosa tulee kreikankielen vuorta tarkoittavasta sanasta.


title: Oreocereus

text: Suvun lajit ovat pensasmaisia, vähähaaraisia ja kaksi- tai kolmemetrisiksi kasvavia. Varret ovat liereitä, pystyjä tai kohenevia, harvoin maanmyötäisiä. Niiden harjut ovat mataloituvia areoleiden väleistä tai nystyisiä. Areoleissa on usein pitkiä valkoisia karvoja ja tiheästi piikkejä. Kukat kehittyvät lähelle varren latvaa, toisinaan erilaistuneisiin verson osiin eli kefalioihin. Kasvit kukkivat päivällä. Kukat ovat suppilon muotoisia tai putkimaisia, enemmän tai vähemmän vastakohtaisia, oranssinvärisiä, punaisia tai purppuraisia. Kukkapohjus on suora tai hieman käyristynyt, joskus sivuilta litistynyt, ja siinä on paljon karvaisia areoleja. Vartalo ja heteet ulottuvat kehätorven ulkopuolelle. Hedelmä on pallomainen tai munamainen, ontto, mehevä tai kuiva ja avautuu tyvirei'illä. Siemenet ovat leveänsoikeita ja mustia.


title: Oreocereus

text: Nimensä mukaisesti "Oreocereus"-kaktukset ovat vuoriston kasveja ja kasvavat Andeilla yli 3000 metrin korkeudessa Etelä-Perun, Pohjois-Chilen, Etelä-Bolivian ja Pohjois-Argentiinan valtioiden alueella.


title: Oreocereus

text:
Suvun lajimäärä on (tässä) yhdeksän:
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Ariane Ehrat

text: Ariane Ehrat (s. 17. helmikuuta 1961 Schaffhausen) on sveitsiläinen alppihiihdon MM-mitalisti.


title: Ariane Ehrat

text: Ehrat jakoi Bormion MM-kilpailuissa 1985 syöksylaskun hopean Katrin Gutensohnin kanssa. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli samassa lajissa neljäs ja Schladmingin MM-kilpailuissa 1982 neljästoista.


title: Ariane Ehrat

text: Ehrat sijoittui maailmancupin syöksylaskukilpailuissa toiseksi Val d’Isère'ssä joulukuussa 1983 sekä kolmanneksi Sarajevossa helmikuussa 1983 ja Bad Kleinkirchheimissa tammikuussa 1985.


title: Oroya

text: "Oroya" on eteläamerikkalainen kaktuskasvisuku.


title: Oroya

text: Kasvit ovat tavallisesti yksivartisia, matalakasvuisia ja mukulajuurisia. Varsi on litistyneen pallomainen tai lyhyen lieriömäinen. Varressa on paljon uurteita, ja niiden reunat muodostavat toisinaan matalia kyhmyjä. Areolit ovat pitkiä ja kapeita ja niissä on 1-6 keskipiikkiä sekä useita kampamaisesti asettuneita säteittäispiikkejä. Kukat sijaitsevat lähellä varren kärkeä ja ovat usein rengasmaisessa muodostelmassa. Kukat ovat säteittäisiä, kellomaisia tai suppilomaisia. Uloimmat kehälehdet harittavat ulospäin, sisemmät ovat pystyjä; väriltään kehä on punainen, vaaleanpunainen tai keltainen. Lyhyen pohjusmaljan ulkopinnalla on pieniä suomuja ja vähäkarvaisia areoleja. Hedelmä on vaihtelevasti pallomainen, hieman mehevä, keltainen tai punainen ja pienisuomuinen; kehälehtien jäänteet ovat tallella. Siemenet ovat kypärämäisiä ja punertavanruskeita.


title: Oroya

text:
Suvun molemmat lajit ("Oroya borchersii" ja "O. peruviana") kasvavat Perun Andeilla.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Kristus-kirkko

text: Kristus-kirkko tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bambuorneero

text: Bambuorneero ("Clibanornis dendrocolaptoides") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Bambuorneero

text: Bambuorneeroa tavataan Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Bambuorneero

text: Bambuorneero elää erilaisissa metsissä 800 metrin korkeuteen asti merenpinnan tasosta.


title: Bofills båge

text: Bofills båge (”Bofillin kaari”) on suuri kaarenmuotoinen asuinkerrostalo Tukholman Södermalmilla. Se on osa Tukholman eteläisen rautatieaseman eli niin sanotun "Stockholms södran" ympärille 1980- ja 1990-luvuilla rakennettua asuinaluetta. Vuosina 1990–1992 valmistuneen uusklassistisen Bofills bågen suunnitteli kuuluisa arkkitehti Ricardo Bofill, jonka mukaan se sai kutsumanimensä. Talon omistaa asunto-osuuskunta HSB. Bofill suunnitteli myös kaaritalon viereen kolmesta kuutionmuotoisesta rakennuksesta muodostuvan kokonaisuuden, joka tunnetaan nimellä Templen.


title: Viiruselkäorneero

text: Viiruselkäorneero, aikaisemmalta nimeltään peukaloisokapyrstö ("Spartonoica maluroides") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viiruselkäorneero

text: Viiruselkäorneeroa tavataan Argentiinassa, Brasiliassa,Paraguayssa ja Uruguayssa. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Viiruselkäorneero elää murto- tai makeavetisillä marskimailla, joilla on laaja-alaisia piikkiputki- ("Eryngium") ja kaislakasvustoja ("Scirpus").


title: Skatteskrapan

text: Skatteskrapan (”Veropilvenpiirtäjä”) on toimistokäytössä oleva tornitalo Tukholman Södermalmilla, osoitteessa Götgatan 76. Se on Södermalmin hallitseva maamerkki. Rakennuksessa on 26 kerrosta ja se on 86 metriä korkea. Rakennuksen nimi viittaa siihen, että siinä toimi aiemmin Tukholman pääverovirasto.


title: Skatteskrapan

text: Skatteskrapanin suunnitteli arkkitehti Paul Hedqvist ja se rakennettiin vuosina 1952–1960. Rakennus muodostuu neljästä siivestä, jotka kiertävät keskustornia. Curtain wall -tyyppiset ulkoseinät ovat lasia ja alumiinia. Torniosan ohella rakennukseen kuuluu viisikerroksinen matalampi osa. Vuosina 2004–2007 rakennuskompleksia uudistettiin ja kunnostettiin, ja siihen liitettiin uudisrakennus, jossa on muun muassa opiskelija-asuntoja, toimistotilaa, ravintola ja galleria. Skatteskrapan oli alun perin 25-kerroksinen ja 81-metrinen, mutta 2000-luvun laajennuksen yhteydessä sitä korotettiin yhdellä kerroksella, johon sijoitettiin näköalaravintola.


title: Peukaloisorneero

text: Peukaloisorneero ("Phleocryptes melanops") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Peukaloisorneero

text: Peukaloisorneeroa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikassa. Sen levinneisyysalue ulottuu Perusta Brasilian kaakkoisosiin sekä Chilen ja Argentiinan keskiosiin. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kate Pace

text: Katherine "Kate" Pace-Lindsay (o.s. Pace, s. 13. helmikuuta 1969 North Bay, Ontario) on kanadalainen alppihiihtäjä, syöksylaskun maailmanmestari. Hän on pituudeltaan 175 cm.


title: Kate Pace

text: Pace-Lindsay voitti syöksylaskun maailmanmestaruuden Moriokassa 1993. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän oli syöksylaskussa viides ja supersuurpujottelussa kahdestoista. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996 hän sijoittui syöksylaskussa neljänneksi.


title: Kate Pace

text: Pace-Lindsay sijoittui syöksylaskun maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi kaudella 1993–1994 ja viidenneksi kaudella 1992–1993. Hän voitti maailmancupin syöksylaskukilpailut Kvittfjellissä maaliskuussa 1993 ja Tignes'ssä joulukuussa 1993. Lisäksi hän sijoittui samassa lajissa toiseksi Vailissa maaliskuussa 1994 sekä kolmanneksi Veysonnaz'ssa helmikuussa 1993 ja Cortina d'Ampezzossa tammikuussa 1994.


title: Andrew J. West

text: Andrew James West (s. 22. marraskuuta 1983) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Garethina sarjasta "The Walking Dead" ja Fisherinä sarjasta "Kampus Greek". Vuonna 2017 hän aloitti Olipa kerran (televisiosarja)-sarjassa.


title: Folksamhuset

text: Folksamhuset on toimistokäytössä oleva tornitalo Tukholman Södermalmin eteläosassa lähellä Götgatanin eteläpäätä ja niin sanottua Skanstullia. Se on vakuutusyhtiö Folksamin pääkonttori.


title: Folksamhuset

text: Nils Einar Erikssonin ja Yngve Tegnérin suunnittelema tornitalo rakennettiin 1958–1959. Torniosassa on 22 kerrosta, mutta rakennukseen kuuluu myös matalampi osa, jossa on muun muassa ravintola ja konferenssitiloja. Talon ulkoseinät on verhoiltu marmorilaatoilla.


title: Viipurin satama

text: Viipurin satama () sijaitsee Viipurinlahden rannalla aivan kaupungin keskustan tuntumassa. Se toimii sekä tavara- että matkustajasatamana ja on erityisesti kesäaikaan suosittu risteilyalusten määräsatama. Rahtimääriltään Viipurin satama on huomattavasti niin ikään Viipurinlahdella toimivaa Vysotskin satamaa pienempi.


title: Viipurin satama

text: Satamatoiminta Viipurissa alkoi jo kaupungin perustamisen myötä keskiajalla. Vuonna 1856 avattu Saimaan kanava yhdisti Viipurin sataman myös Suomen sisävesistöihin. Kanavan alkuperäinen tuloväylä kulki sen kautta Linnasalmea myöten Suomenvedenpohjalle, mutta nykyinen väylä kiertää noin kolmen kilometrin päästä Linnasaaren länsipuolelta.


title: Viipurin satama

text: Ennen toista maailmansotaa satama muodostui Etelä- ja Pohjoissatamasta, lisäksi laitureita oli Linnasaaren Siikaniemessä. Eteläsatama sijaitsi nykyisellä satama-alueella ja Pohjoissatama puolestaan keskustasta Linnasaareen johtavan Turun sillan pohjoispuolella. Pietarin rataan satamia yhdisti kehärata, joka kiersi koko Viipurin taajama-alueen ympäri.


title: Viipurin satama

text: 1930-luvulla satama-alueelle rakennettiin arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelemat funkistyyliset SOK:n mylly ja viljavarasto sekä Georg Jägerroosin piirtämät työmaaruokala ja OTK:n keskusvarasto. Sataman vieressä toimi myös Viipurin konepajan telakka. Sotavuosina Viipurin satama vaurioitui pahasti, mutta korjattiin ja modernisoitiin kaupungin siirryttyä Neuvostoliiton haltuun.


title: Viipurin satama

text: Viipurin sataman rahtimäärät vuodesta 2003 lähtien.


title: Lawrence Gilliard Jr.

text: Lawrence "Larry" Gilliard, Jr. (s. 22. syyskuuta 1971) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoista "Langalla" D'Angelo Barksdalena ja "The Walking Deadista" Bob Stookeyna.


title: Vulcain-luokka

text: Vulcain-luokka on Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama sukeltajien emälaivaluokka. Alusten suunnittelun pohjana oli Chamois-luokka ja ne korvasivat aiemmin käytössä olleet Yhdysvalloista hankitut Adjutant-luokan miinanraivaajista muutetut alukset.


title: Vulcain-luokka

text: Aluksille kyetään majoittamaan viisitoista sukeltajaa. Niiden varustukseen kuuluu kaksi kumivenettä, jotka on sijoitettu savuhormien rinnalle. Alusten varustuksena on hydraulinosturi, jolla kyetään siirtämään viisi tonnia kuuteen metriin tai 3,5 tonnia kymmeneen metriin.


title: Vulcain-luokka

text: Aluksille on asennettu Syledis-merenkulkujärjestelmä.


title: Ortegocactus

text: Ortegocactus on kaktuskasvisuku, jossa on vain yksi laji, "O. macdougallii".


title: Ortegocactus

text: Laji on mätästävä ja varreltaan pallomainen tai lyhyelti lieriömäinen, matalakasvuinen. Varren väri on harmaanvihreä ja siinä on matalia nystyjä (podarioita) kierteisesti järjestäytyneinä. Areoleja eli kääpiöversoja ovat dimorfisia ja niiden yläosassa on villakarvaa ja piikkejä. Piikeistä yksi on pysty, musta tai vaalea ja mustakärkinen, noin puolen sentin mittainen keskipiikki; säteittäispiikkejä on seitsemän tai kahdeksan ja ne ovat vaaleita ja mustakärkisiä, suoria ja pidempiä kuin keskipiikki. Suppilomaiset ja keltaiset kukat kehittyvät kyhmyjen tyvelle, ja kasvi kukkii päiväaikaan. Kukkapohjus on vartalon ympäriltä villakarvainen ja suomuton. Hedelmä on pallomainen tai hieman pitkänomainen, punainen ja kypsänä kuiva; kehälehdet ovat siinä jäljellä. Siemenet ova miltei pyöreitä, mustia tai ruskeita.


title: Ortegocactus

text:
Kasvi kasvaa Meksikossa, Oaxacan osavaltiossa pienellä alueella kalkkikallioilla.
Anderson E. F. 2001: The Cactus Family. - Timber press. Portland, Oregon. ISBN 0-88192-498-9


title: Eurotiomycetes

text: Eurotiomycetes on alakaareen Pezizomycotina kuuluva luokka. Siihen kuuluvia alaluokkia ovat Eurotiomycetidae ja Chaetothyriomycetidae sekä joidenkin tietojen mukaan Mycocaliciomycetidae. Alaluokkaan Eurotiomycetidae luetaan nykyisin lajit, jotka ennen kuuluivat luokkaan Plectomycetes.


title: Berghamn (Houtskari)

text: Berghamn on saari ja kylä Paraisiin kuuluvassa Houtskarissa. Saaren pinta-ala on 2,6 neliökilometriä ja siellä asuu vakinaisesti viisi ihmistä. Kesäisin saaren asukasluku kymmenkertaistuu. Yhteysalus M/S Fiskö kulkee saarelle Korppoosta.


title: Berghamn (Houtskari)

text: Berghamnin ympäristössä on useita saaria, jotka kuuluvat Berghamnin kylään. Suurimmat niistä ovat Röst, Luk, Roskär ja Hamnholm. Kylän asutus on keskittynyt Berghamnin eteläosaan ja Lukille joiden välissä on Fladan-niminen salmi.


title: Berghamn (Houtskari)

text: Berghamnin varhaishistoriasta ei ole jäänyt merkkejä, mutta Houstkarin löydöt kertovat että alueella on liikuttu jo tuhansia vuosia. Saarella on ollut luotsi jo 1600-luvun puolessa välissä, ja siitä tuli kruunun rahoittama 1700-luvun alussa. Röstin ja Roskärin välisessä salmessa Berghamnin eteläpuolella on kulkenut laivaväylä vuodesta 1784 lähtien. Berghamin luotsiasema lakkautettiin 1970-luvulla.


title: Berghamn (Houtskari)

text: Berghamnin lähellä on kaksi hylkyä. Hylyt ovat arviolta 1800-luvulta, ja museovirasto on määritellyt paremmin säilyneen hylyn kiinteäksi muinaisjäännökseksi.


title: Pilarikaktukset

text: Pilarikaktukset ("Pachycereus") on kaktuskasvisuku, jota on aiemmin pidetty pylväskaktusten alasukuna. Vaikka pilarikaktukset ovat Pohjois-Amerikan isokokoisimpia kaktuksia, ne tunnetaan huonosti. Eräiden tutkijoiden mielestä "Lophocereus" pitäisi erottaa omaksi suvukseen, mutta tutkijoiden valtaosa (International Cactaceae Systematics Group) on taipunut sille kannalle, että molemmat ovat samaa kehityslinjaa ja siis yhdistettävissä. Pilarikaktuslajeista epävarmin systemaattinen asema on lajilla "P. fulviceps", jota on viety suvusta toiseen.


title: Pilarikaktukset

text: Vuonna 1885 Sereno Watson kuvasi lajin "Cereus pringlei". Nathaniel Britton ja Joseph Rose sijoittivat sen ja yhdeksän muuta kaktuslajia kuvaamaansa sukuun "Pachycereus" vuonna 1909; sitä oli aiemmin pidetty pylväskaktusten alasukuna. Kreikankielinen sana pakhys tarkoittaa paksua. Nyttemmin on pilarikaktuksiin sijoitettu 12 lajia.


title: Pilarikaktukset

text: Pilarikaktukset ovat puumaisia ja kynttelikkömäisiä tai pensasmaisia, usein hyvin suuriksi kasvavia saavuttaen jopa 25 metrin korkeuden. Niiden varret ovat vihreät tai sinivihreät, pystyt, tukevat ja uurteiset, nystyttömät. Areolit, joihin ei kehity kukkia, ovat piikkisiä; kukkia tuottavat areolit ovat joko samanlaisia tai ovat yhteen kasvavia tai uurteiden yhdistämiä, tiheävillaisia ja piikittömiä. Areolissa on neljä kovaa, 2-10-senttistä keskipiikkiä ja vähintään 20 säteittäispiikkiä, joiden pituus vaihtelee kahdesta seitsemään senttimetriin.


title: Pilarikaktukset

text: Pilarikaktukset kukkivat tavallisesti öisin. Kukat ovat lyhyen putkimaisia, suppilomaisia tai kellomaisia, pieniä tai keskikokoisia. Kukan tyviosa on suomuinen, ja kukkapohjuksessa esiintyvät areolit ovat kaljuja, villakarvaisia tai sukasellisia. Hedelmä on pitkänomainen, mehevä ja kasvaa 7,5 cm:n pituiseksi. Sen pinta on tiheän villakarvan ja sukasten peittämä. Hedelmä avautuu epäsäännöllisesti, ja sen malto on punainen tai purppurainen. Myöhemmin hedelmä muuttuu kuivaksi. Siemenet ovat muodoltaan kypärämäisiä, pinnaltaan sileitä, kiiltävän mustia ja kooltaan isoja.


title: Pilarikaktukset

text: Pilarikaktukset ovat levinneet varsin laajalle alueelle. Ne kasvavat Yhdysvaltojen lounaisosissa, Kalifornian niemimaalla, Pohjois-Meksikossa sekä Hondurasissa ja Guatemalassa.


title: Pilarikaktukset

text: Pilarikaktuksia ("Pachycereus") on 12 lajia:


title: Pilarikaktukset

text: "Pachycereus"-suvun synonyymejä ovat "Anisocereus", "Backebergia", "Lemaireocereus", "Lophocereus", "Marginatocereus", "Mitrocereus", "Pseudomitrocereus" ja "Pterocereus".


title: Kenesjärvi

text:
Kenesjärvi (saameksi "Ganešjávri") on järvi Suomen Lapissa, Utsjoen kunnassa. Tämä 64,58 hehtaarin suuruinen järvi kuuluu Tenojoen vesistöalueeseen. Sen rantaviivan pituus 8,5 kilometriä. Järvi on neutraali, rehevä, lievä humusleima.
Järvi on Kevon rotkoalueesta koilliseen, E75-tiestä itään. Ajomatkaa Utsjoelle noin 24 kilometriä.


title: Kenesjärvi

text: Kenesjärvi tunnetaan Kenespahdan 150m korkeaan jyrkänteeseen talvella syntyvistä vesiputousta muistuttavista ”jääuruista”. Tämä jäämuodostuma syntyy talvella, kun ylhäältä vettä valuttavan puron vesi jäätyy jyrkänteeseen. Jää sulaa huomattavasti hitaammin kuin ympäristön lumi ja järven jää. Jäätä säilyy yleensä yli juhannuksen, mutta joskus elokuun alkuun asti.


title: Högalidin kirkko

text: Högalidin kirkko () on seurakuntakirkko Tukholman Södermalmin länsiosassa.


title: Högalidin kirkko

text: Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ivar Tengbom, joka voitti sitä koskeneen suunnittelukilpailun vuonna 1911. Kirkko rakennettiin 1917–1923. Sen arkkitehtuuri sisältää viittauksia vanhaan ruotsalaiseen kirkkoarkkitehtuuriin. Kirkon itäpäädyn kaksoistornien koristeelliset kupolit muistuttavat Visbyn tuomiokirkon tornia. Kirkkosali on yksilaivainen. Tengbom suunnitteli myöhemmin vielä kirkon yhteyteen kolumbaarion, joka valmistui kahdessa vaiheessa vuosina 1938 ja 1950.


title: Maria Turtschaninoff

text: Maria Turtschaninoff [turtša'niːnof] (s. 21. helmikuuta 1977 Helsinki) on suomenruotsalainen fantasiakirjailija ja freelance-toimittaja. Hän voitti vuoden 2014 Finlandia Junior -palkinnon teoksellaan "Maresi: Punaisen luostarin kronikoita".


title: Maria Turtschaninoff

text: Turtschaninoff opiskeli ihmisekologiaa Göteborgin yliopistossa. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2000 ja muutti takaisin Helsinkiin, jossa työskenteli toimittajana Yle Radio Vegassa. Hän on myös avustanut sanomalehti "Västra Nylandia".


title: Maria Turtschaninoff

text: Ensimmäisen teoksensa, keittokirjan "Min mat och mammas" (2006), Turtschaninoff kirjoitti yhdessä äitinsä Christine Saarukan kanssa. Hänen ensimmäinen romaaninsa "De ännu inte valda" ilmestyi vuonna 2007.


title: Maria Turtschaninoff

text: Turtschaninoffin romaanit "Arra", "Anaché" ja "Maresi" sijoittuvat samaan fantasiamaailmaan. "Arra" oli vuonna 2009 ehdolla Finlandia Junior -palkinnon saajaksi ja sai Svenska litteratursällskapet i Finlandin palkinnon vuonna 2010. Lokakuussa 2014 Turtschaninoff voitti Svenska Ylen kirjallisuuspalkinnon teoksellaan "Maresi", ja kirja voitti myös Finlandia Juniorin. Vuonna 2017 hänelle myönnettiin Svenska kulturfondenin suuri kulttuuripalkinto ja 2018 Längmanin säätiön palkinto.


title: Maria Turtschaninoff

text: Lapsena Turtschaninoff esiintyi televisiosarjassa "Harjunpää ja ahdistelija" (1985), jossa hän näytteli Timo Harjunpään tytärtä. Myös hänen isänsä Peter Turtschaninoff nähtiin pienessä sivuosassa.


title: Maria Turtschaninoff

text: Turtschaninoff asuu Karjaalla.


title: Puiden tarinoita: Ritari

text: Puiden tarinoita: Ritari on käsikirjoittaja Iiro Küttnerin kirjoittama ja sarjakuvataiteilija Ville Tietäväisen kuvittama satukirja. Sen on vuonna 2014 julkaissut Books North, ja se kuuluu sarjaan "Puiden tarinoita", jonka kussakin kirjassa puu kertoo tarinoita ihmisistä.


title: Puiden tarinoita: Ritari

text: Küttner on sanonut kirjan tekemisestä, että ensin hän päättää, miten kirja päättyy. "Tarinat eivät olisi voineet syntyä niin, että ensin olisi mietitty, mitä lukijat haluavat." Hän ei suuntaa kirjojaan millekään kohderyhmälle: "En usko kohderyhmiin pennin vertaa." Harri Römpötti kirjoittaa arviossaan, että "Ritari" alkaa perinteisen kaavan mukaan, mutta jatko ei menekään ennalta arvattavasti. Tarina ei sijoitu tiettyyn aikaan eikä paikkaan, mutta sillä on kuitenkin kytköksiä nykyaikaan.


title: Lucas Alcaraz

text: Luis Lucas Alcaraz González (s. 21. kesäkuuta 1966 Granada, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen valmentaja. Marraskuusta 2017 lähtien hän on toiminut Almerían päävalmentajana.


title: Lucas Alcaraz

text: Alcaraz aloitti valmennusuransa vuonna 1995 ollessaan 29-vuotias. Hän alkoi valmentaa kotikaupunkinsa jalkapalloseura Granada Club de Fútbolia, jonka edustusjoukkue pelasi maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Joukkue sijoittui kaksi kertaa neljän parhaan joukkoon kolmen kauden aikana ja pääsi karsimaan paikasta Segunda Divisióniin, missä se kuitenkin epäonnistui molemmilla kerroilla. Seuraavien kahden kauden aikana hän valmensi samalla sarjatasolla pelanneita Almeríaa ja Dos Hermanasia.


title: Lucas Alcaraz

text: Kesäkuussa 2000 hän siirtyi huelvalaisseura Recreativon peräsimeen. Kauden 2001–2002 päätteeksi hän onnistui nostamaan Espanjan vanhimman jalkapalloseuran maan pääsarjaan Primera Divisióniin 23 vuoden tauon jälkeen. Kausi ei sujunut kuitenkaan toivotulla tavalla ja joukkue putosi takaisin Segunda Divisióniin kaudeksi 2003–2004. Pientä lohtua kauteen toi Copa del Reyssä saavutettu loppuottelupaikka, jossa Recreativo kohtasi Mallorcan. Loppuottelu päättyi kuitenkin huelvalaisten tappioon numeroin 0–3.


title: Lucas Alcaraz

text: Seuraavaksi Alcaraz otti vetovastuun Racing Santanderista kaudesta 2003–2004 alkaen, josta hänet myöhemmin kesken seuraavan kauden 2004–2005 erotettiin huonojen tulosten johdosta. Kaudet 2006–2008 hän vietti Real Murcian päävalmentajana, joista ensimmäinen päättyi nousujuhliin maan pääsarjaan. Joukkue koki kuitenkin saman kohtalon, kuin Alcarazin aikaisemmin valmentama Recreativo, kun se putosi heti seuraavaksi kaudeksi takaisin Segunda Divisióniin. Alcaraz erotettiin päävalmentajan paikalta 6. maaliskuuta 2008 ennen kauden päätöstä.


title: Lucas Alcaraz

text: Kauden 2008–2009 Alcaraz valmensi jälleen Recreativoa, pestin jäätyä kuitenkin yhteen kauteen. Kesällä 2009 hän siirtyi Córdoban päävalmentajaksi. Joukkue sijoittui Segunda Divisiónissa hänen ensimmäisen kautensa päätteeksi kymmenenneksi. Kesäkuussa 2011 hän sai toistamiseen valmentajaurallaan vetovastuun Almeríasta tehden seuran kanssa yksivuotisen sopimuksen.


title: Lucas Alcaraz

text: 30. tammikuuta 2013 ilmoitettiin Alcarazin palaavan Granadan päävalmentajaksi. Joukkue onnistui kauden 2012–2013 päätteeksi säilyttämään paikkansa Primera Divisiónissa lopulta kuuden pisteen erolla 18. jääneeseen Mallorcaan. 18. toukokuuta 2014 sarjapaikan varmistumisen jälkeen seura ilmoitti että Alcaraz ei jatka edustusjoukkueen päävalmentajana seuraavalla kaudella.


title: Lucas Alcaraz

text: 21. lokakuuta 2014 hänet nimettiin Levanten uudeksi päävalmentajaksi. Hän korvasi tehtävästä kahdeksan sarjakierroksen jälkeen potkut saaneen José Luis Mendilibarin. Alcarazin johdolla Levante säilytti sarjapaikkansa ollen liigassa 14:s. Kausi 2015/16 lähti käyntiin heikosti ja Levante erotti Alcarazin 25. lokakuuta 2015.


title: Lucas Alcaraz

text: Lokakuussa 2016 Alcaraz palasi Granadan päävalmentajaksi. Alcarazin tavoitteena oli nostaa Granada pois putoamiskamppailusta, mutta peliesitykset olivat hänenkin alaisuudessaan vaisuja. Lopulta seurajohto vapautti Alcarazin tehtävistään 10. huhtikuuta 2017, kun Granada majaili La Ligassa toiseksi viimeisenä. Kolme päivää myöhemmin Alcarazista tuli Algerian jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Espanjalaisen johdolla Algeria hävisi kolme pelaamaansa MM-karsintaottelua. Hän sai potkut lokakuussa 2017.


title: Lucas Alcaraz

text: Marraskuussa 2017 Alcaraz palasi Almerían päävalmentajaksi.


title: Södersjukhuset

text: Södersjukhuset (Sös) on sairaala Tukholman Södermalmilla, Ringvägenin ja Årstavikenin rannan välillä.


title: Södersjukhuset

text: Sairaalakompleksi rakennettiin vuosina 1937–1944 ja se on valmistumisestaan alkaen ollut Pohjoismaiden suurin sairaala sekä Tukholman suurin rakennus. Sen suunnittelivat arkkitehdit Hjalmar Cederström ja Hermann Imhäuser. Valmistuessaan Södersjukhuset oli varsin uudenaikainen. Sairaalaa on myöhemmin useasti laajennettu. 1960-luvulla tehtyjen laajennusten jälkeen siihen on kuulunut tilat 1 600 potilaalle, sairaanhoitajakoulu sekä joukko henkilökunnan asuintaloja.


title: Södersjukhuset

text: Södersjukhusetin alueella lähimpänä rantaa on vuonna 1911 perustettu Sachsin lastensairaala, jonka rakennukset on suunnitellut Ivar Tengbom.


title: Maan historia

text: Maan historia alkoi 4,6 miljardia vuotta sitten maapallon syntyessä. Maan historian merkittävimpiä vaiheita ovat olleet suuren kappaleen törmäys 4,5 miljardia vuotta sitten, mikä synnytti maan kiertolaisen Kuun; mannerten, ilmakehän ja merten synty 3,5–4 miljardia vuotta sitten; sekä elämän synty 3,5–4,1 miljardia vuotta sitten.


title: Maan historia

text: Maapallon kehitysvaiheet jaetaan geologisiin kausiin ja jaksoihin. Jako perustuu eri kausilla muodostuneisiin kivilajeihin, katkoksiin kerrosten järjestyksessä sekä muutoksiin fossiileissa. Geologinen aika jaetaan kolmeen aioniin: arkeeinen, proterotsooinen ja fanerotsooinen. Arkeeista aionia edelsi noin 800 miljoonaa vuotta kestänyt hadeeinen aioni, jolloin maapallo muodostui ja sai kiinteän kuorensa. Arkeeinen aika alkoi lähteestä riippuen 3,8–4 miljardia vuotta sitten. Aionit jaetaan maailmankausiin, jotka jaetaan edelleen kausiin. Maapallon nykyinen kausi on 1,8 miljoonaa vuotta sitten alkanut kvartäärikausi.


title: Maan historia

text: Maa alkoi syntyä 4,7 miljardia vuotta sitten, kun Auringon syntyessä ylijääneestä materiaalista syntyneet planetesimaalit alkoivat vetää puoleensa hiukkasia ympäröivästä avaruudesta ja muodostaa planeettoja. Maapallo syntyi 4,6 miljardia vuotta sitten. Maasta tuli kiviplaneetta, koska se sijaitsi niin lähellä Aurinkoa; kauempana Auringosta syntyi kaasuplaneettoja.


title: Maan historia

text: Maa oli aluksi viileä ja löyhä massamöykky. Se alkoi lämmetä kolmesta syystä: siihen kohdistui hiukkaspommitusta, painovoima puristi massamöykkyä yhä pienempään tilaan, ja radioaktiiviset ainesosat hajosivat.


title: Maan historia

text: Maan massan kasvaessa planeetan vetovoimakin lisääntyi, minkä seurauksena se veti entistä enemmän hiukkasia itseensä. Suuri osa hiukkastörmäysten synnyttämästä lämmöstä karkasi ympäröivään avaruuteen, mutta osa lämmöstä hautautui uusien hiukkasten alle ja jäi Maahan. Kun planeetan sisemmät osat puristuivat kasaan, ne samalla lämpenivät, ja lämpö myös pysyi planeetan sisällä, koska kivi johtaa lämpöä huonosti. Myös radioaktiivisten aineiden hajoaminen tuotti lämpöä enemmän kuin sitä pääsi poistumaan.


title: Maan historia

text: Noin 4,5 miljardia vuotta sitten arvellaan Marsin kokoisen kappaleen, Theian, törmänneen Maahan. Tällöin Maa suli 30–65-prosenttisesti ja kiertoradalle irronneesta materiaalista syntyi Kuu. Samalla maapallon akseli kääntyi 23 asteen inklinaatiokulmaan. Törmäyksen seurauksena Maan pinnalle syntyi satojen kilometrien paksuinen kuuma magmameri. Lämpö kuitenkin säteili avaruuteen ja planeetan pinta jäähtyi ja kiteytyi ajan myötä.


title: Maan historia

text: Muutaman sadan miljoonan tai ehkä jopa miljardin vuoden kuluttua Maan synnystä sen sisäosat olivat niin kuumia, että rauta alkoi sulaa. Sen seurauksena rauta valui raskaana alkuaineena kohti maan keskiosia ja syrjäytti siellä kevyempiä aineita. Maan keskilämpötila kohosi samalla 2000 asteeseen ja suurin osa planeetasta suli. Aineet järjestyivät rakenteellisiksi kerroksiksi, ja näin Maasta tuli kerroksellinen planeetta, jossa on sisäydin, ulkoydin, vaippa ja kuori. Rauta muodosti ytimen. Raudan, magnesiumin ja piin yhdisteet kertyivät vaipaksi sen päälle, sekä kevyimmät yhdisteet muodostivat kuoren Maan pinnalle.


title: Maan historia

text: Sula kiviaines purkautui tulivuorista maanpinnalle ja jähmettyi kovaksi kivikuoreksi. Maan kuori oli aluksi epäyhtenäinen, ja se suli moneen otteeseen konvektiovirtausten vaikutuksesta. Vanhimmat todisteet alkeellisesta kuoresta on ajoitettu 4,374 miljardin vuoden ikäisiksi.


title: Maan historia

text: Noin 3,8 miljardia vuotta sitten alkoi maankuoresta muodostua protomantereita, nykyisten mannerten edeltäjiä. Sulan päälle syntyi saarikaaria ja hot spot -tulivuoria, jotka yhdistyivät vähitellen tuottaen ensimmäiset hajanaiset kiinteän kuoren palaset. Kiinteän kuoren osuus alkoi kasvaa nopeasti, ja seuraavan yli miljardin vuoden aikana kuoren palaset kasvoivat ja vahvistuivat. Noin 2,7 miljardia vuotta sitten laatat muodostivat kratoneita, paksua ja tektonisesti rauhallista hyvin vanhaa kuorta.


title: Maan historia

text: Kun maapallo jäähtyi, vesihöyry tiivistyi vedeksi ja satoi Maahan. Vesi kerääntyi altaisiin, jolloin syntyivät ensimmäiset valtameret.


title: Maan historia

text: Ensimmäinen suurempi kratonien yhdistelmä, nimeltään Ur, syntyi 3 miljardia vuotta sitten. Ur laajentui entisestään 2,5 miljardia vuotta sitten. Sen jälkeen muodostuivat Arctica ja Nena (2,5 miljardia vuotta sitten) ja Atlantica (2,1 miljardia vuotta sitten).


title: Maan historia

text: Maassa on ollut kolme niin sanottua supermannerta: Pangea (500 miljoonaa vuotta sitten), Rodinia (1000 miljoonaa vuotta sitten) ja Columbia (1,9 miljardia vuotta sitten). Vanhojen supermantereiden olemassaolosta, muodosta ja ajoituksesta on vain epätarkkoja ja epäsuoria todisteita. Columbia syntyi mahdollisesti Nenan, laajentuneen Urin ja Atlantican yhdistyessä. Se alkoi hajota 1,5 miljardia vuotta sitten. Rodinia muodostui 1000 miljoonaa vuotta sitten ja kesti muutaman sata miljoonaa vuotta. Sen osat ajautuivat uuteen järjestykseen, jolloin syntyivät Gondwanan mannermassa ja Lauraasia. Ne asettuivat supermanner Pangeaksi, joka saavutti suurimman kokonsa 300 miljoonaa vuotta sitten. Pangea alkoi hajota noin 200 miljoonaa vuotta sitten nykyisiksi mantereiksi. 250 miljoonan vuoden kuluttua arvellaan syntyvän uusi supermanner kun Amerikat törmäävät Aasiaan.


title: Maan historia

text: Maalla on ollut kolme eri kaasukehää. Varhaisin kaasukehä syntyi pian Maan muodostuttua 4,6 miljardia vuotta sitten. Se oli ohut ja koostui pääasiassa vedyn ja heliumin sekoituksesta. Toinen kaasukehä syntyi seuraavien satojen miljoonien vuosien aikana purkautuneiden useiden valtavien tulivuorten purkauskaasuista. Lisäksi Maahan kulkeutui jääkimpaleita, jotka vaikuttivat kaasukehän koostumukseen. Noin 4,5 miljardia vuotta sitten maapallon alkuilmakehä koostui lähinnä vesihöyrystä, hiilidioksidista, vedystä ja typestä. Happea ei vielä tällöin ollut lainkaan. Hapen määrä ilmakehässä alkoi lisääntyä vasta kun noin 3,5 miljardia vuotta sitten ensimmäiset happea tuottavat bakteerit syntyivät. Niillä oli kyky pilkkoa vettä vedyksi ja hapeksi, eivätkä ne vielä tarvinneet happea omiin elintoimintoihinsa, joten happea alkoi vapautua. Pikkuhiljaa hapen määrä ilmakehässä kasvoi ja vapaan vedyn määrä väheni. Tämä kehitys oli hidasta: vielä noin kaksi miljardia vuotta sitten ilmakehän happipitoisuus oli vain noin sadasosa nykyisestä ja 700 miljoonaa vuottakin sitten vain kymmenesosa. Hapen lisääntyminen aloitti myös otsonikerroksen syntymisprosessin. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä oli vielä kambrikaudella 15-kertainen nykyiseen verrattuna. Nykyisen happipitoisuutensa ilmakehä saavutti noin 360 miljoonaa vuotta sitten, ja samalla hiilidioksidipitoisuus oli laskenut lähelle nykytasoa.


title: Maan historia

text: Maapallon ilmasto on vaihdellut koko maapallon olemassaolon ajan. Neljä miljardia vuotta sitten ilmakehän koostumus poikkesi huomattavasti nykyisestä, sillä hiilidioksidi oli toiseksi yleisin kaasu. Kasvihuoneilmiön ansiosta maapallon pintalämpötila olikin tuolloin korkea. Kun hiilidioksidin määrä väheni happea tuottavien eläinten yleistymisen myötä, maapallon ilmasto kylmeni runsaat kaksi miljardia vuotta sitten jäätikkövaiheeseen.


title: Maan historia

text: Ensimmäisen jäätiköitymisen loputtua elämän kehitys jatkui jälleen lämpimissä oloissa. Jäätiköitymisvaiheita eli aikakausia, jolloin maapallolla esiintyy mannerjäätiköitä, on kuitenkin ollut senkin jälkeen. Viimeisten 50 miljoonan vuoden aikana maapallon ilmasto on kylmentynyt, etenkin eteläisillä napa-alueilla, joiden ympärille muodostui kylmä merivirta. Lähes koko Etelämanner jäi jään alle 10–20 miljoonaa vuotta sitten. Maapallolla esiintyy joidenkin kymmenien tuhansien vuosien välein jääkausia, jolloin mannerjäätiköt laajenevat maan kiertoradan ja pyörimisakselin kallistuskulman vaihtelun seurauksena. Nykyisin maapallolla eletään jääkausien välistä aikaa, ja seuraavan jääkauden huippu tullee muutaman kymmenen tuhannen vuoden kuluttua.


title: Maan historia

text: Lyhytkestoisia ilmastonmuutoksia maapallolla aiheuttavat esimerkiksi auringon säteilyn muutokset ja voimakkaat tulivuorenpurkaukset.


title: Maan historia

text: Varhaisella maapallolla oli jo saatavilla runsaasti energiaa sekä niitä alkuaineita, joista valtaosa elävistä solukoista rakentuu: vetyä, hiiltä, happea ja typpeä. Hapen alhainen pitoisuus ilmakehässä luultavasti edisti kemiallista evoluutiota ennen elämän syntyä.


title: Maan historia

text: Elämä maapallolle syntyi 3,5–4,1 miljardia vuotta sitten. Elämän alkuperästä ja synnystä on esitetty useita teorioita. Kolme nykyään eniten kannatusta tiedeyhteisössä saavaa teoriaa ovat salamanisku, merenpohjan kuumat lähteet, ja komeetta. Viimeinen universaali esivanhempi, josta kaikki elämä maapallolla on polveutunut, eli arviolta noin 3,8 miljardia vuotta sitten. Sitä on kuvattu "puoliksi eläväksi", sillä se saattoi olla vielä riippuvainen merenpohjan purkausaukkojen elottomista reaktioista tuottaakseen tarvitsemiansa kemikaaleja. Aluksi elämää oli vain veden alla. Ensimmäiset eliöt olivat bakteereita, ja syanobakteerit olivat todennäköisesti Maan pääasiallisia elämänmuotoja ensimmäiset kaksi miljardia vuotta. Niiden tuottama happi edisti monimutkaisempien solujen kehitystä, ja 1,5 miljardia vuotta sitten tumallisten solujen kehittyminen mahdollisti suvullisen lisääntymisen ja siten myös uusien eliölajien kehittymisen. Näitä olivat akritarkit, kelluvat, yksisoluiset eliöt. Jotkut akritarkeista on liitetty viherleviin, mutta suurinta osaa ei ole kyetty ryhmittelemään.


title: Maan historia

text:
1,3 miljardia vuotta sitten syntyi ilmakehän otsonikerros, jonka suojissa elämän kehitys jatkui. 800 miljoonaa vuotta sitten kehittyivät ensimmäiset alkueläimet, jotka käyttivät ravintonaan muita eliöitä. Ne kehittyivät 120 miljoonan vuoden kuluessa monimutkaisiksi ja monisoluisiksi eläimiksi, jotka muistuttivat koralleja tai matoja.
Selkärangattomien eläinten perusryhmät ilmestyivät proterotsooisen kauden lopulla ja paleotsooisen kauden alussa noin 540 miljoonaa vuotta sitten. Merien valtamuotoja kambrikaudella 542–490 miljoonaa vuotta sitten olivat luultavasti trilobiitit. Merissä eli myös selkäjänteisiä, joista ihminen polveutuu. Kambrikauden lopulla suurin osa eliöistä tuhoutui, mutta 500–435 miljoonaa vuotta sitten ordovikikaudella elämän monimuotoisuus lisääntyi jälleen. Selkärangattomat olivat yhä vallitsevia, mutta myös selkärankaisia esiintyi. Alkeelliset leuattomat kalat kehittyivät 485 miljoonaa vuotta sitten; ne toimivat kantamuotoina myöhemmille kaloille, sammakkoeläimille, matelijoille, linnuille ja nisäkkäille.


title: Maan historia

text: Siluurikaudella 435–395 miljoonaa vuotta sitten levät erilaistuivat ja kalojen pääryhmät kehittyivät.


title: Maan historia

text:
Ensimmäiset maakasvit kehittyivät noin 450 miljoonaa vuotta sitten. Ne muistuttivat luultavasti nykyisiä maksasammalia, karvalehtikasveja ja sammalia. Vanhimpien putkilokasvien fossiilit ovat 430 miljoonaa vuotta vanhoja. Koko maapallon kasvillisuus oli siluurikaudella hyvin samankaltaista, koska Pangean supermanner kattoi kaiken maa-alueen. Maan kivihiili on muodostunut maakerroksiin muinoin hautautuneista kuolleista kasveista.
Kasvit alkoivat erilaistua devonikaudella 395–345 miljoonaa vuotta sitten. Syntyi metsiä, joissa oli jättiläisliekoja ja kortekasveja. Myös saniaisia ja paljassiemenisiä kasveja alkoi esiintyä. Sammakkoeläimiä alkoi nousta maalle.


title: Maan historia

text: Kivihiilikaudella 345–280 miljoonaa vuotta sitten liekometsissä oli hämähäkkejä, skorpioneja ja tuhatjalkaisia. Matelijat kehittyivät sammakkoeläimistä 300 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopun kylmä vaihe johti harventuneeseen kasvilajistoon, jonka valtalajeina olivat alkeelliset siemensaniaiset.


title: Maan historia

text:
Permikaudella 280–245 miljoonaa vuotta sitten vallitsevia olivat havupuut. Matelijoiden luurangoissa oli jo samantapaisia piirteitä kuin nisäkkäillä. Permikauden päätti maailmanhistorian suurin joukkotuho.
Triaskaudella 245–200 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät nisäkkäät, sisiliskot, dinosaurukset, kilpikonnat ja krokotiilit. Dinosaurusten valtakausi kesti 160 miljoonaa vuotta. Nisäkkäät kehittyivät dinosauruksia muistuttaneista matelijoista, ja ne olivat aluksi pieniä yöeläimiä.


title: Maan historia

text: Jurakaudella 200–145 miljoonaa vuotta sitten syntyivät kärpäset, sääsket, ampiaiset, mehiläiset ja muurahaiset. Linnut kehittyivät dinosaurusten alalahkosta, kahdella jalalla kulkevista teropodeista.


title: Maan historia

text: Liitukaudella 145–65 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät lepakot, nokkaeläimet, pussieläimet, istukalliset nisäkkäät ja nisäkäspedot. 80 miljoonaa vuotta sitten paljas- ja koppisiemeniset kasvit alkoivat syrjäyttää käpypalmuja ja saniaisia. Myös nisäkkäät alkoivat yleistyä.


title: Maan historia

text: Dinosaurukset hävisivät liitukauden lopussa 65 miljoonaa vuotta sitten yhdessä maapallon monista sukupuuttoaalloista.


title: Maan historia

text: Kädelliset kehittyivät viimeistään 75 miljoonaa vuotta sitten. Varhaisin ihmisten kehityshaaraan kuulunut kädellisten muoto tunnetaan noin viiden miljoonan vuoden takaa. Nykyihminen kehittyi Afrikassa yli 100 000 vuotta sitten. Maailmanhistoria käsittää ihmiskunnan historian tapahtumat.


title: Sylvia Eder

text: Sylvia Eder (s. 24. elokuuta 1965 Leogang, Salzburg) on itävaltalainen alppihiihtäjä, kolminkertainen MM-hopeamitalisti.


title: Sylvia Eder

text: Eder sai nuorten MM-kilpailuissa hopeaa alppiyhdistetyssä 1982. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän sijoittui syöksylaskussa 13:nneksi. Bormion MM-kilpailuissa 1985 hän sai hopeaa yhdistetyssä, oli kymmenes syöksylaskussa ja kahdestoista pujottelussa. Crans-Montanan MM-kilpailuissa 1987 hän saavutti jälleen hopeaa alppiyhdistetyssä sekä oli lisäksi viides supersuurpujottelussa ja kuudes syöksylaskussa. Cagaryn olympialaisissa 1988 hän oli yhdistetyssä kahdestoista.


title: Sylvia Eder

text: Eder sijoittui Saalbachin MM-kilpailuissa 1991 supersuurpujottelussa seitsemänneksi ja suurpujottelussa 15:nneksi. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän oli suurpujottelussa yhdeksäs. Moriokan MM-kilpailuissa 1993 hän sai hopeaa supersuurpujottelussa ja oli kolmastoista suurpujottelussa. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän sijoittui suurpujottelussa 14:nneksi ja supersuurpujottelussa 15:nneksi.


title: Sylvia Eder

text: Eder sijoittui supersuurpujottelun maailmancupissa toiseksi kaudella 1987–1988 ja viidenneksi kausilla 1991–1992 ja 1992–1993 sekä suurpujottelun maailmancupissa viidenneksi kaudella 1990–1991. Hän voitti kaksi maailmancupin osakilpailua: syöksylaskun Bad Gasteinissa tammikuussa 1982 ja supersuurpujottelun Vailissa joulukuussa 1994. Hän sijoittui maailmancupin osakilpailuissa lisäksi kaksi kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi.


title: Sylvia Eder

text: Sylvia Ederin sisar Elfi Eder on alppihiihdon olympiamitalisti.


title: Ecliptica – Revisited: 15th Anniversary Edition

text: Ecliptica – Revisited on power metal -yhtye Sonata Arctican yhdeksäs albumi. Se julkaistiin 24. lokakuuta 2014. Albumi on uudelleenäänitys Sonata Arctican debyyttialbumista nykyisellä kokoonpanolla.


text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 20.


title: Tummatilapia

text: Tummatilapia ("Oreochromis macrochir") on tilapioihin kuuluva kirjoahven, jota tavataan eteläisen Afrikan vesistöissä.


title: Tummatilapia

text: Tummatilapia kasvaa enintään 43 senttimetriä pitkäksi. Sitä esiintyy Sambesin yläjuoksulla, Okavango- ja Kafuejoissa, Kasain yläjuoksulla, Bangweulujärvessä ja Chambeshijoessa. Lisäksi sitä on tavattu Mosambikista Revuejoesta, joka sijaitsee niin kaukana idässä luonnolliselta levinneisyysalueelta, että se saattaa olla reliktipopulaatio. Lajia tavataan erityisesti hiljaa virtaavissa vesissä, seisovissa vesissä ja tulvatasangoilla.


title: Tummatilapia

text: Tummatilapia syö erityisesti mikroskooppista levää, kuten piilevää, ja hajoavaa orgaanista ainetta. Nuoret yksilöt saattavat syödä myös pieni selkärangattomia ja eläinplanktonia.


title: Tummatilapia

text: Tummatilapia lisääntyy kesäisin. Koiraat rakentavat pesän matalahkoon veteen, ja ne myös vartioivat sitä. Laji kutee lähellä jokien ja järvien rantoja. Naarat hautovat munia ja poikasia suussaan.


title: Kuulakaktukset

text: Kuulakaktukset ("Parodia") on pienikokoisia, enimmäkseen pallomaisia ja värikkäästi kukkivia lajeja sisältävä kaktuskasvisuku. Se on suosittu kaktusharrastajien parissa ja sen seurauksena se on jaettu satoihin lajeihin, joista monet eivät ole oikeutettuja. Myös on erotettu paljon eri sukuja, jotka tieteellisessä tutkimuksessa ovat osoittautuneet aiheettomiksi. Sellaisia ovat "Brasilicactus", "Brasiliparodia", "Eriocactus", "Notocactus" ja "Wigginsia". Tämä tietenkin aiheuttaa paljon sekaannusta harrastajille. Lajeja kuulakaktusten sukuun kertyy 66. Suvun tieteellinen nimi on annettu Paraguayn kasviston tutkijan Domingo Parodin kunniaksi.


title: Kuulakaktukset

text: Kuulakaktukset ovat yksivartisia tai mätästäviä ja matalakasvuisia kaktuksia, joiden varret ovat pallomaisia tai lyhyen lieriömäisiä. Uurteiden reunat ovat kyhmyisiä tai varsi on pelkästään kyhmyinen. Nuoret areolit ovat tavallisesti tiheävillaisia. Piikkejä on areolissa muutama tai paljon. Kukat syntyvät varren kärjen tuntumaan ja ovat suppilomaisia tai kellomaisia, kirkasvärisiä. Kuulakaktukset kukkivat päivällä. Kukkapohjuksessa on usein karvoja ja sukasia; sukaset rajoittuvat joissain tapauksissa pohjusmaljan yläosaan. Hedelmä on pallomainen, nuijamainen tai lieriömäinen, kuivahko, villakarvainen tai sukaspintainen. Avautumistavaltaan hedelmät ovat vaihtelevia. Mehevät hedelmät ovat vaaleanpunaisia. Siementen muoto on vaihteleva, samoin väri: punaisenruskeasta mustaan. Joidenkin lajien siemenissä on uloke, ns. karunkkeli eli strofioli. Joillakin lajeilla puolestaan siemenessä on piikkimäisiä tai karvamaisia ulokkeita.


title: Kuulakaktukset

text: Kuulakaktukset ovat eteläamerikkalaisia kaktuksia ja ovat levinneet enimmäkseen Andien itäpuolelle Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa, Uruguayssa ja Argentiinassa.


title: Kuulakaktukset

text: Kuulakaktuksia tunnetaan 66 lajia. Suomenkielinen nimi on vain kolmella.


title: Eric Kennington

text: Eric Kennington (1888-1960) oli brittiläinen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän oli virallinen sotataiteilija sekä ensimmäisessä maailmansodassa (1916-1919) että toisessa maailmansodassa (1940-1945). Vuonna 1920 hän matkusti Arabiaan kuvittaakseen T. E. Lawrence teoksen "Seven Pillars of Wisdom".


title: Eric Kennington

text: Kennington osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 13. pataljoonassa, The London Regiment, lempinimeltään ‘The Kensingtons’, vuodesta 1914 kesäkuuhun 1915. Hän haavoittui ja joutui palaamaan siviiliin. Hän maalasi tovereilleen kunnianosoituksena suuren teoksen lasilevyn takapuolelle, "Kensingtons at Laventie".


title: Seronga

text: Seronga on kylä Botswanan pohjoisosissa North-West Districtin hallintoalueella. Se sijaitsee Okavangojoen varrella Okavangon suiston pohjoisreunalla. Seronga on usean sen itäpuolella olevan pienemmän kylän alueellinen keskuskylä. Serongassa oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 2 674 asukasta, ja lähikylät yhteenlaskettuna alueella asuu 3 716 ihmistä.


title: Seronga

text: Serongassa on lentokenttä, johon on säännöllinen yhteys Maunin lentoasemalta. Sitä kautta kylään tulee paljon luontoturisteja.


title: Norrbro

text: Norrbro on Tukholman keskustassa sijaitseva silta, joka yhdistää Stadsholmenin saaren Norrmalmiin kulkien keskellä Norrströmiä olevan Helgeandsholmenin saaren yli. Se alkaa Tukholman kuninkaanlinnan vierestä ja kulkee Helgeandsholmenin poikki Ruotsin valtiopäivätalon itäpuolelta päättyen Kustaa Aadolfin torille.


title: Norrbro

text: Nykyinen Norrbro rakennettiin vuosina 1787–1807 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Carl Fredrik Adelcrantz ja Erik Palmstedt. Sillan hiekkakivestä tehdyt holvit ovat madalletun kaaren muotoiset. Jo Jean de la Vallée ja Nicodemus Tessin nuorempi olivat suunnitelleet paikalle siltaa ja sen kumpaankin päähän rantalaituria, mutta Norrströmin pinnankorkeuden suuri vaihtelu teki tämän suunnitelman mahdottomaksi. Silta onnistuttiin lopulta rakentamaan siten, että se tehtiin rantojen tasoa korkeammalle ja sillan kumpaankin päähän rakennettiin ramppimaiset viettävät laiturit. Norrbrosta tuli 1800-luvulla suosittu kohtauspaikka. Sillan pohjoispäähän sijoitettiin vuonna 1926 pronssiset leijonapatsaat, jotka ovat kopioita egyptiläisistä veistoksista.


title: Norrbro

text: Norrbro on Tukholman ainoa nykypäiviin säilynyt kiviholvisilta.


title: Skeppsholmsbron

text: Skeppsholmsbron on Tukholman keskustassa sijaitseva silta, joka johtaa Blasieholmenin niemeltä Skeppsholmenin saarelle.


title: Skeppsholmsbron

text: Ensimmäinen silta tälle paikalle rakennettiin 1640-luvulla, jolloin Skeppsholmen otettiin Ruotsin laivaston käyttöön. Gustaf de Geerin suunnittelema nykyinen silta rakennettiin vuosina 1859–1861. Se oli Ruotsin ensimmäisiä valssatusta takoraudasta tehtyjä siltoja ja se rakennettiin tunnetulla Motalan verstaalla. Sillassa on viisi aukkoa, joista jokaisen jänneväli on runsaat 30 metriä. Sillan kaiteisiin on kuvattu kuningas Kaarle XV:n monogrammi. Vuonna 1999 sillan keskiosa korvattiin uudella rakennelmalla, jossa ajoväylä on metrin alkuperäistä leveämpi. Muu silta restauroitiin.


title: Vasabron

text: Vasabron on Tukholman keskustassa sijaitseva silta, joka yhdistää Stadsholmenin saaren Norrmalmiin Helgeandsholmenin saaren länsipuolella ylittäen Norrströmin. Sillan vierellä puolivälissä virtaa on pieni Strömsborgin saari.


title: Vasabron

text: Edvard von Rothsteinin suunnittelema Vasabron rakennettiin vuosina 1875–1878. Samuel Owen oli jo vuonna 1830 ehdottanut riippusillan rakentamisesta tälle paikalle ja vuosina 1847–1848 järjestetyn suunnittelukilpailun voitti puolestaan Georg Theodor Chiewitz ehdotuksellaan valurautaisesta sillasta, mutta kumpikaan suunnitelma ei toteutunut. Lopullisessa sillassa on seitsemän teräskaariaukkoa. Kaiteet ovat valurautaa ja vedenalaiset perustukset betonia.


title: Årstan sillat

text: Årstan sillat ovat kaksi vierekkäistä rautatiesiltaa, jotka kulkevat Tukholmassa Årstavikenin lahden yli Södermalmin ja Årstan välillä. Molemmat sillat ylittävät nimellä Årsta holmar tunnetun pienen saariryhmän.


title: Årstan sillat

text: Vanhempi, itäinen silta on rakennettu vuosina 1924–1929. Sen suunnitteli kansainvälisen kilpailun pohjalta arkkitehti Cyrillus Johansson ja rakentamista johtivat insinöörit Ernst Nilsson ja Salomon Kasarnowsky. Silta on tehty muistuttamaan akveduktia. Läntinen, uudempi silta rakennettiin ensimmäisen rinnalle vuosina 2000–2005, jotta Tukholman keskustan kautta kulkevaa junaliikennettä voitaisiin lisätä. Sillan suunnitteli kansainvälisen kilpailun pohjalta arkkitehtitoimisto Foster and Partners ja sen rakennutti Ove Arup A/S. Uusi silta on punaiseksi maalattua betonia ja seisoo kymmenen jykevän pilarin varassa. Sillalla kulkee ratakiskojen ohella myös kävely- ja pyörätie.


title: Riksbron

text: Riksbron on Tukholman ydinkeskustassa sijaitseva silta, joka ylittää Norrströmin pohjoisen haaran ja yhdistää Helgeandsholmenin saaren Norrmalmiin välittömästi Ruotsin valtiopäivätalon pohjoispuolella. Se toimii jatkeena Norrmalmin puoleiselle Drottninggatanille ja Helgeandsholmenin puoleiselle Riksgatanille sekä Helgeandsholmenilta edelleen Stadsholmenille johtavalle Stallbron-sillalle.


title: Riksbron

text: Riksbron rakennettiin vuonna 1931. Betonisen sillan suunnitteli arkkitehti Ragnar Östberg ja rakennutti insinööri K. A. Wickert. Riksbron on samansuuntainen läheisen Norrbron kanssa, mutta siinä missä Norrbro on kolmiaukkoinen holvisilta, Riksbronissa on vain yksi leveä jänne.


title: Victoria Borisova-Ollas

text: Victoria Borisova-Ollas (s. 1969 Vladivostok) on venäläis-ruotsalainen säveltäjä. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa muiden muassa Nikolai Korndorfin johdolla; Korndorfin muistolle Borisova-Ollas omisti myöhemmin teoksensa "The Kingdom of Silence" (2003). Borisova-Ollas täydensi opintojaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Ruotsissa, johon hän muutti vuonna 1992.


title: Victoria Borisova-Ollas

text: Borisova-Ollasin teoksissa on usein uskonnollinen sanoma; hänen tärkein inspiraation lähteensä on Psalmien kirja. Hänen teoksilleen valitsemansa nimet on usein otettu pyhistä kirjoituksista. Hänen musiikkiinsa ovat vaikuttaneet myös muun muassa maalaustaide sekä Vladimir Nabokovin, Salman Rushdien ja William Shakespearen kirjallisuus. Borisova-Ollas on saanut teoksillaan useita palkintoja, kuten Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian palkinnon ensimmäisestä sinfoniastaan sekä Ruotsin säveltäjäliiton Hilding Rosenberg -palkinnon. Vuonna 2011 Borisova-Ollasista tuli ensimmäinen nainen, joka voitti Christ Johnson -sävellyspalkinnon Ruotsin kuninkaalliselta musiikkiakatemialta; tämä palkinto tuli klarinettikonsertosta "Golden Dances of the Pharaohs".


title: Cristian Marina

text: Cristian Marina (s. 1965 Cluj) on romanialais-ruotsalainen säveltäjä. Hän opiskeli synnyinmaassaan sellonsoittoa, ja hän sai myös sävellysopetusta Cornel Taranulta Gheorghe Dima -musikkiakatemiassa. Vuonna 1987 hän muutti Ruotsiin, jossa hän jatkoi sävellysopintojaan Göteborgissa ja Tukholmassa. Hänen opettajiensa joukossa olivat Magnus Lindberg ja Sven-David Sandström; lisäksi hän opiskeli IRCAM:n Academie d'étéssä (Pariisi, 1995) Luca Francesconin ja Accademia Chigianassa (Siena, 1996) Franco Donatonin johdolla. Hän osallistui myös muiden muassa Brian Ferneyhoughin ja Philippe Manouryn kursseille sekä Miklos Marósin opetukseen.


title: Cristian Marina

text: Marinan teoksia on esitetty lukuisissa Euroopan maissa, Japanissa ja Hongkongissa sekä useita kertoja ISCM:n maailman musiikkipäivillä. Hänen nuottinsa julkaisee Edition Suecia, ja hänen teoksiaan on levytetty useilla levymerkeillä, joihin kuuluu Phono Suecia.


title: Cristian Marina

text: Useimmat taidemusiikin genret ovat edustettuina Marinan tuotannon joukossa. Hänen musiikkinsa esittäjiensä joukossa ovat olleet Bukarestin George Enescu -filharmonikot ja Tukholman saksofonikvartetti.


title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri () on Tšekissä toimiva sinfoniaorkesteri, jonka perusti vuonna 1993 Jan Hasenöhrl. Orkesterin "henkiseksi isäksi" on nimetty kapellimestari Zdeněk Košler. Vuonna 1996 Paul Freeman aloitti pääkapellimestarin työt, joita hän jatkoi kymmenen vuoden ajan. Vuoden 2007 alussa Libor Pešek nimitettiin hänen seuraajakseen.


title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Orkesteri tunnetaan monipuolisuudestaan. Sen ohjelmistoon kuuluu perinteisen taidemusiikin lisäksi nykymusiikkia, elokuvamusiikkia, jazzia ja musikaaleja. Kesäisin orkesteri järjestää Prahan Proms-festivaalin, joka houkuttelee yleisöä suurilla kansainvälisillä esiintyjillä. Orkesterin kanssa ovat toistuvasti työskennelleet muiden muassa Ennio Morricone, Lalo Schifrin, James Morrison, Pino Donnagio, Giuliano Taviani ja Steven Mercurio. Orkesteri on myös säestänyt Andrea Bocellia, Stingiä ja George Michaelia. Kiertueillaan orkesteri on päässyt esiintymään Britteinsaarille, Ranskaan, Espanjaan, Arabiemiraatteihin, Japaniin, Meksikoon, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.


title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri on esiintynyt black metal -yhtye Dimmu Borgirin kanssa Wacken Open Air -festivaalilla. Orkesteri myös soittaa Ulf Lundellin levyllä "På andra sidan drömmarna".


title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Sinfoniaorkesteri on julkaissut useita kultalevyjä. Sille on myönnetty muun muassa Gustav Mahler -palkinto Mahlerin teosten tulkinnoista.