title: Desmond Doss

text: Desmond Thomas Doss (7. helmikuuta 1919 Lynchburg, Virginia, Yhdysvallat – 23. maaliskuuta 2006 Piedmont, Alabama, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen alikersantti, joka toimi lääkintämiehenä toisessa maailmansodassa. Okinawan taistelussa 5. toukokuuta 1945 hän pelasti taistelukentällä vihollisen tulessa yksin 50–100 sotilasta 12 tunnin aikana.


title: Desmond Doss

text: Hänestä tuli ensimmäinen aseistakieltäytyjä, joka on saanut Yhdysvaltain korkeimman sotilasmitalin Medal of Honorin.


title: Desmond Doss

text: Doss oli naimisissa Dorothy (o.s. Schutte) Dossin kanssa vuosina (1942–1991) ja Frances (o.s. Duman) Dossin kanssa vuosina 1993–2006.


title: Desmond Doss

text: Mel Gibson ohjasi elokuvan "Hacksaw Ridge – aseeton sotilas" (2016), jossa Dossia näyttelee Andrew Garfield.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 2004

text: Vanuatu osallistui Ateenan kesäolympialaisiin vuonna 2004 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Moses Kamut. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 2000

text: Vanuatu osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kolmen urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat jousiammuntaan ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi aitajuoksija Mary-Estelle Kapalu. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 1996

text: Vanuatu osallistui Atlantan kesäolympialaisiin vuonna 1996 neljän urheilijan joukkueella. Maan kaikki urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi kestävyysjuoksija Tawai Keiruan. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 1992

text: Vanuatu osallistui Barcelonan kesäolympialaisiin vuonna 1992 kuuden urheilijan joukkueella. Maan kaikki urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut.


title: Vanuatu kesäolympialaisissa 1988

text: Vanuatu osallistui Soulin kesäolympialaisiin vuonna 1988 neljän urheilijan joukkueella. Maan urheilijat osallistuivat nyrkkeilyyn ja yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Olivette Daruhi. Mitaleita Vanuatu ei saavuttanut ensimmäisissä olympialaisissaan.


title: Amandus Adamson

text: Amandus Heinrich Adamson (12. marraskuuta 1855 Uuga-Rätsepp, Viron kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 26. kesäkuuta 1929 Paldiski, Viro) oli virolainen taiteilija, kuvanveistäjä ja akateemikko. Adamson oli Viron ensimmäisiä ammattimaisia kuvanveistäjiä, ja hän loi perustan Viron taidehistorialle sekä taiteilijana että opettajana. Hän oli arvostettu tsaarinajan Venäjällä ja myöhemmin myös Virossa.


title: Amandus Adamson

text: Adamson opiskeli Pietarin taideakatemiassa vuosina 1876–1879, toimi siellä myös opettajana ja sai nimityksen akateemikoksi 1907. Hän asui ja työskenteli Pietarissa vuoteen 1918, kunnes hän muutti takaisin kotiseudulleen Paldiskiin. Hän oleskeli pitkiä aikoja myös Pariisissa ja eri puolilla Italiaa. Hänen entisessä ateljeessaan Paldiskissa avattiin Amandus Adamsonin ateljeemuseo vuonna 2010.


title: Amandus Adamson

text: Opiskeluaikanaan Adamson omaksui realistisen ja klassistisen tyylin. Myöhemmin hän sai vaikutteita uusbarokista, ja hänen työnsä muuttuivat vapaammiksi ja maalauksellisemmiksi ja laajenivat antiikin esikuvista allegorisiin ja arkipäiväisiin aiheisiin. Adamsonin töille on tyypillistä suurenmoinen anatomian tuntemus, esteettinen kauneus ja viimeistellyt, hienot yksityiskohdat.


title: Amandus Adamson

text: Meri on usein toistuva teema Adamsonin töissä. Hänen tunnetuimpia töitään on "Russalkan" muistomerkki Tallinnassa. Hän suunnitteli myös useita Viron vapaussodan muistomerkkejä.


title: Amandus Adamson

text: Amandus Adamson syntyi Uuga-Rätsepan talossa Paldiskin lähellä. Hänen isänsä oli merimies ja äitinsä talontytär. Isän kadottua merellä äiti joutui hankkimaan ansioita ompelemalla ja tilapäisillä töillä, ja perhe eli niukoissa oloissa. Amandus kävi Tallinnassa köyhien lasten koulua, joka toimi myös lastenkotina, ja hankki lisätuloja puuveistoksia myymällä. 14-vuotiaana hän karkasi koulusta ja yritti päästä opiskelemaan Pietarin taideakatemiaan, mutta ei onnistunut. Karkaamisesta häntä rankaistiin koulussa niin pahoin, että hän sai loppuiäkseen munuaisvaurion.


title: Amandus Adamson

text: Vuonna 1870 Adamson pääsi oppipojaksi Bergin puusepänverstaaseen, missä hän oppi puusepän ammatin. Kolmen vuoden kuluttua hän yritti uudestaan taideakatemiaan, mutta jälleen tuloksetta. Hän jäi kuitenkin asumaan Pietariin, missä hän työskenteli ensin Bolhagenin huonekaluverstaassa, jossa jäljennettiin vanhoja huonekaluja, ja sitten akateemikko Šutovin puunleikkausateljeessa. Hän sai lisää taitoja ja kokemusta ja yritti hankkia suosituksia taideakatemiaan pääsemiseksi. Lopulta hän saikin suosituskirjeen, läpäisi pääsykokeet ja pääsi aloittamaan opinnot Pietarin taideakatemiassa vapaaoppilaana vuonna 1876.


title: Amandus Adamson

text: Taideakatemiassa Adamsonin opettajana oli tunnettu eklektis-klassistinen kuvanveistäjä Aleksander von Bock. Lahjakas opiskelija voitti monia kunniakirjoja, sai rahapalkintoja ja yksityistilauksia, ja niin hänen taloudellinen tilanteensakin parani. Valmistuttuaan 1879 hän toimi Pietarissa vapaana taiteilijana.


title: Amandus Adamson

text: Adamson menestyi taiteilijana hyvin. Hän pystyi työskentelemään nopeasti ja tarkasti, hänen maineensa levisi ja hän sai tilauksia korkeimmistakin aristokraattipiireistä. Ensimmäisen henkilökohtaisen näyttelyn hän avasi 8. huhtikuuta 1887. Omien näyttelyjen järjestäminen oli tuohon aikaan vaikeaa, joten se oli tärkeä tapahtuma nuoren taiteilijan uralla. Saman vuoden syksyllä Adamson lähti Pariisiin, jossa hän vietti vuodet 1887–1891. Hän sai teoksiaan esille vuoden 1889 maailmannäyttelyyn ja osallistui moniin muihinkin näyttelyihin, joista hän sai palkintoja ja lisää mainetta..


title: Amandus Adamson

text: Vuonna 1891 Adamson palasi Pietariin, missä hän jatkoi työtään vapaana taiteilijana, mutta kävi usein myös Virossa Paldiskissa ja Pakrin saarilla. Vuonna 1901 hän alkoi tehdä myös monumentteja. Hänen ensimmäinen tilaustyönsä oli "Russalkan" muistopatsas Tallinnassa (1902), ja sitä seurasi joukko uusia tilauksia sekä Venäjällä että Virossa. Adamson pysyi Pietarissa myös vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen, toisin kuin monet muut virolaiset kulttuuri-ihmiset. Hänet nimitettiin 1907 akateemikoksi Pietarin taideakatemiaan, missä hänen oppilaitaan olivat muun muassa virolaiset Nikolai Triik ja Konrad Mägi. Samoihin aikoihin hän kiinnostui myös maalaustaiteesta ja teki joitakin maalauksia Italian ja Viron maisema- ja meriaiheista.


title: Amandus Adamson

text:
Koska Adamson oli tsaarin suosikki, hän joutui lähtemään Venäjältä lokakuun vallankumouksen jälkeen. Hän oli suunnitellut kunniapatsasta Romanoveille ja menetti siinä koko varallisuutensa.
Vuonna 1918 Adamson muutti kotiseudulleen Paldiskiin. Hän oli työskennellyt lakkaamatta monumenttien parissa, ja hänen terveytensä oli heikentynyt. Virossa hän alkoi tehdä ensin veistoksia, mutta sai pian tilauksia uusista monumenteista. Hän työskenteli pitkään Italiassa 1922 ja kävi siellä myöhemminkin usein. Adamson kuoli sydänkohtaukseen 26. kesäkuuta 1929. Hän teki töitä ahkerasti viimeiseen asti ja jätti jälkeensä joukoittain keskeneräisiä veistoksia. Hänet on haudattu Pärnuun Alevin hautausmaalle.


title: Amandus Adamson

text: Adamsonilla oli vaimo Eugenie ja kolme lasta, poika ja kaksi tytärtä. Nuorin lapsista, Maria syntyi 1922 Carrarassa Italiassa ja kuoli vuonna 2011. Marian mukaan hänen isälleen rakkain työ oli Viron vapaussodassa kaatuneiden muistomerkki Pärnussa. Taiteilija käytti siinä surevien omaisten mallina vaimoaan ja lapsiaan, ja hän halusi tulla myös haudatuksi sen lähelle.


title: Amandus Adamson

text: Opiskeluaikanaan Adamson kiinnostui tuohon aikaan vallitsevasta realistisesta tyylistä. Teosten aiheet hän valitsi akatemian tavan mukaisesti enimmäkseen antiikin mytologiasta ja Raamatusta. Pariisin-aikana häneen vaikuttivat ranskalaiset kuvanveistäjät Jean-Baptiste Carpeaux ja Jules Dalou. Hän kiinnostui aistillista kauneutta kuvaavasta uusbarokista ja etääntyi taideakatemiassa omaksumastaan klassismista. Hänen työnsä muuttuivat vapaammiksi ja maalauksellisemmiksi ja laajenivat antiikin esikuvista allegorisiin ja arkipäiväisiin aiheisiin. Adamsonin töille on tyypillistä suurenmoinen anatomian tuntemus ja esteettinen kauneus ja viimeistellyt, hienot yksityiskohdat.


title: Amandus Adamson

text: Adamsonin ensimmäinen merkittävä työ oli kehyksien veistäminen Johann Kölerin maalaukseen (1883), jonka virolaiset taideyhdistykset tilasivat Aleksanteri III:n kruunajaisten kunniaksi. Adamson sai siihen vaikutteita Tallinnan 1600-luvun kirkkojen alttareista. Barokkiaiheista tuli tärkeä piirre hänen töissään, kuten allegorisessa päärynäpuuveistoksessa "Aamunkoitto ja hämärä" (1895).


title: Amandus Adamson

text: Meri on usein toistuva teema Adamsonin pienemmissä töissä, kuten "Veneen viimeinen henkäys" (vahatyö 1899, kipsi 1902, marmori 1926). Hän kuvasi merta myös työpaikkana, kuten veistoksissa "Kalastajia Muhussa" (1892) ja "Pelokas odotus" (1897). Adamsonin tunnetuimpia töitä on panssarilaiva Rusalkan uppoamisen muistomerkki "Russalka", joka sijaitsee Suomenlahden rannalla Tallinnan Piritalla, Kadriorgin puiston reunalla. Se on ensimmäinen virolaisen taiteilijan tekemä monumentti, ja sitä pidetään yhtenä Tallinnan kauneimmista muistomerkeistä. Toinen Adamsonin meren rannalle tekemä monumentti on "Uponneiden laivojen muistomerkki" Sevastopolissa (1904). Adamson suunnitteli myös useita Viron vapaussodan muistomerkkejä. Monet niistä hävitettiin neuvostomiehityksen aikana, mutta osa on pystytetty uudelleen.


title: Amandus Adamson

text: Lydia Koidulan muistomerkki Pärnussa on viimeinen työ, joka paljastettiin Adamsonin elinaikana, vain pari viikkoa ennen taiteilijan kuolemaa.


title: Amandus Adamson

text: Amandus Adamson oli Viron ensimmäisiä ammattimaisia kuvanveistäjiä, ja hän loi perustan Viron taidehistorialle sekä taiteilijana että opettajana. Hän oli arvostettu kuvanveistäjä tsaarinajan Venäjällä ja myöhemmin myös Virossa. Vaikka hän joutui pakenemaan Venäjältä, monet hänet teoksensa ovat säilyneet juuri siksi, että hän muutti takaisin Viroon. Virossa Adamsoniin suhtauduttiin aluksi epäilevästi. Hän oli menettänyt omaisuutensa, häntä pidettiin liian vahvana kilpailijana ja häntä kritisoitiin romanttisesta ja naiivista tyylistä. Vapaussodan monumenttien suunnittelijana hän sai kuitenkin lopulta tunnustusta myös Virossa.


title: Amandus Adamson

text: Amandus Adamson osti Paldiskista tontin asuintalon ja kesäateljeen rakentamiseksi 1896. Kesäateljee valmistui 1899. Adamson käytti sitä aluksi ilmeisesti pienten töiden muotoiluun ja maalaukseen. Kun Adamson muutti perheineen Paldiskiin 1918, sinne oli valmistunut myös kaksikerroksinen asuinrakennus. Adamsonin kuoltua 1929 hänen perheensä jäi asumaan sinne. Toisen maailmansodan jälkeen perhe asui ateljeessa, sillä sotilaat olivat polttaneet asuinrakennuksen 1944. Adamsonin tytär Corinna asui siellä vuoteen 1981.


title: Amandus Adamson

text: Vuonna 2005 Adamsonin nuorin tytär Maria Carlsson lahjoitti ateljeerakennuksen Viron valtiolle. Rakennus oli huonossa kunnossa, siellä ei ollut vesijohtoa eikä ilmanvaihtoa, ja paikoin vain maali piti seiniä pystyssä. Se kuitenkin restauroitiin ja sinne perustettiin Amandus Adamsonin Ateljeemuseo. Museo on osa Harjumaan museota, ja se avattiin vierailijoille 13. marraskuuta 2010.


title: Amandus Adamson

text: Koska rakennus oli pitkään valvomatta, siellä ei ollut juuri säilynyt Adamsonille kuuluneita esineitä tai hänen teoksiaan eikä siitä voitu tehdä tavanomaista kotimuseota. Siellä on mahdollisuus tutustua 3D-muodossa Adamsonin veistoksiin, jotka ovat näytteillä taidemuseo Kumussa, sekä Viron eri kaupungeissa oleviin monumentteihin. Esillä on myös huonekaluja, jotka ovat todennäköisesti joskus kuuluneet taiteilijalle, ja dokumentteja, kuvia ja kirjeitä.


title: Jurong Eastin metroasema

text: Jurong East on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Eastin alueella Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät East West Linen ja North South Linen junat.


title: Jurong Eastin metroasema

text: 5. marraskuuta 1988 avattu asema on North South Linen toinen pääteasema ja yksi neljästä "Monopoly"-pelin singaporelaisversion pelilaudalta löytyvästä juna-asemasta.


title: Ville Komppa

text: Ville Komppa voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Rajajärvi (Lempäälä)

text: Rajajärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Rajajärvi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.


title: Rajajärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Tämä metsäjärvi sijaitsee kilometrin verran lounaaseen Sääksjärven Sipilästä kahden mäen välisellä ojitetulla suolla. Samalla Rajajärvensuolla sijaitsee pienempi Pikku Rajajärvi. Järvet on yhdistetty toisiinsa suo-ojilla, mutta ne laskevat Palomäen suuntaan ja jatkavat johto-ojaa myöten Sipilässä Kortejärvenojaan. Se vuorostaan laskee Sääksjärveen Sipilän pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 800 metriä. Rannat ovat eteläpuolta lukuun ottamatta suota ja järvi on myös autio. Sinne johtaa Sipilästä kävelypolku, joka ohittaa järven länteenpäin. Pirkkalan rajalle on matkaa alle 500 metriä.


title: Rajajärvi (Lempäälä)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Råjärvi”. Vuoden 1961 peruskartassa suot olivat vielä luonnontilassa, mutta seuraavassa vuoden 1975 kartassa oli kaikki nykyisetkin suot kaivettuna.


title: Kortejärvi (Lempäälä)

text: Kortejärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kortejärvi on osa Härmälänojan valuma-aluetta.


title: Kortejärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 550 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä aivan Sääksjärven itäpuolella olevalla kapealla suolla. Siihen laskee kaakosta oja Kortejärvennotkosta ja toinen oja Ammejärvenniityltä, missä sijaitsee Ammejärvi. Kortejärven laskuoja on nimeltään Kortejärvenoja ja se lähtee järven pohjoispäästä. Se kulkee suoraksi kaivettuna seuraten Sipilän asuinalueen reunaa ja kääntyy lopuksi Säksjärveen Sipilän pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on suota. Järvi on autio, mutta sen eteläpäähän ja pohjoispäähän tulee polut, joista pohjoisin vie Ammejärven laavulle ja nuotiopaikalle.


title: Plegmund

text: Plegmund tai Plegemund oli keskiaikainen benediktiinimunkki ja Canterburyn arkkipiispa vuosina 890–923.


title: Plegmund

text: Plegmund syntyi Merciassa ja asui erakkona Chesterin lähistöllä saaressa, jota kutsuttiin hänen mukaansa Plegmundhamiksi. Hänet valittiin arkkipiispaksi vuonna 890. Vuonna 901 hän kruunasi Edvard Vanhemman kuninkaaksi. Hän perusti uusia piispanistuimia erottamalla Winchesterin ja Sherbornen hiippakunnista itsenäisiksi Ramsburyn, Wellsin ja Creditonin.


title: Plegmund

text: Plegmund kuoli joko vuonna 914 tai 923. Hänen pyhimyskulttinsa alkoi vasta 1200-luvulla.


title: Godot Engine

text: Godot Engine on Ariel Manzurin ja Juan Linietskyn luoma pelimoottori. Godot on tarkoitettu 2D- ja 3D-pelien tekoon. Godot Enginessä on oma sisäänrakennettu GDScript-skriptikieli, minkä lisäksi se tukee VisualScript- ja C#-skriptejä.


title: Godot Engine

text: Godot Enginen kehitys alkoi kaupallisena ja suljettuna vuonna 2007, mutta se julkaistiin avoimen lähdekoodin lisenssillä vuonna 2014.


title: Godot Engine

text: 22.6.2016 Mozilla-säätiö lahjoitti 20 000 dollaria Web Sockets -, WebAssembly- ja WebGL 2.0 -ominaisuuksien tuen lisäämiseen.


title: Tetisheri

text: Tetisheri oli Matriarkki muinaisessa Egyptissä 17. dynastian loppuvaiheessa ja 18. dynastian alkuvaiheessa.


title: Tetisheri

text:
Tetisheri oli Tjennan ja Nefurun tytär. Tetisherin vanhempien nimet tiedetään muumion siteistä jotka löydettiin DB320:ksi nimetystä haudasta.
Tetisheri oli naimisissa Senakhtenre Ahmosen kanssa. Tetisheri ja Ahmose saivat varmuudella kaksi lasta: Seqenenre Taon, Ahhotep I ja ehkä Kamosen.


title: Natriumarseniitti

text: Natriumarseniitti on (NaAsO) natrium- ja arseniitti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa rikkaruoho- ja tuholaismyrkkynä.


title: Natriumarseniitti

text: Huoneenlämpötilassa natriumarseniitti on valkoista tai harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen. Natriumarseniitti on myrkyllistä ja sille altistuminen ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Yhdiste on myös myrkyllistä muun muassa maksalle ja munuaisille. Natriumarseniitin on todettu olevan karsinogeeninen yhdiste.


title: Natriumarseniitti

text: Natriumarseniittia valmistetaan kuumentamalla natriumkarbonaatin ja arseenitrioksidin seosta.


title: Natriumarseniitti

text: Natriumarseniittia käytetään erityisesti viiniviljelmillä hyönteisten ja sienitautien torjuntaan. Sitä voidan käyttää myös rikkaruohomyrkkynä ja aiemmin sitä on käytetty myös puutavaran lahonestokäsittelyissä. Natriumarseniittia voidaan käyttää myös korroosionestoaineena ja antiseptisten ja ihon hoitoon käytettyjen arseenia sisältävien saippuoiden valmistukseen.


title: Toivo Vuorela (kuvataiteilija)

text: Toivo Vuorela (1906 Virolahti – 15. toukokuuta 1979) oli suomalainen kuvataiteilija. Hän opiskeli Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1931–1933, Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1933–1935 ja Taideteollisessa keskuskoulussa 1934–1941. Vuorelan taitellisen työn debyytti oli vuonna 1936. Hän työskenteli vuodesta 1941 lähtien syväpainossa.


title: Toivo Vuorela (kuvataiteilija)

text: Vuorela on suunnitellut liki kymmenen kunnanvaakunaa.


title: Toivo Vuorela (kuvataiteilija)

text: Käytössä olevat


title: Toivo Vuorela (kuvataiteilija)

text: Käytöstä poistuneet


title: Toivo Vuorela (kuvataiteilija)

text: Osa Vuorelan suunnittelemista vaakunoista ei enää ole käytössä kunnanvaakunana, vaan esimerkiksi epävirallisena kotiseutuvaakunana.


title: Virnasara

text: Virnasara ("Carex pilulifera") on sarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Virnasara voidaan jakaa kahteen alalajiin: euroopanvirnasara ("Carex pilulifera" subsp. "pilulifera") ja azorienvirnasara ("Carex pilulifera" subsp. "azorica"). Näistä kahdesta Suomessa esiintyy nimialalajia euroopanvirnasaraa.


title: Virnasara

text: Virnasara on voimakkaasti mätästävä, ja mättäät voivat olla melko kookkaitakin. Alimmat lehtitupet ovat väriltään harmahtavia, ja lehdet ovat sileitä sekä tasaisia.


title: Virnasara

text: Virnasara on erilaistähkäinen saralaji, ja sen kukintona oleva tähkistö koostuu yleensä yhdestä hedetähkästä sekä 1–3 kappaleesta emitähkiä. Hedetähkä on tähkistössä ylinnä. Emitähkät ovat tiiviisti, muodoltaan pyöreitä ja kooltaan melko pieniä. Emikukat ovat kolmeluottisia. Kukinnon tukilehti on tähkistöä lyhyempi. Tähkäsuomut ovat vaaleanruskeita ja niissä on vihreä keskisuoni. Pullakot ovat pieniä, pyöreitä ja karvakärkisiä.


title: Virnasara

text: Virnasara kasvaa tyypillisesti kuivilla ja paahteisilla paikoilla, erilaisilla kallioilla, mäenrinteillä ja nummilla. Virnasara on melko yleinen eteläisessä ja keskisessä Ruotsissa. Suomessa virnasaraa kasvaa yleisesti Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa eli niin sanotulla vuokkovyöhykkeellä.


title: Virnasara

text: Virnasaran ensimmäinen Ruotsissa julkaistu havainto on Tukholmasta 1700-luvun lopussa.


title: Klikkiotsikko

text: Klikkiotsikolla tarkoitetaan verkkouutispalveluissa käytettävää houkuttelevaa tai harhaanjohtavaa otsikointia, jonka tehtävänä on saada lukija klikkaamaan artikkeliin. Useimmiten klikkiotsikoita löytyy verkkomedioista, jotka perustuvat kokonaan tai pääasiallisesti mainostuloihin.


title: Klikkiotsikko

text: Perinteinen klikkiotsikko ei kerro uutisen ydintä, vaan sen sijaan lähinnä viestittää otsikollaan, että ydin löytyy klikin takaa. Klikkiotsikointiin ollaan yleisesti suhtauduttu negatiivisesti ja se nähdään ala-arvoisena journalismina.


title: Klikkiotsikko

text: Vaikka käsite klikkiotsikoista on yleistynyt vahvimmiten uutispalveluiden suhteen, nähdään klikkiotsikkoja satunnaisesti myös muuallakin, esimerkiksi YouTubessa ja Facebookissa.


title: Oh My Girl

text: Oh My Girl () on vuonna 2015 perustettu on eteläkorealainen tyttöbändi. Yhtyeen levy-yhtiö on WM Entertainment.


title: Oh My Girl

text: Yhtyeen jäsenet:


title: Alpo Halme

text: Alpo Artturi Halme (s. 17. joulukuuta 1929 Viiala) on suomalainen arkkitehti ja professori, joka on tullut tunnetuksi rakennusakustiikan tutkimuksen, suunnittelun ja opetuksen uranuurtajana Suomessa.


title: Alpo Halme

text:
Halme on suunnitellut satojen konserttisalien, teatterien, monikäyttösalien ja suurhallien akustiikkaa. Sen lisäksi hän on toiminut ääneneristysrakenteiden, yleisen meluntorjunnan,
LVI-laitteiden ääniongelmien ja vaikeiden tilojen äänentoistojärjestelmien suunnittelun parissa.


title: Alpo Halme

text: Alpo Halme toimi 25 vuotta Teknillisen korkeakoulun arkkitehti- ja rakennusosaston akustiikan erikoisopettajana. Vuonna 1988 oppilaitos myönsi hänelle tekniikan kunniatohtorin arvon. Vuonna 1993 Halmeelle myönnettiin Vantaan kulttuuripalkinto.


title: Alpo Halme

text:
Halme työskenteli 1950-luvun alussa opintojensa ohessa Toivo Jäntin arkkitehtuuritoimistossa. Myöhemmin hän oli osakkaana Insinööritoimisto Paavo Arni
& Co:ssa ja perusti vuonna 1964 yhä toimivan yrityksensä Arkkitehtitoimisto Alpo Halme Oy.


Pokémon-elokuva: Diancie ja tuhon kotelo () on seitsemästoista kokopitkä Pokémon-elokuva vuodelta 2014. Yhdysvalloissa se julkaistiin marraskuussa 2014, ja Suomessa TV-ensi-ilta oli MTV Juniorilla 13. helmikuuta 2016. Lisäksi Juniori on uusinut elokuvan kahdesti, ja MTV3 on näyttänyt sen 16. huhtikuuta ja 18. joulukuuta samana vuonna. Elokuvan pääpokémonit ovat legendaariset Pokémonit Xerneas ja Yveltal, myyttinen Pokémon Diancie sekä tämän Carbink-palvelijat. Erikoisjakso "Diancie – Princess of the Diamond Domain", jota ei ole esitetty Suomessa, toimii elokuvan prologina ja se sijoittuu aikaan juuri ennen sen tapahtumia.


title: Pokémon-elokuva: Diancie ja tuhon kotelo

text: Tunnuslaulun esittää suomenkielisessä versiossa Kimmo Blom ja lopputekstien aikana soivan laulun Emilia Nyman.


title: Racklen jätinkirkko

text: Racklen jätinkirkko on Pohjanmaalla Närpiön Pirttikylässä sijaitseva epävarma ja tutkimaton jätinkirkko.


title: Racklen jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Pirttikylän kirkosta 4,5 kilometriä etelälounaaseen metsäisen ojitetun suon keskellä olevalla 60×50 metrisessä metsäsaarekkeessa. Valtatie 8 ohittaa kohteen 700 metrin päässä lännessä. Pirttikylän eteläpuolen turvetuotantoalueen kohdalla lähtee metsäautotie kaakkoon, jonka varrelta kohde saavutetaan helpoiten.


title: Racklen jätinkirkko

text: Jätinkirkko on verrattain suuri, sillä sen pituus on noin 50 metriä ja leveys 30 metriä. Se on suorakulmion muotoinen ja sen kivivallit ovat 2–4 metriä leveitä ja 0,5–1,0 metriä korkeat. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa pohjoissuunnasta 61° vastapäivään eli länsiluoteeseen. Vallit ovat erotettavissa itä-, länsi- ja pohjoispuolella, mutta eteläpuolella ne näyttävät puuttuvan. Paikalla vuonna 2014 otettu Lidar-keilaus vahvistaa tässä esitetyt vallihavainnot. Vallien kivet ovat erikokoisia, mutta niitä ei näy turvettumisen ja metsittymisen takia aivan joka paikassa. Voidaankin ajatella, että vallit ovat maansekaista kivikkoa ja että ne ovat osittain tai kokonaan kuin luontaiset rantavallit. Vaikka kohde on epäselvä, on sen kivivallien matalimmat kohdat tulkittu kulkuväyliksi eli porteiksi. Portit osoittavat jätinkirkon keskipisteestä katsoen pohjoisesta katsoen 14° myötäpäivään, 120° myötäpäivään eli kaakkoon, 220° myötäpäivään eli lounaaseen ja 61° vastapäivään eli länsiluoteeseen. Vallien sisäpuolisella piha-alueella kiviä on vähän ja piha on verrattain tasainen. Sisäalue on 35 metriä pitkä ja 25 metriä leveä.


title: Racklen jätinkirkko

text: Kohde on tutkimatta ja on edelleen epävarmaa, onko rakenne ollut ihmisten käytössä. Kaikki eivät edes havaitse paikalla käydessään, että kyseessä voisi olla jätinkirkko. Löydetyt kvartsi-iskokset eivät vielä todista ihmistoiminnan puolesta, sillä ne voivat myös olla luontaisia. Ajoituksesta on mahdotonta sanoa mitään. Muinaisjäännösalueeksi on rajattu kumpare, jolla vallit ovat. Pörtom hembygdsförening on pystyttänyt paikalle laatimansa taulun, jossa muodostelmaa kutsutaan nimellä "Laplom rundborg". Mistään muinaislinnasta ei tässä ole kuitenkaan kysymys.


title: Racklen jätinkirkko

text: Paikalla on käyty kahdesti tarkastamassa kohde. Ensin vuonna 1978 (Mirja Miettinen) inventoinnin yhteydesä ja toinen vuonna 2003 (Pentti Risla).


title: Pekka Lilja

text: Pekka Lilja (s. 1943) on eläkkeellä oleva Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden professori. Hän on tunnettu virolaisen kirjallisuuden tutkijana ja esittelijänä Suomessa. Lilja toimi vuosina 1999–2002 Suomen Viro-yhdistysten liiton puheenjohtajana. Lilja sai vuonna 2001 Viron Valkean tähden III luokan kunniamerkin Viron tasavallan presidentti Arnold Rüütelin Suomen-vierailun yhteydessä.


title: Bofors 37mm

text: Bofors 37mm (Suomen Puolustusvoimissa 37 PstK/36 Bofors) on ruotsalainen panssarintorjuntatykki, ns. "piiska". Ase on kehitetty 1930-luvun alkupuolella Ruotsissa, ja sitä on valmistettu lisenssillä monissa maissa. Jotkut eurooppalaiset asevoimat käyttivät sitä Toisessa maailmansodassa, pääosin sodan alkupuolella.


title: Bofors 37mm

text: Kyseisen panssaritorjuntatykin oli ensin kehittänyt ruotsalainen Bofors, pääasiassa vientitarkoituksessa. Ensimmäinen prototyyppi valmistettiin vuonna 1932, mutta kehitystyö jatkui vuoteen 1934 saakka. Ensimmäisenä Alankomaat ostivat tykkiä 12 kappaletta vuonna 1935, ja sitä seurasivat monet maat. Lisenssillä kopioita on vamistettu ainakin Suomessa, Tanskassa, Alankomaissa ja Puolassa.


title: Bofors 37mm

text:
Piippu oli yksiosainen, puoliautomaattisella, liukuvalla lukolla ja suujarrulla varustettu. Ase oli asennettu kuljetusalustaan, jossa oli jousitus ja metallirenkaat kumeilla. Miehistön suojaksi pst-tykissä on 5mm paksu teräskilpi alaspäin taittuvalla levyllä.
Bofors 37 koki ensimmäisen taistelunsa Espanjan sisällissodassa, jossa se puhkaisi helposti modernien kevyiden panssarivaunujen suojauksen. Puolalaiset kopiot olivat suuressa käytössä Neuvostoliiton ja Saksan vallatessa Puolan vuonna 1939. Volynian ratsuväkiprikaatilla ("Wołyńska Brygada Kawalerii") oli käytössään Bofors 37mm pst-tykkejä, joiden avulla puolalaiset voittivat Saksan Panzer Divisionin yhdessä ensimmäisistä taisteluista, Mokran taistelussa. Näissä taisteluissa Natsi-Saksan panssarijoukot käyttivät pääosin Panzer 1 ja Panzer 2- mallin kevyitä tankkeja, jotka olivat varsin helposti tuhottavissa Bofors 37mm:sellä. Varhaiset mallit Panzer 3:sta ja Panzer 4:stä olivat myös läpäistävissä kyseisellä pst-tykillä 500 metriin saakka. Kun Puola oli vallattu, suurin osa Bofors 37mm-mallin tykeistä joutuivat sotasaaliiksi Neuvostoliitolle ja Saksalle. Bofors 37mm oli todistetusti jo vanhentunut, kun Operaatio Barbarossa käynnistyi.


title: Bofors 37mm

text:
Vaikka vain yksi Bofors 37mm tykki oli käytössä Tanskan valloituksen aikan, se ehti vaurioittaa kahta panssarivaunua, ja osui yhden vaunun telaketjuun, ennen kuin aseen miehistö ammuttiin. Kyseinen tykki on nyt esillä Tøjhusmuseetissa, Kööpenhaminassa.
Talvisodassa suomalaiset lisenssillä valmistetut Bofors 37mm-pst-tykit osoittautuivat tarpeeksi tehokkaiksi neuvostoliiton panssarivaunuja T-26, T-28 ja BT-sarjaa vastaan. Jatkosodan alkaessa ase huomattiin tehottomiksi Neuvostoliiton uusia malleja T-34 ja KV-sarjaa vastaan. Tämän jälkeen Bofors 37mm siirrettiin jalkaväen tulitukiaseeksi.


title: Bofors 37mm

text: Bofors 37mm-mallin pst-tykkejä käytettiin myös Toisen maailmansodan aikana Saksassa, Alankomaissa, Romaniassa, Jugoslaviassa ja Neuvostoliitossa, mutta tästä ei ole yksityiskohtaisia raportteja.


Bofors 37mm


title: Karolus Kaarlehto

text: Karolus Aaponpoika Kaarlehto (s. 1. syyskuuta 1997 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä toistaiseksi voimassa olevalla lainasopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Pallosta.


title: Karolus Kaarlehto

text: Kaarlehto on Paimion Hakan kasvatti. Kaudella 2010–2011 hän pelasi PaiHan ja Salon Kiekkohaiden C-nuorten yhdistelmäjoukkueessa, jonka jälkeen Kaarlehto siirtyi 14-vuotiaana kaudeksi 2011–2012 TuToon. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi sieltä edelleen Turun Palloseuraan.


title: Karolus Kaarlehto

text: Toukokuussa 2014 Kaarlehto solmi juniorisopimuksen TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa. 16-vuotias Kaarlehto pelasi kauden 2014–2015 kuitenkin suurimmaksi osaksi seuran B-nuorissa. Hänet valittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. TPS:n A-nuorissa Kaarlehto sai tililleen neljä ottelua. Kauden 2015–2016 Kaarlehto aloitti pääasiassa TPS:n A-nuorten kolmantena maalivahtina Aleksandr Georgijevin ja Juho Nikun kanssa. Georgijev kuitenkin väistyi syksyn mittaan joukkueesta saatuaan pelejä SM-liigassa ja Mestiksessä. Niku puolestaan siirtyi jo alkukaudesta Pohjois-Amerikkaan. Kaarlehto sai runkosarjassa lopulta tililleen eniten otteluita (23) TPS:n maalivahdeista. Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Junior Club World Cupissa. Kaarlehto puki kauden aikana myös yhteen otteluun SM-liigan pudotuspeleissä puolivälierissä Oulun Kärppiä vastaan.


title: Karolus Kaarlehto

text: Kaarlehto teki TPS:n kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen toukokuussa 2016. Muutamaa päivää myöhemmin seura vuokrasi hänet kaudeksi 2016–2017 TuTon Mestis-joukkueeseen. Kaarlehto pelasi tulokaskaudellaan 28 runkosarjaottelua torjuen viisi nollapeliä, mikä oli Espoo Unitedin Rasmus Tirrosen jälkeen toiseksi eniten koko Mestiksessä. Hänellä oli myös koko sarjan paras päästettyjen maalien keskiarvo (1.88). Pudotuspeleissä Kaarlehto pelasi kuusi ottelua torjuen yhden nollapelin. Hänet valittiin kauden päätteeksi Mestiksen ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Karolus Kaarlehto

text: Elokuussa 2017 TPS lainasi Kaarlehdon taas lähtökohtaisesti kauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella TuToon. Hän pelasi joukkueessa alkukaudella neljä runkosarja- ja yhden Suomen Cupin ottelun, mutta Kaarlehto jäi kuitenkin selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Julius Pohjanoksalle ja esiintyi varsin heikosti, mistä kertoi runkosarjan torjuntaprosentti 77,6%. Hän siirtyikin marraskuun lopulla TPS:n A-nuorten vahvuuteen. Tammikuussa 2018 Kaarlehto palasi Mestikseen ja siirtyi alustavasti viikoksi lainalle Savonlinnan Pallokerhoon paikkaamaan Joonas Toivosen loukkaantumista. Hän pelasi siellä kuusi ottelua, kunnes helmikuussa Kaarlehto palasi TPS:n kanssa aiemmin sovitun mukaisesti loppukaudeksi TuToon. Hän jakoi loppukaudella varsin tasaisesti torjuntavastuuta Julius Pohjanoksan kanssa, mutta jäi tälle finaaleissa kuitenkin kakkoseksi. Kaarlehto voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Hän voitti kauden aikana myös Suomen Cupin.


title: Karolus Kaarlehto

text: Kaudeksi 2018–2019 Kaarlehto siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Saimaan Pallon SM-liigajoukkueeseen. Hän lähti kauteen niin ikään joukkueen kolmosmaalivahtina Frans Tuohimaalle ja Niclas Westerholmille. Syyskuussa SaiPa lainasi Kaarlehdon toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Imatran Ketterään. 12. joulukuuta 2018 vieraissa Jokipoikia vastaan hän onnistui tekemään maalin, kun Kaarlehto viimeisteli Ketterälle 1–4-loppulukemat vastustajan tyhjään maaliin ajassa 59.52.


title: Karolus Kaarlehto

text: Kaarlehto pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän toimi lähes koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Veini Vehviläiselle. Kaarlehto pelasi ainoastaan noin kahden erän ajan alkulohkon ottelussa Tanskaa vastaan, kun hänet vaihdettiin Vehviläisen tilalle Suomen maalinsuulle toiseen erään Tanskan johtaessa 2–0. Kaarlehto torjui ottelussa kuusi kertaa, mutta Suomi hävisi ottelun lopulta lukemin 3–2.


title: Karolus Kaarlehto

text: Kaarlehto valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2017.


title: Tarton alue

text: Tarton alue (, ) oli hallinnollinen alue Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa vuosina 1952–1953. Alueen hallinnollinen keskus oli Tartto ja sen pinta-ala oli 13 870 neliökilometriä.


title: Tarton alue

text: Tarton alueeseen kuuluivat:


title: Tallinnan alue

text: Tallinnan alue (, ) oli hallinnollinen alue Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa vuosina 1952–1953. Alueen hallinnollinen keskus oli Tallinna ja sen pinta-ala oli 15 000 neliökilometriä.


title: Tallinnan alue

text: Tallinnan alueeseen kuuluivat:


title: Clarence Thomas

text: Clarence Thomas (s. 23. kesäkuuta 1948 Pin Point, Georgia) on yhdysvaltalainen tuomari, joka on yksi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden jäsenistä. Presidentti George H. W. Bush nimitti hänet virkaan heinäkuussa 1991 Thurgood Marshallin seuraajaksi. Thomas on korkeimman oikeuden historian toinen afroamerikkalainen tuomari.


title: Clarence Thomas

text: Thomasilla on yksi vanhempi sisar ja nuorempi veli. Lasten isä jätti perheen, ja talousvaikeuksien vuoksi veljekset lähetettiin asumaan isoisänsä kanssa. Ennen lakiopintojaan Thomas harkitsi katolisen papin uraa, mutta vaihtoi opintosuuntaa kuultuaan opiskelutoverinsa kommentoivan Martin Luther Kingin murhaa pilkkaavasti. Lähdettyään seminaarista hän opiskeli ensin englantia Massachusettsin Holy Cross Collegessa ja valmistui juristiksi Yalen yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1974.


title: Clarence Thomas

text: Valmistuttuaan Thomas työskenteli Missourin oikeusministerin alaisuudessa sekä Monsanton lakimiehenä. Sitten hän muutti maan pääkaupunkiin Washingtoniin ja työskenteli muun muassa presidentti Ronald Reaganin hallinnossa. 30. lokakuuta 1989 presidentti George H. W. Bush nimitti hänet Robert Borkin seuraajaksi Yhdysvaltain valitustuomioistuimen Columbian piirikunnan tuomariksi.


title: Clarence Thomas

text: 8. heinäkuuta 1991 George H. W. Bush nimitti Thomasin ehdokkaakseen korkeimpaan oikeuteen sen ensimmäisen afroamerikkalaisen jäsenen, Thurgood Marshallin, seuraajaksi. Nimitystä varjosti Thomasin entisen avustajan Anita Hillin syytökset seksuaalisesta häirinnästä. Syytöksille ei kuitenkaan löydetty tarpeeksi näyttöä, ja lokakuussa Yhdysvaltain senaatti vahvisti nimityksen täpärästi äänin 52–48.


title: Clarence Thomas

text: Thomasia pidetään konservatiivisena tuomarina. Hän on tuomioistuimen äänestyksissä muun muassa vastustanut sukupuolineutraalia avioliittoa sekä "affirmative action" -käytäntöä, joka mahdollistaa vähemmistöjen positiivisen syrjinnän.


title: Pärnun alue

text: Pärnun alue (, ) oli hallinnollinen alue Viron sosialistisessa neuvostotasavallassa vuosina 1952–1953. Alueen hallinnollinen keskus oli Pärnu ja sen pinta-ala oli 16 330 neliökilometriä.


title: Pärnun alue

text: Pärnun alueeseen kuuluivat:


title: Kim Jae-joong

text: Kim Jaejoong (; s. 26. tammikuuta 1986), tunnetaan myös nimellä Jaejoong, on eteläkorealainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä, ohjaaja ja suunnittelija. Hän on parhaiten tunnettu korealaisen pop-ryhmän JYJ:n jäsenenä, ja oli yksi poikabändi TVXQ:n alkuperäisistä jäsenistä. Kim tunnettiin myös nimillä Hero Jaejoong (Etelä-Korea), Jejung (ジェジュン) (Japani), ja 英雄在中 (영웅재중) (Kiina). Kim käyttää nyt nimeä Kim Jaejoong (JYJ) aktiviteeteissaan.


title: Kim Jae-joong

text: Kim on laajentanut toimintaansa näytellessään televisiodraamoissaan, mukaan lukien "Sunao ni Narenakute", "Protect the Boss", "Dr. Jin", "Triangle "ja viimeisimpänä "SPY" ja elokuvissa, kuten "Heaven's Postman " ja "Jackal is Coming". Hän oli myös toiminnanjohtaja JYJ:n 2011 Worldwide Tourilla ja 2011 LG Whisen Rhytmic All Starsissa.


title: Kim Jae-joong

text: Tammikuussa 2013 hän julkaisi ensimmäisen EP:nsä, nimeltään "I", ja seuraavaksi täyspitkän albumin, "WWW:n" lokakuussa samana vuonna.


title: Peugeot Hoggar

text: Peugeot Hoggar on Peugeot’n vuosina 2010–2014 valmistama pieni lava-auto, joka perustuu tekniikaltaan Peugeot 206+ -malliin. Autoa valmistettiin ja myytiin Brasiliassa. Malli lainaa nimensä vuonna 2003 esitellyltä konseptiautolta.


title: Peugeot Hoggar

text: Hoggariin oli valittavana joko 1,4- (80 hv) tai 1,6-litrainen (110 hv) moottori, jotka molemmat toimivat sekä etanolilla että bensiinillä sekoitussuhteen ollessa vapaa.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elvis Presley kuoli kotonaan Gracelandissa Memphisissä 16. elokuuta 1977. Kuolinsyyksi on ilmoitettu sydämen rytmihäiriö.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Memphisin kesä oli lämmin mutta se ei häirinnyt Elvistä, joka harvoin poistui ilmastoidusta huoneestaan Gracelandissa ja tapasi harvoin ketään muita. Hän vain vetäytyi huoneeseensa kirjojensa pariin. ”Me emme tehneet muuta kuin istuimme hänen huoneessan juttelemassa”, Elviksen serkku Billy Smith muisteli. Toisinaan serkusten keskustelu oli jonkun Monty Python -sketsin toistelua, mutta enimmäkseen se oli ankeaa pakkomielteisyyttä ja vainoharhaisuutta ihmisten ja tulevaisuuden tapahtumien suhteen. Elviksen käytös muistutti Smithin mielestä toisinaan Howard Hughesia. Heinäkuussa 1976 potkut saaneet henkivartijat Red West, Sonny West ja Dave Hebler kirjoittivat kostoksi skandaalisävytteisen paljastuskirjan joka julkaistiin elokuussa 1977, vain muutamia päiviä ennen Elviksen kuolemaa. Elvis oli järkyttynyt kirjasta ja itki asian takia usein. Yöt olivat pahimpia; Elvis kammosi unta mutta samalla hän kammosi sitä, ettei uni tulisi. Hän näki toistuvasti samaa painajaista eri muunnelmina; kaikki hänen rahansa olivat loppuneet, fanit olivat hyljänneet hänet ja Eversti oli poissa. ”Mitä fanit mahtaisivat ajatella kun he lukivat kirjaa?” hän kysyi Smithiltä jatkuvasti. Elvis alkoi suunnitella puolustuspuheita siltä varalta, että joku huutaisi hänelle jotakin lavalle. Lopulta hän päätyi tunnustukseen, joka päättyisi väitteeseen: ”Tämän kiertueen jälkeen minä pidän lomaa saadakseni itseni kuntoon.”


title: Elvis Presleyn kuolema

text:
Lisa Marie saapui Gracelandiin kahden viikon vierailulle 31. heinäkuuta. Hän aikoi viipyä siihen asti kun Elvis lähtisi jälleen kiertueelle 16. elokuuta. Elvis kertoi lähipiirilleen odottavansa kiertuetta innolla, mutta hän ei tehnyt mitään valmistautuakseen siihen; hän kuntoili harvoin, ei koonnut uusia kappaleita mitä sanoi ottavansa mukaan ja lykkäsi jatkuvasti dieettiä jonka väitti aloittavansa. Hänen mielialansa vaihteli masennuspuuskien ja innostuksen hetkien välillä.
Elvis osti Lisa Marielle ponin eräänä päivänä, jonka hän päästi hetken mielijohteesta sisään Gracelandiin. Ginger Aldenin kehoituksesta hän järjesti Lisa Marielle ja tämän ystäville riemukkaan illan vuokraamalla Libertyland huvipuiston sulkemisajan jälkeen 7. elokuuta. He viipyivät puoli seitsemään aamulla ja Lisa Mariella niin kuin koko kaksikymmenpäisellä seurueella oli hauskaa. Jopa Elvis tuntui kerrankin rentoutuvan. Hän kävi useissa laitteissa ja täytti autonsa takakontin pehmoeläimillä.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Ensimmäiset kappaleet "Elvis: What Happened?" -kirjaa olivat juuri alkaneet ilmestyä kaupoissa ja Elviksen mieliala vaihteli raivon ja häpeän välillä. Hän yritti kuitenkin unohtaa asian ja alkoi valmistautua kiertueeseen, jonka oli määrä alkaa Portlandista ja päättyä Memphisiin kaksitoista päivää myöhemmin. Elvis puhui isälleen Vernon Presleylle innostuneena esiintymisestä lähes kahden kuukauden tauon jälkeen. Vernon oli kärsinyt terveysongelmista viime vuosina mutta hän sanoi, että voisi ehkä liittyä tällä kertaa poikansa matkaan, mikä ilahdutti Elvistä melkoisesti. Elvis aloitti henkilökohtaisen lääkärinsä George Nichopouloksen määräämän dieetin paria päivää ennen kiertueen alkua ja aloitti myös epäsäännöllisen kuntoilun pelaamalla squashia Billy Smithin kanssa tai polkemalla kuntopyörää joka päivä. Billy Smith ja hänen vaimonsa Jo Smith havaitsivat Elviksen mielialan vähäisen piristymisen.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elokuun 12. päivänä, Elvis kävi Lisa Marien ja Ginger Aldenin kanssa elokuvateatterissa katsomassa elokuvan 007 rakastettuni.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elokuun 14. päivänä, joka oli hänen äitinsä kuoleman yhdeksästoista vuosipäivä, Elvis toimitti kukkia tämän haudalle, aivan kuten hän oli tehnyt vähintään kerran viikossa äidin kuoleman jälkeen. Hän oli silti riittävän hyvällä tuulella lähteäkseen moottoripyöräajelulle.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elvis heräsi elokuun 15. päivän iltapäivänä noin kello 16:00 ja kutsui Billy Smithin luokseen kello 19:00. Hän katseli Smithin kanssa jonkin aikaa televisiota. Elvikselle oli järjestetty illaksi kello 22:30 hammaslääkärin vastaanotto tohtori Lester Hofmanin luona. Elvis puki ylleen DEA-verryttelypukunsa ja nahkasaappaat, mutta ei saanut jalkineiden vetoketjuja kiinni, koska hänen nilkkansa olivat niin turvoksissa. Hän otti mukaansa myös pistoolin. Elvis lähti vastaanotolle Ginger Aldenin, ystävänsä Charlie Hodgen ja Billy Smithin kanssa. Kiertuemanageri Joe Esposito saapui samaan aikaan Gracelandiin. Vastaanotolla Hofman puhdisti Elviksen hampaat ja täytti pari pientä reikää. Hofman puhdisti Elviksen kehotuksesta myös Aldenin hampaat ja tarkasti tämän suun perusteellisesti. Elvis kutsui Hofmanin vaimoineen kotiinsa katsomaan hänen Ferrariaan. Hofman pohti josko hän voisi joskus saada kyydin Elviksen lentokoneella Kaliforniaan katsomaan tytärtään. Elvis ja Hofman suunnittelivat lentävänsä tulevan kiertueen jälkeen Kaliforniaan lounaalle ja tervehtimään tyttäriään. Elvis oli hyvällä tuulella lähtiessään vastaanotolta, kumpikaan Hofmanin hoitamista hampaista ei kuulemma kiusannut häntä, mutta hän hankki varmuuden vuoksi kodeiinitabletteja siltä varalta, että hampaita alkaisi särkeä.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Heidän palatessaan Gracelandiin kello oli noin 0:30 yöllä. Tältä matkalta on ikuistettu Gracelandin portilta viimeinen kuva Elviksestä elossa, jossa Elvis ajaa Stutz Blackhawk autoaan ja vilkuttaa portilla päivystäville faneilleen. Elvis meni Gracelandin yläkertaan tapaamatta ketään. Hän soitti Espositolle alakertaan viime hetken kiertuejärjestelyistä ja keskusteli myös henkivartija Sam Thompsonin kanssa Lisa Marien paluusta Kaliforniaan Priscilla Presleyn luokse myöhäisiltapäivän reittilennolla. Larry Geller toi Elvikselle joitakin uusia kirjoja, jotta hän pääsisi tutustumaan niihin. Eräs kirjoista oli Torinon käärinliinan mysteeriä käsittelevä tutkielma "Scientific Search for the Face of Jesus". Elvis keskusteli myös henkivartija Dick Grobin kanssa tulevasta konserttikiertueesta yläkerran toimistossa. Grob on kertonut, että Elvis oli huumorintajuinen ja vaikutti hyvinvoivalta, joskin myös stressaantuneelta. Grob ei kuitenkaan huomannut Elviksessä mitään merkkejä siitä, että jokin olisi ollut huonosti.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elvis ja Ginger Alden alkoivat keskustella jälleen avioliitosta. Elvis arveli joulun tai syntymäpäivänsä olevan kenties sopivia päivämääriä; ehkäpä hän voisi kertoa asiasta kiertueen päättävässä Memphisin konsertissa. Noin kello 2:15 Elvis soitti Nichopoulokselle ja kertoi että toinen Hofmanin paikkaamista hampaista kiusasi ja että hän tarvitsisi Dilaududia. Nichopoulos määräsi kuusi tablettia ja Elvis käski henkivartija Ricky Stanleyn lunastamaan reseptin Babtist Memorial -sairaalan apteekista.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elvis soitti Billy Smithille pari tuntia myöhemmin kysyäkseen haluaisiko tämä ja vaimonsa Jo pelata squashia. Vaikka pariskunta oli jo ollut nukkumassa he suostuivat. Koko illan oli ollut sadekuuroja ja vettä alkoi taas sataa heidän kävellessään Gracelandin squash-rakennukselle katettua käytävää. Billy Smith sanoi kyllästyneensä sateeseen ja toivovansa että se loppuisi. ”Se ei ole mikään ongelma”, Elvis sanoi hyväntuulisesti. ”Minäpä hoidan homman.” Elvis levitti kätensä ja sade lakkasi. ”Katsohan vain, minähän sanoin”, hän sanoi iskien silmää. ”Sateen saa lakkaamaan jos vain on vähän uskoa.” Ginger Alden ja Jo Smith pelasivat ensin vähän aikaa ja sitten oli Elviksen ja Billy Smithin vuoro, mutta Elvis väsähti nopeasti ja pian peli taantui pelkäksi pelleilyksi Elviksen yrittäessä osua joka lyönnillä serkkuunsa. Lopulta hän osui itseään sääreen mailallaan ja lopetti. ”Voi pojat, miten tuo sattuu”, hän sanoi ja nosti lahjettaan näyttäen rumaa mustelmaa. ”Jos se ei vuoda niin siihen ei satu”, Billy Smith tokaisi lainaten yhtä serkkunsa mielisanonnoista ja hän purskahti nauruun Elviksen heittäessä häntä mailallaan. Tämän jälkeen Elvis istahti pianon ääreen squash-rakennuksen aulassa ja soitti joitakin kappaleita päätyen lopulta laulamaan Willie Nelsonin kappaletta ”Blue Eyes Crying in the Rain”. Heidän palattuaan Gracelandiin Billy Smith auttoi Elvistä pesemään ja kuivaamaan hiuksensa samalla kun Elvis katseli hajamielisesti kirjaa Torinon käärinliinasta.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Billy Smith lähti juuri ennen kuin Ricky Stanley saapui mukanaan ensimmäinen niistä kolmesta reseptilääkepakkauksesta, jotka Nichopoulos jätti joka yö annosteltaviksi. Jokaisessa paketissa oli erisuuruisia määriä Seconalia, Placidyliä, Tuinalia, Demerolia ja valikoima muita unilääkkeitä ja plaseboita jotka yleensä auttoivat Elvistä nukkumaan useita tunteja. Elvis oli yhä hereillä muutamaa tuntia myöhemmin kun Stanley toi seuraavan paketin. Myöhemmin Elvis soitti alakertaan kolmatta varten, jossa oli Placidyl-plaseboita. Elviksen tädin Delta Presleyn saapuessa lääkkeiden kanssa Elvis ilmoitti hänelle aikovansa nousta kello 19:00. Vähän myöhemmin Elvis ilmoitti menevänsä kylpyhuoneeseen lukemaan.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Ginger Alden heräsi puoli kahdelta iltapäivällä ja soitti äidilleen. ”Kuinka Elvis voi?” Aldenin äiti kysyi ja Alden kertoi ettei tiennyt, koska Elvis ei ollut palannut sänkyyn, ehkäpä hänen pitäisi käydä tarkistamassa tilanne. Alden peseytyi ja meikkasi omassa kylpyhuoneessaan ennen kuin koputti Elviksen kylpyhuoneen ovelle. Kun vastausta ei kuulunut hän työnsi oven auki ja löysi Elviksen makaamasta elottomana lattialta. Järkyttyneenä Alden soitti alakertaan ja pyysi saada puhua jonkun töissä olevan kanssa. Palvelijatar yhdisti puhelun Gracelandin turvamies Al Stradalle. Alden kertoi että hänen mielestään jotakin oli vialla; Stradan olisi parasta tulla nopeasti. Strada ja Esposito saivat yhdessä käännettyä ruumiin ja yrittivät elvytystä. Kylpyhuone alkoi täyttyä ihmisistä ja Vernon saapui huutaen: ”Herrajumala, poika, ole kiltti, älä mene, ole kiltti äläkä kuole.” Esposito yritti epätoivoisesti elvytystä vaikka Elviksen kasvot olivat turvonneen purppuraiset ja silmät olivat verenpunaiset. Lisa Marie saapui paikalle; ”Mitä minun isälläni on?” hän tiukkasi Aldenin sulkiessa kylpyhuoneen oven, joka ehdittiin sulkea ajoissa. Ambulanssi saapui paikalle ja Elviksen lähipiirin ihmiset parkuivat ja kirkuivat. Miltei tunnistamatonta ruumista ympäröi toistakymmentä ihmistä pyytäen ambulanssin henkilökuntaa tekemään jotakin. Strada kertoi uskovansa, että Elvis oli saanut yliannostuksen. Mitään elonmerkkejä ei ollut heidän nostaessaan ruumiin paareille ja kantaessa sen Stradan, Espositon ja Hodgen avustuksella ambulanssiin. Vernon yritti turhaan päästä heidän mukaansa mutta häntä estettiin. ”Minä tulen, poika”, hän huusi epätoivoisena. ”Minä tulen sinne.” Nichopoulos tuli paikalle juuri kun ambulanssi ajoi pitkin pihatietä ja hän pääsi mukaan ambulanssiin. ”Hengitä, Elvis, älä viitsi, hengitä minun vuokseni”, hän hoki yrittäessään elvyttää ruumista koko seitsemän minuutin ajomatkan Babtist Memorial -sairaalaan. Ambulanssin henkilökunnan mielestä hänen kasvoiltaan kuvastui šokki, aivan kuin hänestä olisi vaikea uskoa, että Elvis voisi kuolla. He saapuivat sairaalaan kello 14:55, kaksikymmentäkaksi minuuttia hätäpuhelun jälkeen. Ensiapuhuone täynnä lääkäreitä ja elvytysspesialisteja olivat valmiina. He eivät kuitenkaan pystyneet tekemään juuri mitään ja lopettivat elvytyksen yhteisestä päätöksestä kello 15:30. Sairaalan ylilääkäri Eric Muirhead julisti Elviksen lopulta kuolleeksi. Ruumiinavaus suoritettiin välittömästi tämän jälkeen sairaalan tiloissa Memphisin poliisin tutkinnanjohtajan ja patologin Jerry Franciscon, ylilääkäri Muirheadin ja Nichopouloksen johdolla. Ruumiinavauksessa hänen elimistöstään löydettiin 14 eri lääkettä, esimerkiksi suuret määrät kodeiinia ja metakvalonia sekä morfiinia, meperidiinia, etklorvynolia, diatsepaamia ja barbituraatteja. Ruumiinavauksessa sydän ja maksa huomattiin laajentuneeksi, sydänverisuonissa oli huomattavasti kalkkeumaa ja paksusuoli oli ulosteen tukkima, mikä viittasi tuskalliseen ja pitkäaikaiseen ruoansulatusvaivaan. Kuolinsyyksi kerrottiin sydämen rytmihäiriö.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen kuolema oli suru-uutinen ympäri maailman. Televisiokanavat ja lehdet ympäri maailman kertoivat asiasta useina päivinä, ja radioissa soitettiin hänen levyjään. Pelkästään 17. elokuuta 1977 hänen levyjään myytiin maailmalla yli 20 miljoonaa kappaletta, ja seuraavan vuoden aikana yli 200 miljoonaa. Gracelandin edustalle kerääntyi arvioiden mukaan vähintään 80 000, enintään 180 000 ihailijaa. Valtavassa ihmisjoukossa kolme menehtyi auton syöksyttyä väkijoukkoon. Yhtä lailla tarinoita kuultiin henkilöistä, jotka tekivät itsemurhan kuultuaan ”Kuninkaansa” poismenosta.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Yhdysvaltain silloinen presidentti Jimmy Carter totesi antamassaan lausunnossa: "Elvis Presleyn kuolema riistää osan maastamme. Hän oli ainutlaatuinen ja korvaamaton. Hänen musiikkinsa ja hänen persoonallisuutensa muutti pysyvästi amerikkalaisen populaarikulttuurin. Hänen suosionsa oli valtava ja hän oli symboli monille ihmisille ympäri maailmaa. Hän edusti maansa elinvoimaa ja kapinallisuutta."


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Esposito vastasi hautajaisjärjestelyistä, mutta Vernon teki päätökset kaikista yksityiskohdista. Hän vaati että siunaustilaisuus järjestetään Gracelandissa ja hän halusi antaa faneille mahdollisuus nähdä ruumis. Vernon halusi Elvikselle samanlaisen kupariarkun missä hänen äitinsä oli haudattu ja samaan aikaan hankittiin seitsemäntoista valkoista Cadillac-limusiinia hautajaissaattuetta varten. Elvis haudattiin valkoisessa puvussa jonka Vernon oli hänelle antanut ja hän pyysi Charlie Hodgea ja Larry Gelleriä leikkaamaan ja muotoilemaan Elviksen pulisongit ja hiukset. He tekivät pyynnön yhteisvoimin ja lisäksi he meikkasivat Elviksen. Gracelandin olohuoneesta poistettiin kaikki kalusteet ennen kuin arkku saapui ruumisautolla poliisien moottoripyöräsaattueessa vähän ennen puoltapäivää 17. elokuuta. Arkku sijoitettiin kaarikäytävään olohuoneen ja musiikkihuoneen välissä talon eteläsiivessä. Perheelle ja läheisille ystäville annettiin tilaisuus jättää jäähyväiset ennen yleisön päästämistä sisään iltapäivällä. Manageri Parker kieltäytyi ehdottomasti tilaisuudesta nähdä ruumis. Arkussa oleva ruumis vietiin nähtäville eteishalliin kello viiteen asti. Paikalla vallitsi lähestulkoon joukkohysteria, kun neljä fania kerrallaan päästettiin ovesta sisään arkun ohi ja takaisin ulos. Useat fanit pyörtyivät lattialle ja heidät piti kantaa ulos. Kolmekymmentä kansalliskaartilaista kutsuttiin auttamaan kahdeksaakymmentä poliisia ja neljääkymmentä apulaisseriffiä väkijoukon hallinnassa. Kolme poliisihelikopteria lensi Gracelandin yllä. Arkun vieressä oli useita henkivartijoita ja Vernon pysyi tarkkailemassa aivan kuin yhä suojellen poikaansa. Elviksen yksi serkuista sai otettua salassa kuvan arkussa makaavasta ruumiista ja myi sen National Enquirer lehdelle. Kuva ilmestyi lehden seuraavan numeron kannessa.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Hautajaiset pidettiin 18. elokuuta. Elvikselle oli tehty ruumiinavaus, ja hänet oli palsamoitu. Hautajaisiin kutsuttiin ainoastaan Elviksen lähimmät ystävät ja sukulaiset, muun muassa Chet Atkins, Caroline Kennedy, Ann-Margret, Roger Smith, Burt Reynolds, John Wayne, James Brown, George Hamilton ja Sammy Davis Jr.. Ihailijoita hautajaissaattueeseen kertyi jopa yli 100 000. Henkivartija Sam Thompson pysyi yksin vartiossa ruumiin luona koko yön kunnes Dick Grob tuli vuoroon aikaisin aamulla. Porteilla oli edelleen tuhansia faneja, ja kaksi kuoli kun kerääntyneeseen väkijoukkoon syöksyi auto, jota ajaneella miehellä oli mielenterveysongelmia. Yhdeksältä aamulla yli sata pakettiautoa alkoi siirtää kukkia hautausmaalle, tähän meni lähes neljä tuntia ja hetken vaikutti siltä ettei työtä saataisi loppuun ennen hautajaisten alkua. Vieraita alkoi saapua kello kahdelta pidettävään siunaukseen puoliltapäivin. Kaksisataa kutsuttua vierasta saapuivat olohuoneeseen ja odottelivat tilaisuuden alkua. Elviksen taustalaulajat lauloivat hänen suosikki gospel laulujaan. Arkunkantajina toimivat Joe Esposito, Charlie Hodge, Felton Jarvis, Lamar Fike, Jerry Schilling ja George Klein, Elviksen serkut Billy ja Gene Smith sekä henkilökohtainen lääkäri George Nichopoulos. Heidän kantaessaan arkun ovesta ulos kuului rysähdys yhdestä talon edustan suuresta tammesta ja oksa putosi miltei seurueen päälle. He teki viiden ja puolen kilometrin matkan hautausmaalle neljänkymmenenyhdeksän auton saattueessa, jota johti hopeinen Cadillac, poliisin moottoripyöräpartio, valkoinen ruumisauto ja seitsemäntoista valkoista Cadillac-limusiinia.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elvis haudattiin Forest Hill hautausmaalle mausoleumiin äitinsä viereen. Elokuun lopulla Elviksen ruumis yritettiin varastaa. Tapauksen jälkeen Elvis ja hänen äitinsä haudattiin Gracelandin Meditaatiopuutarhaan. Haudalla käy vuosittain yli 600 000 ihmistä kunnioittamassa edesmenneen legendan muistoa. Myös vuosittainen kynttiläkulkue kerää kymmeniätuhansia osanottajia hänen kuolinpäivänään.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Kuolinsyyntutkijat nostivat syytteen Nichopoulosta vastaan tämän liiallisesta lääkkeiden määräämisestä Elvikselle ja myös muille potilailleen. Nichopoulos menetti lääkärinoikeutensa muutamaksi kuukaudeksi, mutta häntä ei tuomittu syylliseksi Elviksen kuolemaan. Hänen ylleen jäi kuitenkin maine lääkäristä, joka oli osallinen Elviksen kuolemaan.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Lester Hofman on osaltaan merkityksellisessä roolissa Elviksen epäselvän ja yllättävän kuoleman kanssa, sillä Hofmannin tiedetään määränneen Elvikselle viimeisellä hammaslääkärikäynnillä kipulääketabletteja, jotka sisälsivät kodeiinia, jolle Elvis oli allerginen. Kyseinen lääkemääräys oli sinällään hyvin erikoinen, sillä Hofmannin olisi pitänyt tietää Elviksen allergisuus ja toisaalta Elvis itse tunnettiin erittäin tarkkana lääkkeittensä suhteen.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Eräät asiantuntijalääkärit ovatkin yhdistäneet kyseiset kodeiinitabletit suoraan Elviksen äkilliseen kuolemaan. Salattuihin mutta osin vuotaneisiin ruumiinavaustietoihin perustuvien arvioiden mukaan, allergiaa aiheuttanut kodeiini olisi yllyttänyt reaktiota yhdessä muiden aiemmin nautittujen lääkkeiden kanssa ja johtanut lopulta anafylaktiseen šokkiin. Hofman ei koskaan joutunut lääkemääräyksensä suhteen poliisitutkintaan, joten lopullista totuutta kodeiinitablettien mahdollisesta osuudesta kuolemaan ei enää saada selville.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen henkilökohtainen lääkäri George Nichopoulos on myöhemmin kertonut kuolinsyyksi kroonisen ummetuksen. Väitettään Nichopoulos perustelee sillä, että hän tutki suoliston ruumiinavauksen yhteydessä. Nichopouloksen mukaan Elviksen paksusuoli oli kiertynyt, vakavasti tulehtunut ja kaksinkertainen halkaisijaltaan normaaliin verrattuna. Nichopoulos totesi, ettei ollut aikaisemmin ymmärtänyt kuinka paha ongelma ummetus olikaan ollut.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen ruumiinavauksen varsinainen pääsuorittaja ja valvoja Memphisin piirikunnan kuolinsyytutkija Jerry Francisco on puolestaan aina vakuuttanut, että hänen johtopäätöksensä on ainoa oikea. Vaikka Elvis olikin vahvojen lääkkeiden käyttäjä ja hänellä oli sairauksia, niin varsinainen kuolinsyy on Franciscon mukaan ehdottomasti virallisesti ilmoitettu sydämen rytmihäiriö.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen kuolinsyytä tutkittiin jälleen vuonna 2014. Ruumiinavaustietoja tutkineet patologit ja lääkärit totesivat, että kuolinsyy oli sydämen rytmihäiriö, joka oletettavasti johtui hänen useiden terveysongelmiensa yhteisestä lopputuloksesta. Elviksen DNA:sta havaittiin, että hän sairasti kardiomyopatiaa. Patologit ja lääkärit totesivat myös, ettei alkoholilla tai huumausaineilla eikä myöskään varsinaisesti lääkkeillä ollut osuutta kuolemaan. Patologit ja lääkärit korostivat, että hänen elimistöstään löydettiin useita erilaisia reseptilääkkeitä, mutta Elvis ei kuitenkaan ollut väärinkäyttänyt niitä tuolloin eikä saanut yliannostusta.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen kuolema on nostanut eri salaliittoteorioita ja epäilykset tapahtuneesta ovat saaneet epäileviä ihmisiä taakseen. Hänen epäiltiin lavastaneen oman kuolemansa paetakseen julkisuuden paineita. Osittain salaliittoteorioiden takia on syntynyt suosittu hokema "Elvis elää!".


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen viimeisten aikojen käytöksen on väitetty tukeneen ainakin osittain käsityksiä siitä, että hänen kuolemansa olisi lavastettu. Hänen on väitetty tehneen suuria järjestelyjä pankkitileillään muuttaakseen omaisuuttaan käteiseksi, irtisanoi henkilökuntaansa, muutti testamenttiaan ja on väitetty puhuneen lähipiirilleen uransa lopettamisesta ja vetäytymisestä julkisuudesta tavalliseen elämään. Tukea kuolemaan liittyville salaliittoteorioille antaa myös erikoinen fakta: Elviksen kuolemaa selvittänyt poliisiraportti vuodelta 1981 katosi kaikista Yhdysvaltain kirjastoista yhtä aikaa eikä sitä voi tilata enää mistään luettavaksi. Ruumiinavauspöytäkirjat on julistettu salaisiksi 50 vuodeksi. Elviksen kuolintodistuksesta on väitetty puuttuvan hänen nimensä.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: 31. joulukuuta 1970 Elvis vieraili FBI:n päärakennuksessa tavoitteenaan tavata J. Edgar Hoover. Elvis sanoi haluavansa Hooverin tietoon, että häntä ”lähestyi henkilöitä viihdealalta ja sen ulkopuolelta joiden motiivien ja tavoitteiden ei katso olevan maan parhaiden etujen mukaisia”. Tästä syystä Elvis tarjoutui antamaan tietoja FBI:n käyttöön. Hoover lähetti Elvikselle kirjeen 4. tammikuuta 1971, jossa kiitti häntä avuntarjouksesta. Elvis alkoi saada tappouhkauksia 1970-luvulla. Erään teorian mukaan Elviksen kuolema ja hautajaiset olisi lavastettu yhdessä FBI:n ja DEA:n kanssa, joihin Elviksellä tiedettiin olleen yhteyksiä. Hänen väitettiin päässeen niin sanottuun todistajansuojeluohjelmaan. Teoriaa tukee se, että Elvis tunsi henkilökohtaisesti Yhdysvaltain entisen presidentin Richard Nixonin ja silloisen virassa olleen presidentin Jimmy Carterin, joiden epäillään auttaneen todistajansuojeluohjelman toteuttamisessa. Elviksen tiedetään keskustelleen puhelimitse Carterin kanssa viimeiseksi jääneen kiertueensa aikana kesäkuussa 1977. Puhelinkeskustelun aikana presidentti Carter yritti ”vapauttaa Presleytä tämän vainoharhoistaan, rauhoitellen tämän pelkoja pahojen voimien varjostuksesta”. Elviksen on väitetty myös soittaneen presidentti Nixonille hieman ennen kuolemaansa. Arkussa olleen ruumiin on väitetty olleen vahanukke.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksestä on kerrottu useita silminnäkijähavaintoja eri puolilta maailmaa. Erään väitteen mukaan ensimmäinen kuoleman jälkeinen havainto tehtiin jo kuolinpäivänä: joitakin tunteja virallisen kuolinilmoituksen jälkeen Memphisin lentokentälle väitetään ilmestyneen hämmästyttävän paljon Elviksen näköinen mies. Väitteen mukaan hän kertoi nimekseen John Burrows, joka oli Elviksen usein käyttämä salanimi. Miehen on väitetty ostaneen pelkän menolipun Buenos Airesiin ja maksoi lipun käteisellä. Elviksen on väitetty esiintyneen kuolemansa jälkeen elokuvassa "Yksin kotona" vuonna 1990, jossa eräässä kohtauksessa hänen väitetään seisovan lentokentällä jonossa Catherine O’Haran esittämän äidin takana.


title: Elvis Presleyn kuolema

text: Elviksen kuoleman jälkeen Meditaatiopuutarha avattiin melko pian yleisölle. Tammikuussa 1978 paikalla perheineen vieraillut Mike Joseph kuvasi ahkerasti paikkoja ja huomasi vasta vuosia myöhemmin, että yhdessä kuvassa Gracelandin uima-altaan vieressä sijaitsevan rakennuksen lasi-ikkunaisen oven takana on aivan kuin Elvis istumassa tuolilla. Perikunta väitti kuvaa väärennökseksi, mutta kun filmin tuottanut Kodak toimitti filmistä aitoustodistuksen, tarvittiin kuvalle jokin selitys. Ensin kuvan henkilöksi väitettiin kiertuemanageri Joe Espositoa, mutta myöhemmin selvisi ettei hän tuolloin ollut Gracelandissa. Useamman eri version ja lehdistössäkin käydyn kiistelyn jälkeen Gracelandin turvamies Al Stradan väitettiin olleen kuvassa, mikä jäi myös lopulliseksi versioksi. Kriitikoiden mielestä selitys on huono, sillä Al Strada ei näyttänyt lainkaan Elvikseltä.


title: Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1959 (miehet)

text: Vuoden 1959 telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka olivat järjestyksessään kolmannet, järjestettiin miesten osalta Kööpenhaminassa Tanskassa 18. lokakuuta 1959. Kyseessä oli henkilökohtainen kilpailu eli yhteispisteet ja telinekohtaiset kilpailut. Osanottajia oli 39, jotka tulivat 22 maasta . Maata kohti osanottajia sai olla kaksi. Suomesta kisoihin osallistuivat Otto Kestola ja Eugen Ekman. Heistä Kestola sijoittui 6-ottelussa seitsemänneksi ja Ekman yhdeksänneksi.


title: Meina

text: Meina on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Meinan naapurikunnat ovat Angera (VA), Arona, Colazza, Invorio, Lesa, Nebbiuno, Pisano ja Ranco.


title: Ameno

text: Ameno on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Amenon naapurikunnat ovat Armeno, Bolzano Novarese, Colazza, Invorio, Miasino ja Orta San Giulio.


title: Invorio

text: Invorio on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Invorion naapurikunnat ovat Ameno, Arona, Bolzano Novarese, Borgomanero, Briga Novarese, Colazza, Gattico, Gozzano, Meina ja Paruzzaro.


title: Johann Heinrich Bartholomäus Walter

text:
Johann Heinrich Bartholomäus Walter, sukunimi myös Walther (1734 Rostock – 1802) oli saksalais-virolainen rakennusmestari, joka muutti Tarttoon ja rakensi sinne muutamia merkittäviä rakennuksia, kuten raatihuoneen.
Rostockissa syntynyt Walter muutti Tarttoon, joka nykyisin kuuluu Viroon, ja toimi siellä rakennusmestarina. Vuonna 1775 sattuneen Tarton suuren tulipalon jälkeen hän rakensi kaupungin keskustaan Tarton raatihuoneen ja Von Bockin talon. Raatihuoneen runsas joskin karkeapiirteinen stuccokoristelu on valmistettu Walterin työpajassa. Lisäksi hän suunnitteli kartanoiden päärakennuksia, muun muassa Varangun ja Liigvallan kartanoon.


title: Telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1961 (miehet)

text: Vuoden 1961 telinevoimistelun Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka olivat järjestyksessään kolmannet, järjestettiin miesten osalta Luxemburgssa 18. lokakuuta 1961. Kyseessä oli henkilökohtainen kilpailu eli yhteispisteet ja telinekohtaiset kilpailut. Osanottajia oli 41, jotka tulivat 22 maasta . Maata kohti osanottajia sai olla kaksi. Suomesta kisoihin osallistuivat Otto Kestola ja Raimo Heinonen. Heistä Kestolan sijoitus 6-ottelussa oli 18. ja Heinosen 22.


title: Irnijärvi

text: Irnijärvi on Etelä-Kuusamossa Irnin kylässä sijaitseva järvi. Järven rannalla on ollut asutusta jo satojen vuosien ajan. Alue on suosittu kalastuskohde etenkin kesäaikaan. Järven pituus päästä päähän on noin 25 km, ja leveys enimmillään noin 4 km. Keskisyvyys on noin 5 m ja syvin kohta on 24 m. Järven kalalajistoon kuuluvat mm. ahven, muikku, särki, hauki, taimen, järvilohi, made, siika, kiiski sekä lisääntyvissä määrin harjus. Vuoteen 2015 järven siikakanta oli heikko, mutta hauen vähentymisen johdosta se on alkanut elpyä.


Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako tarkoittaa Viron SNT:n jakoa hallintoalueisiin vuosina 1940–1991. Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä ja tällöin käytössä ollut aluejako on myös kuvattu artikkelissa.


title: Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako

text: Vuosina 1940–1941 Viron SNT:n hallinnollista jakoa ei muutettu, vaan Viron tasavallassa käytössä ollut maakuntajako säilyi ennallaan. Maakuntia olivat:


text: Vuosina 1941–1944 Viro oli natsi-Saksan miehittämä. Se kuului Ostlandin valtakunnankomissariaattiin, jossa se muodosti Viron päähallintopiirin. Päähallintopiiri jakautui kuudeksi piirikunnaksi ja yhdeksi alapiirikunnaksi. Sen hallinnollinen keskus oli Tallinna.Syksyllä 1944 Viron SNT:ssä oli 11 maakuntaa ja 248 kuntaa. Vuodesta 1944 lähtien Viron SNT:n aluejakoon tehtiin useita muutoksia:


text: Vuonna 1949 Viron SNT:n 13 maakuntaa olivat:


text: Kyläneuvostot perustettiin vuonna 1945 ja jokaiseen kuntaan muodostettiin 2–4 kyläneuvostoa. Pakrin, Pranglin, Vormsin, Kihnun ja Ruhnun kuntiin niitä ei muodostettu. Vuonna 1949 kuntia oli 233 kappaletta.


text: 26. syyskuuta 1950 Viron SNT:n maakunnat ja kunnat lakkautettiin. Neuvostotasavallan alue jaettiin piireiksi ja kyläneuvostot muutettiin piirineuvostojen alaisiksi alimman tason hallinnolliksi yksiköiksi. Uudistuksen jälkeen Viron SNT:ssä oli 5 tasavallan alaista kaupunkia () ja 39 piiriä ("rajoon"). Piirit muodostuivat 27 piirin alaisesta kaupungista ("rajoonilise alluvusega linn"), 22 kauppalasta ("alev") ja 641 kyläneuvostosta ("külanõukogu").


text: Tasavallan alaiset kaupungit (5 kappaletta):


text: Piirit (39 kappaletta, suluissa piirien hallinnolliset keskukset):


text: 3. toukokuuta 1952 päätettiin perustaa Viro SNT:hen kolme aluetta ("oblasti") 10. toukokuuta alkaen. Viron SNT:n 5 kaupunkia ja 39 piiriä jakautuivat alueittain seuraavasti.


text: Pärnun alueella oli 1 kaupunki ja 14 piiriä:Tallinnan alueeella oli 3 kaupunkia ja 12 piiriä:


text: Tarton alueella oli 1 kaupunki ja 13 piiriä:


text: Viron SNT:n alueet lakkautettiin jo 27. huhtikuuta 1953. Uusi hallinnollinen jako muodostui 5 tasavallan alaisesta kaupungista ja 30 piiristä.


text: Tasavallan alaiset kaupungit:


text: Piirit:


text: Vuonna 1954 kyläneuvostojen määrää vähennettiin 641 kyläneuvostosta 320 kyläneuvostoon.


text: 24. tammikuuta 1957 lakkautettiin Antslan, Kallasten, Kilingi-Nõmmen, Kiviõlin, Kosen, Mustveen, Orissaaren, Otepään, Pärnu-Jaagupin, Suure-Jaanin, Tõrvan, Türin ja Vastseliinan piirit. Lisäksi 12. lokakuuta 1957 lakkautettiin Loksan ja Pärnun piirit. Samalla muodostettiin kolme kaupunkialuetta:


text: Vuoden 1959 väestönlaskennassa Viron SNT:ssä oli 27 piiriä ja 320 kyläneuvostoa.


text: Vuonna 1960 Viron SNT:ssä oli 6 tasavallan alaista kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 24 piiriä.


text: Vuonna 1962 lakkautettiin Abjan, Elvan, Jõhvin, Keilan, Lihulan, Märjamaan, Põltsamaan, Räpinan, Tapan, Väike-Maarjan ja Vändran piirit. Lisäksi perustettiin Pärnun piiri. Tämä jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia (Tallinna, Tartto, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva ja Sillamäe) sekä 14 piiriä.


text: 15. joulukuuta 1964 muodostettiin Kohtla-Järven piiri. Tämän jälkeen Viron SNT:ssä oli 6 kaupunkia ja 15 piiriä.


text: Vuonna 1970 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 235 kyläneuvostoa.


text: Vuonna 1979 Viron SNT:ssä oli 15 piiriä ja 213 kyläneuvostoa.


text: Seuraavissa linkeissä on kuvattu Viron hallinnollista jakoa laajemmin kuin pelkkänä neuvostoaikana:


title: Viron asutut paikat

text: Viron asutut paikat ( tai "asutusüksus") ovat asutuksia tai alueellisia yksiköitä, jotka kuuluvat johonkin kuntaan. Asutuilla paikoilla ei ole hallinnollista merkitystä. Joukko asuttuja paikkoja muodostaa kunnan ("vald"), jolla on oma hallinto. Asutut paikat, jotka ovat tyypiltään kaupunkeja muodostavat oman kaupunkikunnan ("linn"). Jotkin kaupungit ovat liittyneet ympäröiviin kuntiin ja ovat nykyään epäitsenäisiä kaupunkeja.


title: Viron asutut paikat

text: Virossa on 5 erityyppistä asuttua paikkaa:


title: Viron asutut paikat

text: 4. marraskuuta 2016 Virossa oli 4 699 asuttua paikkaa. Niistä 30 oli kaupunkeja, 17 epäitsenäisiä kaupunkeja, 12 kauppaloita, 188 pienkauppaloita ja 4 452 kyliä.


title: Boomlagoon

text: Boomlagoon on suomalainen peliyritys. Yrityksen ovat perustaneet 2012 Rovion entiset työntekijät.


title: Boomlagoon

text: Wargaming.net osti yrityksen joulukuussa 2016, ja kaupan myötä yrityksen nimi muutettiin Wargaming Helsingiksi.


title: My Hometown

text: My Hometown on Bruce Springsteenin single hänen "Born in the U.S.A." -albumiltaan. Kyseinen single oli ennätystä sivuava seitsemäs ja viimeinen single kyseiseltä albumilta, mikä ylsi top kymmeneen "Billboard Hot 100" -listalla. Single ylsi ykköseksi "U.S. Adult Contemporary" -listalla ja on Springsteenin ainut kyseisellä listalla ykköseksi yltänyt kappale tähän mennessä. Kappale on syntetisaattoripainoitteinen hidastempoinen kappale.


title: My Hometown

text: Kappaleen musiikkivideo on suoraviivainen video kuvaten Springsteeniä ja E Street Bandia esittämässä kappaletta konserttia Born in the U.S.A. -tourin lopulla. Huolimatta videon visuaalisen jännittävyyden puutteesta se pääsi silti runsaaseen MTV-soittoon vuoden 1985 lopussa ja vuoden 1986 alussa.


title: Luettelo Tapwave Zodiac -peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Tapwave Zodiac -peleistä:


title: Kuolema Venetsiassa (ooppera)

text: Kuolema Venetsiassa on kaksinäytöksinen ooppera, jonka on säveltänyt Benjamin Britten. Se perustuu Thomas Mannin pienoisromaaniin "Kuolema Venetsiassa". Oopperan englanninkielisen libreton kirjoitti  Myfanwy Piper. Ooppera sai ensi-iltansa 16. kesäkuuta 1973.


title: Kuolema Venetsiassa (ooppera)

text: Britten oli pohtinut pienoisromaanin säveltämistä vuosien ajan, ja hän aloitti työnsä syyskuussa 1970 lähestymällä Piperiä ja kirjailijan poikaa Golo Mannia. Johtuen Warner Brothers -yhtiön ja Thomas Mannin kuolinpesän välisestä sopimuksesta koskien Luchino Viscontin samannimistä elokuvaa, joka sai ensi-iltansa vuonna 1971, Britteniä neuvottiin olemaan katsomatta sitä. Oopperan ensiesityksen ohjaajan Colin Grahamin mukaan jotkut elokuvan nähneet Brittenin kollegat pitivät Tadzion ja Aschenbachin suhdetta elokuvassa "liian sentimentaalisena ja riettaana". Tämä vaikutti ratkaisuun, jossa Tadzion sekä tämän perheen ja ystävien osia esittivät tanssijat.


title: Eino Heinivaara

text: Eino Mikael Heinivaara (synt. Henriksson, 29. syyskuuta 1895 Helsinki – 25. lokakuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja osuustoimintamies, joka työskenteli pitkään Kulutusosuuskuntien Keskusliiton palveluksessa.


title: Eino Heinivaara

text: Helsingissä syntynyt Heinivaara kävi seitsemän luokkaa Helsingin suomalaista lyseota ja suoritti ylioppilastutkinnon yksityisesti talvella 1917. Saman vuoden huhtikuussa hän aloitti Porissa ilmestyneen "Sosialidemokraatin" toimittajana ja tammikuussa 1918 Heinivaara nimitettiin lehden toimitussihteeriksi. Sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuun alussa Heinävaara liittyi Pori punakaartiin, jossa hän toimi Porin rintaman esikunnassa ylipäällikkö Hannes Uksilan apulaisena. Heinivaara ei osallistunut taisteluihin, eikä kantanut asetta, mutta teki Uksilan kanssa tarkastusmatkoja rintamalle.


title: Eino Heinivaara

text: Kun Porin punakaartilaiset pakenivat kaupungista, lähtivät myös Heinivaara ja Uksila 12. huhtikuuta kohti itää. He matkustivat Kokemäen ja Lauttakylän kautta Urjalaan, jossa 2–3 päivän ajan järjestelivät Länsi-Suomesta saapuvien tuhansien punaisten perääntymistä. Urjalasta miehet jatkoivat Hämeenlinnan ja Lahteen, jonka jälkeen Heinivaara jäi huhti–toukokuun vaihteessa vangiksi Kärkölän kirkonkylässä. Hänet siirrettiin Helsingin vankileirille Katajanokan vankilaan, mistä Heinivaara onnistui heinäkuun alussa pakenemaan yhdessä entisen koulutoverinsa Yrjö Karppasen kanssa. Myös Karppanen oli sodan aikana työskennellyt sanomalehtimiehenä Porissa.


title: Eino Heinivaara

text: Heinävaara ja Karppanen matkustivat junalla Hämeenlinnaan, josta he jatkoivat edelleen kohti Pohjois-Suomea ja siirtyivät Aavasaksassa Ruotsin puolelle. Myöhemmin Heinivaara työskenteli Tukholmassa muun muassa kellosepänliikkeessä ja oli yhteydessä punapakolaisia avustaneen suomalaisen organisaation johtohenkilöiden Arthur Useniuksen ja Edvard Gyllingin kanssa. Vuoden 1920 alussa Heinivaara ja Karppanen päättivät Ruotsin huonoihin palkkoihin kyllästyneinä muuttaa töihin Neuvosto-Venäjälle. He matkustivat Tukholmasta saaduilla väärillä papereilla Haaparannan kautta Suomeen tammikuun lopussa ja yrittivät rajan yli Venäjälle Pohjois-Karjalassa. Huomattuaan rajanylityksen sillä kertaa mahdottomaksi, miehet kääntyivät takaisin, mutta jäivät lopulta kiinni Lieksassa helmikuun 4.–5. päivien välisenä yönä. Heinivaaraa ja Karppasta kuulusteltiin Joensuussa ja toimitettiin sen jälkeen Helsingi lääninvankilaan. Huhtikuussa 1920 Heinivaara tuomittiin avunannosta valtiopetokseen 10 vuodeksi kuritushuoneeseen.


title: Eino Heinivaara

text: Armahduksen jälkeen Heinivaara jatkoi työskentelyä toimittajana. Hän muun muassa kirjoitti "Suomen Sosialidemokraattiin" nimimerkillä ”Kohentaja” ja oli vuonna 1927 lyhyen aikaa Porissa "Uuden Ajan" päätoimittajana. 1920-luvun lopulta lähtien Heinävaara työskenteli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton julkaiseman "Kuluttajain Lehden" toimituksessa ja kirjoitti 1940–1950-luvuilla kolmisenkymmentä osuusliikkeiden historiikkia. Lisäksi Heinävaara suomensi 1940-luvulla Eyvind Johnsonin ja Hans Herginin teoksia sekä Alfred Östen kirjoittaman Franklin Rooseveltin elämäkerran. Hän kuului myös Suomen Aikakauslehdentoimittajain Liiton perustajiin vuonna 1939. Eino Heinivaara kuoli 59-vuotiaana vuonna 1954.


title: Eino Heinivaara

text: Eino Heinivaaran poika oli ylilääkäri ja professori Olli Heinivaara (1923–1995).


title: Tapwave Zodiac

text: Tapwave Zodiac oli yhdysvaltalaisen Tapwaven käsikonsoli, johon myös suomalainen Fathammer teki muutaman pelin. Laite julkistettiin vuonna 2003, ja toimitukset alkoivat samana vuotena.


title: Tapwave Zodiac

text: Laite tuli markkinoille samoihin aikoihin kuin Sonyn PlayStation Portable ja Nintendon Nintendo DS -mallit, mikä hankaloitti markkinatilannetta.


title: Tapwave Zodiac

text: Tapwave lopetti toimintansa vuonna 2005.


title: Tapwave Zodiac

text: Laitteen tekniikka:


title: Luettelo Gizmondo-peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Gizmondo -peleistä:


title: Stardust Galaxy Warriors

text: Stardust Galaxy Warriors on suomalainen Windows-alustalle julkaistu shoot 'em up -peli. Pelin on kehittänyt Vasara Entertainment, joka yhdistyi toiseen suomalaiseen yritykseen Dreamloop Games.


title: Stardust Galaxy Warriors

text: Peli on julkaistu Steam-palvelussa vuonna .


title: Stardust Galaxy Warriors

text: Pelin PlayStation 4- ja Xbox One-versiot on julkaistu vuonna 2016, jolloin peli koko nimeksi on muodostunut Stardust Galaxy Warriors: Stellar Climax.


title: Stardust Galaxy Warriors

text: Metro-verkkosivusto antoi pelin PlayStation 4-versiolle arvosanan 8/10 arvostelussaan.


title: Paras naispääosa draamasarjassa (Golden Globe)

text: Paras naispääosa draamasarjassa on yksi Golden Globe -palkinnoista, joita Hollywood Foreign Press Association jakaa vuosittain.


title: Vesa Lakaniemi

text: Vesa Markus Lakaniemi (s. 1969 Vimpeli) on suomalainen virkamies. Hän toimii Eurajoen kunnanjohtajana 1. helmikuuta 2017 alkaen..


title: Vesa Lakaniemi

text: Lakaniemi on valmistunut käsityönopettajaksi Rauman opettajankoulutuslaitoksesta. Koulutukseltaan hän on kasvatustieteiden maisteri. Lakaniemi on työskennellyt opettajana Espoossa ja Pirkkalassa. Vuosina 2002–2006 Lakaniemi toimi Raumanmeren peruskoulun rehtorina, vuosina 2006–2009 Rauman opetuspäällikkönä ja vuodesta 2009 lähtien Rauman kasvatus- ja opetusjohtajana. Joulukuussa 2016 hänet valittiin Eurajoen kunnanjohtajaksi.


title: Killi ja Kiki

text: Killi ja Kiki (, ) on venäläinen animaatio- televisiosarja.


title: Mediataitoviikko

text: Mediataitoviikko on Kansallisen audiovisuaalisen instituutin koordinoima mediakasvatuksen teemaviikko, jonka tavoitteena on kehittää lasten, nuorten ja aikuisten mediataitoja sekä vahvistaa aikuisten valmiuksia mediakasvatukseen.


title: Mediataitoviikko

text: Mediataitoviikkoa vietetään ympäri Suomea helmikuun toisella viikolla erilaisten kampanjoiden, tempausten ja toimintojen merkeissä. Viikon aikana kouluissa, kirjastoissa, päiväkodeissa, nuorisotaloissa ja harrasteryhmissä käsitellään erilaisiin median ilmiöihin liittyviä aiheita ja kysymyksiä yhdessä lasten, nuorten ja aikuisten kanssa.


title: Mediataitoviikko

text: Mediataitoviikkoa ja sen toimintoja suunnittelee ja toteuttaa joukko kansallisia organisaatiota, jotka edustavat pääasiassa koulutusta, lapsi- ja nuorisotyötä, mediakulttuuria, viestintää sekä it-alaa. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti vastaa viikon tiedottamisesta.


title: Mediataitoviikko

text: Mediataitoviikko ajoitetaan osumaan samalle viikolle, jolloin vietetään kansainvälistä Safer Internet Daytä.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Iisalmen kaupunginkirjasto on Iisalmen kaupungissa sijaitseva yleinen kirjasto. Sillä on tällä hetkellä kaksi toimipistettä: Iisalmen kulttuurikeskuksessa sijaitseva pääkirjasto sekä päiväkoteja, kouluja ja haja-asutusalueita palveleva kirjastoauto Pokkari. Vakituista henkilökuntaa kirjaston palveluksessa on 17 henkilöä. Kirjaston perustamisajankohta voidaan ajoittaa 1850-luvulle. Toimittaja Paavo Tikkasen perusti lainakirjaston Iisalmen pitäjään vuonna 1858. Toiminta kuitenkin hiipui ja sitä käynnisteltiin toisen kerran vuonna 1874, jolloin lainakirjasto perustettiin uudelleen. Kaupunginvaltuusto vahvisti Iisalmen kaupungin kansankirjaston ja lukutuvan säännöt vuonna 1924. Vuosina 1922–1989 kirjasto toimi Savon- ja Otavankadun kulmauksessa sijaitsevassa puurakennuksessa. Nykyisiin toimitiloihinsa kirjasto muutti vuonna 1989.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Iisalmen kaupunginkirjaston kokoelmiin kuuluu kertoma- ja tietokirjallisuutta, äänikirjoja, sanoma- ja aikakauslehtiä, musiikkiäänitteitä, nuotteja,elokuva- ja tietovideotallenteita, konsoli- ja lautapelejä, karttoja, mikrofilmejä sekä sähköisiä aineistoja. Kokoelmassa oli vuonna 2016 noin 151 000 nidettä ja niitä lainattiin hieman yli 413 000 kertaa. Lainausoikeuden saa rekisteröitymällä asiakkaaksi Iisalmen kaupunginkirjastossa tai jossain muussa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakon toimipisteessä. Kokoelmien käyttö on asiakkaille maksutonta.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjasto tarjoaa asiakkailleen monipuolisia sähköisiä aineistoja. Käytössä ovat kotimaisia e-kirjoja ja e-äänikirjoja sisältävä Ellibs, vieraskielisiä aikakauslehtiä sisältävä Zinio, kotimaisia sanomalehtiä sisältävä ePress sekä Naxos-musiikkipalvelu. Ellibs, Zinio ja Naxos ovat käytettävissä etäyhteydellä. ePressin käyttö on mahdollista ainoastaan kirjaston asiakastyöasemilta tai kirjaston asiakkaille avoimesta langattomasta verkosta.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjaston sähköiset kotiseutuaineistot ovat käytettävissä digi.kirjastot.fi-palvelun kautta. Sinne on tällä hetkellä tallennettu kolme erillistä kokoelmaa: Idyllinen Iisalmi ja Minun Suomeni, Minun Iisalmeni sisältävät vanhoja valokuvia Iisalmesta ja sen lähiympäristöstä. Valokuvia Iisalmen vanhasta kirjastosta -kokoelma sisältää kuvia Iisalmen kaupunginkirjaston toimipisteistä ja henkilökunnasta 1980-luvun loppuun saakka.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Verkkoasiointia varten on käytössä Rutakko-verkkokirjasto. Sivustolta voi tehdä tiedonhakuja kirjaston kokoelmista, varata aineistoa sekä uusia lainojaan. Sivusto on yhteinen koko Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakolle. Osa asiakastoiminnoista edellyttää kirjautumista. Rutakko-kirjastojen asiakkaat voivat käyttää verkkoasiointiin myös Finna.fi-hakupalvelua.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjaston aukioloajat ja henkilökunnan yhteystiedot löytyvät helpoiten Rutakko-verkkokirjaston sivuilta. Aukioloaikoja on laajennettu niin, että aamun kaksi ensimmäistä tuntia ovat omatoimista aukioloa. Asiakkaat pystyvät lainaamaan ja palauttamaan aineistoa kirjaston tiloista löytyvillä automaateilla. Myös varattu aineisto on noudettavissa omatoimisesti. Kirjaston lehtilukusali palvelee asiakkaita sekä arkipäiviä että viikonloppuisin.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjastoauto Pokkari liikennöi arkipäivisin päiväkodeilla, kouluilla sekä haja-asutusalueilla. Mukana kulkee koko ajan noin 3 000-4 000 nidettä, joukossa esimerkiksi yli 30 tilattua lehteä. Pääkirjaston aineistoa on mahdollista tilata ja palauttaa kirjastoautoon. Tarkempaa tietoa kirjastoauton aikatauluista löytyy Rutakko-verkkokirjastosta


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjaston tiloissa on useita asiakkaille tarkoitettuja tietokoneita. Niiden käyttö ei vaadi ajanvarausta tai erillistä kirjautumista työasemille. Koneissa on tulostusmahdollisuus. Tulostaminen on maksullista. Lisäksi kirjaston tiloissa on käytössä asiakkaille tarkoitettu langaton verkko. Kirjautumistunnukset saa kirjaston asiakaspalvelusta. Yksi asiakastyöasemista on varattu digitointikäyttöön. Asiakkaat pystyvät muuttamaan sen avulla VHS-kasetit, vinyylilevyt, C-kasetit, paperiset asiakirjat, diat sekä 35 mm filminegatiivit digitaaliseen muotoon. Asiakkaiden käytössä on lisäksi yksi kopiokone.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Lasten- ja nuortenosastolta löytyy kaksi erillistä tilaa konsolipelien pelaamiseen. Tilojen käyttö edellyttää ajanvarausta kirjaston asiakaspalvelussa.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjaston tapahtumantuotanto on monipuolista. Ohjelmassa on esimerkiksi kirjailijavierailuja, satutuokiota, luentoja sekä askartelu- ja peli-iltoja. Kirjaston tapahtumiin on vapaa pääsy ja niistä tiedotetaan Rutakko-verkkokirjastossa, Iisalmen kaupungin sivuilla sekä kirjaston Facebook-sivuilla.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Iisalmen kaupungin kirjastopalvelut kuuluvat kulttuurin- ja vapaa-ajan -vastuualueeseen, jota johtaa kulttuuri- ja vapaa-aikajohtaja Pekka Partanen. Kaupungin kirjasto- ja kulttuuripalvelupäällikkönä toimii Sanna Marin-Kainulainen.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Kirjaston vakituiseen henkilökuntaan kuuluu 17 työntekijää. Kirjastoautotoiminnasta vastaa kaksi kirjastonhoitajaa ja loput henkilöstöstä työskentelevät pääsääntöisesti pääkirjastolla. Henkilökunnan yhteystiedot löytyvät Rutakko-verkkokirjastosta.


title: Iisalmen kaupunginkirjasto

text: Iisalmen kaupunginkirjasto on osa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoa. Kirjastoverkko on yhdeksän kunnan- ja kaupunginkirjaston muodostama yhteenliittymä, johon kuuluvat Iisalmen kaupunginkirjaston lisäksi Keiteleen kunnankirjasto, Kiuruveden kaupunginkirjasto, Lapinlahden kunnankirjasto, Pielaveden kunnankirjasto, Sonkajärven kunnankirjasto, Tervon kunnankirjasto, Vesannon kunnankirjasto ja Vieremän kunnankirjasto. Rutakko-kirjastoilla on yhteinen aineisto- ja asiakastietokanta, verkkokirjasto, käyttösäännöt sekä kuljetuspalvelu. Aineistoa voi lainata, palauttaa ja varata vapaasti kirjastojen kesken. Verkkokirjaston kautta on pääsy yhteisiin sähköisiin aineistoihin. Kirjastoverkkoon kuuluu 11 kirjastoa ja neljä kirjastoautoa.


title: Reuna (topologia)

text:
Topologiassa ja yleisemminkin matematiikassa topologisen avaruuden "X" osajoukon reuna on niiden pisteiden joukko, joita voidaan lähestyä sekä "S":n sisä- että ulkopuolelle. Täsmällisemmin sanottuna se on niiden pisteiden joukko, jotka kuuluvat "S":n sulkeumaan, mutta eivät ole "S":n sisäpisteitä. "S":n reunalla olevia pisteitä sanotaan "S":n reunapisteiksi.
Reunaoperaatiolla tarkoitetaan annetun joukon reunan määrittämistä. Joukon "S" reunalle käytetään merkintöjä bd("S"), fr("S"), and ∂"S".


title: Reuna (topologia)

text: Jotkut oppikirjojen laatijat, esimerkiksi Willard, käyttävät "reunan" () sijasta nimitystä "raja" () erotukseksi algebrallisessa topologiassa ja monistojen teoriassa käytetyistä reunan käsitteistä. Toisinaan termillä "raja" () kuitenkin tarkoitetaan pelkästään niiden rajapisteiden joukkoa, jotka eivät kuulu varsinaiseen joukkoon, toisin sanoen "S" \ "S".


title: Reuna (topologia)

text: Joukon "S":n reunan yhtenäistä komponenttia sanotaan "S":n reunakomponentiksi.


title: Reuna (topologia)

text: Jos joukko koostuu vain erillisistä pisteistä, sillä on vain reuna eikä lainkaan sisäpisteitä.


title: Reuna (topologia)

text: Topologisen avaruuden "X" osajoukon "S" reuna voidaan määritellä useilla keskenään yhtäpitävillä tavoilla:


title: Reuna (topologia)

text: Tarkastellaan reaalilukujen joukkoa formula_2 varustettuna tavanomaisella topologialla, jonka kannan muodostavat avoimet välit. Todetaan:Kaksi jälkimmäistä esimerkkiä osoittavat, että sellaisen tiheän joukon reuna, jolla ei ole sisäpisteitä, on sen sulkeuma.


title: Reuna (topologia)

text: Kun Rationaalilukujen joukko formula_5 varustetaan tavanomaisella topologialla eli kun sitä käsitellään formula_2:n aliavaruutena, joukon formula_7 reuna, kun "a" on irrationaaliluku, on tyhjä joukko.


title: Reuna (topologia)

text: Joukon reuna on topologinen käsite, ja mitkä pisteet kuuluvat tietyn joukon reunaan, riippuu käytetystä topologiasta. Esimerkiksi jos käytetään tason formula_8 tavanomaista topologiaa, suljetun kiekon Ω = {("x","y") | "x" + "y" ≤ 1} reuna on sitä ympäröivä ympyrän kehä: ∂Ω = {("x","y") | "x" + "y" = 1}. Jos kiekko sen sijaan käsitetään kolmiulotteisen avaruuden formula_9 osajoukoksi, toisin sanoen joukoksi {("x","y",0) | "x" + "y" ≤ 1}, kiekon reuna käsittää koko kiekon: ∂Ω = Ω. Jos kiekkoa käsitellään omana topologisena avaruutenaan, formula_8:n aliavaruutena, sen reuna on tyhjä.


title: Reuna (topologia)

text: Niinpä:


title: Reuna (topologia)

text: Jokaiselle joukolle pätee "S", ∂"S" ⊇ ∂∂"S". Yhtäsuuruus pätee, jos ja vain jos "S":n reunalla ei ole sisäpisteitä, kuten on laita esimerkiksi, jos "S" on joko avoin tai suljettu. Koska joukon reuna on suljettu, ∂∂"S" = ∂∂∂"S" kaikilla joukoilla "S". Reunaoperaattori siis toteuttaa eräänlaisen heikon muodon idempotenssista.


title: Reuna (topologia)

text: Käsiteltäessä monistojen tai simpleksien ja niiden simplisiaalisten kompleksien reunoja voidaan todeta, että niiden reunan reuna on aina tyhjä joukko. Itse asiassa singulaarisen homologian teoria perustuu ratkaisevasti juuri tähän seikkaan. Tämän näennäinen ristiriita selittyy sillä, että tässä artikkelissa käsitelty topologinen reuna poikkeaa käsitteenä jonkin verran moniston tai simplisiaalisen kompleksin reunasta. Esimerkiksi jos avointa kiekkoa käsitellään monistona, sen reuna on tyhjä, mutta jos sitä käsitellään topologisena avaruutena, sen reuna on sitä kiertävä ympyrän kehä.


title: Isolammi (Pirkkala)

text: Isolammi on Pirkanmaalla Pirkkalan Sionkylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Isolammi on osa Sikojoen valuma-aluetta.


title: Isolammi (Pirkkala)

text: Lampi on 500 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lampi on käytännössä Sikojoen läpivirtausjärvi, vaikka tulouoma laskeekin Polviniemeen luusuan viereen. Toinen merkittävä tulo-oja on Hanhonoja, joka on Leveen läpivirtausoja. Kolmas oja on jo varsin pieni. Lammen laskujoki on edelleen Sikojoki, jolla on enää 1,8 kilometriä Pyhäjärveen. Lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lampi on peltojen ympäröimä, mutta rannat ovat suota ja heinikkoa. Rantojen tuntumaan on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Lammen lähiympäristössä Katajalassa, Heikkilässä ja Sionkylässä sijaitsee runsaasti asuntaloja. Lammen lähelle pääseen helposti yhdystietä 3022 myöten.


title: Isolammi (Pirkkala)

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin pelkästään ”Isolampi”. Se oli piirretty suuremmaksi kuin nykyään, sillä Sikojoki näyttää kartassa kuin pitkältä lahdelta. Vähälammin nimi puuttuu kartasta, mutta samalla kohtaa lahdella on laajentuma.


title: Isolammi (Pirkkala)

text: Vuoden 1953 peruskartassa lammen eteläpuolelle on rakennettu muutama omakotitalo, joka on jatkunut siitä saakka. Sekä Sikojoen että Hanhonojan rannoilta on nostettu pehkua, minkä seurauksena joki on nykyään huomattavan leveä.


title: Rafael Santos Borré

text: Rafael Santos Borré Maury (s. 15. syyskuuta 1995 Barranquilla, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan pääsarjassa pelaavaa Villarrealia lainasopimuksella Atlético Madridista. Borré on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Rafael Santos Borré

text: Borré aloitti ammattilaisuransa 17-vuotiaana vuonna 2013 Kolumbian pääsarjassa pelaavassa Deportivo Calissa, jossa hän voitti maan apertura-mestaruuden ja supercupin. Elokuussa 2015 Borré solmi kuusivuotisen sopimuksen Atlético Madridin kanssa. Samassa yhteydessä sovittiin, että hän jatkaisi entisessä seurassaan lainapelaajana kauden 2015–2016 ajan. Kesällä 2016 Borré harjoitteli Atléticon miehistössä, kunnes hän siirtyi elokuussa yhden kauden mittaisella lainasopimuksella Villarrealiin.


title: Rafael Santos Borré

text: Borré on pelannut maansa alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 11 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.


title: Anthracoidea

text: Anthracoidea on nokisienten alakaareen, Ustilaginales-lahkoon kuuluva sienisuku. Suvun lajit kasvavat sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluvilla kasvilajeilla. Osa suvun lajeista loisii monella eri isäntäkasvilajilla ja osa tavallisesti vain yhdellä tai muutamalla keskenään lähisukuisella isäntäkasvilajilla. "Anthracoidea"-suvun nokisienilajeja tavataan erityisesti saroilla ("Carex") niiden pullakoissa, mutta myös sarakkeilla ("Kobresia") ja sarakeilla ("Uncinia"). Saroilla tavataan myös muihin sienisukuihin kuuluvia nokisieniä. "Anthracoidea"-suvun nokisienilajien isäntäkasvilajeja kasvaa myös Suomessa ja osa isäntäkasvilajeista on aivan yleisiäkin. Monien suvun nokisienien tieteellisten nimien lajinimi on sama tai lähes sama kuin sen tavallisen isäntäkasvilajin tieteellisen nimen lajinimi.


title: Anthracoidea

text: Suomessa on tavattu useita "Anthracoidea"-suvun sarannokilajeja, joista osa on aiemmin luokiteltu silmälläpidettäviksi, mutta myöhemmin jätetty arvioimatta.


title: Anthracoidea

text: Suomalainen Ilkka Kukkonen sekä unkarilainen Kálmán Vánky ovat tutkineet ja nimenneet useita "Anthracoidea"-suvun nokisienilajeja. Heidän mukaansa onkin nimetty lajit "Anthracoidea kukkonenii" sekä "Anthracoidea vankyi".


title: Anthracoidea

text: Kunkin sarannokilajin lajinimien perässä on suluissa isäntäkasvilajien nimet, mikäli isäntäkasvilajeilla on suomenkielinen nimi.


title: Beata Pietarintytär

text: Beata Pietarintytär tai Pintarintytär oli viimeinen henkilö, joka tuomittiin noituudesta Suomessa.


title: Beata Pietarintytär

text: Beata oli turkulainen porvarin tytär. Hän joutui oikeuteen syytettynä pahansuovasta noituudesta Pietarsaaressa vuonna 1689. Hän kiisti väitteet, mutta oikeudessa häntä vastaan todisti 20 todistajaa. Tuomioistuin määräsi hänet naisen tekemään ruumiintarkastukseen, jotta löydettäisiin fyysisiä merkkejä noituudesta. Hänet tutkinut nainen löysi "suuren pussin" hänen ruumiistaan. Tämä nähtiin todisteena noituudesta. Beata Pintarintytär tuomittiin kuolemaan syyllisenä esitettyinin syytöksiin. Turun hovioikeus muunsi tuomion vankeudeksi. Hänet vapautettiin vuonna 1701. Beata Pintarintytär on viimeinen henkilö, joka tuomittiin noituudesta Suomessa, ja viimeinen, joka tuomittiin noituudesta kuolemaan Suomessa.


title: Rakennushistoriallinen selvitys

text: Rakennushistoriallinen selvitys (RHS) on rakennussuojelun ja korjausrakentamisen avuksi laadittava dokumentti tietyn rakennuksen tai rakennusryhmän historiasta, alkuperäisasusta, käytöstä eri aikoina ja vuosien varrella tehdyistä muutoksista. Sen avulla pyritään antamaan rakennuksen omistajille, käyttäjille ja suunnittelijoille tietoa rakennuksen alkuperästä ja korjaushistoriasta tulevaa käyttöä varten.


title: Rakennushistoriallinen selvitys

text: Rakennushistoriallinen selvitys tehdään ennen peruskorjaussuunnittelun käynnistämistä yleensä kaikista suojelluista rakennuksista ja kulttuurihistoriallisesti merkittävistä kohteista. Yhdessä kuntotutkimuksen kanssa rakennushistoriallinen selvitys kuuluu hankesuunnitelman lähtötietoaineistoon.


title: Rakennushistoriallinen selvitys

text: Rakennushistoriallinen selvitys auttaa huomioimaan rakennustaiteelliset näkökohdat peruskorjauksen suunnittelussa ja rakentamisessa sekä toimii ohjaavana tausta-aineistona suunnittelulle, rakentamiselle ja tulevalle ylläpidolle.


title: Eeva Furman

text: Eeva Furman (s. 2. toukokuuta 1960) on suomalainen ympäristöasiantuntija. Hän on professori ja Suomen ympäristökeskuksen ympäristöpolitiikkakeskuksen johtaja sekä Sitran järjestämän Suomen kestävän kehityksen asiantuntijapaneelin puheenjohtaja.


title: Eeva Furman

text: Furman valittiin tammikuussa 2017 YK:n kestävän kehityksen raporttia valmistelevaan työryhmään Agenda 2030:een. Ryhmän työ alkaa helmikuussa 2017 ja raportti julkaistaan vuonna 2019. Furman kuului Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon saaneen kirjan "Ihminen ja ympäristö" -kirjan toimituskuntaan.


title: Eeva Furman

text: Furmanin puoliso oli professori Ilkka Hanski (k. 2016).


title: Guy Lönngren

text: Guy Lönngren (s. 15. lokakuuta 1943) on suomalainen veneensuunnittelija. Hänet on palkittu vuonna 2001 Kaarinan kulttuuripalkinnolla ja vuonna 2001 Pro Finnish Design -palkinnolla. Guy Lönngren yhteistyö Matti Leimun omistaman Muotti-Matti Oyn kanssa Kaarinan mattotehtaalla tuotti huomattavan määrän veneitä ja prototyyppejä. Pisin sarja valmistettiin Guyline-95 veneitä.


title: Guy Lönngren

text: Lönngren ei noudata veneensuunnittelun perinteitä, ja esimerkiksi One 40 -vene (Muotti-Matti valmisti sen Kaarinan mattotehtaalla), herätti sen vuoksi paljon huomiota vuonna 1999. Hän on suunnitellut myös kulkuneuvoja, busseja, asuntovaunuja ja hammaslääkärintuoleja. Hän on tehnyt ehdotuksia kelluvista asunnoista muun muassa Helsingin Verkkosaareen.


title: Guy Lönngren

text: Lönngren on valmistuut Taideteollisessa korkeakoulusta.


title: Irmeli Castrén

text: Irmeli Castrén (ent. "Ohert", ent. "Nordenstreng"; s. 1944) on suomalainen toimittaja. Hän on työskennellyt uutistoimittajana sekä myös kahden naistenlehden päätoimittajana.


title: Irmeli Castrén

text: Castrén on ollut Kauneus ja Terveys- ja Madame-lehtien päätoimittaja.


title: Ernst Degner

text: Ernst Eugen Wotzlawek Degner (s. 22. syyskuuta 1931 Gleiwitz, Saksa – 10. syyskuuta 1983 Teneriffa, Espanja)) oli puolalaissukuinen itäsaksalainen ratamoottoripyöräilijä, joka loikkasi Länsi-Saksaan. Loikkaamisen jälkeen hän voitti maailmanmestaruuden 50-kuutioisissa Suzukilla.


title: Ernst Degner

text: Ernst Degner syntyi Saksassa Ylä-Sleesian provinssissa Gleiwitzin kaupungissa puolalaiseen perheeseen. Kaupunki sijaitsee nykyisin Puolan puolella ja on nimeltään Gliwice. Ylä-Sleesia oli kaksikielinen alue ja siellä oli vahva puolalainen vähemmistö. Sleesian kansannousujen jälkeen osa Sleesiasta siirtyi Puolalle ja osa, mukaan lukien Gleiwitz, pysyi yhä Saksalla. Sleesian jakamisen jälkeen moni Saksan alueelle jäänyt alkoi muuttaa nimiään saksalaisiksi. Näin teki myös Ernst Degnerin isä, joka muutti sukunimensä Wotzławek kirjoitusasun ja otti uuden sukunimen Degner. Degnerin isä kuoli hieman ennen Toisen maailmansodan päättymistä ja Neuvostoliiton puna-armeija lähestyi, mikä sai Degnerin perheen lähtemään Luckauhun, joka jäi sittemmin muodostetun Itä-Saksan alueelle.


title: Béchamp-reaktio

text: Béchamp-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa arseenihappo reagoi kuumennettaessa aktivoidun aktivoidun aromaattisen yhdisteen kanssa muodostaen arsonihapon. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran Antoine Béchamp vuonna 1863 ja se on nimetty hänen mukaansa.


title: Béchamp-reaktio

text: Béchamp-reaktio on mekanismiltaan elektrofiilinen aromaattinen substituutio ja tapahtuu aktivoiduille aromaattisille yhdisteille, joita ovat muun muassa aniliini, fenoli sekä niiden eri tavoin substituoidut johdannaiset. Reaktio vaatii tapahtuakseen 100–160 °C:n lämpötilan ja aniliinit reagoivat fenoleja herkemmin. Béchamp-reaktion saannot eivät ole erityisen korkeat ja erityisesti korkeissa lämpötiloissa sivureaktioissa muodostuu arsiinihappoja. Saantoja voidaan parantaa erottamalla ja kierrättämällä reagoimattomia lähtöaineita.


title: Merkelin III hallitus

text: Merkelin III hallitus oli liittokansleri Angela Merkelin johtama suuri koalitiohallitus, joka aloitti työskentelyn 17. joulukuuta 2013. Sen muodostivat Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU) ja sen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU) sekä Saksan sosiaalidemokraattinen puolue (SPD). Hallitusta edelsi Merkelin II hallitus.


title: Merkelin III hallitus

text: Saksan liittopäivävaalien 2017 jälkeen hallitus hajotettiin ja muodostettiin Merkelin IV hallitus.


title: Eija Wager

text: Eija Wager (s. Helsinki) on suomalainen toimittaja, tietokirjailija ja paluumuuttaja. Hän asui 1970-luvulta alkaen Italiassa ja palattuaan on kirjoittanut useita kirjoja kokemuksistaan Italiassa ja Suomessa.


title: Eija Wager

text: Wager on ollut MTV:n ja Sanomien Italian kirjeenvaihtaja. Hän on Finitalia-sivuston päätoimittaja.Yle Elävä arkisto: Inhimillinen tekijä: Kolme kotiinpaluuta


title: Junius Bassus

text: Nimellä Junius Bassus tarkoitetaan Roomassa 300-luvulla jaa. eläneitä isää (Junius Annius Bassus) ja poikaa (Junius Bassus signo Theotecnius, kesäkuu 317 – 25. elokuuta 359). He kuuluivat Bassus-senaattorisukuun.


title: Junius Bassus

text: Junius Annius Bassus toimi pretoriaaniprefektinä 320-luvulla ja konsulina vuonna 331. Hän rakennutti Esquilinus-kukkulalle yksityisen basilikan ("Basilica Iunii Bassi"), jonka sisäseinillä säilyi 1500-luvulle saakka värikäs marmorinen pinnoituskoristelu ("opus sectile"). Osa koristelusta otettiin talteen rakennusta purettaessa. Yhdessä sen kuvista esitetään vuoden 331 konsulin virkaanastujaiset, joissa kuvataan, miten Junius Bassus ottaa konsulinviran vastaan.


title: Junius Bassus

text: Iunius Bassus signo Theotecnius toimi kaupunginprefektinä ja ehti kääntyä kristinuskoon juuri ennen kuolemaansa vuonna 359. Hän sai hautapaikan nykyisen Pietarinkirkon alueelta, jonka kryptassa sarkofagi edelleen on. Näyttävässä sarkofagissa on kuvituksena aiheita Raamatun kertomuksista.


title: Nina Stojanović

text: Nina Stojanović (s. 30. heinäkuuta 1996 Belgrad) on serbialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 140 marraskuussa 2016 ja nelinpelissä sijalla 107 joulukuussa 2016.


title: Nina Stojanović

text: Stojanović edusti Serbiaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2014.


title: T-pyrstö

text: T-pyrstö on lentokoneen pyrstötyyppi, jossa korkeusvakaajat on kiinnitetty rungon sijasta sivuvakaajan päähän. Nimensä se on saanut siitä, että pyrstö näyttää tällöin edestä katsottuna T-kirjaimelta.