title: Tietokantamoottori

text: Osa tietokantamoottoreista ovat nk. sulautettuja mottoreita, jotka on tarkoitettu liitettäväksi suoraan osaksi jotain muuta ohjelmaa ja näihin ei välttämättä ole tarjolla "ulkoisia liityntöjä" tai ne ovat valinnaisia.


title: Hengessä katson vaivaasi, Jeesus

text: Hengessä katson vaivaasi, Jeesus on Matti Suon teksti, joka pohjautuu samalla melodialla laulettavaan ruotsalaiseen hengelliseen lauluun Ristiä kantaa, verta hän vuotaa (Böjd under korset, sargad och blodig).


title: Hengessä katson vaivaasi, Jeesus

text: Alkuperäisen laulun sävelmän ja tekstin on kirjoittanut Joël Blomqvist. Matti Suon tekstiä ovat uudistaneet Hannes Holma (1975) sekä Inkeri Karvonen (2014).


title: Hengessä katson vaivaasi, Jeesus

text: Laulu löytyy Siionin lauluista numerolla 38. Blomqvistin alkuperäisteksti löytyy Sions Sånger-kokoelmasta, Siionin matkalauluista sekä Siionin kanteleesta.


title: Sions Sånger

text: Sions sånger (2008) on uusin versio ns. itälestadiolaisten eli ruotsinkielisten rauhansanalaisten laulukirjasta. Kirja julkaistiin marraskuussa 2008 ja se sisältää 355 hengellistä laulua. Kirjaa käyttävät LLF:n (Laestadianernas Fridsföreningars Förbund) kuuluvat suomenruotsalaiset rukoushuoneyhdistykset ja rauhanyhdistykset yhdessä Ruotsin rukoushuoneyhdistysten kanssa.


title: SAI KZ G I

text: SAI KZ G I oli tanskalainen yksipaikkainen alkeiskoulutukseen käytetty purjelentokone, joka lensi ensilentonsa vuonna 1943.


title: SAI KZ G I

text: Tanskalaisilla purjelentopiireillä oli 1940-luvun alulla merkittävä tarve yksipaikkaiselle koulutuspurjelentokoneelle, joka voisi korvata alkeiskoulutksessa tuolloin käytetyt saksalaiset Zögling ja SG 38 -purjekoneet. Konetyypin piti olla riittävän yksinkertainen, jotta useat sodan aikana perustetut purjelentokerhot onnistuisivat koneen rakentamisessa. Hanke lähti etenemään, kun Tuborgin säätiö lähti rahoittamaan vuonna 1942 kahden koulutuspurjekoneen kehitystä. Näistä toinen oli yliopistotaustaisen Polyteknisk Flyvegruppen ja toinen Skandinavisk Aero Industrin kehittämä. Polyteknisk Flyvegruppen Polyt I -kone valittiin lopulta syyskuussa 1943 toteutettujen lentokokeiden jälkeen jatkokehitettäväksi, ja G I:n tuotanto jäi vain yhteen prototyyppiin, joka sai rekisteritunnuksen OY-54 ja myöhemmin OY-ASX.


title: SAI KZ G I

text: G I oli puurakenteinen ja sen siivet ja peräsinpinnat oli pinnoitettu kankaalla ja tuettu muihin rakenteisiin kiinnittyvillä naruilla. Koneessa oli täysin avoin ohjaamo. Lentäjän kannalta ratkaisu oli hieman epämukava, mutta asia ei ollut ongelma, sillä lennot eivät tyypilliseti kestäneet kahta minuuttia pidempään. Ohjaamossa ei ollut myöskään minkäänlaisia mittareita, joista ohjaaja näkisi lentokorkeuden tai nopeuden.


title: SAI KZ G I

text: Kone palveli vuoteen 1951 Dansk Svæveflyver Unionin () koulutuslentotoimintaa, kunnes kone vaurioitui sakattuaan Vandelissa heinäkuussa 1951. Koneen korjasi onnettomuuden jälkeen søborgilainen Bent Halling, ja sitä käytti vuosina 1955–1959 Ringsted svæveflyveklub (suom. "Ringstedin purjelentokerho"). Konetta säilytettiin useita vuosia Kalundbandin lentokentällä, kunnes se siirrettiin Dansk Veteranflysamlingille (nyk. Tanskan ilmailumuseo) vuonna 1984. Kone restauroitiin lentokuntoiseksi vuonna 1990.


title: Herra Jeesus verellänsä

text: Herra Jeesus verellänsä on Pekka Fredrik Lappalaisen vuonna 1908 muokkaama, tuntemattoman suomalaisen tekijän hengellinen lauluteksti.


title: Herra Jeesus verellänsä

text: Laulu on tunnettu erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä. Laulu löytyy myös ruotsiksi sanoilla 'Med sitt blod på långfredagen' (Sions Sånger nro 32), käännöksen tekijää ei tunneta.


title: Uskossa, Jeesus, katson

text: Nyt uskossa mä katson on tuntemattoman runoilijan tekemä pääsiäisajan lauluteksti 1700-luvulta, jota on uudistanut ja säkeistöt 4–6 lisännyt Juho Ranginen vuonna 1884.


title: Uskossa, Jeesus, katson

text: Laulun sävelmän on tehnyt Frans Petter Krank. Laulu löytyy myös ruotsiksi sanoilla 'I tron jag ser din pina'.


title: Uskossa, Jeesus, katson

text: Amerikan vanhoillislestadiolaiset laulavat laulua sanoilla 'In faith I now behold Thee'.


title: Sulfataasit

text: Sulfataasit ovat hydrolaaseihin kuuluvia entsyymejä. Ne katalysoivat sulfaattiesterien, sulfonaattiesterien ja sulfamaattien hydrolyysiä alkoholeiksi tai amiineiksi ja sulfaatti-ioneiksi. Ryhmän entsyymien EC-numero on muotoa EC 3.1.6.x. Sulfataaseja esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin eliöissä ja ne säätelevät useiden biologisesti tärkeiden prosessien toimintaa.


title: Sulfataasit

text: Sulfataasien substraattikirjo on laaja ja substraatteja ovat niin aromaattiset kuin alifaattisetkin sulfaatit, sulfonaatit tai sulfamaatit. Tärkeän ryhmän muodostavat hiilihydraattisulfaatteja esimerkiksi glykosaminoglykaaneja hydrolysoivat entsyymit. Eri substraatteja katalysoivien ja eri eliöluokissa esiintyvien entsyymien rakenteessa ja toiminnassa on huomattavia yhtenäisyyksiä. Niitä on jopa niin paljon, että kaikkien sulfataasien alkuperän katsotaan olevan yhteinen. Tärkeä yhteneväisyys on muun muassa aktiivisen kohden formyyliglysiiniaminohappo, joka osallistuu hydrolyysimekanismiin. Tämä formyyliglysiiniaminohappo muodostuu sulfataaseihin translaation jälkeen kysteiiniaminohaposta.


title: Pääsiäinen koitti

text: Pääsiäinen ompi suuri juhlamme on Heikki Jussilan lauluteksti vuodelta 1916. Laulun melodia on toisinto virren 457 'Kiitetty nyt olkoon' (ruotsalainen 1697) melodiasta.


title: Pääsiäinen koitti

text: Laulu on käännetty ruotsiksi (Påskens stora högtid) sekä englanniksi (Easter is our day of great festivity). Laulu on tunnettu lestadiolaisen herätysliikkeen piirissä.


title: This Is Love (Demyn kappale)

text: This Is Love on kreikkalaislaulaja Demyn esittämä kappale, jolla hän edusti Kreikkaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.


title: This Is Love (Demyn kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kymmenenneksi 115 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 77 pistettä ja saavutti sijan 19.


title: Maitotyttö

text: Maitotyttö on taidemaalari Albert Edelfeltin maalaamaa öljyvärityö kankaalle vuodelta 1889. Teos tunnetaan myös nimillä "La laitière" ja "Maidontuoja". Maalauksen korkeus on 73,5 ja leveys 60,5 senttimetriä. Teos esittää soutavaa nuorta naista veneessä ja hänellä on kyydissään maitotonkka. Albert Edelfelt maalasi työn Haikossa.


title: Maitotyttö

text: Maalaus oli ollut saman ranskalaisen suvun omistuksessa 1900-luvun alusta lähtien ja se myytiin vuonna 2016 huutokauppakamari Sothebyn huutokaupassa yksityiskokoelmaan.


title: Spatiaalinen tietokanta

text: Spatiaalinen tietokanta ("Spatial Database") on tietokanta, joka on tarkoitettu ja räätälöity spatiaalisen (tilallisen) tiedon tallentamiseen ja käsittelyyn. Spatiaalinen tietokantajärjestelmää voidaan käyttää esimerkiksi kolmiulotteisten kappaleiden tietojen tallentamiseen, jota tavallisimmat tietokantajärjestelmät eivät tue. Spatiaalista tietoa koskeva standardi on ISO 19125.


title: Spatiaalinen tietokanta

text: Spatiaalisia tietokantoja käytetäänkin useimmiten mm. maantieteellisen ja kartografisen tiedot tallentamiseen, kuten teiden, järvien, talojen sijainti- ja ominaisuustietojen tallentamiseen.


title: Spatiaalinen tietokanta

text: Spatiaaliselle tietokannalle keskeisimpiä ominaisuuksia on sen tarjoamat tietotyypit (millaista tietoa voidaan tallentaa), indeksointimenetelmät (esim. R-puu) ja useat erilaiset spatiaaliset funktiot (esimerkiksi etäisyyden laskeminen tai koordinaattimuunnokset). Spatiaaliset funktiot voivat esimerkiksi laskea alueiden ("polygons") pinta-alaa tai selvittää esimerkiksi, risteävätkö alueet keskenään.


title: Urs Kuratle

text: Urs Kuratle (s. 8. lokakuuta 1968) on sveitsiläinen entinen Sauberin Formula 1 -tallin mekaanikko. Kuratle aloitti uransa mekaanikkona Sauberilla vuonna 1993. Vuodesta 1999 lähtien hän toimi tallin päämekaanikkona, jatkaen tehtävässään myös tallin muututtua BMW Sauberiksi vuonna 2006. Hän lopetti työt Sauberilla maaliskuussa 2013.


title: Traktor Arena

text: Traktor Arena on vuonna 2009 avattu monitoimiareena, joka sijaitsee Tšeljabinskin kaupungissa, Venäjällä. Traktor Arena toimii KHL-seura Traktor Tšeljabinskin kotiareenana, mutta areenalla järjestetään myös erilaisia tapahtumia ja kisoja. Sen katsojakapasiteetti on 7 500 ihmistä.


title: Maarit Aarni-Sirviö

text: Maarit Aarni-Sirviö (s. 1953) on suomalainen hallitusammattilainen, joka on toiminut muun muassa Vattenfallin, Berendsenin, Ponssen, Rautaruukin ja Wärtsilän hallituksissa. Hän on aiemmin toiminut erilaisissa johtotehtävissä petrokemian yrityksessä Borealisissa.


title: Maarit Aarni-Sirviö

text: Aarni-Sirviö oli Rahapajan toimitusjohtaja vuosina 2008–2010. Hän on myös Directors’ Institute Finlandin (DIF) pääsihteeri. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri ja Executive MBA.


title: Sciophila holopaineni

text: Sciophila holopaineni on vuonna 2017 nimetty sienisääskiin kuuluva hyönteislaji. Sen kuvasi ja nimesi Metsähallituksen suojelubiologi Jukka Salmela Nightwish-yhtyeen johtohahmona tunnetun Tuomas Holopaisen mukaan. Lajikuvaus julkaistiin Biodiversity Data Journal -lehdessä seitsemän muun uuden sienisääskilajin kanssa. Löytäjä ehdottaa lajille suomenkielistä nimeä tuomaanvarjokainen. "S. holopaineni" tunnetaan vain itäisestä Lapista Savukosken Törmäojan Natura-alueelta sekä Venäjän Karjalasta läheltä Vienanmerta, ja se viihtyy varjoisissa ympäristöissä.


title: Bullitt Group

text: Bullitt Group on brittiläinen elektroniikkayhtiö. Se kehittää ja valmistaa kestäviä puhelimia tunnettujen brändien nimillä. Bullitt Group perustettiin 1. kesäkuuta 2009 Readingissa. Sillä on toimipisteitä Britannian lisäksi Shenzhenissa ja New Yorkissa. Bullit Group on tehnyt puhelimia Caterpillarin, Kodakin ja Land Roverin nimillä.


title: Pantestudines

text: Pantestudines on ryhmä johon kuuluvat kaikki tetrapodit jotka ovat läheisempää sukua kilpikonnille kuin muille eläimille. Se sisältää sekä nykyiset kilpikonnat (Testudines) että kaikki niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset.


title: Roottaus

text: Roottaus eli roottaaminen ( tai "root") on prosessi, joka antaa Android-laitteen käyttäjälle root-oikeudet laitteeseensa. Se tarkoittaa oikeuksia lukea ja muuttaa kaikkia Android-laitteen tietoja. Roottaamisen voi tehdä joko siihen tarkoitetulla sovelluksella tai lataamalla laitteeseensa Androidista muokatun version, joka sisältää root-oikeudet. Rootatun laitteen roottauksen voi poistaa, mutta se palauttaa laitteen useimmiten tehdasasetuksiin. Roottaamista verrataan usein iOS-laitteiden jailbreakkaamiseen.


title: Roottaus

text: Roottaus mahdollistaa muun muassa seuraavat asiat:


title: Roottaus

text: Roottaus lopettaa Android-laitteen takuun ja aiheuttaa joitakin turvallisuusriskejä. Epäonnistuessaan se muuttaa laitteen lopullisesti käyttökelvottomaksi, mutta tämä riski on melko pieni. Rootattava laite ja roottaamisessa mahdollisesti apuna käytettävä tietokone tulee aina ladata täyteen ennen roottaamista.


title: Pirjo Lyytikäinen

text: Pirjo Riitta Lyytikäinen (s. 10. lokakuuta 1953 Helsinki) on suomalainen kirjallisuudentutkija ja Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden professori. Hän on saanut vuonna 2014 Suomen Tietokirjailijat ry:n myöntämän Tietokirjailijapalkinnon.


title: Pirjo Lyytikäinen

text: Lyytikäinen on valmistunut filosofian kandidaatiksi 1986 ja väitellyt 1992 Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi kotimaisen kirjallisuuden alalta tutkimuksella "Mielen meri, elämän pidot: Volter Kilven Alastalon salissa".


title: Pirjo Lyytikäinen

text: Lyytikäinen on ollut Koneen säätiön tutkija 1987–1990, Helsingin yliopistossa assistentti 1990–1993, apulaisprofessori 1993–1994 ja Suomen akatemian vanhempi tutkija 1994–1998 sekä Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden professori vuodesta 1998.


title: Pirjo Lyytikäinen

text: Suomen Tietokirjailijat ry myönsi Lyytikäiselle vuonna 2014 Tietokirjailijapalkinnon teoksista Volter Kilvestä, suomalaisesta symbolismista ja dekadenssista, Seitsemästä veljeksestä ja Leena Krohnista.


title: Anita Lehikoinen

text: Anita Irmeli Lehikoinen (s. 27. huhtikuuta 1959 Riihimäki) on opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) kansliapäällikkö.


title: Anita Lehikoinen

text: Lehikoinen on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1987 pääaineenaan englantilainen filologia. Hän tuli opetusministeriön palvelukseen vuonna 1989 ja on toiminut korkeakoulu- ja tiedepolitiikan tehtävissä. Lehikoinen oli opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulu- ja tiedepolitiikan osaston ylijohtaja 2012–2013 ja sen jälkeen kansliapäällikkö.


title: Les Palmes de monsieur Schutz

text: Les Palmes de monsieur Schutz (kirjoitusasuna myös "Les Palmes de M. Schutz") on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Claude Pinoteaun ohjaama ranskalainen elämäkerrallinen draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert, Charles Berling ja Philippe Noiret. Elokuva perustuu Jean-Noël Fenwickin samannimiseen palkittuun näytelmään "Les Palmes de monsieur Schutz" (1989), jonka pohjalta Fenwick, Claude Pinoteau ja Richard Dembo sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Emmanuel Schlumberger.


title: Les Palmes de monsieur Schutz

text: Nobelin fysiikanpalkinnoilla palkitut fyysikot Pierre-Gilles de Gennes ja Georges Charpak esiintyvät elokuvassa cameorooleissa.


title: Les Palmes de monsieur Schutz

text: "Les Palmes de monsieur Schutz" sijoittuu 1800-luvun loppuun ja 1900-luvun alkuun ja kertoo tutkijoiden, Marie (Isabelle Huppert) ja Pierre Curien (Charles Berling), elämistä, urista ja löydöistä radioaktiivisuuden saralla.


title: Les Palmes de monsieur Schutz

text: "Les Palmes de monsieur Schutzin" kuvaukset alkoivat 16. syyskuuta 1996 ja päättyivät marraskuussa 1996. Elokuva kuvattiin Pariisissa 5 980 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat France 2 Cinéma, French Productions, L Films, StudioCanal ja Sofineurope.


title: Les Palmes de monsieur Schutz

text: "Les Palmes de monsieur Schutz" sai ensi-iltansa Ranskassa 9. huhtikuuta 1997 ja oli AMLF:n teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 303 345 katsojaa.


title: Peippo Uolevi Helle

text: Peippo Uolevi Helle (25. huhtikuuta 1912 Jyväskylä – 1. helmikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi Suomen Rahapajan johtajana vuosina 1948–1958.


title: Peippo Uolevi Helle

text: Helle kirjoitti ylioppilaaksi 1930 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1936. Hän oli puolustusvoimien palveluksessa vuosina 1939–1948, kunnes sai nimityksen Rahapajan johtajaksi. Vuonna 1959 Helle sai syytteen väärän rahan valmistuksesta, virkavirheestä ja kavalluksesta. Syytteen mukaan hän oli lyöttänyt luvattomasti 75 pennin hopearahoja ja yhden markan kuparirahoja sekä muistomitalia, josta hän sai itselleen taloudellista hyötyä. Jouduttuaan eroamaan Rahapajan johdosta Helle toimi agentuuriliike Din Oy:n palveluksessa vuoteen 1970.


title: Sam Bennett (pyöräilijä)

text: Sam Bennett (s. 16. lokakuuta 1990 Carrick-on-Suir, Tipperary) on irlantiläinen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään kirimies. Hän kilpaili amatöörinä Dan Morrissey -joukkueessa 2009 ja Vélo Club La Pomme Marseille -tallissa 2010. Syyskauden 2010 hän ajoi harjoittelijana Française des Jeux -tallissa. Vuodet 2011–2013 hän edusti An Post -joukkuetta. Kaudesta 2014 lähtien hän on edustanut saksalaistallia, nykyiseltä nimeltään Bora-Hansgrohe


title: Sam Bennett (pyöräilijä)

text: Bennett voitti Praia a Mareen päättyneen seitsemännen, Imolaan päättyneen 12. ja Rooman päättyneen viimeisen etapin Italian ympäriajossa 2018.


title: Sam Bennett (pyöräilijä)

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Saksan liittopäivävaalit 1949

text: Saksan liittopäivävaalit 1949 järjestettiin Saksan liittotasavallassa 14. elokuuta 1949. Kyseessä olivat maan ensimmäiset liittopäivävaalit. Vaaleissa 24 495 614 äänestäjää valitsi liittopäivien kaikki 402 jäsentä. Vaalien jälkeen Saksan liittokansleriksi nimitettiin kristillisdemokraatti Konrad Adenauer.


Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2014 kilpailtiin 22.–23. helmikuuta 2014 Parkanossa Parkanon urheilutalolla. Järjestävänä seurana toimi Parkanon Puntti.


title: Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2014

text: Lähde


title: Jack Carson

text: John Elmer "Jack" Carson (s. 27. lokakuuta 1910 Carman (Manitoba), Kanada – 2. tammikuuta 1963 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kanadalaissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Jack Carson

text: Carson saapui Hollywoodiin 1930-luvun puolivälissä, jossa hänelle kehkeytyi yli kahden vuosikymmenen pituinen ura. Hänen uransa alkoi pikkurooleilla mm. western- ja komediaelokuvissa, esim. elokuvassa "Ei mikään enkeli" (1939). Carson siirtyi 1940-luvun alussa Warner Bros.in leipiin, jossa hän sai muistettavampia rooleja tulkittavakseen. Carsonin tunnetuimmat miessivuroolit olivat elokuvissa "Arsenikkia ja vanhoja pitsejä" (1944), "Mildred Pierce – amerikkalainen nainen" (1945) sekä seuraavalla vuosikymmenellä elokuvissa "Tähti on syntynyt" (1954) ja "Kissa kuumalla katolla" (1958). Lisäksi Carson parodioi itseään musikaalikomediassa "Tähdenlento Hollywoodissa" (1949).


title: Jack Carson

text: Kaiken kaikkiaan suurikokoinen ja jouheva Carson ennätti tekemään yli 100 elokuva- ja televisioroolia vuosien 1937-1962 välisenä aikana. Hän oli naimisissa neljään otteeseen, ja avioliitostaan Kay St. Germain Wellsin kanssa (1940-1950) hänellä oli kaksi lasta.


title: Jack Carson

text: Jack Carson sai uraltaan kaksi tähteä Hollywood Walk of Famelle. Carson menehtyi vatsasyöpään tammikuussa 1963.


title: John Koskinen

text: John Andrew Koskinen (s. 30. kesäkuuta 1939) on suomalaistaustainen yhdysvaltalainen liikemies ja virkamies.


title: John Koskinen

text: Nuoruudessaan Koskinen työskenteli lehtienjakajana ja setänsä maatilalla. Hän valmistui oikeustieteen maisteriksi Yalen yliopistosta vuonna 1964. Hän oli suorittanut myös fysiikan ja matematiikan opintoja Duken yliopistossa ja kansainvälisen oikeuden opintoja Cambridgen yliopistossa. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli konsulttiyhtiö Palmier Corporationin palveluksessa 21 vuotta.


title: John Koskinen

text: Koskinen työskenteli 1960-luvulla Lyndon B. Johnsonin rotumellakoita käsittelevässä työryhmässä. Bill Clintonin hallinnossa Koskinen toimi budjettiosaston johtajana. Vuonna 2008 George W. Bush nimitti Koskisen asuntoluottopankki Freddie Macin johtoon. Barack Obama nimitti Koskisen vuonna 2013 IRS:n ylijohtajaksi.


title: John Koskinen

text: Koskisen kaikki isovanhemmat olivat suomalaisia, jotka muuttivat Yhdysvaltoihin joskus 1900-luvun alkuvuosina. Isoisä John Koskinen muutti vaimonsa Ildan ja tämän siskon Hannahin kanssa Karstulasta Ohion Clevelandiin, jossa Yrjö Koskinen syntyi vuonna 1905. Vanhemmat äidin puolelta muuttivat Kaakkois-Suomesta, todennäköisesti Vehkalahdelta, Minnesotan Chisholmiin, jossa Irja Danska syntyi vuonna 1909.


title: John Koskinen

text: Koskisen molemmat vanhemmat osasivat suomea, mutta päättivät olla opettamatta sitä lapsilleen, jotta nämä voisivat puhua englantia ilman korostusta.


title: John Koskinen

text: Vuonna 2015 Koskinen kävi ensimmäistä kertaa Suomessa, jolloin hän vieraili Jyväskylän yliopiston IT-tiedekunnassa.


title: John Koskinen

text: Koskisen vaimo on kasvatustieteen professori Patricia Koskinen, omaa sukua Salz. Heidän mukaansa on nimetty Koskinen Stadium Johnin vanhassa opinahjossa Dukessa. Se toimii Duken haavipallo- ja jalkapallojoukkueiden kotistadionina. Koskisella on kaksi lasta liitostaan Patrician kanssa.


title: Aune Suomalainen

text: Aune Suomalainen oli suomalainen kääntäjä. Hän käytti myös salanmeä Elina Kangas.


title: Aune Suomalainen

text: Salanimellä "Elina Kangas":


title: Meru (mytologia)

text: Meru on hindulaisessa mytologiassa kultainen vuori, joka sijaitsee maailmankaikkeuden keskellä. Meru on maailman akseli, joka ulottuu syvälle maan sisään ja korkealle taivaisiin. Himalaja on sen aluskukkuloita. Meru on jumalten asuinsija, ja kaikilla tärkeimmillä jumalilla on sillä tai sen lähellä omat taivaalliset kuningaskuntansa, joissa heidän kannattajansa asuvat kuolemansa jälkeen odottamassa jälleensyntymistään. Hindulaisen temppelin kattotorni edustaa Merua.


title: Meru (mytologia)

text: Merua kuvataan myös buddhalaisessa mytologiassa, missä se on olemassa samanaikaisesti fyysisellä ja henkisellä tasolla, ja jumalten kultainen palatsi on sen huipulla.


title: Rakkauden jälkeen (elokuva)

text: Rakkauden jälkeen () on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut Diane Kurysin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Bernard Giraudeau, Hippolyte Girardot, Lio ja Yvan Attal. Diane Kurys käsikirjoitti elokuvan Antoine Lacomblezin kanssa. Elokuvan tuottajina olivat Jean-Bernard Fetoux, Robert Benmussa ja Alexandre Arcady.


title: Rakkauden jälkeen (elokuva)

text:
Kolmekymppinen kirjailija Lola Winter (Isabelle Huppert) on Pariisissa asuva itsenäinen nainen, joka pyörittää ja rakastaa kahta miestä, Davidia (Bernard Giraudeau) ja Tomia (Hippolyte Girardot). Miehet ovat molemmat naimisissa ja heillä on lapsia. Kun miehet ja Lola joutuvat päätöksenteon eteen, Lolan miellyttävästä elämästä tulee vähemmän miellyttävä.
"Rakkauden jälkeen" -elokuvan kuvaukset alkoivat 23. syyskuuta 1991 ja päättyivät 31. joulukuuta 1991. Elokuva kuvattiin Pariisissa Ranskassa ja Pompeissa Italiassa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Alexandre Films, Canal+, Prodève ja TF1 Films Production.


title: Rakkauden jälkeen (elokuva)

text: "Rakkauden jälkeen" sai ensi-iltansa Ranskassa 15. huhtikuuta 1992 ja oli Union Générale Cinématographiquen (UGC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 542 174 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1992 Toronton elokuvajuhlilla.


title: Rakkauden jälkeen (elokuva)

text: "Rakkauden jälkeen" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 27. heinäkuuta 1999 ja Ranskassa 14. huhtikuuta 2004.


title: Vault 7

text: Vault 7 on sarja WikiLeaksin julkaisemia tiedostoja maaliskuun 7. päivästä lähtien vuonna 2017 liittyen CIA:n elektroniseen valvontaan ja kyberturvallisuuteen. WikiLeaksin perustaja Julian Assangen mukaan Vault 7 on kattavin julkaisu Yhdysvaltain elektroniseen valvontaan liittyen. Vuosille 2013-2016 sijoittuvat tiedot keskittyvät erityisesti CIA:n työkaluihin joilla he voivat murtautua iPhone- ja Android-puhelimiin sekä kodinkoneisiin kuten älykkäisiin televisioihin. WikiLeaks on väittänyt, että CIA on voinut käyttää iPhone- ja Android-puhelimissa olevia haavoittuvuuksia päästäkseen käsiksi yksittäisten Telegramin, Signalin ja WhatsAppin kaltaisten pikaviestipalveluiden käyttäjien viesteihin.


title: Vault 7

text: Ensimmäinen julkaistu osa Vault 7:ää koostuu 7 818:sta internetsivusta ja yhteensä 943:sta liitteestä.


title: Aurichin piirikunta

text: Aurichin piirikunta () on Ala-Saksin osavaltion luoteisosassa sijaitseva yksi Saksan piirikunnista. Se on pinta-alaltaan 1 287 neliökilometrin suuruinen. Sen asukasluku vuoden 2015 lopussa oli 189 199, ja asukastiheys 147 asukasta neliökilometriä kohden. Piirikunnan keskus on Aurichin kaupunki. Aurichin piirikunta rajoittuu pohjoisessa sekä lännessä Pohjanmereen, etelässä Emdeniin ja Leerin piirikuntaan ja idässä Wittmundin piirikuntaan.


title: Aurichin piirikunta

text: Aurichin piirikunnan historia liittyy Itä-Friisiaan. Piiri perustettiin vuonna 1977 yhdistämällä Aurichin -ja Nordenin piirikunnat.


title: Jean Rouch

text: Jean Rouch [ʁuʃ] (31. toukokuuta 1917 Pariisi – 19. helmikuuta 2004 Niger, Afrikka) oli ranskalainen dokumentaristi ja antropologi, jonka elokuvat liikkuvat dokumentin ja fiktion rajamailla ja käsittelevät valtaosin Länsi-Afrikan ihmisiä. Häntä pidetään yhtenä cinema veritén eli totuuselokuvan kehittäjistä ja merkittävänä vaikuttajana ranskalaisen uuden aallon elokuvailmaisun syntymiseen.


title: Jean Rouch

text: Rouchin elokuvia ovat "Minä, musta mies" ("Moi, un noir", 1958), "Ihmispyramidi" ("La Pyramide humaine", 1958), "Ranskalainen päiväkirja" ("Chronique d'un été", 1961) ja "Afrikkalainen Pariisissa 1–3" ("Petit à petit", 1970).


title: Jean Rouch

text: Rouch oli alun perin ammatiltaan vesi-insinööri. Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 hän tuli ensi kerran työkomennukselle Nigeriin, jossa hän asui valtaosan elämästään. Yhdessä sikäläisten elokuvantekijöiden Damouré Zikan ja Oumarou Gandan kanssa Rouch teki puolidokumentaarisia elokuvia djerma-, songhai- ja sorko-heimojen elämästä.


title: Jean Rouch

text: Rouch kuoli 87-vuotiaana auto-onnettomuudessa Nigerissä.


title: Joël Blomqvist

text: Joël Blomqvist (1840–1930) oli uppsalalainen tapetoija, joka toimi nuoresta lähtien urkurina ja laulunjohtajana vapaakirkollisissa tilaisuuksissa.


title: Joël Blomqvist

text: Blomqvist kirjoitti kaikkiaan n. 400 hengellistä laulua ja sävelsi lähes yhtä monta. Hänen laulunsa yhdistivät vanhaa herrnhutilaista perinnettä amerikkalaistyylisen herätyslauluihin.


title: Joël Blomqvist

text: Blomqvist julkaisi mm. laulukokoelmat 'Sabbatsklockan' ja Fridstoner.


title: Joël Blomqvist

text: Tunnettuja Blomqvistin lauluja ovat mm. Hän saapuu kohta, Jeesus sekä Ristiä kantaa, verta hän vuotaa


title: Mario Almondo

text: Mario Almondo (s. 17. syyskuuta 1964 Torino) on italialainen insinööri ja Ferrarin Formula 1 -tallin operaatiojohtaja. Almondo aloitti uransa Ferrarilla vuonna 1991. Lokakuussa 2006 hänet nimettiin tallin tekniseksi johtajaksi korvaten tehtävässään Ross Brawnin. Marraskuussa 2007 hänet nimettiin tallin operaatiojohtajaksi.


title: Lippen ruhtinaskunta

text: Lippe (välillä myös Lippe-Detmold) oli saksalainen ruhtinaskunta, joka sijaitsi Weser-joen ja Teutoburgin metsän kaakkoisosan välissä nykyisen Nordrhein-Westfalenin osavaltion alueella.


title: Lippen ruhtinaskunta

text: Ruhtinaskunta sai alkunsa Lippen suvulle annettuna läänityksenä v. 1123 ja muuttui kreivikunnaksi v. 1528. Vuonna 1613 maat jakautuivat kolmeen osaan, joista myöhempää ruhtinaskunnan aluetta hallitisivat Lippe-Detmoldin kreivit. Vuonna 1789 heidät korotettiin valtakunnanruhtinaan arvoon.


title: Lippen ruhtinaskunta

text: Lippen ruhtinaskunta oli Saksan keisarikunnan osavaltio vuodesta 1871 aina vuoteen 1918, jolloin viimeinen hallitseva ruhtinas luopui vallasta. Tämän jälkeen ruhtinaskunnasta muodostettiin Lippen vapaavaltio, josta tuli v. 1947 osa liittoutuneiden perustamaa Nordrhein-Westfalenin osavaltiota.


title: Sisaret, veljet, iloitkaa jo tästä

text: Oi veljet, siskot, iloitkaa jo tästä on tuntemattoman tekijän laulu, joka julkaistiin ensi kerran 1912 Leonard Typön toimittamassa kokoelmassa Kotimaan virsiä.


title: Sisaret, veljet, iloitkaa jo tästä

text: Laulu on käännetty ruotsiksi sanoilla 'O bröder, systrar, gläd er, vänner kära' (Sions Sånger nro 57). Englanniksi laulua lauletaan sanoilla 'O brothers, sisters, we can be rejoicing' (Songs and Hymns of Zion nro 143) sekä "O brothers, sisters, be ye glad to know that" (Hymns and Songs of Zion nro 607).


title: Songs and Hymns of Zion

text: Songs and Hymns of Zion on Amerikan vanhoillislestadiolaisten eli LLC:n virsikirja.


title: Songs and Hymns of Zion

text: Laulukirjassa on 602 virttä ja hengellistä laulua. Suurin osa lauluista on käännöksiä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta, SRK:n Siionin laulut-kokoelmasta sekä muista Pohjoismaisista virsikirjoista.


title: Herran haltuun jääkää, rakkaat

text: Herran haltuun, veljet rakkaat on Fredrik Engelken (1848-1906) hengellinen laulu. Laulu on tunnettu erityisesti lestadiolaisen herätysliikkeen parissa.


title: Herran haltuun jääkää, rakkaat

text: Laulun sävelmä on toisinto G.J. Voglerin Hoosianna-hymnistä.


title: Herran haltuun jääkää, rakkaat

text: Laulun alkuperäinen teksti alkaa ruotsiksi 'Faren väl, I vänner kära', ja se julkaistiin 1871 Smålands Missionsblad-lehdessä. Laulu on julkaistu myös englanniksi sanoilla "Precious friends, may God be with Thee" (Hymns and Songs of Zion nro 569/Songs and Hymns of Zion nro 217).


title: Plutoniumtrikloridi

text: Plutoniumtrikloridi eli plutonium(III)kloridi (molekyylikaava PuCl) on plutoniumin kloridi. Se muodostaa emeraldin värisiä vihreitä kiteitä. Plutoniumtrikloridia voidaan valmistaa plutoniumdioksidin reaktiolla 500 °C lämpötilassa voimakkaasti klooraavan reagenssin kuten fosgeenin tai hiilitetrakloridin kanssa, tai suoraan metallisen plutoniumin reagoidessa kloorin kanssa 450 °C lämpötilassa. Se on ainoa kiinteässä olomuodossa stabiili plutoniumin kloridi ja eräs ensimmäisenä tutkituista plutoniumin yhdisteistä alkuaineen löytämisen jälkeen. Yhdiste on erittäin hygroskooppista, mistä johtuen sen käsittely on hankalaa etenkin suurina määrinä. Sille tunnetaan kidevedelliset mono-, tri- ja heksahydraatit.


title: Plutoniumtrikloridi

text: Plutoniumtrikloridin kiderakenne on prismaattinen ja trigonaalinen. Rakenne on samanlainen kuin uraanitrikloridilla UCl. Pu ionilla on naapurina yhdeksän Cl-ionia, kolme 291,9 pm ja kuusi 288,6 pm etäisyydellä.


title: Plutoniumtrikloridi

text: Plutoniummetallia voidaan valmistaa pelkistämällä plutoniumtrikloridia kalsiumilla:


title: Jeesus sanoi omillensa

text: Jeesus sanoi omillensa on virsi ja hengellinen laulu, jonka sanat on kirjoittanut Leonard Typpö. Jalmari Raitio yhdisti kaksi samaan runomittaan kirjoitettua Typön runoa yhdeksi lauluksi, jonka julkaisi Harpunsäveliä-kokoelmassa.


title: Jeesus sanoi omillensa

text: Laulua on muokattu myöhemminkin perusteellisesti, ja nykyään se löytyy mm. virsikirjasta (1986) ja lestadiolaisten laulukokoelmista. Virsikirjassa käytetään saksalaista melodiaa (vuodelta 1745) ja Siionin lauluissa Hannes Holman sävelmää.


title: Nosta katse murheen maasta

text: Nosta silmät murheen maasta on Leonard Typön laulu vuodelta 1902. Laulun sävelmä on suomalainen kansansävelmä.


title: Nosta katse murheen maasta

text: Ruotsiksi laulun sanat kuuluvat 'Lyft din blick från jordens sorger' (Sions Sånger nro 80). Englanniksi 'Lift your eyes, O flock of Zion' (Songs and Hymns of Zion nro 389).


title: Aurich

text: Aurich on Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2008 väestönlaskennassa siellä oli 40 447 asukasta, Sen pinta-ala on 197,2 neliökilometriä ja asukastiheys 210 as./km².


title: Aurich

text: Aurichin historia juontaa juurensa 1200-luvulle, jolloin Aurechoven ratkaisu mainittiin Friisin asiakirjassa nimeltään Brokmerbrief vuonna 1276. Vuonna 1517 Count Edzard, Cirksenan talosta alkoi uudelleenrakentamaan kaupunkia hyökkäksen jälkeen. Hän perusti kaupungin keskustan, mikä on tänäkin päivänä pystyssä. Vuonna 1539 maan viranomaiset koottiin Aurichiin tekemään sen läänin, myöhemmin Itä-Friisian pääkapunkia. Lääni liitettiin Preussin kuningaskuntaan 1744. Kun Preussin armeija hävisi Jenan taistelun vuonna 1804, Aurich liitettiin Hollannin kunigaskuntaan. 1810 Hollannin kuningaskunta liitettiin Ranskan ensimmäiseen keisarikuntaan ja Aurichista tehtiin Ems-Orientalin osaston pääkapunki. Sen jälkeen vuonna 1814 Napoleon hylättiin ja Aurich liitettiin Hannoverin kuningaskuntaan ja sen jälkeen Aurich liitettiin uudestaan Preussin kuningaskuntaan ja oli osana Hannoverin maakuntaa.


title: Aurich

text: Natsi-Saksalla oli Aurichissa keskitysleiri 21. lokakuuta 1944 – 23. joulukuuta 1944. Toisen maailmansodan jälkeen Aurich on osa Ala-Saksia.


title: Jeesuksen veljet, sisaret

text: Jeesuksen veljet, sisaret on Juho Rangisen kirjoittama hengellinen laulu vuodelta 1881. Laulun sävelmä on toisinto saksalaisesta kansansävelmästä.


title: Jeesuksen veljet, sisaret

text: Laulu on julkaistu myös Norjan kirkon virsikirjassa (NVK 2013 nro 491 'Hver Jesu bror og søster kjær) lähinnä Pohjois-Norjan lestadiolaisten vaikutuksesta (Lyngenin suunta). Ruotsiksi laulun nimi on 'Ni Jesus bröder, systrar här'. Amerikassa laulua lauletaan sanoilla 'O brother, sister, lift your heart'.


title: Nyt eronhetki meille

text: Nyt eronhetki meille julkaistiin Matkalauluja-kokoelmassa 1869. Sen oli kirjoittanut mäntyharjulainen Vappu Hoppman-Ahvenainen. Laulu on ollu eri herätysliikkeiden käytössä.


title: Nyt eronhetki meille

text: Laulua on laulettu mm. suomalaisella kansansävelmällä sekä Joël Blomqvistin sävelmällä.


title: Nyt eronhetki meille

text: Ruotsiksi laulun otsikko kuuluu 'Nu uppbrottsstunden kommit' ja englanniksi 'The moment of our parting'.


title: Buddy Emmons

text: Buddy Gene Emmons (27. tammikuuta 1937 Mishawaka, Indiana – 21. heinäkuuta 2015 Nashville, Tennessee) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän oli yksi aikansa johtavista steel-kitaran soittajista. Hän työskenteli urallaan muun muassa Little Jimmy Dickensin, Ernest Tubbin, Ray Pricen, Nancy Sinatran ja June Carter Cashin kanssa.


title: Oi kuulkaa, te ystävät rakkaat

text: Oi kuulkaatte ystävät rakkaat on maanviljelijä Jaakko Lepsun (1908-1974) kirjoittama hengellinen laulu.


title: Oi kuulkaa, te ystävät rakkaat

text: Laulua on laulettu vanhoillislestadiolaisuudessa paheksuntaa aiheuttaneella 'Joensuun Elli'-iskelmän sävelmällä, joka 1970-luvun uudistuksessa vaihdettiin toiseen maalliseen laulusävelmään (tuttu laulusta Nyt kodista lauluni laulan). Muiden lestadiolaisryhmien parissa tuo vanha 'Joensuun Elli'-sävelmä on edelleen käytössä.


title: Nyt vapaa olen synnin, kuolon alta

text: Nyt vapaa olen synnin, kuolon alta ("Nu är jag frälst från synd och sorg och döden") on julkaistu Ruotsissa vapaakirkollisen muusikon ja evankelista August Anderssonin lauluvihkossa "Det glada budskapet". Laulun käänsi suomeksi John Ryselin vuonna 1913.


title: Nyt vapaa olen synnin, kuolon alta

text: Lestadiolaisuuden parissa laulua on laulettu suomalaisella kansansävelmällä.


title: Nyt sydämestä nähdä halajan

text: Mä sydämestän nähdä halajan on Matti Suon kirjoittama hengellinen laulu. Se julkaistiin alun perin Siionin lähetyslehdessä vuonna 1922.


title: Nyt sydämestä nähdä halajan

text: Laulua lauletaan unkarilaisen Elemér Szentirmayn sävelmästä muodostuneella toisinnolla. Szentirmayn alkuperäinen sävelmä on tuttu laulusta "Mustalaiseks olen syntynyt".


title: Nyt sydämestä nähdä halajan

text: Ruotsinkieliset lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla "Av hjärtans grund jag längtar att få se". Englanniksi laulun ovat kääntäneet Amerikan lestadiolaiset, ja käännös alkaa sanoilla "My everlasting Friend I long to see".


title: Sibirin urheilukeskus

text: Sibirin urheilukeskus on monitoimiareena, joka sijaitsee Novosibirskissä, Venäjällä. Jäähalli toimii päänsääntöisesti KHL-seura Sibir Novosibirskin kotipaikkana. Areenan kapasiteetti on 7 385 ihmistä.


title: Suuri pähkinäryöstö

text: Suuri pähkinäryöstö () on vuonna 2014 ilmestynyt 3D-animaatioelokuva. Elokuvassa seurataan Kärtsy-nimistä oravaa, joka häädetään kotipuistostaan, kun se poltti puiston talvivaraston, ja joka päättää hankkia lisää pähkinöitä talven varalle ystävänsä Kamu-rotan kanssa. Elokuvan jatko-osa "Suuri pähkinäryöstö 2" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 11. elokuuta 2017 ja Suomessa 2. maaliskuuta 2018.


title: Jumalan rauhaa rinnassansa

text: Jumalan rauhaa rinnassansa on Pauli Luodonpään kirjoittama hengellinen laulu vuodelta 1936. Laulun sävelmä on maallinen kansansävelmä, jota on käytetty arkkiveisussa "Zaida ja Rikhard".


title: Jumalan rauhaa rinnassansa

text: Laulu on käännetty ruotsiksi ja alkaa sanoilla "Den som på färden genom livet". Englanniksi laulu alkaa sanoilla "The child who bears within his bosom".


title: Milloinka päästä saan

text: Hengellinen laulu Koska mä nähdä saan on mahdollisesti Frans Petter Krankin kirjoittama. Varmaa on, että laulun melodia ainakin on hänen tekemänsä.


title: Milloinka päästä saan

text: Laulu on tunnettu myös ruotsinkielisten lestadiolaisten parissa. Sions Sånger-kokoelmassa laulu alkaa sanoilla 'Det är mitt hjärtas tro'. Amerikan lestadiolaiset laulavat laulua sanoilla "When shall I have that grace"/"When can I go to gaze".


title: Dom Sportova

text: Dom Sportova on Zagrebissa sijaitseva monitoimiareena. Se toimii KHL-seura Medveščak Zagrebin kotiareenana.


title: Never Say Die (The 69 Eyesin kappale)

text: Never Say Die on suomalaisyhtye The 69 Eyesin vuonna 2007 julkaistu rockkappale ja singlejulkaisu albumilta "Angels". Kappale on yksi yhtyeen tunnetuimmista. Se sijoittui Suomen singlelistalla parhaimmillaan sijalle 11. "Never Say Dien" sävelsivät yhtyeen kitaristit Bazie ja Timo-Timo yhdessä Kurt 49:n ja J. Wahlsteenin kanssa, sanoitti yhtyeen laulaja Jyrki 69 sekä sovittivat koko The 69 Eyes-yhtye (Archzie, Bazie, Jyrki 69, Jussi 69 ja Timo-Timo) yhdessä Kurt 49:n, J. Wahlsteenin ja tuottaja Johnny Lee Michaelsin kanssa. Kappaleen tuottivat Johnny Lee Michaels ja Hiili Hiilesmaa.


title: Never Say Die (The 69 Eyesin kappale)

text: Singlejulkaisuun sisältyivät "Never Say Dien" single- ja albumi-versiot sekä kappale "Only Fools Don't Fall Once More". "Never Say Die"-kappaleesta julkaistiin myös Yhdysvalloissa kuvattu musiikkivideo.


title: Frans Petter Krank

text: Frans Petter Krank (1844–1910) toimi Kivijärven kirkkoherrana. Hän oli ensimmäisiä lestadiolaisia pappeja.


title: Frans Petter Krank

text: Krank oli naimisissa serkkunsa Maria Elisabet Durchmanin kanssa. Heillä oli kymmenen lasta. Yksi lapsista on säveltäjä Yrjö Pietari Krank (myöh. Karanko, 1883–1957). Tytär Lempi Oihonna (1872–1962) avioitui Amerikan lestadiolaisuudessa vaikuttaneen Arthur Leopold Heidemanin kanssa. Muita lapsia olivat muun muassa Laina Maria Seppänen (1881–1968), Mirjam Helena Lappalainen (1890–1959, naimisissa P. F. Lappalaisen kanssa) sekä Hilja Ina Repo (1885–1973) ja Impi Elisabeth Tikkanen (1885–1976).


title: Frans Petter Krank

text: Perheessä harrastettiin musiikkia monipuolisesti. Itse F. P. Krank oli hyvin musikaalinen, hän soitti huilua, kitaraa ja sitraa.


title: Frans Petter Krank

text: Krank on tullut tunnetuksi virsisävelmistään (esim. virsikirja nro 580 'Oi kuningasten kuningas'). Siionin lauluissa on runsaasti hänen tekemiään laulusävelmiä.


title: HIPPI

text: HIPPI () on tietokoneväylä suurinopeuksiseen tallennusmedian liitäntään. Väylän on nykyisin korvannut Fibre Channel.


title: HIPPI

text: Väylästä kehitettiin HIPPI-6400 joka myöhemmin nimettiin uudelleen GSN (). GSN pystyi 6.4 gigabitin (800 megatavun) siirtonopeuteen sekunnissa virheenkorjaavan yhteyden yli.


title: HIPPI

text: Väylä on ANSI-standardoitu:


title: HIPPI

text: Väyläprotokollasta on RFC määrittelyt:


title: Arthur Leopold Heideman

text: Arthur Leopold Heideman (3. maaliskuuta 1862 Oulu – 28. marraskuuta 1928 Calumet, Michigan, Yhdysvallat) oli lestadiolainen pappi.


title: Arthur Leopold Heideman

text: Heideman vihittiin papiksi 1885 ja hän toimi pappina Hollolassa, Lappeenrannassa, Loviisassa, Iitissä, Sörnäisten vankilassa, Porvoossa, Sysmässä ja Kivijärvellä. Vaasan hovioikeus tuomitsi Heidemanin 1890 vuodeksi viralta pantavaksi virkavirheistä ja kirkon oppien vastaisesta opetuksesta.


title: Arthur Leopold Heideman

text: Heideman oli naimisissa kirkkoherra F.P. Krankin tyttären Lempi Oihonna Heidemanin (o.s. Krank) kanssa. Heidän pojastaan Paulista tuli Amerikan lestadiolaisuuden tärkeä vaikuttajahenkilö. A.L. Heidemanin herätyssaarnojen ansiosta hänen appensa Krank kääntyi myös lestadiolaisuuteen.


title: Paul Heideman

text: Paul Arthur Heideman (s. 1. huhtikuuta 1890 – 1972) oli lestadiolainen pappi, joka sai Amerikan vanhoillislestadiolaisten keskuudessa merkittävän johtoaseman. Hänen vanhempansa olivat Arthur Leopold Heideman sekä Lempi Oihonna Heideman (o.s. Krank).


title: Paul Heideman

text: Heidemanilla oli merkittävä rooli Amerikan lestadiolaisuuden hajaantumisessa ja ns. suurseuralaisuuden ja vanhoillislestadiolaisuuden lopullisessa jakaantumisessa myös Suomessa.


title: Paul Heideman

text: Kun Amerikan vanhoillislestadiolaisuus jälleen jakaantui 1970-luvulla, piti sekä vähemmistöön jäänyt AALC (myöh. LLC) sekä FALC häntä omaan joukkoonsa kuuluvana.


title: On ilo laulaa nyt Jeesuksesta

text: Sain halun laulaa mä Jeesuksesta on Lauri Taskilan kirjoittama lauluteksti, joka on julkaistu Siionin laulut-kokoelmassa vuonna 1976. Taskilan lauluteksti pohjautuu vahvasti Ruotsin evankeliseen liikkeeseen kuuluneiden Andreas Nilssonin ja P.A. Ohlssonin vuodelta 1861 olevaan lauluun On hauska veisata Jeesuksesta. Alkuperäinen laulu onkin tunnettu useissa hengellisissä yhteisöissä, ja lestadiolaisten laulukokoelmiin se tuli jo vuonna 1901.


title: On ilo laulaa nyt Jeesuksesta

text: Siionin laulujen edellisessä laulukirjauudistuksessa (1970-luvulla) Taskilaa pyydettiinkin kirjoittamaan sanat, jotka toisivat sille lestadiolaisen identiteetin. Taskilan teksti on käännetty Amerikan vanhoillislestadiolaisten


title: On ilo laulaa nyt Jeesuksesta

text: Laulua "On hauska veisata Jeesuksesta" on laulettu monella eri sävelmällä paikkakunnasta riippuen, mutta Siionin lauluihin on valikoitunut suomalainen kansansävelmä, joka julkaistiin vuonna 1950 Pentti Seppäsen nuottikirjassa.


title: Siskoni ja minä

text: Siskoni ja minä () on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Alexandra Leclèren ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Catherine Frot. Elokuva on Leclèren ensimmäinen elokuvaohjaus. Philippe Godeau oli elokuvan tuottajana. Huppert ja Frot laulavat elokuvan lopputekstien aikana soivan ”Rue de Jollières” -kappaleen, jonka sanoitti Alexandra Leclère ja sävelsi Philippe Sarde.


title: Siskoni ja minä

text: Elegantti pariisitar Martine Demouthy (Isabelle Huppert) on päässyt avioliiton kautta parempaan keskiluokkaan ja jättänyt vaatimattoman syntyperänsä taakseen. Eräänä päivänä hänen sisarensa Louise Mollet (Catherine Frot) saapuu maalta kaupunkiin, ja kauhukseen Martine huomaa, että sisar aikoo viettää viikonlopun hänen kanssaan. Hienostunut Martine häpeää Louisen suorasukaista käytöstä ystäviensä edessä, mutta kahden kesken sisarukset alkavat lähentyä toisiaan.


title: Siskoni ja minä

text: "Siskoni ja minä" kuvattiin Pariisissa budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Pan-Européenne ja elokuvan tuotantoa olivat tukemassa myös muun muassa StudioCanal, France 2 Cinéma, Canal+ ja Ciné+.


title: Siskoni ja minä

text: "Siskoni ja minä" -elokuvan virallinen traileri julkaistiin 4. marraskuuta 2004.


title: Siskoni ja minä

text: "Siskoni ja minä" sai ensi-iltansa Thessalonikin elokuvajuhlilla Kreikassa 21. marraskuuta 2004. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 22. joulukuuta 2004 ja oli Pan-Européennen teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana ja lähes kymmenen miljoonan dollarin lipputulot. "Siskoni ja minä" sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 23. heinäkuuta 2010.


title: Siskoni ja minä

text: "Siskoni ja minä" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 5. syyskuuta 2005.


title: Sega SG-1000

text: Sega SG-1000 (myös nimellä "Sega Computer Videogame SG-1000") oli Segan ensimmäinen pelikonsoli koteihin, joka julkaistiin Japanissa 1983 ja myöhemmin myös Uudessa-Seelannissa.


title: Sega SG-1000

text: Laitteessa oli Zilog Z80 suoritin, 1 kilotavu RAM-muistia ja kilotavua näyttömuistia. Grafiikkapiirinä oli Texas Instruments TMS9928A ja äänipiirinä Texas Instruments SN76489.


title: Sega SG-1000

text: Laitteesta julkaistiin parannettu malli "SG-1000 II", jota seurasi "Sega Mark III" (Sega Master System).


title: Sega SG-1000

text: Tekniikkaa käytettiin myös Segan SC-3000 kotitietokoneessa. Koneeseen oli saatavana SR-1000 kasettinauhuri, jolla C-kasettia pystyi käyttämään tallennusvälineenä.


title: Sega SG-1000

text: Konsolista oli myös klooni nimellä "Othello Multivision".


title: Sega SG-1000

text: Laitteelle julkaistiin 68 pelimoduulia ja 29 "Sega Card" julkaisua.


title: Kovatehoinen intervallitreeni

text: Kovatehoinen intervalliharjoittelu (engl. "High-intensity interval training" eli HIIT) on liikunnallinen intervalliharjoittelun muoto, jossa harjoitetaan kardiovaskularisuutta lyhyemmillä palautusjaksoilla. HIIT-harjoittelussa tehdään vuorottelevia ja lyhyitä intensiivisiä anaerobisia harjoituksjaksoja. HIIT-harjoittelussa suoritetaan lyhyt korkean intensiteetin harjoitus, jonka jälkeen suoritetaan lyhyt matalan intensiteetin harjoitus. Tätä tehdään toistuvasti kunnes suorittaja on liian uupunut jatkamaan.


title: Luettelo Virtual Boy -peleistä

text: Tämä on luettelo Virtual Boyn peleistä.


title: Luettelo Virtual Boy -peleistä

text: Lisäksi kaksi erilaista demo-moduulia.


title: Luettelo Amstrad GX4000 -peleistä

text: Tämä on luettelo Amstrad GX4000:n peleistä.


title: Luettelo Sega SG-1000 -peleistä

text: Tämä on luettelo Sega SG-1000:n peleistä.


title: C++03

text: C++03 on C++ ohjelmointikielen ISO-standardiversio ISO/IEC 14882:2003. Standardi korvasi aiemman version C++98.


title: C++03

text: C++03 sisältää enimmäkseen korjauksia ja parantaa kielen yhdenmukaisuutta ja siirrettävyyttä. C++11 on korvannut tämän version standardista.


title: C++03

text: C++03 sisälsi korjauksen codice_1 määrittelyyn, jonka mukaan elementtien käyttämä muistialue on oltava jatkuva (joka takaa yhteensopivuuden perinteisempien taulukoiden kanssa).


title: Luettelo Pippin-peleistä

text: Tämä on luettelo Apple Bandai Pippin:n peleistä.


title: Kalle Ukkola

text: Kalle Veikko Sakari Ukkola (s. 4. toukokuuta 1943 Sortavala) on suomalainen insinöörikenraalimajuri evp.


title: Kalle Ukkola

text: Ukkola syntyi majuri, insinööri Veikko Ukkolan ja Laura Linkolan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on arkkitehti Outi Rajakaltio.


title: Kalle Ukkola

text: Ukkola tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1962, Kadettikoulusta hän valmistui 1966 ja suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon 1972. Ukkola toimi opetusoupseerina Pohjanmaan tykistörykmentissä vuodesta 1966 ja sitten Pääesikunnassa toimistoinsinöörinä vuodesta 1972 ja toimistopäällikkönä sekä osastoinsinööri useilla eri osastoilla vuodesta 1978. Viestikeskuskorjaamon johtaja hän oli vuodesta 1990 ja hoiti sitten päällikkötehtäviä puolustusvoimien materiaalilaitoksella vuodesta 1993, kunnes hänet nimitettiin puolustusvoimien pääinsinööriksi 1994. Ukkola jäi eläkkeelle kesällä 2003, jolloin hänen seuraajakseen nimitettiin Markku Ihantola.


title: Kalle Ukkola

text: Ukkola ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1971, insinöörikapteeniksi 1973, insinöörimajuriksi 1978, insinöörieverstiluutnantiksi 1984, insinöörieverstiksi 1990 ja insinöörikenraalimajuriksi 1994.


title: City Lights (Blanchen kappale)

text: City Lights on belgialaislaulaja Blanchen esittämä kappale, jolla hän edusti Belgiaa vuoden 2017 Euroviisuissa.


title: City Lights (Blanchen kappale)

text: Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui neljänneksi 165 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 363 pistettä ja saavutti sijan 4.


title: Kaisu Liuhala

text: Kaisu Kerttu Sofia Liuhala on suomalainen musiikkituottaja ja sanoittaja. Oman nimensä lisäksi hän on käyttänyt sanoittajanimimerkkiä Bugaluu.


title: Kaisu Liuhala

text: Liuhalan iskelmäkäännöksiä ovat muun muassa Maaritin ”Istun tässä pöydässä taas” (Sittin’ on The Dock of the Bay) ja ”Siivet saan” (Reasons) sekä Paula Koivuniemen ”Kulku ihmisen” (Uomini soli) ja ”Aikuinen nainen” (Maledetta primavera). Liuhala on sanoittanut myös muun muassa Kari Kuusamon säveltämän vuoden 1983 euroviisuedustuskappaleen ”Fantasiaa”.


title: Kaisu Liuhala

text: Kaisu Liuhala toimi nuoruudessaan lentoemäntänä ja sitten kymmenisen vuotta musiikin tekijänoikeusasioiden parissa. Hän tuli tuottajaksi Tampere-taloon sen avajaisvuonna 1990 ja jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2014.


title: Kaisu Liuhala

text: Vuosina 1981–1986 Kaisu Liuhala toimi Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n hallituksessa, kaksi viimeistä vuotta varapuheenjohtajana. Teoston hallituksessa hän istui vuosina 1992–1999.


title: Kaisu Liuhala

text: Vuoden 2014 Iskelmä Gaalassa Liuhala sai erikoispalkinnon.


title: Kaisu Liuhala

text: Kaisu Liuhala on naimisissa tuottaja ja toimittaja Tommi Liuhalan kanssa.


title: Ahti Vartiainen

text: Ahti Toimi Paavali Vartiainen (s. 2. syyskuuta 1943 Joensuu) on suomalainen kenraalimajuri evp.


title: Ahti Vartiainen

text: Vartiainen syntyi ylimestari Kauko Vartiaisen ja Ilma Sylvia Palovaaran perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on Mona Danielsson.


title: Ahti Vartiainen

text: Vartiainen tuli ylioppilaaksi Outokummun yhteiskoulusta 1962, Kadettikoulusta hän valmistui 1966 ja Sotakorkeakoulusta 1977. Vartiainen toimi opetusupseerina Pioneerirykmentissä vuodesta 1966 ja Pohjan pioneerikomppaniassa vuodesta 1967. Toimittuaan pioneeriupseerina Pohjan prikaatissa 1969 hänestä tuli Pohjan pioneerinkomppanian varapäällikkö samana vuonna. Helsingin laivastoaseman kouluttajana Vartiainen toimi 1970, mutta siirtyi sitten opettajaksi Kadettikouluun vuoteen 1974 asti. Varikkoupseerina Pioneerivarikolla hän toimi vuonna 1977, päällikkönä Ilmavoimien esikunnassa vuodesta 1978 ja uudelleen Pioneerinvarikolla varikkoupseerina vuodesta 1984 ja varikonpäällikkönä vuodesta 1985. Vuonna 1988 Vartiainen siirtyi pataljoonankomentajaksi UNDOF:iin, vuonna 1990 Pääesikunnan pioneeriosaston päälliköksi ja seuraavana vuonna pioneeri- ja suojelutarkastajaksi. UNFICYP:in komentaja hän oli vuodesta 1994, Pääesikunnan erityistehtävissä vuonna 1997 ja Helsingin sotilasläänin komentaja vuodesta 1998. Tästä tehtävästä Vartiainen jäi eläkkeelle vuonna 2003.


title: Ahti Vartiainen

text: Vartiainen ylennettiin vänrikiksi 1963, luutnantiksi 1966, yliluutnantiksi 1969, kapteeniksi 1973, majuriksi 1978, everstiluutnantiksi 1985, everstiksi 1990 ja prikaatikenraaliksi 1998. Kenraalimajuri Vartiaisesta tuli vuonna 2001.


title: Vanhojen tie

text: Vanhojen tie on Aija Kuparisen kokoama haastattelukirja, joka sisältää neljäntoista suomalaisen romanivanhuksen haastatteluihin perustuvat kertomukset heidän elämästään. Kertomuksiin liittyy Olga Poppiuksen ottamia kuvia. Kuvista koottu näyttely "Phuranengo drom – vanhojen tie" on avoinna Helinä Rautavaaran museossa 20. elokuuta 2017 asti. Teos kuuluu Suomi 100 -juhlavuoden Vanhojen tie -hankkeeseen, ja sen on julkaissut vuonna 2017 Like.


title: Vanhojen tie

text: Vanhin haastateltava oli 91-vuotias Irja Bolström, joka monien haastateltujen tapaan vietti lapsena kiertolaiselämää ilman vakituista asuntoa. Aina välillä perhe asui vähän aikaa sukulaisissa, välillä taloista tarjottiin talven pakkasilla lupa majoittua. Samanlaiset kohtalot toistuvat monien muidenkin kertomuksissa, mutta he kuuluvat viimeiseen kiertolaissukupolveen, ja heidän tarinoitaan haluttiin talteen.


title: Sini Merikallio

text: Sini Merikallio on yksi Suomen tunnetuimmista avaruustutkijoista. Hän on syntynyt Myrskylässä, kirjoittanut ylioppilaaksi Herttoniemen yhteiskoulun lukiosta ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta Marsia käsittelevällä diplomityöllä. Nykyään hän työskentelee avaruus- ja ilmastomuutostutkimuksen parissa Ilmatieteen laitoksella.


title: Sini Merikallio

text: Merikallio kävi vuonna 2003 ensimmäisenä suomalaisena kokeilemassa Mars Desert Research Stationin Mars-simulaattoria Utahin autiomaassa. Kokeen aikana ryhmä vietti avaruuspuvuissaan Marsin kaltaisissa olosuhteissa kaksi viikkoa. Merikallio oli mukana hakemassa Euroopan avaruusjärjestö ESAn astronauttiohjelmaan vuonna 2008 sijoittuen 10 000 hakijan joukosta 200 parhaan joukkoon. Merikallio on ollut myös mukana kehittämässä Ilmatieteen laitoksen tutkija Pekka Janhusen johtamaa sähköistä aurinkotuulipurjetta, jonka avulla Maan ja Marsin kiertoradalle saataisiin tehtyä polttoainevarastoja asteroideilta haetusta vedestä. Myös Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa on noteerannut hankkeen ja ilmoittanut tutkivansa hanketta noin 450 000 euron budjetilla.


title: Sini Merikallio

text: Avaruudessa liitävä sähköinen aurinkotuulipurje voisi pitää suunniteltujen miehitettyjen Mars-lentojen kustannukset kurissa. Sähköpurje voisi myös tehdä mahdolliseksi kaivostoiminnan asteroideilla. Asteroideilla on vesijäätä ja mineraaleihin sitoutunutta vettä, jota voisi kuljettaa Maan ja Marsin kiertoradoille.


title: Sini Merikallio

text: Avaruustutkimuksen rinnalla Merikallio opiskelee parhaillaan eläinlääkäriksi. Hän on ollut kiinnostunut eläinten hyvinvoinnista jo lapsesta saakka. Merikallio uskoo mahdottoman saavuttamiseen ja hänen metodinsa on edetä asiassa kuin asiassa pienin askelin. Jos maalliset ongelmat tuntuvat liian suurilta, hän neuvoo pohtimaan haastetta avaruustutkijoiden näkökulmasta - eli miltä ongelma näyttää Marsin perspektiivistä.


title: Sini Merikallio

text: Vuonna 2016 valmistuneessa Ilmatieteen laitoksella toteutetussa väitöstyössään "Computer modeling of light scattering by atmospheric dust particles with spheroids and ellipsoids"  Merikallio on tutkinut ilmakehän pienhiukkasten, erityisesti kompleksisten aavikko- ja tulivuoripölyn, valon sironnan mallinnusta. Työn tavoitteena oli selvittää voidaanko valon sirontaa ilmakehän pienhiukkasista mallintaa nykyistä paremmin ja käytännöllisemmin käyttämällä yksinkertaistettuja, hieman pallomuodoista poikkeavia, mallihituja. Mallia pienhiukkasten valon sironnasta on käytetty myös avaruustutkimuksessa. Tämä on tehty käyttäen yksinkertaistettuja mallihituja. Tulokset tutkittujen mallien käyttökelpoisuudesta ovat rohkaisevia ja niitä onkin jo hyödynnetty Ilmatieteen laitoksella ECHAM-ilmastomallin parantamiseen. Tulevaisuudessa tuloksia tullaan käyttämään myös muun muassa AATSR-satelliitti-instrumentin kaukomittausten käsittelyyn.


title: Plaça d’Espanya

text: Plaça d’Espanya on aukio Barcelonassa Espanjassa. Se rakennettiin vuoden 1929 maailmannäyttelyä varten. Nykyisin aukiolla on vilkas liikenneympyrä, jonka keskellä on Josep Maria Jujolin suunnittelema italialaistyylinen suihkukaivo. Aukion lähellä on kaksi messuhallia, joiden sisäänkäynnin luona on kaksi venetsialaistyylistä kellotornia. Aukion laidalla on entinen härkätaisteluareena Las Arenas, joka muutettiin ostoskeskukseksi. Espanyan metroasema sijaitsee aukion alla.


title: Kati Immonen

text: Kati Maria Immonen (s. 6. helmikuuta 1971 Jyväskylän maalaiskunta) on turkulainen kuvataiteilija, jonka pääasiallinen maalaustekniikka on vesivärimaalaus. Hän luonnostelee teoksensa ajatuksissaan valmiiksi ja hahmottelee sen vesiliukoisilla puuvärikynillä paperille, sillä vesivärit eivät sovellu jatkuvaan korjailuun, vaan työstettävä kohta on parasta maalata kerralla valmiiksi. Vesiväreillä maalaamisen nopeus sopii siksi hyvin Immosen luonteelle, koska hän ei pidä pitkällisestä työskentelystä saman teoksen parissa.


title: Kati Immonen

text: Immoselle teoksen tekemisen hitain ja hankalin vaihe on idean kehittely. Hyvän idean pohjalta maalaus syntyy nopeasti, mutta jos ei ole kunnon ajatusta vaan vain halu maalata, hän joutuu itsekseen pohdiskelemaan mitä teokselta haluaa ja milloin se on valmis. Joskus hän joutuu myöntämään itselleen, ettei idea kantanutkaan, ja pohdiskelu täytyy aloittaa alusta ja toivoa seuraavan idean olevan edellistä parempi. Immonen pitää teosta hyvänä vasta kun siitä löytyy hyvän idean lisäksi uusi näkökulma, jonka kannalta teoksen aihetta voi tutkia. Immosen mielestä innoittavinta maalaustyössä on vuoropuhelu eri näkökulmien välillä.


title: Kati Immonen

text: Immonen opiskeli taidealaa Turun piirustuskoulussa 1993–1997 ja suoritti siellä kuvataiteilijan tutkinnon. Vuonna 2007 hän osallistui ammattitaiteilijoille suunnattuun muotokuvamaalauskurssiin ja 2011 hän suoritti Turun Taideakatemiassa kuvataiteilijan ammattikorkeakoulututkinnon.


title: Kati Immonen

text: Ensi kerran Immosen teoksia oli esillä Rauman taidemuseossa järjestetyssä aluetaidenäyttelyssä 1998. Sen jälkeen hän on osallistunut moniin kotimaisiin ryhmä- ja yhteisnäyttelyihin sekä ulkomailla järjestettyihin näyttelyihin 1998 Tukholmassa, 2002 Quebecissa Kanadassa, 2006 Istanbulissa ja İzmirssä Turkissa, 2007 Haagissa Alankomaissa, 2009 Cádizissa Espanjassa ja Lissabonissa Portugalissa ja 2015 Sankt Gallenissa Sveitsissä. Immosen yksityisnäyttely on järjestetty Helsingissä 2000, 2005, 2010, 2014 ja 2017, Jyväskylässä 2001 ja 2012, Turussa 2003, 2008, 2013 ja 2015, Hangossa 2007, Tampereella 2009, Korppoossa 2014 sekä Strasbourgissa Ranskassa 2005.


title: Elina Ruohonen

text: Elina Johanna Ruohonen (s. 21. huhtikuuta 1970 Kaarina) on turkulainen kuva-, tila- ja käsitetaiteilija, joka maalaa öljyvärillä läpinäkyvälle akryylilevylle.


title: Elina Ruohonen

text: Ruohosen taideopinnot alkoivat Varsinais-Suomen kansanopistossa 1990–1991 ja jatkuivat Kankaanpään taidekoulussa 1991–1995. Krasnojarskin taideinstituutissa Venäjän Itä-Siperiassa hän opiskeli 1995 ja 1998–2001 Tampereen ammattikorkeakoulussa, jossa suoritti kuvataiteilijan ammattikorkeakoulututkinnon vuonna 2000.


title: Elina Ruohonen

text: Ruohosen teoksia oli ensi kerran esillä kuratoidussa yhteisnäyttelyssä 1993 Raumalla, jossa Rauman taidemuseossa järjestettiin Varsinais-Suomen nuorten aluenäyttely. Sen jälkeen hänen töitään on ollut esillä lukuisissa ryhmä- ja yhteisnäyttelyissä Suomessa sekä 1995, 2014 ja 2015 Venäjällä, 1999 Liettuassa, 2001 Italiassa, 2002 Ruotsissa, 2004, 2005, 2010, 2011 ja 2012 Saksassa, 2008 Tšekissä, 2012 ja 2014 Virossa sekä 2015 Portugalissa. Ruohosen ensimmäinen yksityisnäyttely oli Raatihuoneen galleriassa Turussa 1998. Sen jälkeen hänen yksityisnäyttelynsä on ollut jossain esillä lähes vuosittain, joinakin vuosina useammassakin paikassa. Niitä on järjestetty Helsingissä, Porvoossa, Raahessa, Tampereella, Turussa sekä Korppoossa.


title: Elina Ruohonen

text: Elina Ruohosen teoksia on valittu useisiin taidekokoelmiin. Teoksia on Kankaanpään taidekoulun, Kaarinan, Tampereen ja Turun kaupunkien kokoelmissa sekä Pirkanmaan sairaanhoitopiirin, Ylöjärven kunnan, Raimo Anttilan säätiön ja Valtion taidekokoelmassa.


title: Elina Ruohonen

text: Ruohonen on Taidemaalariliiton, Tampereen Taiteilijaseuran, Turun taiteilijaseuran ja Kuvaston jäsen. Hän on osallistunut Bargain-ryhmän ja Pottuhalliryhmän toimintaan.


title: Steryylisulfataasi

text: Steryylisulfataasi tai steroidisulfataasi on hydrolaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi hydrolysoi useita steroidien sulfaattijohdannaisia ja osallistuu täten steroidien aineenvaihduntaan. Entsyymiä esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa. Steryylisulfataasin EC-numero on EC 3.1.6.2.


title: Steryylisulfataasi

text: Rakenteeltaan steryylisulfataasi on dimeeri ja ihmisen entsyymin molekyylimassa on noin 200–300 kDa. Steryylisulfataasin substraatteja ovat monet steroidisulfaatit esimerkiksi dehydroepiandrosteronisulfaatti, estronisulfaatti, pregnelonisulfaatti ja kolesterolisulfaatti. Nämä steroidien sulfaattijohdannaiset ovat usein hormonaalisesti inaktiivisia ja entsyymi hydrolysoi ne hormonaalisesti aktiivisiksi. Steryylisulfataasi esiintyy sitoutuneena solukalvoon ja sitä esiintyy erityisesti rinnoissa, luuytimessä, kohdun limakalvoilla sekä ihon soluissa.


title: Steryylisulfataasi

text: Steryylisulfataasin puutteellinen aktiivisuus johtaa X-kromosomissa periytyvään iktyoosiin, joka ilmenee ihon suomumaisena hilseilynä. Entsyymin puutteellisen toiminnan vuoksi estrogeenin muodostuminen istukassa on heikentynyt raskauden aikana. Koska steryylisulfataasi on tärkeässä roolissa estrogeenin ja eräiden muiden steroidihormonien aktivoinnissa, on sen inhibiittoreita tutkittu käytettäväksi rintasyövän hoidossa.


title: Arktinen keramiikkakeskus

text: Arktinen keramiikkakeskus Posiolla sijaitseva keramiikkakeskus. Keskus tunnetaan paremmin sen englanninkielisellä nimellä Arctic Ceramic Centre.


title: Arktinen keramiikkakeskus

text: Idea Arktisesta Keramiikkakeskuksesta syntyi vuonna 2011. Keramiikkakeskuksen suunnitteluvaiheessa siitä käytettiin työnimeä "Ceramic Centre Lapland". Myöhemmin nimi vakiintui Arktiseksi keramiikkakeskukseksi (engl. Arctic Ceramic Centre). Keramiikkakeskuksen ideointivaiheessa tehtiin opintomatkoja jo olemassa oleviin kansainvälisiin keramiikkakeskuksiin ja toteutettiin kansainvälisiä ArctiClay-symposiumeja. Idea Arktisesta Keramiikkakeskuksesta jäsentyi ja kehittyi edelleen vuonna 2013 läpiviedyssä Lapin Keramiikkakeskus, Posio -hankkeessa. Hankkeen aikana parhaaksi toimintaympäristöksi tulevaa keramiikkakeskuksen toimintaa varten todettiin Posion Kirintövaarassa sijaitseva luontohotelli Kirikeskus. Tehdyn jatkosuunnitelman pohjalta Hotelli Kirikeskuksen yrittäjä Reijo Lantto päätti investoida suunnitelmassa esitettyjen tilojen rakentamiseen ja laitteiden hankintaan. Näin Kirikeskukseen syntyi Arktinen Keramiikkakeskus, joka toimi vuonna 2014 ensimmäistä kertaa kansainvälisen symposiumin pitopaikkana.


title: Arktinen keramiikkakeskus

text: Keramiikkakeskuksen toiminnan tukemiseksi ja edistämiseksi Posiolle perustettiin vuoden 2014 aikana Arktinen Keramiikkakeskus – Arctic Ceramic Centre ry -niminen yhdistys. Sen tavoitteena on luoda Arktisesta keramiikkakeskuksesta korkeatasoinen, kansainvälisesti tunnettu keraamikkojen ja myöskin muiden taiteilijoiden kohtaamis- ja työskentelypaikka.


title: Arktinen keramiikkakeskus

text: Vuonna 2015 Arktinen keramiikkakeskus hyväksyttiin International Academy of Ceramics (IAC) – järjestön jäseneksi. Arktinen Keramiikkakeskus isännöi myös IAC:n kongressin Rovaniemellä ja Posiolla vuonna 2020 ensimmäistä kertaa Suomessa. Se kokoaa todennäköisesti noin 300 keramiikkataiteen toimijaa yhteen. Kongressin alustava teema on ”On the Edge”.


title: SES-10

text: SES-10 on luxemburgilaisen SES:n operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin SpaceX:n osittain uudelleenkäytetyllä Falcon 9 Full Thrust -raketilla 30. maaliskuuta 2017. Kyseessä oli ensimmäinen kerta ikinä, kun kiertoratalaukaisuihin kykenevän kantoraketin ensimmäinen vaihe laukaistiin uudelleen. Lennolla onnistui lajissaan ensimmäisinä myös aiemmin laukaistun rakettivaiheen uudelleentalteenotto ja nokkakartion hallittu laskeutuminen mereen. SES-10-laukaisun rakettivaihe on SpaceX:n vajaa vuosi aikaisemmin laukaistulta CRS-8-rahtilennolta kansainväliselle avaruusasemalle.


title: SES-10

text: Airbus Defence and Spacen SES:lle valmistaman satelliitin on tarkoitus palvella Latinalaisen Amerikan markkinoita ja korvata ikääntyvät AMC 3 ja -4-tietoliikennesatelliitit.


title: SES-10

text: SES-10 on Airbus Defence and Spacen valmistama satelliitti, joka rakentuu Eurostar E3000 -satelliittirungon ympärille. Satelliitti on suunniteltu 15 vuoden käyttöiälle ja on varustettu 55 K-kaistan transponderilla. SES-10 on varustettu sähköpropulsiojärjestelmällä, mutta sitä on tarkoitus käyttää vain asemanpitoon kiertoradalla. Satelliitti käyttää GTO-siirtoradalta lopulliselle geostationaariselle radalle siirtymiseen perinteisempää nesterakettimoottoria. Ajoaineilla tankatun satelliitin massa on 5 300 kilogrammaa laukaisuhetkellä. Satelliitin teho on 13 kilowattia.


title: SES-10

text: SES ja Airbus Defence and Space solmivat satelliitin tilaussopimuksen helmikuussa 2014. Satelliitti oli kymmenes Airbus Defence and Spacen rakentama, jossa käytetään sähköpropulsiota asemanpitoon kiertoradalla.


title: SES-10

text: SES-10 on tarkoitus sijoittaa kiertoradalla segmentille 67 astetta läntistä pituutta, mistä se palvelee Latinalaisen Amerikan markkinoita. Satelliitti korvaa ikääntyvät AMC 3 ja -4-tietoliikennesatelliitit, jotka laukaistiin vuosina 1997–1999.


title: SES-10

text: SES ilmoitti satelliitin tilauspäivänä solmineensa myös sopimuksen sen laukaisusta yhdysvaltalaisen SpaceX:n kanssa. Satelliitin oletettiin alkuun laukaistavan SpaceX:n raskaammalla Falcon Heavy -kantoraketilla, mutta SES ja SpaceX täsmentivät myöhemmin, että laukaisulla tultaisiin käyttämään pienempää Falcon 9 -rakettia. SpaceX oli aiemmin laukaissut yhtiön SES-8-tietoliikennesatelliitin Falcon 9:llä, minkä lisäksi yhtiöt olivat tehneet sopimuksen SES-9-satelliitin laukaisemisesta Falcon 9:llä. SES-10 oli laukaisusopimuksen tekemisen aikaan tarkoitus laukaista vuoden 2016


title: SES-10

text: SES ilmaisi helmikuussa 2016 kiinnostuksena laukaista joku satelliittinsa SpaceX:n Falcon 9 -raketin laukaisulla, jossa raketin ensimmäinen vaihe olisi uudelleenkäytetty. Tammikuussa 2017 yhtiö ilmoitti sopineensa SES-10 laukaisemisesta uudelleenkäytetyllä Falcon 9 -raketilla. SES-10 suunniteltiin laukaistavan rakettivaiheella, jota oli aiemmin käytetty SpaceX CRS-8 -rahtilennon laukaisemiseen kansainväliselle avaruusasemalle huhtikuussa 2016.


title: SES-10

text: Raketti rullattiin laukaisualustalle hieman ennen puolta yötä paikallista aikaa 29. maaliskuuta. Valmistelut jatkuivat tämän jälkeen Falcon 9:n nostamisella pystyasentoon 30. maaliskuuta aamulla kello 4.00 paikallista aikaa (8.00 UTC). Tätä seurasivat SES-10 satelliittin tarkastus ja valmistelu laukaisua varten, minkä valmistaja Airbus Defence and Space arveli vievän noin 13 tuntia.


title: SES-10

text: Sään arvioitiin olevan laukaisulle suotuisa noin 80 prosentin todennäköisyydellä ennusteessa, joka tehtiin noin kolme tuntia aiemmin laukaisuikkunan aukeamista. Ennusteessa ainoa mahdollinen sääeste torstain laukaisulle olivat paksut pilvet. Sään arvioitiin olevan hyvä myös lauantaille suunniteltuna varalaukaisuajankohtana, jolloin suotuisan sään todennäköisyys oli myös 80 prosenttia.


title: SES-10

text: Raketin itsetuhojärjestelmän tarkistukset saatiin valmiiksi noin yksi ja puoli tuntia ennen laukaisua, ja ajoaineiden täyttö käynnistyi RP-1-kerosiinin osalta noin 70 minuuttia ennen laukaisua ja nestehapen osalta 25 minuuttia myöhemmin. Toisen vaiheen täyttö valmistui kerosiinin osalta noin 12 minuuttia ennen laukaisua, jolloin ensimmäisen vaiheen molempien ajoaineiden ja toisen vaiheen nestehappitankin täyttö olivat vielä kesken. Nestehapen täyttö oli jonkin aikaa suunnitellusti keskeytettynä raketin polttoainesäiliöiden paineistukseen käytettyjen helium-säiliöiden täytön ajan.


title: SES-10

text: Ensimmäisen vaiheen moottorien esijäähdytys käynnistyi noin seitsemän minuuttia ennen laukaisua, jolloin sen säiliöistä alettiin päästää kryogeenisessä lämpötilassa olevaa nestehappea moottoreihin. Raketti siirtyi sisäisille akuille noin viisi minuuttia ennen laukaisua ja itsetuhojärjestelmä aktivoitiin mahdollista käyttöä varten noin kaksi minuuttia myöhemmin. Ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottoria käynnistettiin noin kolme sekuntia ennen lentoonlähtöä, ja raketti nousi Kennedy Space Centerin laukaisukompleksi 39A:lta kello 22.27 UTC-aikaa moottoreiden saavutettua halutun tehon. Ensimmäinen vaihe sammutettiin kaksi minuuttia ja 38 sekuntia lennon alun jälkeen. Toinen rakettivaihe irtautui ensimmäisestä kolme sekuntia myöhemmin, ja sen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistyi kahdeksan sekuntia irtautumisen jälkeen. Satelliittia nousun aikana suojannut nokkakartio irtautui minuutti toisen vaiheen käynnistämisen jälkeen.


title: SES-10

text: Ensimmäinen rakettivaihe kääntyi ympäri, mutta jätti ensimmäisen jarrutuspolton () tekemättä vähäisempien polttoainevarantojensa takia, jatkaen ballistisella radalla noin 550 kilometriä Floridan rannikolta sijaitsevaa ASDS-lauttaa "Of Course I Still Love You" kohti. Ensimmäinen vaihe teki myöhemmin ensimmäisen, 19 sekuntia kestäneen kolmea moottoria käyttävän paluupolttonsa (engl. "re-entry burn"). Tätä seurasi varsinainen yhdellä moottorilla tehty laskeutumispoltto, jonka lopussa rakettivaihe laskeutui Atlantilla odottaneelle lautalle kahdeksan minuuttia ja 34 sekuntia lennon alun jälkeen. Lento oli ensimmäinen, jolla aiemmin käytetty rakettivaihe saatiin uudelleentalteenotettua.


title: SES-10

text: Toinen vaihe saavutti pysäköintiradan pari sekuntia ensimmäisen vaiheen laskeutumisen jälkeen. Satelliitin ja rakettivaiheen pysäköintiradalta geostationaariselle siirtoradalle vienyt 53 sekunnin poltto tapahtui 17 minuuttia ja 55 sekuntia myöhemmin. Satelliitti irtautui rakettivaiheesta neljä minuuttia ja 40 sekuntia moottorin sammuttamisen jälkeen.


title: SES-10

text: Rakettivaiheen turvallisuus varmistettiin pian laskeutumisen jälkeen, ja joukko työntekijöitä nousi myöhemmin ASDS:lle kiinnittämään vaiheen lautan kanteen. ASDS-alus ja raketti saapuivat Port Canaveralin edustalle aamuyöstä 4. huhtikuuta, ja ne hinattiin satamaan auringonnousun aikaan samana päivänä. Rakettivaiheen laskutelineet irrotettiin ja se nostettiin maalla odottaneen kuljetusauton kyytiin.


title: SES-10

text: SES-10-lennolla tehtiin myös jossain määrin onnistunut nokkakartion puolikkaiden talteenottoyritys. Kartion osat vakauttivat itsensä irtautumisen jälkeen pienillä ohjausmoottoreilla, ja tekivät laskeutumisen mereen ohjattavien laskuvarjojen varassa. Vain toisen puolikkaan talteenotto onnistui, ja kyseinen osa saapui Port Canaveralin satamaan huoltoaluksen kannella maanantaina 3. huhtikuuta. Yhtiö on suunnitellut myöhemmillä laukaisuilla ottavansa puolikkaat talteen lentokoneella kesken niiden laskuvarjon varassa tapahtuvan ilmalennon. SpaceX on jo jonkin aikaa kehittänyt komposiittirakenteisen nokkakartion talteenottoa ja uudelleenkäyttöä, sillä osa muodostaa noin kymmenesosan koko Falcon 9 -raketin tuotantokuluista.


title: Šarlataani

text: Šarlataani (ransk. "Charlatan") on henkilö, joka harjoittaa puoskarointia tai petoksia saadakseen rahaa, mainetta tai muita etuja.


title: Šarlataani

text: Sana tulee ranskan kielen sanasta "charlatan", joka tarkoitti lääkkeiden myyjää ja joka saattoi mainostaa läsnäoloaan musiikilla tai ulkoilmalavaesityksillä. Tunnetuin Pariisin charlataaneista oli Tabarin, joka perusti näyttämön Place Dauphinelle vuonna 1618. Tabarinin "commedia dell ' arte"-tyylillä esittämät sketsit ja farssit innostivat myös Molièrea. Sana voidaan jäljittää myös espanjan kielen sanaan "charlatán", joka viittaa harkitsemattoman puheliaaseen henkilöön, "lörppöön". Etymologistit jäljittävät "charlatanin" joko italian kielen sanaan "ciarlare, joka tarkoittaa lavertelua tai jaarittelua; tai sanaan "Cerretano", joka tarkottaa Cerreton asukasta Umbriassa. Kylä on tunnettu puoskareistaan.


title: Tommi Liuhala

text: Tommi Liuhala (s. 1946) on suomalainen musiikkituottaja, musiikkitoimittaja, sanoittaja, televisiokäsikirjoittaja, juontaja sekä mainos- ja viestintäyrittäjä.


title: Tommi Liuhala

text: Liuhala toimi Ilta-Sanomien musiikkitoimittajana, kun hänet vuonna 1975 nimitettiin Musiikki-Fazerin uuden Hi-Hat-levymerkin tuottajaksi. Musiikkituottajan urallaan hän on tuottanut muun muassa Seppo Närhen, Mikko Alatalon, Heikki Sarmannon, Jukka Linkola, Juice Leskisen, Tapani Kansan, Broadcast–yhtyeen ja Edu Kettusen levytyksiä. Hänellä oli eräässä vaiheessa myös oma äänitysstudio.


title: Tommi Liuhala

text: Yleisradiossa Tommi Liuhala on toimittanut, käsikirjoittanut ja juontanut muun muassa Iltatähteä, Pori Jazz -festivaaleilta tuotettuja ohjelmia sekä yhteislauluohjelmaa Tammerkosken sillalla. Käsikirjoittajana hän on toiminut Yle TV2:n sarjoissa Mansikkapaikka, Laulava sydän ja Ikimuistoinen. Radiossa Liuhala on juontanut muun muassa Onnenpäiviä, Mestarien aamiaista ja Tampereen Radion ohjelmasarjaa Jambalaya.


title: Tommi Liuhala

text: Tiedottajana Tommi Liuhala on toiminut musiikkialan messuilla ja April Jazz -festivaaleilla, United Pictures Internationalilla. Hän on ollut myös mainostoimisto Private Eyen yhteyspäällikkönä ja copywriterina, ja nykyisin hänellä on Tom Mix -niminen viestintäyritys yhdessä Mikko Peltolan kanssa.


title: Tommi Liuhala

text: Tommi Liuhala on naimisissa tuottaja ja sanoittaja Kaisu Liuhalan kanssa.


title: Kääntäjien ammattiosasto KAOS

text: Kääntäjien ammattiosasto KAOS ry. on kirjallisuuden kääntäjien kulttuuri- ja etujärjestö, joka toimii Suomen Journalistiliitossa Suomen freelance-journalistien ammattiosastona. KAOSin jäsenyys on avoinna kauno- ja tietokirjallisuuden suomentajille, ruotsintajille ja muille kirjallisuuden kääntämisen ammattilaisille.


title: Kääntäjien ammattiosasto KAOS

text: KAOSin tarkoituksena on muun muassa toimia hyvän ammattietiikan ja korkeatasoisen käännöskulttuurin edistämiseksi sekä parantaa kirjallisuuden kääntäjien taloudellista asemaa, työoloja ja sosiaaliturvaa. KAOSin toimintaan kuuluvat koulutus ja muut ammatilliset ja sosiaaliset tilaisuudet sekä kannanotot kirjallisuuden kääntäjiä koskeviin kysymyksiin.


title: Kääntäjien ammattiosasto KAOS

text: KAOS järjestää kahden vuoden välein pidettäviä Järvilinnan kääntäjäpäiviä.


title: Mountbattenin metroasema

text: Mountbatten on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 17. huhtikuuta 2010. Asemaa käyttävät Circle Linen junat.


title: Hubba Bubba Rehab

text: Hubba Bubba Rehab on FM2000:n seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 13. lokakuuta 2017. Alun perin albumi oli määrä julkaista jo saman vuoden keväänä. Se on äänitetty alkuvuodesta 2017, ja sen on tuottanut Teemu Nykänen. Kaikki kappaleet julkaistiin singleinä digitaalisesti ennen varsinaista albumijulkaisua. Albumi on teema-albumi, jonka aiheina ovat naiset sekä yhtyeen joidenkin jäsenten nikotiiniriippuvaisuus.


title: Hubba Bubba Rehab

text: Albumi on musiikillisesti edeltäjiään heavy metal -ja punkpainotteisempi kokonaisuus, jossa humppaa on jätetty vähemmälle, ja yhtyeen kitaristi Vepa on verrannut sitä 1990-luvun alun Oulun punkin underground-skenessä vaikuttaneisiin Radiopuhelimiin, CMX:än sekä Terveisiin Käsiin.


title: Hubba Bubba Rehab

text: Singlekappaleista julkaistiin musiikkivideot.


title: Takaisinsoitto

text: Takaisinsoittojärjestelmän tarkoitus on parantaa tavoitettavuutta ja puhelupalveluiden laatua. Se ylläpitää vastaamattomien puheluiden lokia. Järjestelmä voi olla operaattoriin sidottu tai operaattori- ja vaihdevapaa ratkaisu.


title: Takaisinsoitto

text:
Takaisinsoittojärjestelmän voi toteuttaa kahdella eri tavalla:
Takaisinsoittojärjestelmä raportoi puhelut eri tavalla riippuen teknisestä toteutuksesta:
Takaisinsoittojärjestelmien ylläpitämät vastaamattomien puheluiden lokit toimivat eri tavalla käytetystä tekniikasta riippuen:
Takaisinsoittojärjestelmissä kutsutaan hävikiksi niitä vastaamattomia puheluita, jotka eivät rekisteröidy vastaamattomien puheluiden lokiin.


title: Takaisinsoitto

text:
Hävikin määrä riippuu teknisestä toteutuksesta:
Takaisinsoittoviive on yksi tärkeimmistä takaisinsoittojärjestelmän vaatimuksista.


title: Takaisinsoitto

text: Mitä nopeammin vastaamattomalle asiakkaalle soitetaan takaisin sen parempi asiakaskokemus.


title: Takaisinsoitto

text: Piirre, jossa takaisinsoittotekniikat erovat jälleen toisistaan.


title: Takaisinsoitto

text: Takaisinsoittojärjestelmissä, joissa luvataan soittaa asiakkaalle takaisin tiettynä ajankohtana takaisinsoittoviiveet ovat aina kokonaispuhelinliikennettä mittaavaa järjestelmää huomattavasti pidemmät.


title: Takaisinsoitto

text: Tämä tapahtuu, kun esimerkiksi luvataan soittaa vastaamattomille asiakkaille esimerkiksi aikaisintaan 30 min kuluttua, niin takaisinsoittoviiveen keskiarvon tulokset alkavat yleensä vasta 30 minuutin jälkeen. Tämä rasittaa todellista takaisinsoittoviiveen keskiarvoa merkittävästi.


title: Takaisinsoitto

text: Kokonaispuhelinliikennettä mittaava järjestelmä tarjoaa taas vapaasti yrityksen henkilökunnalle mahdollisuuden soittaa asiakkaille takaisin heti kun heillä löytyy siihen vapaa mahdollisuus, jolloin järjestelmän käyttäjäviive poistuu ja takaisinsoittoviiveen keskiarvo on merkittävästi lyhempi.


title: Takaisinsoitto

text: Sama mahdollisuus löytyy myös valikkoperusteisesta takaisinsoittojärjestelmästä, mutta ihmiset alkavat toimia luvatun viiveen mukaisesti, jolloin syntyy eroja kontaktointiviiveissä.


title: Takaisinsoitto

text: Kokonaispuhelinliikennettä mittaavissa takaisinsoittojärjestelmissä takaisinsoittoviive pysyy ryhmissä noin 35 minuutin kohdilla keskiarvoisesti. Ennen kokonaispuhelinliikennettä mittaavaa takaisinsoittojärjestelmää todelliset takaisinsoittoviiveet ovat useissa mittauksissa olleet keskiarvoisesti 3 tunnin kohdalla, vaikka mitattavilla kohteilla on ollut vanhempaa tekniikkaa olevat takaisinsoittojärjestelmät käytössä.


title: Takaisinsoitto

text: Merkittävin ongelma syntyy siitä, että valikoihin ja ylivuotoon perustuvat takaisinsoittojärjestelmät eivät mittaa toteutunutta soittoa, vaan luottavat käyttäjän tekemiin manuaalisiin takaisinsoittokuittauksiin . Tämä osaltaan pidentää asiakkaan kontaktointiviivettä.


title: Gabriele Tredozi

text: Gabriele Tredozi (s. 9. syyskuuta 1957 Brisighella) on italialainen insinööri ja entinen Toro Rosson Formula 1 -tallin tekninen johtaja. Trezodozi toimi Minardin teknisenä johtajana vuosina 1996–1998. Vuonna 2001 hän palasi takaisin tallin tekniseksi johtajaksi. Hän jatkoi tehtävässään myös tallin muututtua Toro Rossoksi vuonna 2006. Hänet korvasi 1. marraskuuta 2006 lähtien Alex Hitzinger.


title: Jorma Lampela

text: Jorma Lampela (s. 1963) on suomalainen kuvittaja, karikatyyritaiteilija, animaattori ja kulttuurituottaja.


title: Jorma Lampela

text: Lampela tunnetaan parhaiten värikkäistä karikatyyreistään. Hän on tehnyt karikatyyrejä yksityishenkilöistä ja julkisuuden henkilöistä. Hän on tehnyt kuvituksia levyjen kansiin, bändien keikkajulisteisiin ja mainoksiin.


title: Jorma Lampela

text: Lampela on kuvittanut myös mainos- ja markkinointimateriaaleja, esimerkiksi Halva Oy:n esitteitä, joulukalenterin, makeispusseja ja rekkoja. Lampela on kuvittanut myös piirretyn musiikkianimaation Hurriganesin kappaleesta Get On. Animaatio on ollut mukana mm Hurriganesista kertovassa GANES-elokuvassa.


title: Jorma Lampela

text: Lampelalla on animaatioalan koulutus Keski-Pohjanmaan ammatillisesta aikuiskoulutuskeskuksesta vuodelta 1997. Hän sai yrittäjän ammattitutkinnon Kankaanpään opistosta vuonna 2004. Hän opiskeli artesaaniksi ja kuvittajaksi Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa vuonna 2003. Lampela valmistui kulttuurituottajaksi Seinäjoen ammattikorkeakoulusta vuonna 2008.


title: Tiina Pyykkinen

text: Tiina Pyykkinen (s. 1983) on vuoden nuori taiteilija 2017. Saarijärvellä syntynyt Pyykkinen valmistui kuvataiteen maisteriksi Helsingin Kuvataideakatemiasta vuonna 2014. Hän on opiskellut myös Kokkolan Pohjoismaisessa taidekoulussa, Kankaanpään taidekoulussa sekä Hochschule für Grafik und Buchkunst -taidekorkeakoulussa Saksassa.


title: Tiina Pyykkinen

text: Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Pyykkinen piti Helsingissä vuonna 2011, minkä jälkeen hänen teoksiaan on ollut esillä yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa, Saksassa ja Iso-Britanniassa. Hänen teoksiaan löytyy muun muassa Saastamoisen ja Paulon säätiöiden kokoelmissa, Salon taidemuseossa ja Valtion taideteostoimikunnan kokoelmissa.


title: Tiina Pyykkinen

text: Pyykkinen tutkii taiteessaan valoa ja sen heijastuksia. Pyykkistä kiinnostavat erityisesti valon taittuminen ja millaisia illuusioita matan ja kiiltävän maalin yhdistelmillä voi luoda. Valo, arkkitehtuuri ja tilaan sijoitellut esineet vaikuttavat näkymään. Kun katsoja vaihtaa kuvakulmaa, kokonaiskuva maalauksista muuttuu. Valoon, tilaan ja tilanteeseen nojaavan tyylinsä Pyykkinen löysi opiskellessaan Kuvataideakatemiassa.


title: Aura Nurmi

text: Aura Nurmi (s. 1988) on suomalainen runoilija ja lavarunoustapahtumia järjestävän Helsinki Poetry Connectionin aiempi puheenjohtaja.


title: Aura Nurmi

text:
Nurmen esikoisrunoteos "Villieläimiä" ilmestyi Kolera Kollektiivin kustantamana vuonna 2016. "Villieläimiä" on kertomus vanhempien vastuuttomuudesta ja lapsista köyhässä lähiössä.
Nurmi oli teoksesta ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2016 sekä voitti teoksellaan Kalevi Jäntin palkinnon


title: Aura Nurmi

text: Nurmi käsittelee teoksissaan yhteiskunnallisia teemoja. Hän kirjoitti ja esitti vuonna 2015 runosarjan väkivaltaisesti kuolleelle 8-vuotiaalle Vilja Eerika Tarkille.


title: Nopeempi ku Veijo

text: Nopeempi kuin Veijo on punkyhtye Kivesveto Go Gon EP-levy, joka julkaistiin 6. heinäkuuta 2017. Julkaisu on toinen osa trilogiaa, jonka ensimmäinen osa "Vesipäät" julkaistiin helmikuussa 2016. EP koostuu kahdesta vuosina 2015–2016 äänitetystä julkaisematta jääneestä 7” levystä. Albumin teemana ovat ihmiset ja luonto, ja kuinka luonto lopulta peittää kaiken ihmisen aikaansaaman rumuuden.


title: Nopeempi ku Veijo

text: Albumin kappaletta ”Tony” varten järjestettiin kilpailu, jossa kappaletta varten haettiin soolosuoritusta vapaavalintaista instrumenttia käyttäen. Kansikuva on mukaelma Afrikan tähti -lautapelistä, jossa Afrikan kartta on vaihdettu Kouvolaksi.


title: Nopeempi ku Veijo

text: Keskisuomalaisen Aki Lehti antoi albumille kolme tähteä viidestä, ja piti etenkin CD-versiota verrattomana "Vesipäät" -EP:n lisäkappaleiden johdosta. Hän sanoi hauskojen, absurdien ja nasevien sanoitusten jäävän mieleen, ja piti albumia aiempien julkaisujen kaltaisena, toimivan kaavan omaavana tuotoksena, jota jaksaa kuunnella ”kotisohvallakin kokonaisen levyn verran”. Infernon Tami Hintikka antoi albumille neljä tähteä viidestä, ja totesi yhtyeen osaavan koukuttavien ja yksinkertaisten kappaleiden tekemisen. Hän totesi kappaleiden olevan aiheista huolimatta mukana hoilattavaa materiaalia, ja sanoi aatteiden ja politiikan olevan kaukana ihmisten tasolla toimivasta musiikista.


title: Juan Hernández Navarrete

text: Juan Hernandez Navarrete (s. 24. helmikuuta 1987 on meksikolainen nyrkkeilijä ja hallitseva kärpässarjan WBC liiton maailmanmestari. Urallaan Navarrete on voittanut myös WBC liiton tunnustaman korsisarjan mestaruuden.


title: Juan Hernández Navarrete

text: Navarrete otteli debyyttiottelunsa vuonna 2004. Vuonna 2006 Navarrete kärsi ensimmäisen tappionsa Oscar Martinezille. Samana vuonna Navarrete voitti avoimena olleen korsisarjan NABF liiton mestaruuden tyrmäämällä Tirso Hernandez Moralesin ensimmäisessä erässä. Hernandez luopui NABF liiton mestaruudesta puolustettuaan sitä viidesti ja osallistui karsintaan pääsystä korsisarjan WBC liiton mestaruusotteluun. Karsintaottelussa Navarrete voitti Denver Cuellon tämän tultua diskatuksi kolmannessa erässä. Diskauksen syynä oli maahan vajonneen Navarreten lyöminen. Seuraavassa ottelussaan Navarrete voitti Moises Fuentesin hajaäänituomiolla kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi. Vuonna 2011 Navarrete kohtasi WBC liiton korsisarjan mestaruusottelussa Kazuto Iokan joka kuitenkin voitti Hernandezin yksimielisellä tuomaripäätöksellä. Tämän jälkeen Navarrete otteli pitkään pääsemättä minkään liiton mestaruusotteluun. Navarrete raivasi odottaessaan vuonna 2016 tieltään entisen alemman kärpässarjan mestari Omar Niño Romeron sekä Dixon Floresin. Vuonna 2017 Navarrete pääsi ottelemaan väliaikaisesta kärpässarjan mestaruudesta Nawaphon Kaikanhaa vastaan ja voitti ottelun teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä.


title: Elina Berglund

text: Elina Berglund (s. 1984) on ruotsalainen hiukkasfyysikko, joka oli mukana tutkimusryhmässä, joka löysi kuulun Higgsin bosonin vuonna 2012. Berglund tunnetaan myös Natural Cycles -kännykkäsovelluksen perustajana.


title: Elina Berglund

text:
Berglund luki itsensä teknillisen fysiikan diplomi-insinööriksi Lundin yliopistossa vuosina 2003-2008. Berglund valmistui tohtoriksi Geneven yliopistosta vuonna 2011.
Berglund on tullut kuuluisaksi Higgsin bosonin löytämisestä heinäkuussa 2012. Higgsin bosoni on alkeishiukkanen, jota etsittiin pitkään. Berglund oli yksi 3000:sta tieteilijästä, jonka tehtävänä oli löytää alkeishiukkanen, jota hiukkasfyysikot olivat jahdanneet yli 50 vuotta.
Natural Cycles on maksullinen perhesuunnitteluun tarkoitettu älypuhelinsovellus, jonka toiminta perustuu kuukautisten ajankohdan ja päivittäisen kehon lämpötilan mittauksen perusteella toimivaan algoritmiin. Sovellus hyväksyttiin viralliseksi ehkäisykeinoksi Euroopassa helmikuussa 2017.


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristiina Saksilainen (25. joulukuuta 1461 Torgau – 8. joulukuuta 1521 Odense), oli Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningatar.  Hän oli Tanskan kuningatar Kristiinan isoäiti poikansa Kristian II:n kautta.


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristiina Saksilaisen isä oli Saksin herttua Ernst, joka perusti vaaliruhtinaallisen ernstiläisen sukulinjan ja hänen äitinsä Elisabet Baijerilainen oli Wittelsbachin sukua.


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristiina kihlautui 16-vuotiaana Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningas Hannun kanssa vuonna 1477. Vuoden kuluttua siitä hän matkusti Saksista Warnemündeen, jossa hänet vastaanotti Tanskan seurue ja toi hänen Kööpenhaminan linnaan, jossa hän meni naimisiin Hannun kanssa 6. syyskuuta 1478.


title: Kristiina Saksilainen

text: Vuonna 1481 hänestä tuli Tanskan kuningatar. Häntä ei kuitenkaan kruunattu kuin vasta 1483, kun Hannusta oli tullut myös Norjan kuningas. 18. toukokuuta 1483 heidät kruunattiin Tanskan ja Norjan kuninkaaksi ja kuningattareksi Frue Kirkessä, Kööpenhaminassa ja myöhemmin Trondheimissa.  Kruunajaisten yhteydessä hän sai huomenlahjakseen Örebron linnan sekä Närken ja Värmlannin eli samat alueet kuin anoppinsa, kuningatar Dorotea Brandenburgilainen.


title: Kristiina Saksilainen

text: Hänen 20 ensimmäisestä avioliittovuodestaan ei ole paljon tietoa, joten todennäköisesti hän on omistautunut perheelleen. He saivat ainakin kolme lasta, mutta joidenkin lähteiden mukaan heille syntyi lisäksi kaksi pokaa jotk akuolivat pieninä ja kolmas, joka luopui kuninkaallisista titteleistään ja lähti munkiksi. Kristiinaa on kuvattu hurskaaksi ja hänen on sanottu itkeneen joka kerran, kun hän ei ole voinut osallistua messuun.


title: Kristiina Saksilainen

text: Vuonna 1497 Hannu alisti Ruotsin valtaansa, ja hallitsi sitä nimellä Juhana II. Kaksi vuotta myöhemmin Kristiina seurasi häntä Ruotsiin, ja 4. helmikuuta 1499 heidät kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi ja kuningattareksi Uppsalassa. Hän seurasi Hannua hänen toisella vierailullaan Ruotsiin vuonna 1500, ja kolmannella vierailulla tammikuussa 1501. Vuoden 1501 vierailun aikana Hannu aloitti rakkaussuhteen hovinaisensa, Edla Mickelintyttären kanssa, mistä seurasi skandaali ja se johti heidän avioliittonsa purkautumiseen.


title: Kristiina Saksilainen

text: Valtaneuvosten kapinan ja Juuttivihan aikana (1501-1512) Hannu pakeni Ruotsista Tanskaan elokuussa 1501 yhdessä Edla Mickelintyttären kanssa. Hän jätti Kristiinan vastaamaan hallitsijana ja hänen tukijoidensa moraalisena tukena Tre Kronorin varuskunnasta Tukholmassa. Syyskuusta 1501 kuudenteen toukokuuta 1502 saakka kuningatar Kristiina oli ruotsalaisten kapinallisten piirittämänä. Tämä oli yksi vaikeimmista tunnetuista Kalmarin Unionin aikaisista piirityksistä, jonka aikana varuskunnan miesvoima putosi tuhannesta seitsemäänkymmeneen heidän kuollessaan ruttoon ja nälkään.


title: Kristiina Saksilainen

text: 9. toukokuuta 1502 kuningatar Kristiina antautui Ruotsin valtionhoitaja Sten Sture vanhemmalle. Rauhansopimuksen mukaan häntä oli pidettävä Tukholmassa, kunnes hän voisi matkustaa takaisin Tanskaan. Kun hän antautui, hän kääntyi Ingeborg Tottin puoleen, joka tapasi hänet linnassa ja seurasi häntä luostariin. Häntä pidettiin ensin mustaveljesten luostarissa ja sitten harmaaveljesten fransiskaaniluostarissa Tukholmassa. Kuitenkin Sten Sture rikkoi sopimuksen: Kun Hannu lähetti laivan Tukholmaan häntä noutamaan, hallitsija oli vienyt hänet Tukholmasta Vadstenan luostariin vangiksi. Lokakuussa 1503 hänet vihdoin vapautettiin puolentoista vuoden vankeuden jälkeen. Sten Sture saattoi hänet Tanskan rajalle Halmstadiin, missä hänen poikansa Kristian oli häntä vastassa.


title: Kristiina Saksilainen

text: Vuonna 1504 hän Kristiina teki pyhiinvaellusmatkan Wilsnackiin ja Sternbergiin Brandenburgissa, jossa hän tapasi myös tyttärensä Elisabetin. Palattuaan Tanskaan hän perusti luostareita Klarissalaisille Kööpenhaminassa ja Odensessa.


title: Kristiina Saksilainen

text: Vapauduttuaan ja palattuaan Tanskaan kuningatar Kristiina asui loppuelämänsä erossa kuningas Hannusta. Hän piti omaa erillistä hoviaan huomenlahjaksi saamansa omaisuuden turvin Odense Næsbyhoved-linnassa ja Odense poikansa Fransin kanssa. Kristiina oli kiinnostunut taiteesta ja musiikista ja toimi muusikoiden, kirjailijoiden ja taidemaalareiden hyväntekijänä. Hän tilasi Claus Bergin kuuluisan Odensen katedraalin alttaritaulun, joka kuvasi Tanskan kuninkaallista perhettä sekä kirjallisen työn pappi Michael Odenselaiselta.


title: Kristiina Saksilainen

text: Hän oli kriittinen katolinen, joka toivoi katolisen kirkon uskonpuhdistusta, Pyhän Clare ja Pyhän Francisin ritarikunnan hyväntekijä, tuki Laurids Brandsenia, joka pyrki uudistamaan Tanskan luostarilaitosta. Hän oli myös tunnettu hyväntekeväisyydestään. Hän jäi leskeksi vuonna 1513.


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristiina Saksilainen kuoli 8. joulukuuta 1521 59 vuoden iässä.


title: Kristiina Saksilainen

text: Vanhemmat Saksin vaaliruhtinas Ernst ja Elisabet Baijerilainen, Baijerin herttuan tytär. Puoliso vuonna 1478 Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningas Hannu (1455–1513), jonka vanhemmat olivat Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningas Kristian I Oldenburgilainen ja Dorotea Brandenburgilainen, Hohenzollern-Nürnbergin linnakreivin Johannin tytär. Lapset: Lapsena kuolleet Hans (1479–1480) ja Ernst (1480–1500); Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningas Kristian (1481–1559); Elisabet (1484–1555), jonka puoliso oli Brandenburgin vaaliruhtinas Joachim; Jacobus Dacialainen (kiistetty) ja Franciscus (1497–1511).


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristianin ja Franciscuksen välissä mahdollisesti syntynyt "Jacobus de Dacia" lähti pappisuralle ja päätyi Meksikoon.


title: Kristiina Saksilainen

text: Kristiinan veli Fredrik Viisas tunnetaan Martin Lutherin suosijana ja tukena.


title: Anna Mauranen

text: Anna Mauranen (s. 31. elokuuta 1949 Helsinki) on suomalainen kielitieteilijä ja Helsingin yliopiston englannin kielen professori.


title: Anna Mauranen

text: Mauranen on valmistunut 1979 Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi aineinaan englantilainen filologia, yleinen kielitiede, psykologia ja väitellyt 1992 University of Birminghamista tohtoriksi (PhD).


title: Anna Mauranen

text: Mauranen on ollut Helsingin yliopiston englannin kielen professori vuodesta 2005. Sitä ennen hän oli 1995–1999 englannin kielen ja kääntämisen professori Joensuun yliopistossa ja 1999–2005 englannin kielen professori Tampereen yliopistossa. Hän oli vierailevana professorina 2010 Copenhagen Business Schoolissa.


title: Anna Mauranen

text: Mauranen on ollut vuodesta 2014 Helsingin yliopiston vararehtori, sitä ennen Helsingin yliopistossa varadekaani 2007–2009 ja dekaani 2010–2014 humanistinen tiedekunnassa sekä Tampereen yliopistossa kielten ja käännöstieteen laitoksen johtaja 2001–2005. Hän on Suomalaisen Tiedeakatemian varaesimies 2018.


title: Tiina Merisalo

text: Tiina-Sisko Merisalo, o.s. "Lehto" (s. 25. joulukuuta 1961 Tornio) on suomalainen museonjohtaja. Hän on ollut Helsingin kaupunginmuseon johtaja vuodesta 2003.


title: Tiina Merisalo

text: Merisalo on valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1991 taidehistoria pääaineenaan ja suorittanut EMBA-tutkinnon 2015 Aalto University Executive Education (AEE) -ohjelmasta.


title: Tiina Merisalo

text: Ennen Helsingin kaupunginmuseon johtajaksi tuloaan Merisalo työskenteli Hangon museossa rakennustutkijana 1986, 1987–1988; Espoon kaupunginmuseossa jutkimus- ja dokumentointiyksikössä vs. ja vt. intendenttinä 1989–1991 ja intendenttinä 1991–1995; sitten Helsingin kaupunginmuseossa tutkijana 1995–1998 ja kulttuuriympäristöyksikössä yksikön päällikkönä 1998–2003.


title: Jonne Hankimaa

text: Jonne Hankimaa (s. 1966) on Suomen Rahapajan toimitusjohtaja elokuusta 2016 alkaen.


title: Jonne Hankimaa

text: Aiemmin Hankimaa on toiminut Nokian ja Cargotecin palveluksessa useissa maissa, viimeksi Cargotec Intian toimitusjohtajana. Koulutukseltaan hän on kauppatieteiden maisteri.


title: Marja-Liisa Siikonen

text:
Marja-Liisa Siikonen on johtava tutkija hissiliikenteen mallinnuksen alalla. Siikonen on yksi merkittävimpiä suomalaisia nykytiedenaisia. Hän työskentelee liikennevirtoja tutkivan tiimin johtajana Kone Oyj:ssä.
Siikosella oli nimissään tammikuussa 2017 yli 80 tieteellistä julkaisua sekä yli 200 hissijärjestelmien kehittämiseen liittyvää patenttia. Siikonen kuuluu Suomessa niiden naistutkijoiden joukkoon, joilla on eniten patentteja. Kaikki hänen patenttinsa liittyvät hissijärjestelmien kehittämiseen Kone-yhtiössä. Siikonen väitteli tohtoriksi vuonna 1997 Teknillisestä korkeakoulusta väitöstyöllään ”Planning and control models for elevators in high-rise buildings”. Siikonen on työskennellyt Koneessa vuodesta 1984.


Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2013 kilpailtiin 2.–3. maaliskuuta 2013 Kalajoen hiihtomajalla. Järjestävänä seurana toimi Kalajoen Junkkarit.


title: Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2013

text: Lähde


title: Selviytyjät (kirjasarja)

text: Selviytyjät () on Soturikissoista tunnettujen Erin Hunter -nimeä käyttävien kirjoittajien kirjoittama fantasiakirjasarja.


title: Selviytyjät (kirjasarja)

text: Soturikissojen tapaan Selviytyjistä on olemassa eri tarinajaksoja. Jokainen näistä kertoo villikoiralauman, Villin lauman, elämästä ja ongelmista maanjäristyksen tuhoamassa maassa. Tarinajaksot ovat Selviytyjät (engl. "Survivors") ja The Gathering Darkness (suom. Nouseva pimeys). Lisäksi Selviytyjistä on novelleja, jotka kertovat yleensä jonkun sivuhenkilön elämästä ennen alkuperäisen kirjasarjan tapahtumia, vähän samaan tapaan kuin Soturikissojen novellit ja erikoisseikkailut. Tällä hetkellä Selviytyjistä on suomennettu vasta ensimmäinen sarja. Ei ole varmistettu, tullaanko seuraavia kirjoja julkaisemaan. Suomessa kirjasarjaa on kustantanut Jalava.


title: Sininen ikkuna

text: Sininen ikkuna () oli luonnon muovaama kivinen kaari Gozon saaren rannikolla Maltalla ja maan tunnetuin luonnonnähtävyys. Kaari ja vapaasti seisova pilari romahtivat kokonaan myrskyssä 8. maaliskuuta 2017.


title: Merisalo

text: Merisalo on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Merisaloja:


title: Liuhala

text: Liuhala on sukunimi ja kylä Tyrväässä. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Total War: Attila

text: Total War: Attila on Creative Assemblyn "Total War" -strategiapelisarjan osa, joka on julkaistu vuonna 2015. Pelin on julkaissut Sega Linux-, OS X- ja Microsoft Windows-alustoille.


title: Total War: Attila

text: Peli on saanut nimensä Attilasta.


title: Total War: Attila

text: Pelille on julkaistu useita lisäosia kuten:


title: Total War: Attila

text: Pelillä on 80/100 pistettä Metacritic-kerääjäsivustolla.


title: Nicole Perlman

text: Nicole Perlman on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja, joka tunnetaan Marvel-elokuvasta "Guardians of the Galaxy" (2014).


title: Nicole Perlman

text: Perlman on kotoisin Boulderin kaupungista Coloradossa. Hän opiskeli käsikirjoittamista New Yorkin yliopistossa ja laati jo opiskeluaikanaan ensimmäisen käsikirjoituksensa "Challengerin", joka on tosipohjainen tarina fyysikko Richard Feynmanista selvittämässä Challenger-avaruussukkulan tuhoutumissyytä. Perlmanin käsikirjoitus palkittiin muun muassa vuoden 2006 Tribecan elokuvajuhlilla, ja hän pääsi Variety-lehden lupaavien käsikirjoittajien listalle. Sen myötä Perlman sai joitakin käsikirjoituspestejä, kuten elämäkertaelokuvat Neil Armstrongista ja Wrightin veljeksistä, mutta mikään niistä ei lopulta toteutunut − vaikka "Challengerin" esituotanto etenikin niin pitkälle, että kesällä 2006 ohjaajaksi oli valittuna Philip Kaufman ja pääosan näyttelijäksi David Strathairn.


title: Nicole Perlman

text: Vuonna 2009 Perlman liittyi Marvelin kaksivuotiseen käsikirjoittajaohjelmaan, jonka tarkoituksena oli työstää yhtiön sarjakuvista potentiaalisia elokuvaprojekteja. Tarjolla olevista vaihtoehdoista hän valitsi käsittelyynsä avaruuteen sijoittuvan ja jokseenkin tuntemattoman Galaksin Vartijat -ryhmän, ja seuraavat kaksi vuotta hän vietti perehtyen sarjakuviin ja laatien käsikirjoitusluonnosta. Perlman osallistui kreditoimattomana myös vuoden 2011 "Thor"-elokuvan käsikirjoittamiseen. Hän teki studion pyynnöstä "Guardians of the Galaxy" -käsikirjoituksestaan vielä toisen pikaisen luonnoksen loppuvuodesta 2011 ennen kuin James Gunn valittiin vuonna 2012 elokuvan ohjaajaksi. Gunn työsti käsikirjoitusta vielä huomattavasti lisäten siihen muun muassa huumoria ja muutamia hahmojakin, ja Perlman ja Gunn ovat esittäneet toisistaan poikkeavia lausuntoja siitä, kuinka paljon Perlmanin työstä säilyi elokuussa 2014 ensi-iltansa saaneeseen elokuvaan. Joka tapauksessa molemmat saivat käsikirjoituskrediitin. He saivat käsikirjoituksesta muun muassa Saturn- ja WGA-palkintoehdokkuuden.


title: Nicole Perlman

text: Huhtikuussa 2015 Marvel valitsi Perlmanin ja Meg LeFauven Carol Danversista eli Kapteeni Ihmeestä kertovan "Captain Marvel" -elokuvan käsikirjoittajiksi. Vuonna 2016 Perlman valittiin käsikirjoittamaan "Detective Pikachu" -peliin perustuvaa  Alex Hirschin kanssa.


title: Nicole Perlman

text: Perlman myös käsikirjoittaa Marvelille Gamorasta kertovaa sarjakuvajulkaisua, jota piirtää Marco Checchetto.


title: Barbara Jane Harrison

text: Barbara Jane Harrison (24. toukokuuta 1945 Bradford, Yhdistynyt kuningaskunta – 8. huhtikuuta 1968 Heathrow’n lentoasema, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta; tunnettiin yleisesti nimellä Jane Harrison) oli brittiläinen lentoemäntä. Hän on yksi neljästä naisesta, jotka ovat saaneet urheudestaan Yhdistyneen kuningaskunnan toiseksi korkeimman ansiomitalin, Yrjön ristin, ja ainoa, jolle mitali on myönnetty rauhan ajan toiminnasta.


title: Barbara Jane Harrison

text: Jane Harrison syntyi 24. toukokuuta 1945 Bradfordissa. Hän oli Alan ja Lena Harrisonin nuorempi tytär. Perhe muutti Scarboroughiin äiti Lenan terveyden heikettyä. Lena kuoli vuonna 1955 Janen ollessa 10-vuotias.


title: Barbara Jane Harrison

text: Lapsena Harrison harrasti partiota. Hän kävi ensin Newby Countyn alakoulua ja myöhemmin Scarboroughin tyttökoulua. Hän aloitti Doncaster High Schoolissa syyskuussa 1961, mutta lopetti opinnot jo kuuden kuukauden jälkeen.


title: Barbara Jane Harrison

text: Koulusta lähdettyään Harrison meni töihin Martin’s Bank -pankkiin Doncasterissa. Hän ei kuitenkaan pitänyt työstä, ja lähti sen sijaan lastenhoitajaksi Sveitsiin aikomuksenaan opiskella kieltä ja ryhtyä lentoemännäksi. Hän työskenteli lastenhoitajana myös San Franciscossa ennen kuin muutti Lontooseen päästyään lentoemännäksi BOAC:n palvelukseen kesäkuussa 1966.


title: Barbara Jane Harrison

text: 8. huhtikuuta 1968 Harrison oli lentoemäntänä Lontoon Heathrow’n lentoasemalta Sydneyyn. Lennolla käytetty Boeing 707-465 lähti lentoon kohti ensimmäistä välilaskupaikkaa, Zürichiä, kello 15.27. Noin minuutti lentoonlähdön jälkeen koneen moottori numero kaksi syttyi tuleen. Miehistö päätti palata takaisin Heathrow’lle. Lähestymisen aikana moottori irtosi siivestä ja putosi maahan. Noin kaksi ja puoli minuuttia lentoonlähdön jälkeen miehistö teki onnistuneen hätälaskun. Laskeutumisen jälkeen tulipalo voimistui, sillä miehistö oli unohtanut katkaista polttoaineen syötön puuttuvaan moottoriin.