title: Juan Sebastián Elcano

text: Juan Sebastián Elcano (sukunimi kirjoitetaan joskus del Cano, n. 1476 Getaria, Gipuzkoa, Kastilia – 4. elokuuta 1526 merellä) oli baskilaissyntyinen merenkulkija ja ensimmäinen maailmanympäripurjehdukselta koskaan palannut. Elcano lähti vuonna 1519 Fernão de Magalhãesin retkikunnan "Concepción"-laivalla purjehdukselle Indonesian Maustesaaria kohti Amerikan eteläpuolitse. Kun Magalhães kuoli Filippiineillä 1521, Elcano sai johtaakseen "Victorian", toisen jäljelle jääneistä laivoista. Hän johdatti 18-miehiseksi supistuneen retkikunnan takaisin Espanjaan syyskuussa 1522, kiertäen näin koko maapallon ensimmäisenä ihmisenä. Elcano nimitettiin vuonna 1525 García Jofre de Loaisan Maustesaarien-retkikunnan johtavaksi luotsiksi, mutta hän ja Loaisa kuolivat epäonnistuneella matkalla seuraavana vuonna.


title: Aarne Oikarinen

text:
Aarne Iisakki Oikarinen (s. 28. huhtikuuta 1949 Muhos) on Oulun yliopiston iho- ja sukupuolitautien professori emeritus.
Oikarisen vanhemmat olivat Iikka Julius Oikarinen ja Martta Sofia Piippo. Hänen veljensä on hammaslääkäri, professori ja keskustalainen kunnallispoliitikko Kyösti Oikarinen. Oikarinen tuli ylioppilaaksi Muhoksen yhteiskoulusta 1968, suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon Oulun yliopistossa 1974 ja väitteli siellä lääketieteen tohtoriksi 1977. Iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäriksi hän valmistui 1982. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 on lääketieteen lisensiaatti Heljä-Terttu Puhakainen. Oikarisen ensimmäinen puoliso Miss Suomi Ritva Lehto menehtyi kesällä 1971 vain muutama päivä häiden jälkeen. Oikarinen julkaisi vuonna 2016 omakustanteena lähes 400-sivuisen muistelmateoksen "Isän ja äidin tarina" suvustaan ja kotikylästään Muhoksen Kylmälänkylästä ja vuonna 2018 omaelämäkerrallisen teoksen"Vilukylästä lääkäriksi".


title: Aarne Oikarinen

text: Oikarinen toimi terveyskeskuslääkärinä Pulkkilassa 1974–1975, assistenttina Oulun yliopistossa 1975–1977, Oulun yliopistollisen sairaalan iho- ja sukupuolitautien apulaislääkärinä 1977–1981, ihotautien klinikan apulaisopettajana 1982–1990, hallinnollisena apulaisylilääkärinä 1991–1997 ja ylilääkärinä vuodesta 1998. Apulaisprofessorina Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa hän työskenteli 1982–1984 ja Suomen Akatemian tutkijana 1987–1989 sekä 1990–1991. Oulun yliopiston iho- ja sukupuolitautien va. apulaisprofessori ja va. professori Oikarinen oli 1991–1995 ja professori vuodesta 1998. Hänellä on yli 150 tieteellistä ja ammatillista julkaisua. Eläkkeelle Oikarinen jäi vuonna 2012.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Suomen tiedustelulainsäädäntö koostuu säädöksistä, jotka koskevat suomalaisten turvallisuusviranomaisten harjoittamaa tiedustelutoimintaa. Tiedustelutoiminnan tarkoitus on torjua suomalaisiin kohdistuvia uhkia Suomessa sekä parantaa suomalaisten turvallisuutta ulkomailla. Etenkin sotilastiedustelun osalta voimassa olevaa lainsäädäntöä on niukasti. Sotilastiedustelu nousee esille vuonna 2000 säädetyn aluevalvontalain yhteydessä. Yhtenäistä tiedustelulainsäädäntöä ei Suomessa toistaiseksi ole. Asianajajaliitto on nähnyt tilanteen oikeusvaltioperiaatteen kannalta epätyydyttävänä ja pitää tiedustelulainsäädännön säätämistä oikeusvarmuuden puolesta kannatettavana.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedustelussa lähtökohtana ei ole esimerkiksi rikosepäily vaan kansallinen turvallisuus. Yleinen näkemys on, että tiedustelun pitää olla tarpeellista, kohdennettua, perusteltua, valvottua ja riippumattoman lupaharkinnan alaista. Suurin mielenkiinto kohdistuu tietoliikennetiedusteluun. Sen ja tietoliikenteen valvonnan välillä vallitsee jännite. Tulkintakysymys riittävästä kohdennuksesta on keskeinen peruste, jolla eroa näiden välille tehdään. Verkkovalvonta voi olla tietyin edellytyksin oikeutettua ja perusteltua.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Puolustusvoimien tehtäviin kuuluu tuottaa tilannekuvaa valtionjohdon päätöksenteon tueksi. Sen olisi kyettävä ennakoimaan vakavat turvallisuusuhkat, jotta tarvittaviin toimenpiteisiin voidaan käydä. Puolustusministeri Jussi Niinistön mukaan sotilastiedustelu on puolustusvalmiuden keskeinen osa. Puolustusvoimilla on oikeus nykyisellään radiotiedusteluun, jolla ei ole ulkoista valvojaa. Hallinto-oikeuden professori Heikki Kulla totesi 2013 tältä osin olevan aihetta uudistaa tiedustelutoimintaa koskevia sääntöjä.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tutkimus rajavartiolaitoksen toimivaltuuksista ja perusoikeussuojasta arvioi, että toimivaltuudet pyritään pitämään mahdollisimman pitkään sellaisina, kuin ne ovat normaalioloissa. Tiettyjä oikeuksia ei ole mahdollista rajoittaa edes poikkeustilanteessa, pois lukien vakavimmat kriisit.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Esimerkiksi kotietsintää voidaan nykyisellään käyttää vain rikosten selvittämiseksi. Maaliskuussa 2015 tehty muistio poliisilain tiedonhankintakeinojen riittävyydestä vakavimpien rikosten ennalta estämisessä ja paljastamisessa ehdotti salaista kotietsintää. Se olisi kuulunut poliisilain salaisiin tiedonhankintakeinoihin mahdollistaen kotietsinnän tekemisen rikosten ennalta estämiseksi ja paljastamiseksi kohteen tietämättä. Tiedustelulainsäädäntöhankkeen osalta ollaan pitäytymässä paikkatiedustelussa, jonka puitteissa ei saisi hankkia sellaista tietoa kuin pakkokeinolaissa määritellyssä kotietsinnässä. Mikäli näin kävisi, tiedustelu olisi välittömästi lopetettava tältä osin ja saatu tieto hävitettävä. Tietoliikennetiedustelun osalta tavoitteet ovat täsmentyneet hankkeen kuluessa. On tiedostettu esimerkiksi ettei takaovia ja salausavaimien luovutusta voi vaatia. Hankkeen alkumetreillä suomalaisyritys SSH väläytti jopa valmiutta siirtää pääkonttorinsa pois Suomesta, ja F-Secure kieltäytyi toimittamasta takaovia tiedustelun helpottamiseksi.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Ero tiedustelun ja rikostutkintamenetelmien välillä korostuu tapauksissa, joissa tiedustelussa saataisiin selville rikos. Jos se olisi vakava ja vielä estettävissä, valmistelussa oleva tiedustelulaki pakottaisi tiedustelijan toimimaan operaation paljastumisen uhalla. Pienimuotoinen rikos voisi jäädä ilmoittamatta ja näiden välillä käytettäisiin harkintaa.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Ehdotetut uudet toimivaltuudet: henkilötiedustelu, jäljentäminen, paikkatiedustelu ja tietoliikennetiedustelu. Samantyyppiset valtuudet on jo käytössä rikostorjuntaa varten, mutta uhkan torjuminen perusteena johtaa erilaisiin säädöksiin.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedustelulainsäädännön ajankohtaisuuteen vaikuttaa turvallisuusympäristössä tapahtuneet muutokset. Keskusteluissa nousee esille, että verrokkimaissa on olemassa tiedustelulainsäädäntöä. Suomen väitetään olevan tietoliikennetiedustelun osalta 15 vuotta myöhässä. Tämän on todettu aiheuttavan riippuvuuden muista länsimaisista tiedusteluorganisaatioista.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text:
Turvallisuuskomitean 2013 julkaisu "Suomen kyberturvallisuusstrategia" käynnisti tiedustelulainsäädäntöhankkeen. Tiedonhankintalakityöryhmä julkaisi 2015 mietinnön "Suomalaisen tiedustelulainsäädännön suuntaviivoja".
Tästä valmistelua jatkettiin kolmessa työryhmässä. Sisäministeriön työryhmä valmisteli siviilitiedustelua, Puolustusministeriön sotilastiedustelua ja Oikeusministeriön tiedustelutoiminnan valvontaa koskevat osat. Lain esityöt olivat keväällä 2017 lausuntokierroksella, josta niiden odotettiin siirtyvän syksyksi eduskuntaan. Tiedustelulainsäädäntöhankkeeseen liittyy olennaisesti perustuslaillinen pohdinta, jolla voi olla merkittäviä vaikutuksia aikatauluun ja lain lopulliseen sisältöön.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: 5. toukokuuta 2017 Sisäministeriö asetti parlamentaarisen seurantaryhmän tiedustelulainsäädännön jatkovalmistelua sekä perustuslakisääntelyn tarkistamisen parlamentaarista valmistelua varten.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Lait halutaan voimaan 2019 päättyvällä hallituskaudella, mikä edellyttää perustuslain säätämisjärjestystä eli vaikeutettua säätämismenettelyä. Lakien julistaminen kiireelliseksi edellyttää eduskunnan 5/6 enemmistöä. Sen onnistuttua laki voidaan hyväksyä 2/3 enemmistöllä samalla vaalikaudella.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Kevään 2018 kuluessa tiedustelulakien kiirehtimisen vaikutti ohittaneen sote- ja maakuntauudistuksen valmistelu. Toukokuun lopussa Helsingin Sanomat arvioi puolustusvaliokunnan lausunnon pohjalta, että Supon valvonnasta saadun sovun myötä tiedustelulakien nopea voimaantulo on entistä todennäköisempää. Kesäkuun alussa perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie arvioi, että tiedustelulakien käsittely voi siirtyä vuoteen 2019.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Suojelupoliisille esitetään tiedusteluvaltuuksia, joka toisi sille kyvyn hankkia ennakkotietoa vakavista kansallisista uhista. Näitä olisivat esimerkiksi terrorismi tai vakoilu. Tietoja voitaisiin käyttää uhkien ennaltaehkäisyyn. Uusia keinoja olisivat paikkatiedustelu ja jäljentäminen.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Samassa yhteydessä Supon tehtävistä halutaan poistaa esitutkintavaltuudet. Ne jäisivät Keskusrikospoliisille. Suojelupoliisista tulisi tämän myötä selkeämmin tiedusteluviranomainen. Mikäli Supo saisi luvan tietoliikennetiedusteluun, tietojen keräämisen suorittaisi Puolustusvoimien tiedustelulaitos.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Sotilastiedustelulainsäädännöllä haetaan pelisääntöjä valtioiden rajat ylittävälle tietoliikennetiedustelulle. Toimijoiksi ehdotetaan Puolustusvoimien tiedustelulaitosta (tiedusteluviranomainen), Suomen Erillisverkkoja (kytkentäviranomainen) ja Helsingin käräjäoikeutta (lupaviranomainen). Operaattoreille tai tiedonsiirtäjille asetettaisiin avustamisvelvollisuus. Käytännössä olisi osoitettava liityntäpisteet viranomaiselle tietoliikennetiedustelun tekemiseksi. Tietoliikennetiedusteluun sovelletaan viimesijaisuusharkintaa. Sen on esitetty tarkoittavan, että olisi oltava muista lähteistä muodostuva kuva vakavasta uhkasta kansalliselle turvallisuudelle, josta hankittaisiin kohdennetulla tietoliikennetiedustelulla lisää tietoa.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Ennen hankkeen jakautumista työryhmiin ajatuksena oli, että tunnistetiedot olisi seulonut Puolustusvoimien tiedustelulaitos. Puolustusvoimat esitti kohdentamista siten, että joka kerta pitäisi hakea lupa, jossa määriteltäisiin, mistä tietoliikennekuiduista ja millä kriteereillä kohdetta saisi etsiä. Liikenne- ja viestintäministeriö ei lämmennyt ajatukselle. 6. lokakuuta 2015 Euroopan unionin tuomioistuin (ECJ) linjasi komission päätöksen Yhdysvaltojen ns. Safe Harbor -järjestelystä pätemättömäksi. Yritykset eivät saisi enää siirtää eurooppalaisten käyttäjien tietoja amerikkalaisille palvelimille. Tämän LVM:n johtaja Olli-Pekka Rantala tulkitsi vahvistavan näkemystä, ettei Suomessakaan tulisi antaa viranomaisille suoraa pääsyä tietoon. EFFI esitti kompromissiksi keväällä 2015, että operaattorit voisivat seuloa tiedot. Mallin arveltiin helpottavan erityisesti sotilastiedustelulain säätämistä. Liikenne- ja viestintäministeriö piti tiedustelua kunnolla kohdennettuna vasta, kun viranomaiset saavat operaattorilta valmiiksi seulotut tiedot.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Supon päällikkö Antti Pelttari korostaa tietoliikennetiedustelussa olevan kyse terrorismin ja valtioiden harjoittaman verkkovakoilun torjunnasta. Puolustusvoimat saisi kerätä tietoa vieraiden valtioiden asevoimista. Suojelupoliisi voisi seurata terroristien tietoliikennettä sekä toimia verkossa peitehenkilönä.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedustelupäällikkö Harri Ohra-ahon mukaan puolustusvoimilla on tarpeita tietoon myös muualta kuin Suomen lähialueilta. Sodankäynnin keinot ja muut sotilastiedustelua kiinnostavat asiat esimerkiksi Ukrainassa, Syyriassa ja muilla sotatoimialueella ovat tärkeää tietoa.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Uudet tiedustelulait mahdollistaisivat myös henkilötiedustelun Suomessa ja ulkomailla. Esimerkkinä on käytetty suomalaisia, jotka ovat kriisinhallintatehtävissä kouluttamassa poliiseja Irakissa. Ilman mahdollisuutta henkilötiedusteluun viranomaisilla ei ole tietoja kylistä, joihin koulutettavat ja kouluttajat menevät. Joulukuussa 2017 Helsingin Sanomat kertoi rauhanturvaajia koulutetun henkilötiedusteluun 2000-luvun alusta lähtien. Sittemmin sitä on opetettu kriisinhallintaoperaatioihin lähetettäville, sotilaspoliiseille ja puolustusasiamiehille.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Luvat olisivat määräaikaisia. Oikeustieteen professori Juha Lavapuron mukaan lakiluonnoksissa "asetetaan aika korkeat kriteerit sille, millä edellytyksellä tuomioistuin voi antaa luvan tiedusteluvaltuuksien käytölle".


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Valmistelun aikaisissa tutkimuksissa todetaan tarve lisätutkimustietoon eri tiedonhankintakeinojen tehokkuudesta, jotta voidaan paremmin arvioida eri keinojen oikeasuhtaisuutta.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedustelua aiotaan valvoa sekä parlamentaarisesti että viranomaisvoimin. Ensin mainittu tarkoittaisi tiedusteluvaliokuntaa ja jälkimmäinen erillistä ja riippumatonta tiedusteluvaltuutettua, joilla olisi laajat toimivaltuudet ja tiedonsaantioikeudet. Tiedusteluvaltuutettu voisi tehdä tarkastuksia viranomaisten toimitiloihin ja määrätä tiedustelumenetelmän käytön keskeytettäväksi tai lopetettavaksi. Valtuutettu voisi myös määrätä lainvastaisesti hankitut tiedot hävitettäviksi. Valtioneuvosto nimittäisi virkaan enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Tiedustelun parlamentaarinen valvonta -työryhmän mietintö ehdottaa perustettavaksi 11 jäsenestä koostuvan tiedusteluvalvontavaliokunnan.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Yksityishenkilöille esitetään oikeutta kanteluun ja tutkintapyyntöön menettelyn lainvoimaisuudesta. Lakiluonnoksen mukaan Supon on ilmoitettava kohteelle tiedustelusta viipymättä kun tiedustelun tarkoitus on saavutettu. Ilmoittamista voitaisiin viivästyttää tai luopua siitä tietyin edellytyksin. Kohteella ei ole suoraa tarkastusoikeutta tiedustelurekisteriin. Tiedusteluvaltuutettu voi tarkistaa sen pyynnön perusteella.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Eräs ongelma lakeihin liittyen on valvonnan järjestäminen käytännössä. On ehdotettu että Supoa ja tiedustelua valvovan tiedusteluvaliokunnan jäsenistä tehdään turvallisuusselvitys, mutta ongelma piilee siinä että selvityksen tekee Supo. Näin siis Supo valitsisi itse valvojansa. Eräs hallintovaliokunnan ratkaisuehdotus on että tietosuojavaltuutettu hankkisi henkilöiden luotettavuutta koskevat tiedot.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Turvallisuusviranomaisten tiedonsaantitarpeet ja perustuslakiin kirjattu sekä kansainvälisten sopimusten takaama luottamuksellisen viestinnän suoja ovat jossain määrin vastakkaisia tavoitteita. Tarpeelliseksi arvioidut tiedustelutoimenpiteet puuttuvat luottamuksellisen viestinnän perustuslailliseen suojaan. Pakkokeinolain 10 luvun tarkoittamien salaisten pakkokeinojen osalta luottamukselliseen viestintään voidaan puuttua rikosten tutkinnassa esimerkiksi telekuuntelun ja televalvonnan avulla. Asianajajaliitto totesi lausunnossaan luottamukselliseen viestintään puuttumisen hyväksytyn voimassa olevassa lainsäädännössä sisäistä turvallisuutta palvelevan rikosvastuun toteuttamiseksi.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Oikeusministeriön työryhmä ehdottaa perustuslakia muutettavaksi siten, että tavallisella lailla voitaisiin säätää tarpeellisiksi katsottavien edellytysten täyttyessä kansallisen turvallisuuden suojaamiseksi välttämättömistä rajoituksista luottamuksellisen viestin salaisuuden suojaan. Kyse olisi toiminnasta, johon ei ole mahdollista kohdistaa ennalta konkreettista ja yksilöityä rikosepäilyä, tai jota ei ole säädetty rangaistavaksi. Kansallista turvallisuutta vakavasti uhkaavalla toiminnalla tarkoitettaisiin valtiojärjestystä tai yhteiskunnan perustoimintoja uhkaavaa toimintaa, kuten terrorismia, väkivaltaista radikalisoitumista tai ulkomaisten tiedustelupalvelujen toimintaa. Viestin suojaa voitaisiin rajoittaa myös, jos se olisi välttämätöntä "tiedon hankkimiseksi sotilaallisesta toiminnasta taikka sellaisesta muusta toiminnasta, joka vakavasti uhkaa kansallista turvallisuutta". Sotilaallisella toiminnalla tarkoitettaisiin sekä valtiollista että ei-valtiollista toimintaa.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Sotilastiedustelulakia työryhmässä valmistelleen puolustusministeriön lainsäädäntöjohtaja Hanna Nordströmin mukaan vain pieni osa sotilastiedustelulakiehdotuksesta, 7 pykälää 135:stä vaatisi perustuslain muuttamisen.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio ja valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen totesivat työryhmien ottaneen huomioon keskeiset oikeudelliset kysymykset. Massavalvonnasta oli edetty pitkälle, mutta monia eri näkökohtia jouduttaisiin vielä jatkovalmistelussa sovittelemaan. EU-oikeuden näkökulmasta katsotiin, että luottamuksellisen viestinnän salaisuuteen puuttumisen on oltava riittävän kohdennettua ja rajattua – massavalvontaa ei sallittaisi. Tietosuojavaltuutetun lausunnossa kiinnitetään huomiota muun muassa tietoliikennetiedustelun yleisiin edellytyksiin, tarvittavaan julkisuuteen tuloksellisuusodotusten arvioimiseksi sekä tiedustelun kohteen tiedonsaantioikeuteen. Aarnio arvioi oletusten oikeellisuuden selviävän vasta käyttökokemuksien kautta.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori Martin Scheinin on ollut valmistelua kohtaan kriittinen. Hän on nostanut esille näkökulman aiempien kansainvälisten päätösten vaikutuksista. Scheininin mielestä ehdotettu peruslakimuutos johtaisi massavalvontaan ja hän ehdottaa sen sijaan rajoitetumpia ja määräaikaisia poikkeuslakeja.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Vaikutuksista liike-elämän toimintaedellytyksiin on oltu huolissaan. Liikenne- ja viestintäministeriön edustajan eriävä mielipide tiedonhankintalakityöryhmän mietintöön kertoo palvelinkeskusten sijoittumispäätöstä pohtivan yrityksen huomioivan päätöstä tehdessään sääntelyn, joka koskee ulkopuolisten tahojen kuten viranomaisten pääsyä yritysten tietoon. Kyseessä korostettiin olevan laaja kokonaisarvio. Sinänsä tiedustelu kohdistuisi Suomen rajat ylittävään tietoliikenteeseen, joka kulkee sellaisten maiden läpi, joissa on jo vastaavaa lainsäädäntöä. Mielipiteessä todetaan tietoliikennetiedustelun tehon olevan kyseenalaistettu monissa sitä tekevissä maissa, koska suojausten tasoja on olennaisesti nostettu. Hetzner Onlinen kehitysjohtaja arvioi, että ”Niin kauan kuin lait noudattavat EU-lainsäädäntöä, ne eivät ole meille ongelma”.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Journalistiliitto peräänkuuluttaa lausunnossaan lähdesuojaa, julkisuusperiaatteen soveltamista asiakirjoihin sekä riittävää rangaistusuhkaa tiedustelutoiminnan väärinkäytöksistä. Lakimiesten keskuudesta on noussut pohdintaa muun muassa tietoliikennetiedustelun kyvystä tehokkaaseen terrorismin torjuntaan.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Kokoomus ja perussuomalaiset eivät jättäneet lausuntoa 2015 tiedonhankintalakityöryhmän ehdotuksesta. Keskusta, SDP, KD ja RKP pitivät tiedustelulainsäädännön valmistelua tarpeellisena. Vasemmistoliitto ja Vihreät suhtautuivat tietoliikennetiedusteluun kielteisesti. Pääministeri Juha Sipilä, sisäministeri Paula Risikko ja puolustusministeri Jussi Niinistö toivovat hankkeen valmistuvan kuluvalla vaalikaudella. Oikeusministeri Antti Häkkänen on pohtinut tarvetta lakien kiirehtimiseen. Menettelylle pitää hänen mukaansa olla korkea kynnys. Tavattuaan Euroopan neuvoston ihmisoikeuskomissaari Nils Muižnieksin hän kertoi keskustelussa päädytyn siihen, että valvojaksi esitetylle tiedusteluvaltuutetulle tulee turvata riittävät resurssit valvontatehtävän hoitamista varten.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Eri asiantuntijat ovat esittäneet arvioita aloitteesta. Tietoturvatutkija Mikko Hyppönen esimerkiksi ymmärtää tiedustelulakien päivittämistarpeen.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedustelulakien kiirehtiminen nousi julkisen keskustelun aiheeksi Turun puukotusten yhteydessä kun sekä pääministeri Sipilä että presidentti Niinistö ilmaisivat tätä puoltavat kantansa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Halla-aho piti kiirehtimistä tarpeellisena, mutta riittämättömänä. Suurimman oppositiopuolueen, sosialidemokraattien kannan on nähty ratkaisevan kysymyksen kiirehtimisestä. Toukokuussa 2018 kerrottiin SDP:n pitävän kiirehtimisen edellytyksenä koko Supon saattamista parlamentaariseen valvontaan.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Syyskuussa 2017 aineiston kerrottiin menevän yllättäen lainsäädännön arviointineuvoston tarkasteltavaksi. Tämän arvioitiin lykkäävän paketin valmistumista keväälle 2018. Joulukuussa 2017 neuvosto kertoi pitävänsä esitysluonnosta pääosin huolellisesti valmisteltuna. Tarkennettavaa löytyi muun muassa kotitalouksille aiheutuvien vaikutusten arvioinnista.


title: Suomen tiedustelulainsäädäntö

text: Tiedonhankintalakityöryhmän toiminnan aikaista keskustelua on tutkittu.


title: Group Therapy (Above & Beyondin albumi)

text: Group Therapy on brittiläisen trance-trion Above & Beyondin toinen studioalbumi. Se julkaistiin levy-yhtiöllä Anjunabeats 6. kesäkuuta 2011. Albumi sisältää yhteistyönä työstettyjä kappaleita Zoë Johnstonin ja Richard Bedfordin kanssa.


title: Kaitala

text: Kaitala voi tarkoittaa:


title: Etninen segregaatio

text: Etninen segregaatio on perinteisesti tarkoittanut eri etnisten ryhmien epätasaista sijoittumista eli segregaatiota kaupunkialueella riippumatta siitä, kuinka epätoivottavana ilmiötä on pidetty. Alueellinen segregaatio voidaan jaotella kolmeen eri kategoriaan, joista ensimmäinen on sosiaalinen, toinen demografinen ja kolmas etninen segregaatio. Alueellisen segregaation eri muotoja ei voida tosin täysin erottaa toisistaan, sillä ne ovat limittäisiä. (Dhalmann 2011, 26–27.)


title: Etninen segregaatio

text: Helsingin seudulla on havaittu alueellista ja sosiaalista eriytymistä jo 1900-luvun alussa, jolloin Helsinki oli jakautunut porvariston ja työväestön kesken, Espoon ja Vantaan ollessa vielä rakentamatonta maaseutua. Erot tasoittuivat 1900-luvun loppupuolella koulutustason ja yleisen vaurastumisen sekä asunto- ja sosiaalipolitiikan tuloksena, mutta 1990-luvulta eteenpäin eriytyminen alkoi taas kasvaa. Väestönkasvun alueelliset erot ja 1990-luvun laman jälkeinen vaurastuminen ovat heijastuneet pääkaupunkiseudun alueelliseen ja sosiaaliseen eriytymiseen. Tuolloin seudun asuinalueet jakautuivat asuntokannan alueellisten piirteiden sekä asukkaiden sosioekonomisen aseman ja elämänvaiheen mukaan. Laman jälkeen hyväosaisinten tulotaso kasvoi muita nopeammin ja edesauttoi asuinalueiden eriytymistä. Etenkin tietointensiivinen ala työllisti tuolloin korkeakoulutettuja, mikä näkyi korkeakoulutettujen suosimien asuinalueiden työllistymiskehityksen kasvuna. Alueet, joilla väestö oli keskimääräistä iäkkäämpää ja vähemmän koulutettua, kärsivät lamanaikaisesta työttömyydestä muita pidempään. (Vilkama 2011, 87–89.)


title: Etninen segregaatio

text: 2010-luvun alueellisten ja sosiaalisten erojen vahvistumista pääkaupunkiseudulla ovat tuottaneet juuri 1990-luvun laman jälkeiset talouskasvun rakenteet, jotka ovat suosineet erityisesti korkeasti koulutettua työvoimaa. Myös valikoiva muuttoliike on vaikuttanut eriytymisen kehitykseen tulo- ja koulutustaustoiltaan erilaisten kotitalouksien suunnistaessa asuinalueilta toiselle eri tavoin. Alueiden sosiaalisten erojen voimistumisesta ja vakiintumisesta huolimatta sosiaalinen eriytyminen on pääkaupunkiseudulla vielä kansainvälisesti vertaillen maltillista. (Vilkama 2011, 90.)


title: Etninen segregaatio

text: 1990-luvun laman jälkeen tapahtuneet muutokset pääkaupunkiseudun työmarkkinarakenteessa ja sosiaalisessa eriytymisessä ovat vaikuttaneet myös asuntojen hintakehitykseen. Aiemmin hinnan keskeisin määrittäjä oli asunnon etäisyys keskustasta, mutta nykyisin keskimääräinen neliöhinta vaihtelee, vaikka etäisyys keskustasta olisikin verrattavilla alueilla sama. Pääkaupunkiseudulla hinnat ovat yleisesti nousseet, mutta esimerkiksi Helsingin ja Vantaan 1960- ja 1970-luvuilla rakennetuissa lähiöissä neliöhinnat olivat halvemmat kuin läntisen Helsingin ja Espoon alueella, vaikka etäisyys Helsingin keskustasta on sama. (Vilkama 2011, 89.)


title: Etninen segregaatio

text: Pääkaupunkiseudulla asuinalueiden välillä onkin tavattavissa selvä asuinalueiden välinen hierarkia, jossa keskimääräistä enemmän vieraskielisiä asuvilla alueilla havaitaan muuttotappiota ja alueilla, joilla on keskimääräistä vähemmän vieraskielisiä havaitaan muuttovoittoa. Muutto suuntautuu siis alueille, joilla vieraskielisten osuus väestöstä on lähtöaluetta pienempi. Tämä näkyy siis selvänä muuttotappiona alueilla, jotka ovat maahanmuuttajien suosimia ja sellaisiksi kehittyvillä alueilla. Näillä alueilla valtaväestön lähtömuutto onkin jo ylittänyt tulomuuton ja selkeintä muutos on ollut lapsiperheiden muutoissa. Poismuuttamista tapahtuu kyseisiltä alueilta useammin kuin muilta alueilta, mutta se ei ole kantaväestön keskuudessa maahanmuuttajaväestöä yleisempää. Toisin kuin voisi olettaa, valtaväestö ei siis Helsingissä muuta näiltä alueilta pois sen useammin kuin maahanmuuttajatkaan. (Vilkama 2011, 176–177.)


title: Etninen segregaatio

text: Pääkaupunkiseudun ulkopuolella Turusta on tullut Suomen suurin ulkomaalaistaustaisten keskittymä. Turussa väestönkasvua on 2000-luvulta lähtien pitänyt yllä juuri maahanmuutto ja nettomaahanmuuton suhteellinen osuus väestönkasvusta onkin ollut Helsingin luokkaa, vaikka määrällisesti Helsinkiin muuttaakin maahanmuuttajia paljon Turkua enemmän. Turussa vieraskielisten kaupunkilaisten osuus väestöstä on noussut nopeasti sitten 1990-luvun. Vuonna 1990 vieraskielisten osuus oli vain 0,8% turkulaisista, kun vuonna 2008 se oli jo 6,7%. (Rasinkangas 2013, 110–111.) Esimerkiksi Turun Varissuolla vieraskielisten osuus väestöstä oli vuonna 1999 alle 20%, mutta vuoteen 2011 tultaessa jo lähes 40%. Turussa alueellisten erojen kasvuun onkin tullut mukaan yhä vahvemmin etninen ulottuvuus eroja tuottavana tekijänä. Rasinkankaan mukaan se on kaikkein voimakkaimmin eroja tuottava tekijä, vaikka vieraskielinen väestö on levittäytynyt kaupungin alueelle aiempaa laajemmin. (Mt., 172, 174.)


title: Etninen segregaatio

text: Suhteellisesti mitattuna Turun kaupunkiseudun maahanmuuttajaväestö on asettunut seudulle 1990-lukua tasaisemmin, sillä myös kehyskuntiin on sijoittunut maahanmuuttajia. Turun kaupunkiseudun kunnista pakolaisia kuitenkin ahkerimmin vastaanottavat Turku ja Raisio, vaikka Turussa nettomaahanmuutossa on havaittu myös työperäisen muuton lisääntyneen (Rasinkangas 2013, 111, 172). Määrällisesti kaupunkiseudun vieraskielisistä suurin osa, neljä viidestä, asuu Turussa. Kaikkiaan Turun väestörakenne on eriytynyt elämänvaiheen mukaan, sillä keskustaan ovat asettuneet yksin asuvat ja vielä lapsettomat pariskunnat, kun taas nuoret lapsiperheet ovat hakeutuneet kehyskuntiin. Tämä piirre vastaa myös pääkaupunkiseudulla havaittua kehitystä. (Mt., 111, 117–118.)


title: Etninen segregaatio

text: Ruotsissa maahanmuutto on muuttunut monimuotoisemmaksi ja maa on muuttunut suhteellisen lyhyessä ajassa monietniseksi yhteiskunnaksi. Epäonnistunut maahanmuuttajien integroituminen ruotsalaiseen yhteiskuntaan ja etninen segregaatio ovat nousseet keskusteluissa yhä keskeisimmiksi aiheiksi aina 1990-luvulta lähtien. Segregaatio on lisääntynyt ja maahanmuuttajien asema on heikentynyt suuren työttömyyden ja vähiten houkutteleville asuinalueille keskittymisen vuoksi. Epäonnistuneeseen integraatioon ja segregaatioon vaikutti myös 1990-luvun lamavuosien samanaikaisuus lisääntyneen maahanmuuton kanssa. (Bråmå 2006, 1131.)


title: Etninen segregaatio

text: Lina Hedmann ja Roger Andersson ovat tutkineet etnistä segregaatiota Ruotsissa maan kymmenellä suurimmalla työmarkkina-alueella vuosina 1990–2010. Ruotsalainen yhteiskunta on muuttunut tuona aikana suuresti ja tutkijapari tarkasteleekin sitä, miten segregaatio on kehittynyt ja muuttunut tuona aikana. Tutkimuksessa Ruotsin väestön havaittiin muuttuneen etnisesti yhä heterogeenisemmäksi; kun vuonna 1990 ulkomailla syntyneitä oli 12%, oli heitä vuonna 2010 jo 19% väestöstä. (Andersson, Bengtsson, Myrberg & al. 2016, 16.)


title: Etninen segregaatio

text: Pakolaisina Ruotsiin tulleilla on havaittu olevan työmarkkinoilla heikompi asema kuin valtaväestöllä, sillä he joutuvat kantaväestöä useammin matalapalkka- ja määräaikaistyöhön. He ovat myös yliedustettuina yleisen toimeentulotuen piirissä. Tämän vuoksi maahanmuuttajilla on keskimäärin kantaväestöä heikommat taloudelliset resurssit, mikä rajoittaa heidän mahdollisuuksiaan hakeutua tietyille asuinalueille. Näin ollen etnistä segregaatiota havaitaan niin asumisessa kuin tulotasossakin. Hedman ja Andersson haluavat kuitenkin tähdentää vielä sitä, miten EU-maista tulevien maahanmuuttajien työmarkkina-asema eroaa pakolaisina tulleista siinä, että heidän asemansa on edellisiä paljon parempi. Myös maassaolon ajan pituus vaikuttaa työmarkkina-asemaan, sillä esimerkiksi 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa Ruotsiin muuttaneiden iranilaisten, somalialaisten ja entisestä Jugoslaviasta tulleiden henkilöiden työmarkkina-asema on juuri tulleita pakolaisia parempi. Tällöin heidän mahdollisuutensa valita asuinpaikkansa ovat laajemmat. (Andersson, Bengtsson, Myrberg & al. 2016, 17.) Hedman ja Andersson havaitsivatkin tutkimuksessaan, että juuri maahan muuttaneilla on suurin todennäköisyys muuttaa huonompien resurssien ja kantaväestön harvaan asuttamille alueille, joilla myös segregaation havaittiin eniten kasvaneen (mt., 31 ja 34).


title: Etninen segregaatio

text: Etnisen segregaation ja tulotason segregaatiolla on siis havaittava yhteys ja se on voimistunut Hedmanin ja Anderssonin tutkimusajanjaksolla vuosina 1990–2010. Pakolaisina Ruotsiin tulleilla on työmarkkinoilla heikko asema, mikä näkyy heikkona asemana myös asuntomarkkinoilla, varsinkin kun asuntojen hinnat ovat tutkimusajanjaksolla nousseet merkittävästi. Erot ovat kasvaneet niin pieni- ja suurituloisten välillä kuin kantaruotsalaisten ja maahanmuuttajienkin välillä. Hedmanin ja Anderssonin loppupäätelmä siitä, että tulotasolla on syntyperää suurempi vaikutus segregaatioon asuntomarkkinoilla perustuu myös muiden tutkijoiden samankaltaisiin päätelmiin, joiden mukaan pienituloisella valtaväestöön kuuluvalla ruotsalaisella ei ole juuri parempia mahdollisuuksia asuntomarkkinoilla kuin pienituloisella maahanmuuttajallakaan. (Andersson, Bengtsson, Myrberg & al. 2016, 34–35.)


title: Etninen segregaatio

text: Asuinalueet eriytyvät, kun kotitaloudet muuttavat asuinalueelta toiselle. Olemassa oleva kaupunkirakenne ja asuntotarjonta vaikuttavat oleellisesti kehitykseen, koska alueelliset erot asuntokannan rakenteissa, asuntojen saatavuudessa ja ympäristön viihtyisyydessä ohjaavat muuttopäätöksiä. Maassamuuttoa tarkastelleet tutkimukset ovat osoittaneet, että kaupungista toiseen muutetaan usein opiskelupaikan tai työn perässä. Kaupunkiseutujen sisäisessä muutossa asuinalueen valintaan vaikuttaa elämäntilanteen muutokset, kuten ero tai lapsen syntymä ja se liittyy usein asumismuodon vaihtoon, kuten vuokralta omistusasuntoon muuttamiseen tai päinvastoin. Kaupunkiseutujen alueellisen eriytymisen kannalta onkin olennaista se, miten taustoiltaan ja asumismuodoiltaan erilaisten kotitalouksien muutto suuntautuu. Kotitalouksien muuttopäätöksissä voidaan nähdä kaksi vaihetta, joista ensimmäinen on päätös muuttaa entisestä asunnosta ja toinen on kohdealueen valinta. Molemmilla vaiheilla on keskeinen vaikutus alueiden eriytymiseen, sillä työ- ja koulutustaustoiltaan sekä ammattiasemaltaan erilaisten kotitalouksien päätökset syntyvät ja suuntautuvat eri tavoin. (Vilkama 2011, 29.)


title: Etninen segregaatio

text: Tämä on osin seurausta tuloerojen tuottamista erilaisista valinnanmahdollisuuksista. Kaupunkiseutujen sisäisen muuttoliikkeen alueellisissa rakenteissa on kuitenkin usein kyse myös kotitalouksien pyrkimyksestä hakeutua oman elämäntilanteensa, elämäntyylinsä ja sosiaalisen viiteryhmänsä mukaisille asuinalueille. Mitä suurempi kulttuurinen ja sosiaalinen etäisyys kotitalouksien välillä on, sitä todennäköisemmin niiden uskotaan sijoittuvan toisistaan erilleen. Kaupunkirakenteen sosiaalinen erilaistuminen ylläpitää siten eriytymiskehitystä samalla, kun asuinalueiden välisen fyysisen etäisyyden ja asukasrakenteen sosiaaliset erot vaikuttavat uuden asuinalueen valintaan. (Vilkama 2011, 30.)


title: Etninen segregaatio

text: Tulkinnat alueellisen eriytymisen syistä ovat kuitenkin vaihdelleet ja sitä on selitetty tutkimuskirjallisuudessa mm. kotitalouksien alueellista sijoittumista ja asuntomarkkina-asemaa ohjaavien tiedollisten ja taloudellisten resurssien eroilla, kulttuurisilla ja demografisilla syillä sekä maahanmuuttajien omilla, mutta myös valtaväestön, asumispreferensseillä ja yhteiskunnan valtarakenteilla. Etenkin maahanmuuttajien ja kantaväestön valikoivalla muuttoliikkeellä on osoitettu olevan vaikutusta alueiden etnisen eriytymisen paikallisiin kehityskulkuihin. Tämän näkemyksen mukaan kantaväestön haluttomuus asua monikulttuurisissa naapurustoissa ylläpitää alueellista eriytymistä. Kantaväestö siis joko välttää muuttopäätöksissään näitä monikulttuurisia asuinalueita tai muuttaa niiltä pois. (Vilkama 2011, 17.)


title: Etninen segregaatio

text: Etnisen segregaation tutkimuksissa on esitetty monia näkemyksiä siihen johtavista tekijöistä ja niin maahanmuuttajien omat asumispreferenssit kuin heidän heikompi sosioekonominen asemansa ja heidän kokemansa syrjintä on viimeaikaisissa tutkimuksissa tiedostettu. Harvoin segregaatioon onkaan syynä vain yksi tekijä, vaan useimmiten monet tekijät vaikuttavat yhdessä. Karkeasti määritellen segregaation syntymekanismeja voidaan nähdä olevan kaksi, joista toisena ovat rakenteelliset syyt ja toisena maahanmuuttajien omat asumisvalinnat. Tarkemmin etnistä segregaatiota on selitetty eroilla maahanmuuttajien ja kantaväestön asuntomarkkina-asemassa sekä asuntomarkkinakäyttäytymisessä. Eroihin johtavat tekijät voidaan aiemman tutkimuskirjallisuuden perusteella jakaa viiteen eri kategoriaan eli taloudellisiin ja tiedollisiin resursseihin, demografisiin ja kulttuurisiin tekijöihin sekä syrjintään. (Dhalmann 2011, 11–13.)


title: Etninen segregaatio

text: Taloudellisia resursseja on perinteisesti pidetty merkittävänä segregaation määrittäjänä. Maahanmuuttajat ovat kantaväestöä useammin matalapalkkaisissa ja määräaikaisissa töissä tai työttöminä, minkä vuoksi heidän taloudellinen asemansa on usein kantaväestöä heikompi. Esimerkiksi vuonna 2007 neljännes Helsingissä asuvista vieraskielisistä talouksista oli toimeentulotuen piirissä, kun suomenkielisistä asuntokunnista vain joka kymmenes. Heikkojen taloudellisten resurssiensa vuoksi maahanmuuttajat joutuvat usein muuttamaan vähemmän houkuttelevammille ja halvemmille alueille kuin kantaväestö. (Dhalmann 2011, 12.)


title: Etninen segregaatio

text: Resursseja ei kuitenkaan voida mitata vain rahassa, sillä merkittävä tekijä segregaation kehityksessä ovat myös tiedolliset resurssit, kuten kielitaito ja paikallisen asuntomarkkinajärjestelmän tuntemus. Puutteelliset tiedot eri asumisvaihtoehdoista ja asunnonhakujärjestelmästä vähentävät mahdollisuuksia saavuttaa toiveiden mukaista asumista. Maahanmuuttajat saattavat asunnonhaussa kohdata myös syrjintää, mikä puolestaan lisää maahanmuuttajien riippuvuutta oman etnisen ryhmänsä avusta asunnonhaussa. Tämä jälleen ohjaa heitä samoille alueille muiden maahanmuuttajien kanssa. (Dhalmann 2011, 12.)


title: Etninen segregaatio

text: Myös demografiset tekijät ovat merkittäviä segregaation määrittymisessä, sillä maahanmuuttajaväestön ikä- ja perherakenne poikkeavat selvästi kantaväestöstä. Maahanmuuttajaväestö onkin kantaväestöön verrattuna nuorta ja perherakenne puolestaan saattaa poiketa kantaväestöstä suurella perhekoolla tai kotiäitiyden suosimisella, jolloin asumiseen käytettävissä olevat varat saattavat jäädä vähäisemmiksi. (Dhalmann 2011, 12–13.)


title: Etninen segregaatio

text: Asuinalueiden rakenteen muodostumiseen vaikuttaa oleellisesti myös erityyppisten asuntojen sijoittuminen kaupungin alueelle. Asunnot ovat paikoillaan vuosikymmeniä ja jopa satoja, joten ne vaikuttavat varsin pysyvällä tavalla kaupungin sosiaalisiin perusjakoihin. Erityisesti sosiaalinen asuntotuotanto ja sen sijoittuminen kaupunkirakenteessa on olennainen tekijä segregaation kehityksessä. (Rasinkangas 2013, 132.)


title: Etninen segregaatio

text: Bråmån mukaan eurooppalaisessa tutkimuksessa on usein unohdettu kantaväestön vaikutus ja rooli asuinalueiden muotoutumisessa ja eriytymisessä. Amerikkalaisessa segregaation tutkimuksessa puolestaan enemmistöväestön asenteet ja muuttopäätökset ovat olleet jo kauan keskiössä ja he ovat tutkineet mm. valkoisen valtaväestön ja afrikanamerikkalaisten suhteita muuttopäätöksissä. Valkoisen valtaväestön käytöksellä, usein kuvattu ”valkoiseksi paoksi” (white flight), on todettu olevan suuri rooli alueellisen eriarvoisuuden tuottamisessa amerikkalaisissa kaupungeissa. Valkoisen paon oletuksen mukaan valtaväestö alkaa muuttaa pois asuinalueelta, kun etnisten ryhmien osuus asukkaista ylittää tietyn määrän. Tätä kriittistä tasoa tai rajaa Bråmå kuvaa eräänlaiseksi käännekohdaksi, joka perustuu asukkaiden omakohtaisiin kokemuksiin siitä, milloin asuinalueen väestörakenne on muuttunut niin, että sieltä halutaan muuttaa pois. (Bråmå 2006, 1127–1130.) Vilkama kirjoittaa, ettei valtaväestön poismuuttaminen alueilta välttämättä johdu kuitenkaan syrjivistä asenteista vähemmistöjä kohtaan, vaan esimerkiksi huolesta väestörakenteen muutosten seurauksista. Alueelta poismuuttavat asukkaat ovat pelänneet mm. asuntojen hintojen romahtamista ja sosiaalisten ongelmien lisääntymistä. Toisaalta ilmiötä on selitetty myös sillä, että ihmiset vierastavat eri tulo- ja koulutustasoon kuuluvia ihmisryhmiä. (Vilkama 2011, 42.)


title: Etninen segregaatio

text: Valkoisen paon termin voisi Bråmån mukaan korvata termillä ”valkoinen välttely” (eng. white avoidance), joka on käsitteenä laajempi ja ottaa huomioon sekä valtaväestön poismuuton että vähäisen muuton monietnisille alueille. Bråmån mukaan ”valkoisen välttelyn” käsite kuvaisikin paremmin tilannetta Ruotsissa, sillä tiettyjen asuinalueiden vältteleminen on siellä yleisempää kuin kyseisiltä asuinalueilta poismuuttaminen. (Bråmå 2006, 1127–1130.) Toisaalta Ruotsista löytyy myös muutamia esimerkkejä ”valkoisesta paosta”, joista kuuluisimpana saattaa olla Tukholman Rinkebyn tapaus. Rinkeby muuttui vain kahdessa vuosikymmenessä, ajalla 1970–1995, kun valtaväestön muuttaessa pois ja maahanmuuttajien muuttaessa heidän tilalleen ulkomaalaistaustaisten osuus nousi 12 prosentista noin 80 prosenttiin. (Vilkama 2011, 43.)


title: Etninen segregaatio

text: Segregoituminen on nähty yleisesti epätoivottavana kehityksenä ja hallitsemattoman kehityksen on pelätty synnyttävän yhdysvaltalaisten esimerkkien mukaisia ghettoja, joita leimaavat kehnot asuinolot, rikollisuus ja sukupolvelta toiselle periytyvä köyhyys. Useat yhdysvaltalaiset tutkimukset ovatkin osoittaneet segregaation vaikuttavan negatiivisesti yksilön yhteiskunnallisiin mahdollisuuksiin ja integraatioon. Huono-osaisuuden alueellisen keskittymisen on nähty vaikuttavan asukkaisiin negatiivisten sosialisaatioprosessien kautta. Esimerkiksi työelämässä menestyvien aikuisten mallin puute vähentää nuorten halukkuutta kouluttautua ja parantaa työllistymismahdollisuuksiaan. Korkean työttömyyden alueilla ihmisten on myös vaikea luoda työllistymistä auttavia verkostoja ja lisäksi näillä alueilla asuvat ihmiset saattavat leimautua, mikä huonontaa työllistymismahdollisuuksia entisestään. Maahanmuuttajien kohdalla alueellisen eriytymisen on nähty vaikuttavan negatiivisesti myös integroitumiseen ja sen on pelätty aiheuttavan konflikteja eri väestöryhmien välillä. (Dhalmann 2011, 10.)


title: Etninen segregaatio

text: Isolaatioteorian mukaan maahanmuuttajien asuessa etnisesti keskittyneillä alueilla erillään kantaväestöstä, maahanmuuttajilla on vähemmän yhteyksiä kantaväestöön, mikä vaikeuttaa uuden kotimaan kielen ja sosiaalisten normien oppimista, mikä puolestaan heikentää mahdollisuuksia työllistyä ja menestyä. Tämän vuoksi maahanmuuttajien sosioekonominen asema on usein heikompi kuin kantaväestöllä. (Laan Bouma-Doff 2007, 1000–1001.) William Julius Wilson (1987) tutki Yhdysvalloissa keskiluokan poismuuttoa huonompien mahdollisuuksien asuinalueilta. Hänen mukaansa alueille jääneet asukkaat jäivät sivuun yhteiskunnasta ja syrjäytyivät muusta väestöstä. Alueiden palvelutaso huonontui, työssäkäyvien esimerkki puuttui, eikä tietoa työpaikoista ollut helposti saatavilla, mikä huononsi jäljelle jääneiden asukkaiden mahdollisuuksia elämässä. Wilsonin isolaatioteoria ehdottaakin, että etninen segregaatio vaikuttaa negatiivisesti maahanmuuttajan mahdollisuuksiin muodostaa epämuodollisia suhteita kantaväestön edustajiin, mikä puolestaan hankaloittaa uuteen yhteiskuntaan integroitumista.


title: Etninen segregaatio

text: Wilsonin jälkeen myös monet muut tutkijat ovat nähneet huono-osaisilla alueilla kasvamisen ja elämisen vaikuttavan negatiivisesti yksilöön. Kyseisillä alueilla kasvaneiden on havaittu olleen keskimääräistä useammin mukana rikollisuudessa, heillä on havaittu useammin mielenterveysongelmia ja he ovat useammin työttömiä ja vähemmän koulutettuja. Myös Euroopassa on havaittu samankaltaisia tuloksia, joskaan ei yhtä kärjistyneitä kuin Yhdysvalloissa. (Laan Bouma-Doff 2010, 5.) Wilsonin isolaatioteoria ei kuitenkaan ole jäänyt kritiikittä. Esimerkiksi Waldinger (1996) on osoittanut, että toisin kuin Wilsonin tutkimissa afrikanamerikkalaisten gettoistuneilla alueilla, monietniset naapurustot tuntuvat tarjoavan mahdollisuuksia, kuten saada työpaikka vaikkapa naapurustoon perustetuista kaupoista. Myös Wenda van der Laan Bouma-Doff kyseenalaistaa isolaatioteoriassa negatiivisiksi nähdyt etnisen segregaation seuraukset, sillä hänen mukaansa naapurusto, jossa on paljon muitakin maahanmuuttajia tarjoaa myös käytännöllistä, henkistä ja sosiaalista tukea juuri maahan muuttaneille. (Laan Bouma-Doff 2010, 6.) Myös Vilkama kirjoittaa, että asuinalueiden eriytymisen kielteisiä vaikutuksia on kyseenalaistettu esimerkiksi Ruotsissa, jossa oman ryhmän keskuudessa asumisen heti maahanmuuton jälkeen on havaittu vaikuttavan myönteisesti yksilön tulokehitykseen. Toisaalta pitkittyessään sen on huomattu vaikuttavan negatiivisesti. Oman etnisen yhteisön on osoitettu helpottaneen uuteen maahan sopeutumista etenkin heti maahanmuuton alkuvaiheessa, mutta maahanmuuttajien on myös osoitettu asettuvan tavallista useammin heikkokuntoisiin vuokra- tai omistusasuntoihin, huono-osaisimmille asuinalueille ja asuvan valtaväestöä ahtaammin, minkä on pelätty lisäävän eriarvoisuutta väestöryhmien välillä esimerkiksi köyhyyteen ja työttömyyteen liittyen. (Vilkama 2011, 15–16.)


title: Etninen segregaatio

text: Etnisten ryhmien välisiä sosiaalisia suhteita tarkastelleet eurooppalaiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, ettei maahanmuuttajataustaisten kaupunkilaisten alueellinen keskittyminen ole johtanut vähemmistöjen eristäytymiseen tai kulttuurirajat ylittävän kanssakäymisen vähenemiseen. Monikulttuurisissa naapurustoissa asuvilla kontaktit yli kulttuurirajojen saattavat pikemminkin olla yleisempiä kuin valtaväestön yksipuolisesti asuttamilla alueilla. Esimerkiksi Alankomaissa Wenda van der Laan Bouma-Doff on havainnut etnisiksi silloiksi (ethnic bridges) kutsumiaan epämuodollisia suhteita tai siteitä hollantilaisessa yhteiskunnassa kantaväestön ja etnisten vähemmistöjen välillä. Hänen mukaansa etnisillä silloilla on myös yhteys integraation voimakkuuteen, mikä riippuu etnisten siltojen esiintymisen määrästä siten, että mitä enemmän on etnisiä siltoja, sitä kokonaisvaltaisempaa on integraatio ympäröivään yhteiskuntaan. (Laan Bouma-Doff 2007, 1000, 1004, 1006.)


title: Etninen segregaatio

text: Etnisen segregaation ehkäisemiseksi tai purkamiseksi on ehdotettu niin sanottua sosiaalista sekoittamista (social mix). Tällä tarkoitetaan eri väestöryhmien hajauttamista kaupungin alueelle tasaisesti, jolloin eriytyneitä asuinalueita ei syntyisi. Lisäksi hyvä- ja vähäosaisimpien ryhmien asuessa samoilla alueilla, kasvavat vähäosaisimpien tiedolliset resurssit esimerkiksi koulutuksen ja työpaikan tärkeyden tiedostamisessa tavoitellessa toivotunlaista asumista. (Kintrea 2013, 133, 137.) Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla vuokra-asuntojen jaossa on jo 1970-luvulta lähtien toteutettu sosiaalista sekoittamista ja ohjattu mm. maahanmuuttajia eri puolille kaupunkia. Sosiaalisesti tuettuja aravavuokra-asuntoja on jaettu asunnon tarpeen kiireellisyyden mukaan, mutta jakoa säätelevät aravarajoituslaki ja korkotukilaki kuitenkin mahdollistavat tarveharkinnan asuntojen jaossa. Tällä siis tarkoitetaan sitä, että samalla kun asuntoja jaetaan eniten tarvitsevalle, pyritään samalla monipuoliseen asukasrakenteeseen ja sosiaalisesti tasapainoiseen asuinalueeseen. (Vilkama 2011, 92–93.)


title: Etninen segregaatio

text: Sosiaalisen sekoittamisen tavoitteeseen pääsyn vaikeus on kuitenkin huomattu, sillä vuokra-asuntojen jaolla ei pystytä vaikuttamaan asuinalueiden eriytymisen ehkäisemiseen kuin vain osittain, koska Helsingin kaupungin vuokra-asunnot sijaitsevat alueellisesti epätasaisesti ja asuntoja vapautuu eniten juuri sellaisilta alueilta, joilla asuu jo entuudestaan paljon maahanmuuttajia. Kuntien velvollisuus on myös avustaa pakolaistaustaisia maahanmuuttajia asunnon hankinnassa ja yleiseksi käytännöksi on muodostunut perheiden asuttaminen kunnallisiin vuokra-asuntoihin. (Vilkama 2011, 95.) Onkin havaittu, että mitä suurempi arava- ja korkotukiasuntojen osuus alueella on, sitä korkeammaksi vieraskielisten osuus alueella tyypillisesti nousee (mt., 110).


title: Etninen segregaatio

text: Uusilla asuinalueilla on pyritty sekoittamaan myös asuntokantaa ja vanhoja alueita on pyritty peruskorjaamaan ja täydennysrakentamaan. Lisäksi asukkaille järjestetään asumisneuvontaa ja asukkaiden osallisuutta ja yhteisöllisyyttä pyritään tukemaan. Alueellisesti ja sosiaalisesti tasapainoinen kaupunkikehitys on ollut kaupunkipolitiikan lähtökohtana. 1990-luvun kiintiöinti niin sanotun 50-50-periaatteen mukaan, jossa puolet uudelle alueelle rakennettavista asunnoista on vuokra-asuntoja ja puolet omistusasuntoja, on kuitenkin jäänyt 2000-luvulla taakse, kun joillekin asuinalueille rakennetaan vain lähes yksinomaan vapaarahoitteisia omistusasuntoja. (Vilkama 2011, 91–92.)


title: Etninen segregaatio

text: Sosiaalinen sekoittaminen voi vaikuttaa sosiaaliseen koheesioon usealla tavalla. Esimerkiksi sosiaalisten verkostojen teoria ehdottaa, että yhteisöissä, joissa toteutetaan sosiaalista sekoittamista, erilaisten asukkaiden välillä tapahtuu vuorovaikutusta, jossa vähäisemmät resurssit omaavat asukkaat kasvattavat esimerkiksi tiedollisia resurssejaan kanssakäymisessä suurempien resurssien omaavien asukkaiden kanssa. Näin he saavat esimerkiksi tietoa työmahdollisuuksista ja pystyvät siten kohentamaan taloudellista asemaansa ja yhteiskuntaan osallistumista yleensä. (Kintrea 2013, 137.)


title: Etninen segregaatio

text: Roolien muodostamisen teoria (role modeling) ehdottaa samaan tapaan, että ihmisten väliset kontaktit opettavat tiettyä sosiaalista käyttäytymistä. Parempien resurssien asukkaat siis opettaisivat käyttäytymisellään ja toiminnallaan huonompien resurssien asukkaille, että esimerkiksi korkeamman koulutuksen tavoittelu tai työn etsiminen parantaisi mahdollisuuksia elämässä ja saavuttaa myös toiveiden mukaista asumista. (Kintrea 2013, 137.) Alueen poliittisen talouden malli (the political economy of the place) puolestaan ehdottaa, että rikkaamman väestönosan asuessa samalla alueella köyhemmän väestönosan kanssa, saadaan alueelle enemmän ja kattavammin palveluita, mikä kohentaa asuinaluetta. (Kintrea 2013, 137.)


title: Etninen segregaatio

text: Toisaalta esimerkiksi Ranskassa on havaittu, ettei eri yhteiskuntaryhmien asuminen samalla alueella välttämättä saa aikaan vuorovaikutusta ryhmien välillä ja ilman vuorovaikutusta sosiaalisen sekoittamisen positiiviset vaikutukset eivät pääse ilmenemään. Sosiaalisen sekoittamisen kriitikot ovat huomauttaneet myös, että aina köyhemmät alueet nähdään ongelmana rikkaiden sijaan ja muutoksen kohteina ovat useimmiten juuri köyhemmät alueet. Sosiaalisen sekoittamisen toimivuudesta ei kuitenkaan ole tutkijoiden kesken yksimielistä näyttöä, vaan tulokset ovat jääneet ristiriitaisiksi. (Kintrea 2013, 138.)


title: Etninen segregaatio

text: Rotterdamissa sosiaalisen sekoittamisen politiikka vietiin äärimmilleen. Siellä toteutettiin niin kutsuttua Rotterdamin lakia etnisen segregaation ehkäisemiseksi. Rotterdam sai tukensa maan hallitukselta kyseiseen kokeiluun, jotta se voisi olla mallina muille Hollannin kaupungeille. Se oli testikaupunkina lokakuusta 2004 huhtikuuhun 2005 ja testialueeseen kuului 19 katua, joille kaupungin pienituloisimmat naapurustot ja vuokra-asunnot (niin kaupungin kuin yksityistenkin omistamat) olivat kaupungissa keskittyneet. Pienituloisiksi kotitalouksiksi määriteltiin alle 1639 euroa kuukaudessa bruttona tienaavat kotitaloudet. Näille kyseisille kaduille ei siis saanut muuttaa enää lisää pienituloisia, vaan ainoastaan keskituloisia tai keskimääräistä enemmän tienaavia. Rotterdam havitteli tuolloin lähitulevaisuudessa laajentavansa alueita 12 kohdenaapurustoon, jotka yhteensä käsittäisivät noin 34000 vuokra-asuntoa. Kyseinen luokittelu perustui myös maahanmuuttajien keskimääräiseen määrään tietyillä alueilla ja kantahollantilaisten muuttoliikkeisiin näillä alueilla. Painotus muuttui siis pienituloisista kotitalouksista maahanmuuttajavaltaisiin naapurustoihin. Lisäksi kokeiluun valittujen alueiden perusteina käytettiin tulonlähdettä: kotitaloudet, jotka olivat riippuvaisia sosiaalietuuksista suljettiin alueiden ulkopuolelle. Kokeilun jälkeen Rotterdam Law laitettiin käytäntöön vuonna 2006, mutta se ei koskenut kaikkia muuttamaan aikovia, vaan ainoastaan Rotterdamin ulkopuolelta tulevia uusia kaupungin asukkaita. Käytäntö otettiin käyttöön 19 yksittäisen kadun lisäksi neljällä asuinalueella ja käsitti noin 20000 vuokra-asuntoa. (Laan Bouma-Doff 2010, 22–23.)


title: Nagato

text: Nagato voi tarkoittaa:


title: Mutsu

text: Mutsu voi tarkoittaa:


title: Mari Saat

text: Mari Saat (s. 1947 Tallinna) on virolainen kirjailija ja taloustieteilijä. Hän on julkaissut vuodesta 1973 alkaen useita proosateoksia ja lastenkirjoja sekä oppikirjan ja esseekokoelman. Saat on opettanut yritysetiikkaa Tallinnan teknillisessä yliopistossa 1990-luvulta asti ja toiminut myös yritysetiikan apulaisprofessorina.


title: Mari Saat

text: Saatin romaani "Lasnamäe lunastaja" (2008) sai ilmestymisvuonnaan Viron valtion kirjallisuuspalkinnon. Teos julkaistiin vuonna 2011 suomeksi nimellä "Lasnamäen lunastaja". Teos kertoo vironvenäläisestä yksinhuoltajaäidistä ja tyttärestä, jotka joutuvat taloudelliseen ahdinkoon äidin jäätyä työttömäksi. Äiti ryhtyy prostituoiduksi maksaakseen tyttärensä hammasraudat.


title: Mari Saat

text: Kirjallisuustieteilijä Luule Epner on kuvannut, että Saatin teoksia leimaavat vastakohdat, kuten elämä ja kuolema, tämän- ja tuonpuoleinen sekä ruumis ja sielu. Henkilöt tuntuvat elävän kahden maailman välissä, ja realistiseen arjen kuvaukseen sekoittuu poeettisia sävyjä ja metafyysisiä ulottuvuuksia.


title: Mari Saat

text: Saatin puoliso on kuvataiteilija Raul Meel.


title: Vuoden designteko

text: Vuoden designteko on Suomalaisen työn liiton vuodesta 2012 jakama palkinto. Se jaetaan syksyisin Habitare-messujen yhteydessä.


title: Linhas de Wellington

text: Linhas de Wellington (; kansainvälisesti "Lines of Wellington") on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut portugalilais-ranskalainen historiallinen sotadraamaelokuva, jonka on ohjannut Valeria Sarmiento, käsikirjoittanut Carlos Saboga ja tuottanut Paulo Branco.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellington" sai ensi-iltansa vuoden 2012 Venetsian elokuvajuhlilla, missä Valeria Sarmiento oli ehdokkaana pääkilpailussa parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Elokuva valittiin Portugalin viralliseksi ehdokkaaksi parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin saajaksi vuoden 2014 Oscar-gaalaan, mutta se ei päässyt lopullisten ehdokkaiden joukkoon.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellington" sijoittuu Pyreneiden niemimaan sotaan, Buçacon taistelun aikoihin vuoden 1810 syyskuuhun. Elokuva kertoo Ranskan hyökkäyksestä Portugaliin sekä sotilaiden että siviilien elämistä, joita sota koettelee.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellingtonin" alkuperäisenä ohjaajana oli Raúl Ruiz, joka alkoi valmistella elokuvaa käsikirjoittaja Carlos Sabogan ja tuottaja Paulo Brancon kanssa. Kun Ruiz kuoli ennen elokuvan kuvausten alkua elokuussa 2011, hänen vaimonsa Valeria Sarmiento kiinnitettiin elokuvan ohjaajaksi.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellingtonin" kuvaukset alkoivat 20. marraskuuta 2011 ja päättyivät 19. helmikuuta 2012. Elokuva kuvattiin Portugalissa 4,8 miljoonan euron budjetilla. Portugalissa elokuvan kuvauspaikkoina olivat Lissabon, Torres Vedras, Sintra, Óbidos ja Gouveia. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat portugalilainen Clap Filmes ja ranskalainen Alfama Films, joiden kanssa yhteistyötä teki ranskalainen France 3 Cinéma. "Linhas de Wellingtonin" virallinen ranskalainen traileri julkaistiin 19. syyskuuta 2012.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellington" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 4. syyskuuta 2012. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Portugalissa 4. lokakuuta 2012 ja Ranskassa 21. marraskuuta 2012. Clap Filmes oli elokuvan teatterilevittäjänä Portugalissa ja Alfama Films Ranskassa. Elokuva keräsi teatterikierroksensa aikana Portugalissa 46 543 ja Ranskassa 37 419 katsojaa. Elokuva on kiertänyt useita elokuvajuhlia ympäri maailman, kuten vuoden 2012 Toronton ja San Sebastiánin elokuvajuhlat. "Linhas de Wellington" on saanut ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton.


title: Linhas de Wellington

text: "Linhas de Wellington" julkaistiin Ranskassa niin DVD:lle kuin blu-rayllekin 14. maaliskuuta 2013.


title: Linhas de Wellington

text: Elokuvasta on olemassa myös pidempi 170-minuuttinen versio, joka on esitetty televisiossa kolmiosaisena minisarjana. Minisarjan nimenä on elokuvasta poiketen "As Linhas de Torres", jonka ensimmäinen osa esitettiin ensi kerran Portugalissa RTP 1 -kanavalla 31. maaliskuuta 2013. Viimeinen osa esitettiin 14. huhtikuuta 2013.


title: Johannes (täsmennyssivu)

text: Johannes voi tarkoittaa seuraavia:


title: Oktadekyyliamiini

text: Oktadekyyliamiini eli n-oktadekyyliamiini on orgaaninen yhdiste, joka luokitellaan primääriseksi amiiniksi. Aine on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan valkoisia hiutaleita, joilla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava CH(CH)NH. Dodekyyliamiinista käytetään myös nimiä "1-oktadekaaniamiini", "1-amino-oktadekaani ", "stearamiini " tai "stearyyliamiini".


title: Oktadekyyliamiini

text: Oktadekyyliamiinin moolimassa on 269,5 g/mol, sulamispiste 52,9 °C, kiehumispiste 346,8 °C, suhteellinen tiheys 0,86 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero 124-30-1. Aineen ympäristövaikutuksia ei ole tutkittu ja sen liukoisuus veteen on erittäin huono. Oktadekyyliamiinin vesiliuos on heikko emäs ja se reagoi happojen, happoanhydridien, happokloridien ja hapettimien kanssa. Palaessaan oktadekyyliamiini hajoaa ja muodostaa myrkyllisiä huuruja, jotka sisältävät typen oksideja.


title: Oktadekyyliamiini

text: Oktadekyyliamiini on pinta-aktiivinen amiini, joka muodostaa metallipinnoille haihtuvia kalvoja. Nämä kalvot ehkäisevät korroosiota ja epäpuhtauksien muodostumista passivoimalla teräspintoja.


title: Enzo Enzo

text: Enzo Enzo (s. Körin Ternovtzeff, 29. elokuuta 1959 Pariisi, Ranska, nykyään Korïn Noviz), on ranskalainen laulaja. Hänellä on venäläiset sukujuuret.


title: Patrick Tiainen

text: Patrick Tiainen (s. 1993 Kokkola) on suomalainen pastori ja saarnaaja, joka tunnetaan Word of Faith Church Finland -seurakunnan perustajana ja entisenä johtajana.


title: Patrick Tiainen

text: Koulukiusaamisesta kärsinyt Tiainen tuli uskoon rippileirillä. Myöhemmin varusmiespalveluksen suoritettuaan hän matkusti Keniaan, jossa hän opiskeli pastoriksi paikallisessa raamattukoulussa. Suomeen palattuaan hän perusti Kokkolaan suomalaisen Word of Faith -seurakunnan toukokuussa 2014. Liikkeen toiminta levisi parin vuoden aikana eri puolille Suomea, kunnes toukokuussa 2017 Tiainen ilmoitti eroavansa seurakunnan johdosta uupumuksen, auto-onnettomuuden ja mieshenkilöön olevan avioliiton ulkopuolisen suhteen takia.


title: Muunnos (biologia)

text: Muunnos (var.) on eliöiden taksonomisen luokittelun taso, joka on alalajin ja muodon välissä. Eri muunnoksia edustavat yksilöt kuuluvat siis samaan lajiin, mutta eroavat jossain määrin toisistaan. Muunnoksiin jaettava taksoni voi olla alalaji tai myös laji. Esimerkiksi juolasara ("Carex nigra" var. "nigra"), tupassara ("Carex nigra" var. "juncea") ja kankeasara ("Carex nigra" var. "recta") ovat jokapaikansaralajin ("Carex nigra") muunnoksia ja merirantaluikka ("Eleocharis palustris" subsp. "palustris" var. "lindbergii") on pohjanrantaluikan ("Eleocharis palustris" subsp. "palustris"), rantaluikan alalajin, toinen muunnos.


title: Berghain

text: Berghain on yökerho, joka sijaitsee Berliinissä, Saksassa. Nimi on yhdistelmä kahden Berliinin kaupunginosan nimistä, joiden välissä Berghain sijaitsee; Kreuz"berg" ja Friedrichs"hain". Ennen Saksan jälleenyhdistymistä Kreuzberg sijaitsi Länsi-Berliinissä ja Friedrichshain Itä-Berliinissä. Berghain tuli toisen saksalaisen yökerhon Ostgutin tilalle sen sulkiessa ovensa viimeisen kerran tammikuussa 2003. Berghainin omistaman, vuonna 2005 perustetun levy-yhtiön nimi on Ostgut Ton.


title: Berghain

text: Yökerho sijaitsee entisen voimalaitoksen tiloissa. Berghain alun perin vuokrasi tilat ruotsalaiselta Vattenfall-energiayhtiöltä, mutta vuonna 2011 Berghain osti rakennuksen, ollen siis sen nykyinen omistaja.


title: Berghain

text: Yhdysvaltalainen toimittaja kuvaili Berghainia vuonna 2007 ”mahdollisesti teknon tämänhetkiseksi pääkaupungiksi, samalla tavalla kuin E-Werk tai Tresor olivat omina kukoistusaikoinaan.”


title: Berghain

text: Berghainin kulttuuri yhdistetään usein hedonismiin mutta myös niin sanottuun rappiokulttuuriin. Vuoden 2006 "The New Zealand Herald" -artikkelissa kuvaillaan Berghanin kävijöiden ”tyydyttäen seksuaaliset halunsa julkisesti” yökerhon sisällä, jossa on niin kutsuttuja dark roomeja, jotka on tehty varta vasten seksin harrastamisen mahdollistamiseen. "The Guardianin" kirjoittaja Helen Pidd kirjoitti vuoden 2008 artikkelissa: ”Jos kävelet ensimmäisen kerroksen myyntikojujen ohi, tulet varmasti näkemään alastoman takamuksen tai kymmenen.” Valokuvaus on jyrkästi kiellettyä Berghainissa eikä yökerhosta löydy minkäänlaisia peilejä tai heijastavia pintoja.


title: Berghain

text: Berghain on myös tunnettu pitkistä aukioloajoistaan. Kuten Pidd kirjoitti vuonna 2008: ”Kukaan ei saavu ennen kello neljää aamuyöllä ja suurin osa jää reilusti yli teeajan.” Jesse Rose, jonka ”Made To Play” -levy-yhtiö toimi yökerholla vuonna 2011 kertoi hänen arvostuksestansa klubia kohti "DJ Magazinen" vuoden 2011 ”Top 100 Clubs” -listalla seuraavasti:


title: PSN-6

text: PSN-6 on indonesialaisen PT Pasifik Satelit Nusantaran (PSN) operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka on tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla vuoden 2017 aikana. Satelliitin on tarkoitus palvella Kaakkois-Aasian, Indonesian ja Hong Kongin alueen tietoliikennetarpeita.


title: PSN-6

text: PSN-6 on Space Systems/Loralin valmistama satelliitti, joka on varustettu K- ja C-kaistojen transpondereilla. Satelliitin massa on noin 5 000 kilogrammaa. PSN-6 on tarkoitus sijoittaa kiertoradalla segmentille 146 astetta itäistä pituutta, missä se palvelee Kaakkois-Aasian, Indonesian saariston ja Hong Kongin alueen tietoliikennetarpeita.


title: PSN-6

text: PSN suunnitteli alkuun tilaavansa PSN-6:n Boeingilta, mutta vaihtoi myöhemmin SSL:lle. Boeing oli aiemmin toimittanut bermudalaiselle ABS:lle ja ranskalaiselle Eutelsatille sähköpropulsiota käyttäviä BS-702SP-runkoon pohjautuvia tietoliikennesatelliitteja, jotka laukaistiin kahdella yhteislaukaisulla SpaceX:n Falcon 9 -kantoraketin kyydissä. PSN oli kiinnostunut vastaavasta laukaisujärjestelystä, mutta Boeing ei onnistunut löytämään vuoden etsinnästä huolimatta PSN-6:n Falcon 9-yhteislaukaisulle toista satelliittiasiakasta, minkä PSN oli asettanut oman satelliittitilauksensa ehdoksi.


title: PSN-6

text: Boeing-tilauksen peruuntumisen jälkeen PSN otti PSN-6:n uudeksi toimittajaksi Space Systems/Loralin.


title: Rahkoila

text: Rahkoila on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Kylä sijaitsee kunnan keskustaajaman, Parolan pohjoispuolella. Rahkoilan halki kulkee kantatie 57, jonka kanssa risteävät sekä Aulangolle johtava Aulangontie että Tyrväntöön vievä Tyrvännöntie.


title: Rahkoila

text: Kylä rajoittuu maantieteellisesti Vanajaveteen sekä Merven, Mierolan ja Pekolan kyliin. Rahkoilan koululta, jota voidaan pitää kylän keskuksena, kertyy matkaa Aulangon kylpylähotellille alle seitsemän kilometriä ja Hämeenlinnan torille alle 12 kilometriä. Hattulan kunnan keskustaajamaan, Parolaan on noin kolme kilometriä (tilastollisessa taajamaluokituksessa Rahkoila on osa Parolan taajamaa). Aulangontietä pitkin kulkevat linja-autot 620, 621, 622 ja 656. Linja-autot liikennöivät maanantaista lauantaihin. Rahkoilan kylä jakautuu lukuisiin pienempiin osiin, joita ovat muun muassa Kettumäki, Salimäki ja Valtee. Se kuuluu yhdessä Mierolan kanssa valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Rahkoila

text: Rahkoilan kylä on Hattulan vanhimpia ja historiallisesti taloluvultaan suurimpia kyliä. Jaakko Juteini syntyi Rahkoilassa sijainneeseen Juutilan taloon vuonna 1781. Rahkoilan koulu perustettiin vuonna 1902 ja se onkin Hattulan vanhimpia. Talousrakennukset ovat 1940-luvulta. Koulussa toimi peruskoulun luokat 1–4 kunnes se lakkautettiin keväällä 2013.


title: Rahkoila

text: Kylässä toimii Rahkoilan seudun koulu- ja kyläyhdistys ry, joka järjestää tapahtumia alueen asukkaille.


title: Bushmeat

text: Bushmeat (joskus myös "wildmeat" tai "game meat", ) tarkoittaa trooppisen- ja subtrooppisenvyöhykkeen metsistä ei kesytettyjen nisäkkäiden, matelijoiden, sammakkoeläinten ja lintujen metsästämistä ruoaksi.


title: Bushmeat

text: Bushmeat on suurimmassa osassa maailmaa laitonta, johtuen sen suuresta riskistä tartuntatautien levittäjänä. Sen tiedetään levittävän HI-virusta, ebolaa ja monia muita tauteja.


title: Bushmeat

text: Bushmeatin laiton kauppa tuhoaa uhanalaisia eläinlajeja ja elinympäristöjä vaikuttamalla alueiden biodiversiteettiin. Sitä salakuljetetaan ympäri maailmaa, myös Eurooppaan.


title: Bushmeat

text: CIFOR:in tutkimuksen mukaan pelkästään Afrikan Congo Basinin alueella kulutetaan yli 5 miljoonaa tonnia bushmeat-lihaa vuosittain. Vaarallisuudestaan huolimatta, se on Afrikassa köyhillä alueilla ihmisten suurin proteiinin lähde.


title: V Is for Viagra. The Remixes

text: V Is for Viagra. The Remixes on yhdysvaltalaisen artistin Pusciferin remix-albumi vuodelta 2008. Se sisältää kymmenen remixiä Pusciferin albumin "V Is for Vagina" kappaleista sekä kaksi remixiä singlestä ”Cuntry Boner”, jota ei julkaistu millään albumilla.


title: K V -luokka

text: K V -luokka on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama sukellusveneluokka.


title: Hr. Ms. K VI

text: Hr. Ms. K VI oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston K V -luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. K VI

text: Alus tilattiin Wilton-Fijenoordilta Schiedamista ja sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1916. Alus laskettiin vesille 23. joulukuuta 1920 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1921.


title: Hr. Ms. K VI

text: Alus lähti 27. lokakuuta 1921 Nieuwediepistä merelle ja se matkasi ilman saattajaa Port Saidin, Suezin kanavan ja Sabangin kautta Surabayaan, jonne se saapui 31. tammikuuta 1922.


title: Hr. Ms. K VI

text: Alus poistettiin palveluksesta elokuussa 1937.


title: Kananhirssit

text: Kananhirssit ("Echinochloa") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 35 lajia.


title: Kananhirssit

text: Suvun lajeista rikkakananhirssiä ("Echinochloa crus-galli") ja lännenkananhirssiä ("Echinochloa muricata") tavataan Suomessa vieraslajeina, jotka ovat todennäköisesti tulleet muun muassa erilaisten Pohjois- ja Etelä-Amerikasta tuotujen ravintokasvien siementen tai rehun mukana.


title: Silkkihirssit

text: Silkkihirssit ("Eriochloa") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 35 lajia.


title: Kakkulaiset

text: Kakkulaiset ("Biscutella") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 51 lajia.


title: Hr. Ms. K VII

text: Hr. Ms. K VII oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston K V -luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. K VII

text: Alus tilattiin Wilton-Fijenoordilta Schiedamista ja sen köli laskettiin 25. heinäkuuta 1916. Alus laskettiin vesille 8. maaliskuuta 1921 ja se otettiin palvelukseen 5. syyskuuta 1922.


title: Hr. Ms. K VII

text: Alus lähti 18. syyskuuta 1923 puoli kaksitoista Den Helderistä Hollannin Itä-Intiaan emälaiva "Hr. Ms. Pelikaanin" ja sukellusvene "Hr. Ms. K II":n kanssa. E. M. Wissmannin johtama osasto ankkuroitui tunniksi sataman edustalle ennen kuin se jatkoi matkaansa Gibraltarille, jonne osasto saapui 28. syyskuuta. Pohjanmerellä osastoon liittyi vielä sukellusvene "Hr. Ms. K VIII", joka saapui joko Vlissingenistä tai Rotterdamista.


title: Hr. Ms. K VII

text: Gibraltarilta osaston matka jatkui 3. lokakuuta Tunisin, jonne se saapui 7. lokakuuta. Osaston piti jatkaa matkaansa Aleksandriaan 11. lokakuuta kello yksi, mutta Pelikaanin konevika viivästytti osaston lähtöä. Konevian korjaamisen jälkeen ankkurivinssi ei toiminut. Sukellusveneet lähtivät satamasta, mutta "Pelikaan" pääsi lähtemään vasta kello 19.


title: Hr. Ms. K VII

text: Satamasta lähdettäessä "Pelikaan" ajoi karille ja 12. lokakuuta "Hr. Ms. K II" yritti tuloksetta vetää emälaivan irti karilta. Osaston alukset tankattiin "Pelikaanilta", jolloin alus keveni 80 000 tonnia. Aluksen veti karilta ranskalainen hinaaja. Sukellusvenemiehistöt harjoittelivat matkalla Alkesandriaan, jonne osasto saapui 18. lokakuuta.


title: Hr. Ms. K VII

text: Aleksandriasta matka jatkui 25. lokakuuta Port Saidiin, jonne osasto saapui vuorokautta myöhemmin. Suezin kanavan läpäistyään osasto jatkoi matkaansa Punaisellamerellä, jossa "K II":n moottori ylikuumeni. Osasto oli 6.-13. marraskuuta Adenissa, mistä matka jatkui Colombon. "Pelikaanin" konevikojen vuoksi osasto saapui Colomboon kolme vuorokautta myöhässä 27. marraskuuta ja se jatkoi matkaansa Sabangiin 5. joulukuuta. Sabangista osasto lähti 17 joulukuuta uuteen tukikohtaansa Tandjong Priokiin, jonne se saapui 24. joulukuuta.


title: Hr. Ms. K VII

text: Alus lähti 25. maaliskuuta 1926 sukellusveneosaston mukana vierailulle Tarakanista Manilaan.


title: Hr. Ms. K VII

text: Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940 ja Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen. "K VII" oli reservissä Surabayassa.


title: Hr. Ms. K VII

text: Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia ja japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla.


title: Hr. Ms. K VII

text: "K VII" tuhoutui 18. helmikuuta 1942 Surabayan satamassa japanilaisten ilmapommituksessa. Alus oli sukelluksissa satama-altaassa, kun sille oli annettu käsky suojautua. Valitettavasti suunnitelma ei toiminut ja kaikki aluksella olleet kolmetoista merisotilasta saivat surmansa.


title: Silkkiheinät

text: Silkkiheinät ("Imperata") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 11 lajia.


title: Silkkiheinät

text: Koristekasvina käytettävä hurmesilkkiheinä ("Imperata cylindrica" 'Rubra') on silkkiheinän ("Imperata cylindrica") punalehtinen lajike.


title: Syanoetikkahappo

text: Syanoetikkahappo (CHNO) on karboksyylihappoihin ja nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä muun muassa lääkeaineiden valmistukseen.


title: Syanoetikkahappo

text: Huoneenlämpötilassa syanoetikkahappo on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen, etanoliin ja dietyylieetteriin. Liukoisuus poolittomampiin orgaanisiin liuottimiin kuten kloroformiin tai bentseeniin on vähäisempi. Syanoetikkahappo on keskivahva happo, ja sen happovakion arvo on 3,65·10 mol/dm. Yhdisteen reaktiot ovat tyypillisiä nitriileille ja karboksyylihapoille. Se esimerkiksi reagoi alkoholien kanssa syanoasetaattiestereiksi vahvan hapon läsnä ollessa ja hydrolysoituu malonihapoksi kuumennettaessa vesiliuoksessa. Syanoetikkahapolle ja sen johdannaisille tyypillinen reaktio on Knoevenagel-kondensaatio aldehydien tai ketonien kanssa. Kuumennettaessa syanoetikkahappoa noin 160 °C:n lämpötilaan se hajoaa asetonitriiliksi ja hiilidioksidiksi.


title: Syanoetikkahappo

text: Syanoetikkahappoa valmistetaan natriumklooriasetaatin tai kloorietikkahapon ja natriumsyanidin vesiliuoksen välisellä reaktiolla. Reaktion jälkeen liuos tehdään happamaksi, ja syanoetikkahappo uutetaan liuoksesta orgaanisen, veteen liukenemattoman liuottimen avulla. Lopuksi liuotin haihdutetaan. Muita tapoja ovat asetonitriilin karboksylaatio ja propionitriilijohdannaisten hapetus.


title: Syanoetikkahappo

text: Syanoetikkahappoa käytetään runsaasti orgaanisen kemian synteeseissä. Siitä valmistetaan muun maussa estereitä kuten etyylisyanoasetaattia sekä muita yhdisteitä kuten malonihappoa ja malonihapon monoestereitä, lääkeaineita kuten dekstrometorfaania ja teofylliiniä ja maatalouskemikaaleja kuten symoksaniilia.


title: Espartoheinät

text: Espartoheinät ("Lygeum") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu nykyisin vain yksi laji: espartoheinä ("Lygeum spartum"). Sukuun on aikojen kuluessa kuvattu useita muitakin lajeja, mutta nykyisin niiden tulkitaan olevan samaa lajia kuin espartoheinä ("Lygeum spartum") ja nimiltään täten sen synonyymejä.


title: Sorilanlammi

text: Sorilanlammi on Pirkanmaalla Tampereella Sorilassa sijaitseva lampi.


title: Sorilanlammi

text: Lammen pinta-ala on 4 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.


title: Sorilanlammi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.


title: Aerenkyymi

text: Aerenkyymi eli tuuletussolukko on parenkyymisolukosta muodostunutta solukkoa, jossa on runsaasti soluvälejä. Aerenkyymin solut voivat olla esimerkiksi tähtitylppysoluja, jotka ovat muodoltaan tähtimäisiä. Aerenkyymin suuret soluvälit mahdollistavat kaasujen, kuten hapen, tehokkaan kulkeutumisen kasvinosien välillä versoista juuriin ja päinvastoin, jolloin hapettomassa ympäristössä olevat kasvinosat saavat happea ikään kuin "sisäkautta". Aerenkyymisolukkoa on tavallisesti monilla vesikasveilla sekä muilla kosteilla tai märillä paikoilla kasvavilla kasveilla.


title: Kalliojärvi (Tampere, Sorila)

text: Kalliojärvi on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Kalliojärvi (Tampere, Sorila)

text: Järven pinta-ala on 12 hehtaaria. Se on 800 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.


title: Kalliojärvi (Tampere, Sorila)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy.


title: Janne Saarakkala

text: Janne Valtteri Saarakkala (s. 20. heinäkuuta 1972 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja, käsikirjoittaja ja esiintyjä, joka työskentelee laaja-alaisesti esittävän taiteen kentällä. Hän valmistui maisteriksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 1997. Leimaa-antavaa hänen uralleen on monipuolisuus, monialaisuus ja uteliaisuus. Ohjaajana ja käsikirjoittajana Saarakkala on tullut tunnetuksi työkulttuuria ja sen muutoksia käsittelevistä esityksistä sekä suomalaisia kaupunkeja käsittelevästä esityssarjasta, joka sai alkunsa Todellisuuden tutkimuskeskuksen Suomi-projektista vuonna 2003. Esiintyjänä hänet tunnetaan yhden miehen tajunnanvirtaesityksestä "Puhuva pää".


title: Janne Saarakkala

text: Vuodesta 2015 Saarakkala on toiminut Riihimäen Teatterin taiteellisena johtajana. Teatteri valittiin Vuoden Teatteriksi 2017.


title: Janne Saarakkala

text: Saarakkala on Todellisuuden tutkimuskeskuksen perustajajäseniä. Kollektiiville myönnettiin näyttämötaiteen valtionpalkinto vuonna 2002. Vuosina 2018-2019 Saarakkala toimii kollektiivin taiteellisena johtajana.


title: Hr. Ms. O 2

text: Hr. Ms. O 2 oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston O 2 -luokan sukellusvene.


title: Hr. Ms. O 2

text: Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin vuonna 1909. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1911 ja se otettiin palvelukseen vuonna 1911.


title: Hr. Ms. O 2

text: Alus oli 29. huhtikuuta 1912 kiinnittyneenä emäalus "Hr. Ms. Koningin Emma der Nederlandeniin".


title: Hr. Ms. O 2

text: Alus lähti IJmuidenin satamasta ja purjein varustettu kalastusalus "Dirk Sch 219" oli matkalla satamaan, kun alukset törmäsivät 26. helmikuuta 1919 kummankin upotessa. Sukellusveneen miehistö pääsi kuitenkin pelastusluukun kautta ulos aluksesta. Alus nostettiin myöhemmin.


title: Hr. Ms. O 2

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1930, minkä jälkeen se oli sukeltajien koululaivana vuoteen 1932.


title: Hiidenjoki

text: Hiidenjoki on 15,4 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Janakkalassa. Se alkaa Kernaalanjärvestä ja laskee Vanajaveteen.


title: Hiidenjoki

text: Joki alkaa Kernaalanjärven itäpäästä, jossa lahtimainen Vettenjakamo työntyy koilliseen. Samaan lahteen, mihin laskee idästä Puujoki, alkaa myös Hiidenjoki. Kernaalanjärven ja Vanajaveden vedenpintojen korkeudet ovat samat 79,4 metriä mpy, joten joen virtaus ei saa korkeuserosta johtuvaa lisävauhtia. Koska joen leveys on yleensä yli 50 metriä ja syvyys yleensä 4–8 metriä, ei keskimääräinen virtaus 17 m³/s näy joen vedenpinnalla kovin selkeästi. Joki antaa itsestään lähinnä järvimäisen vaikutelman.


title: Hiidenjoki

text: Joella on seuraavia kohtia, joiden etäisyys joensuusta on ilmaistu kilometreina:


title: Hiidenjoki

text: Joen uoma alkaa Vettenjakamoon Puujoen luusuasta ja päättyy Hiidenjokisuulle Vanajanvedelle Miemaalanselälle. Joen pituus on 15,3 kilometriä ja joen vesiala 177 ha. Tästä voidaan määrittää joelle keskileveys, joka on laskennallisesti 115 metriä.


title: Hiidenjoki

text: Hiidenjoen syvyydet on luodattu vuonna 2006 ja joella havaittiin olevan neljä syvännettä, joissa joki oli 8–11 metriä syvä . Puujoen luusuassa Vettenjakamon eteläpuolella on heti syvänne, seuraava sijaitsee Holmukreeninlahdessa, kolmas on Turengin alapuolella Kalpalinnan kohdalla ja viimeinen on Hiidenjoen suussa. Muualla on yli puolet joen pituusjuoksusta yli 6 metriä syvää, mutta koska vain joen keskikohta on näin syvää, muodostuu yli 6 metriä syvästä alueesta vain 21 ha. Holmukreeninlahden yli 6 metrisen syvänteen pinta-ala on 1,43 ha ja sen tilavuudeksi on laskettu olevan noin 47 800 m³.


title: Hiidenjoki

text: Hiidenjoki sisältyy Vanajan reitin valuma-alueen (vesistöaluetunnus 35.8) Hiidenjoen alueeseen (35.81) ja se laskee Vanajaveden Miemaalanselkään. Alueeseen kuuluu osa Puujokeakin, mutta Hiidenjoki alkaa Vettenjakamosta, mihin Puujoki laskee ja joka on Kernaalanjärven alajuoksulle työntyvän lahden jatke. Puujoen lisäksi Hiidenjoki saa vettä Kernaalanjärveen laskevista jokien valuma-alueista. Niitä ovat Räikälänjoki, joka laskee lännestäpäin, Tuulensuunjoki eli Hyvikkälänjoki, joka lasee järveen luoteesta, ja Tervajoki, joka laskee järveen lounaasta.


title: Krypton (televisiosarja)

text: Krypton on yhdysvaltalainen David S. Goyerin ja Damian Kindlerin luoma televisiosarja, joka sijoittuu Kryptonille, Teräsmiehen synnyinplaneetalle noin 200 vuotta ennen Teräsmiehen syntymää ja planeetan tuhoutumista. Sarjan esittäminen alkoi Syfy-kanavalla 21. maaliskuuta 2018 alkaen. ENsimmäinen tuotantokausi koostui 10 jaksosta. Toukokuussa 2018 Syfy tilasi "Kryptonille" toisen tuotantokauden, joka tullaan esittämään vuonna 2019.


title: Krypton (televisiosarja)

text: Vuonna 2014 raportoitiin, että David S. Goyer oli työstämässä "Man of Steelin" esiosaksi alun perin tarkoitettua televisiosarjaa nimeltä "Krypton". Joulukuussa 2014 sarjan vahvistettiin olevan kehityksessä ja että se tullaan esittämään Syfy-kanavalla. Myöhemmin ilmoitettiin, että Goyer tulee myös tuottamaan sarjan, Ian Goldbergin toimiessa käsikirjoittajana ja vastaavana tuottajana. Toukokuussa 2016 TV Line raportoi Syfyn tilanneen sarjalle pilottijakson ja että Damian Kindler tulisi olemaan sarjan showrunner, Goyerin ja Colm McCarthyn ohjatessa pilottijakson. "Kryptonin" ensimmäinen teaser julkaistiin 18. huhtikuuta 2017, joka vihjaili sarjan esittämisen tulevan alkamaan vuonna 2017. Seuraavan kuukauden aikana Syfy kuitenkin paljasti sarjan saavan ensiesityksensä vuonna 2018.


title: Krypton (televisiosarja)

text: Syyskuussa 2016 Georgina Campbellin ilmoitettiin olevan valittu Lyta Zodin rooliin. Lokakuussa 2016 paljastettiin sarjan muut näyttelijät. Seg-Elin rooliin valittiin Cameron Cuffe. Syyskuussa 2017 ilmoitettiin, että Ian McElhinney näyttelee Val-Eliä, Elliot Cowan rauhantuomari Daron-Vexiä, Ann Ogbomo Lyta Zodia, Rasmus Hardiker Seg-Elin parasta ystävää Kemiä, Wallis Day Daron-Vexin tytärtä Nyssa-Vexiä ja Aaron Pierre Dev-Emiä. Marraskuussa Blake Ritson ja Paula Malcomson valittiin näyttelemään Vril Doxia ja Charysia. Tammikuussa 2018 Hannah Waddingham valittiin näyttelemään Jax-Uria.


title: Krypton (televisiosarja)

text: Kesäkuussa 2016 pilottijakson tuotannon kerrottiin tulevan alkamaan Montrealissa "myöhemmin tänä kesänä". Syyskuussa 2016 ilmoitettiin, että pilottijakso kuvataan Serbiassa.


title: Sirens

text: Sirens voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2017 kokoonpanot

text: Tämä on luettelo jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 2017 nimetyistä urheilijoista. Pelaajan nimen yhteydessä on ilmoitettu hänen pelipaikkansa, pelinumeronsa kilpailuissa ja kaudella 2016–2017 edustamansa seura.


title: Nirsoilu

text: Nirsoilu tarkoittaa vaativuutta, valikoivuutta ja turhaa tarkkuutta jonkin asian suhteen. Nirsoilulla viitataan erityisesti valikoivuuteen ruoan suhteen ilman ruoka-aineallergioita tai muita yliherkkyyksiä.


title: Nirsoilu

text: Vanhempi voi vähentää lapsen ruokanirsoilua esimerkiksi kannustamalla lasta syömään itse yhdessä muun perheen kanssa, tarjoamalla lapselle useita eri ruoka-aineita pieninä annoksina sekä näyttämällä esimerkkiä lapselle. Lapselle voi esitellä uusia ruoka-aineita yhdessä vanhojen suosikkien kanssa esimerkiksi lisäämällä lapsen suosikkimurojen joukkoon maidon sijasta jogurttia. Usein myös päiväkodin aloitus voi lisätä ruokahalua, kun lapsi alkaa ottaa mallia ikätovereistaan. Lapsen pitää maistaa ruokaa keskimäärin noin 15 kertaa ennen kuin hän alkaa pitää siitä.


title: Nirsoilu

text: Esimerkiksi autismin kirjon henkilöillä nirsoilu ja muut ruokailuun liittyvät haasteet ovat tyypillisiä. Pahimmillaan henkilö saattaa suostua syömään vain yhtä tai kahta ruokaa. Eräässä vuosina 2007-2008 tehdyssä tutkimuksessa kysyttiin sekä autismin kirjon lasten että neurotyypillisten lasten vanhemmilta syitä, joiden vuoksi lapsi kieltäytyi ruuasta. Lapset olivat iältään 3–11-vuotiaita. Autismin kirjon lapset torjuivat ruokia neurotyypillisiä selvästi yleisemmin ruoan koostumuksen, maun, hajun, sekoitusten, merkin ja muodon takia. Yleisin syy ruuan torjumiseen niin autismin kirjon lapsilla kuin neurotyypillisillä lapsilla oli ruoan koostumus (77,4% vs 36,2%). Autismin kirjon henkilöillä on myös paljon aistipoikkeuksia, mikä on usein yhteydessä syömisongelmiin.


title: Musta torni (elokuva)

text: Musta torni () on yhdysvaltalainen fantasiaelokuva, joka perustuu Stephen Kingin samannimiseen kirjasarjaan. Elokuvan ohjauksesta vastasi Nikolaj Arcel ja pääosissa nähdään Idris Elba, Matthew McConaughey ja Tom Taylor. Elokuvan ensi-ilta oli 4. elokuuta 2017.


title: Musta torni (elokuva)

text: "Musta torni" -sarjan saattaminen elokuvaksi on käynyt läpi pitkän ja vaiheikkaan esituotannon. Ensimmäisten joukossa J. J. Abrams suunnitteli toteuttavansa kauan odotetun filmaattisen sovituksen, mutta peläten pilaavansa sen hän päätti jättää asian sikseen. Myöhemmiten projektiin päätti astua ohjaajaksi Ron Howard ja käsikirjoittajaksi Akiva Goldsman. Howard suunnitteli tekevänsä kirjasarjasta kolme elokuvaa sekä televisiosarjan. Huhtikuussa 2011 varmistettiin pääosan esittäjäksi Javier Bardem, joka olisi tullut näyttelemään "Mustan tornin" päähahmoa, revolverimies Roland Deschainia.


title: Musta torni (elokuva)

text: Ensimmäisen elokuvan huhuttiin valmistuvan vuonna 2013, mutta heinäkuussa 2011 elokuvan ollessa alkutuotantovaiheessa ilmoitti Universal Studios peruvansa koko hankkeen rahoittamisen taloudellisten ongelmien takia ja Howard siirtyi ohjaajan paikalta tuottajaksi. 2015 projekti käynnistettiin uudelleen. Lopulta ohjaajaksi valikoitui tanskalaissyntyinen Nikolaj Arcel ("Miehet jotka vihaavat naisia", "Kuningatar ja henkilääkäri", "Fasandræberne") toteuttamaan Goldsmanin laatima käsikirjoitus elokuvaksi. Roland Deschainiksi kiinnitettiin Idris Elba ("Luther", "Thor", "Viidakkokirja", "Star Trek Beyond") ja Matthew McConaughey esittämään Rolandin arkkivihollista Walter Padickia, mustiin puettua miestä.


title: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus

text: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus (CIFOR, ) on voittoa tavoittelematon yhteisö, jonka pääasiallinen tutkimuskohde on kehitysmaiden trooppiset metsät. Sillä on alueelliset toimipisteet Burkina Fasossa, Kamerunissa ja Keniassa, sekä projektitoimipistettä eripuolilla Afrikkaa, Aasiaa ja Etelä-Amerikkaa.


title: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus

text: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus tutkii ja analysoi metsäalueisiin liittyviä asioita auttaakseen politiikassa päättäjiä muokaamaan linjauksia. Tutkimuksessa sitä auttaa World Agroforestry Centre (ICRAF), International Center for Tropical Agriculture (CIAT) ja Bioversity International.


title: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus

text: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus tekee tiivistä yhteistyötä CGIAR:in, Indonesian hallituksen ja CPF:n kanssa.


title: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus

text: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus on liittynyt vuonna 2001 perustettuun "Collaborative Partnership on Forests" (CPF) yhtymään, joka keskittyy metsäalueiden suojelemiseen. Se on saanyt Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston suosituksen.


title: Kansainvälinen metsäntutkimuskeskus

text: CPF:n jäsenet:


title: Peuranta

text: Peuranta tai myös Peurantajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Peuranta

text: Järven pinta-ala on 16 hehtaaria. Se on 950 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.


title: Peuranta

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy.


title: Lassijärvi

text: Lassijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Lassijärvi

text: Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.


title: Lassijärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy.


title: Harvia (Tampere)

text: Harvia tai myös Harviojärvi on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa lähellä sijaitseva järvi.


title: Harvia (Tampere)

text: Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.


title: Harvia (Tampere)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy.


title: Kiikkisjärvi

text: Kiikkisjärvi on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Kiikkisjärvi

text: Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.


title: Kiikkisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.


title: Baroness (yhtye)

text: Baroness on vuonna 2003 perustettu yhdysvaltalainen Georgiassa perustettu metallimusiikkiyhtye.


title: Baroness (yhtye)

text: Yhtyeen perustivat vuonna 2003 Johnny Welfare and the Paychecks-yhtyeen entiset jäsenet. Yhtye julkaisi vuonna 2007 debyyttialbumin Red Albumin, jonka tuotti Kylesa-yhtyeen Phillip Cope. Vuodesta 2007-2009 yhtye keikkaili monien muiden progressive metal -yhtyeiden, kuten Opeth, Mastodon, kanssa. Yhtye julkaisi vuonna 2009 toisen albumin Blue Recordin.


title: Baroness (yhtye)

text: Vuonna 2012 yhtye julkaisi kaksoisalbumin Yellow & Greenin. Samana vuonna yhtye joutui onnettomuuten, jossa loukkaantui yhdeksän ihmistä, kaksi vakavasti. Onnettomuudessa kitaristi/vokalisti John Daizleyn vasen käsi ja jalka murtuivat. Onnettomuuden takia Allen Blickle ja Matt Maggioni erosivat yhtyeestä vuonna 2013.


title: Baroness (yhtye)

text: Vuonna 2015 ilmestyi yhtyeen neljäs albumi "Purplen". Albumin kappale "Shock Me" oli vuonna 2017 ehdokkaana parhaasta metalli esityksestä.


title: Baroness (yhtye)

text: Yhtyeen vokalisti John Baizley on myös tunnettu kuvataiteilijana nimellä A Perfect Monster. Hän on tehnyt Baronessin albumien kansikuvat ja kansia monien muiden yhtyeiden albumeihin, esimerkiksi Kvelertakille ja Kylesalle.


title: Iso-Lumooja

text: Iso-Lumooja tai myös Iso-Lumoja on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Iso-Lumooja

text: Järven pinta-ala on 22 hehtaaria. Se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.


title: Iso-Lumooja

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä mpy.


title: Vähä-Lumooja

text: Vähä-Lumooja tai myös Vähä-Lumoja on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.


title: Vähä-Lumooja

text: Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.


title: Vähä-Lumooja

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.


title: Hanhilammi (Tampere, Sorila)

text: Hanhilammi on Pirkanmaalla sijaitseva lampi.


title: Hanhilammi (Tampere, Sorila)

text: Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 800 metriä.


title: Hanhilammi (Tampere, Sorila)


title: Pelorovis

text: Pelorovis on sukupuuttoon kuollut nautaeläinsuku, joka oli nykyisen kafferipuhvelin jättimäinen lähisukulainen. Suuren koon ohella eläimen huomiota herättävin piirre olivat sen mahtavat sarvet. Molempien sarvien luinen ydin oli pituudeltaan kaksi metriä, joten itse sarvi on eläimen eläessä voinut olla jopa kaksinkertainen.


title: Pelorovis

text: Suku ilmestyi Afrikassa myöhäisellä plioseenilla noin 2,4 miljoonaa vuotta sitten. Ne levisivät mantereen eteläosista pohjoiseen sitä mukaa kun jääkauden kuivat olosuhteet levisivät, ja ruohomaat saapuivat päiväntasaajan seuduille asti.


title: Pelorovis

text: Eläimen selkärankaan upottautuneet kiviaseiden jäljet osoittavat varhaisten ihmisten saalistaneen "Pelorovista". Busmannien kallioihin tekemät kaiverrukset viittavat eläimen eläneen vielä 6 000 vuotta sitten.


title: Flo Kasearu

text: Flo Kasearu (s. 1985 Pärnu) on virolainen kuvataiteilija, jonka teokset ovat usein muodoltaan installaatioita, veistoksia, videoita ja performansseja. Kasearu käsittelee taiteessaan absurdilla otteella yhteiskunnallisia ilmiöitä ja epäkohtia, kuten vaikkapa omaisuutta ja osattomuutta sekä instituutioita ja tavallisten ihmisten unelmia. Hän mainitsee kiinnostuksen kohteikseen muun muassa yksityisen ja julkisen tilan sekä monumentaalisuuden ja epävakauden välisen ristiriidan.


title: Flo Kasearu

text: Vuonna 2013 Kasearu perusti vanhaan tallinnalaiseen puutaloon Flo Kasearun kotimuseon. Talo on kuulunut taiteilijan suvulle useiden sukupolvien ajan, mutta neuvostoaikana hänen isovanhempansa joutuivat luopumaan siitä. Nyt Kasearu asuu ja työskentelee talossa ja pitää sitä auki museona. Museoon ja sinne tehtyjen paikkasidonnaisten teosten kautta Kasearu kertoo lähestyvänsä muun muassa omaisuuden ja institutionaalisen hierarkian teemoja. Monet Kasearun teokset, kuten piirrossarja "Fears of a Museum Director" (2014), liittyvät aiheiltaan kotimuseoon.


title: Flo Kasearu

text: Kiasman kokoelmiin kuuluu Kasearun video "Uprising" (2015) sekä veistos "Uprising (The Aircraft", 2015). Videolla nähdään ilmakuvaa Tallinnan Pelgulinnan alueelta, jolla Flo Kasearun kotimuseo sijaitsee. Talossa tehdään kattoremonttia. Peltikatosta leikataan kolmiomaisia kappaleita, joista taitellaan paperilennokkia tai hävittäjää muistuttavia veistoksia. Teossarjan nimi "Uprising" viittaa sekä kohoamiseen että kansannousuun.


title: Flo Kasearu

text: Vuonna 2016 Kasearun sekä Andra Aaloen ja Aet Aderin ehdotus "Alerts" pääsi finaaliin Kiasman ja Valtion taideteostoimikunnan kilpailussa, jossa haettiin julkista taideteosta Kiasman läheisyyteen.


title: Flo Kasearu

text: Kasearu on opiskellut maalausta ja valokuvausta Viron taideakatemiassa. Hän valmistui taiteen maisteriksi vuonna 2013. Vuosina 2006–2007 Kasearu opiskeli multimediaa Universtität der Künste Berlinissä.


title: Flo Kasearu

text: Kasearu on esiintynyt lukuisissa näyttelyissä Virossa ja muissa maissa vuodesta 2006 alkaen. Hänen teoksiaan kuuluu Kumun, Tarton taidemuseon ja Kiasman kokoelmiin.


title: Espoonlahden urheilupuisto

text:
Espoonlahden urheilupuisto on yksi Espoonlahden kaupunginosan osa-alueista. Se sijaitsee lounaisessa Espoossa.
Espoonlahden urheilupuisto sijaitsee verrattain keskellä Suur-Espoonlahtea alueella, jota rajaa idässä Soukanväylä, etelässä Yläkartanontie sekä lännessä ja pohjoisessa Espoonlahdentie. Kyseisen alueen eteläosassa on asuinkerrostaloja, itäosassa pientaloja. Varsinainen toiminnallinen urheilupuisto kattaa karkeasti alueen pohjoisen puoliskon. Soukanpohjan kartano hevosraitteineen sijaitsee alueen lounaisosassa. Urheilupuiston yhteydessä sijaitsee useita oppilaitoksia: Espoonlahden lukio, Koulumäen Koulu ja Storängens skola. Myös Espoonlahden paloasema toimii aivan urheilupuiston tuntumassa.


title: Espoonlahden urheilupuisto

text: Urheilupuiston kentät sijaitsevat Soukanpohjan laaksossa, joka on vain muutaman metrin merenpinnan yläpuolella. Laakson kallioperästä on löydetty muun muassa sinkkivälkettä, lyijyhohdetta ja rikkikiisua sisältävä malmimineralisaatio, jota kutsutaan Soukan malmiksi. Laakson etelä- ja länsipuolella on suhteellisen koskemattomia metsäalueita paljaine kalliopintoineen ja kelohonkineen.


title: Espoonlahden urheilupuisto

text: Urheilupuistossa on muun muassa Espoonlahden uimahalli, Espoonlahden urheiluhalli ja Espoonlahden harjoitusjäähalli. Tekonurmikenttiä on kolme, lisäksi on yksi pesäpallokenttä, katukoripallokenttä, ulkosalibandykenttä ja yleisurheilun suorituspaikkoja. Urheilupuiston palveluihin kuuluu niin ikään skeittipuisto, pumptrack-pyöräilyrata sekä talvisin luonnonjää ja kaukalo. Kentät on rakennettu lounais–koillissuuntaisesti.


title: Espoonlahden urheilupuisto

text: Espoonlahden urheilupuiston läheisyydessä kulkee lukuisia Espoon sisäisiä bussilinjoja. 2020-luvulla otetaan käyttöön Länsimetron jatke; sen asemista Espoonlahden asema rakennetaan urheilupuiston pohjoispuolelle, Soukan asema puolestaan eteläpuolelle. Kumpaisestakin on muutaman minuutin kävelymatka urheilupuistoon. Urheilupuiston alueella on tiheä kävelyteiden verkosto.


title: Djallon-Foula

text: Djallon-Foula on maalaiskunta Sikasson alueen Yanfolilan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Guélélinkoro sijaitsee Sankaranijoen varrella 45 kilometriä Yanfolilasta länteen. Kunnassa on 11 200 ja keskuskylässä 1 700 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Djallon-Foula

text: Djallon-Foulan kunta rajoittuu koillisessa Yanfolilan piirin Yallankoro-Soloban kuntaan ja muissa ilmansuunnissa Guineaan. Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää ja kuusi pikkukylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on mandinkoja, bambaroita ja bozoja.


title: Djallon-Foula

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, riisi, durra, hirssi. Myytäväksi kasvatetaan teehibiskusta, puuvillaa ja hedelmiä. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kabayassa ja Siradioubassa pidetään viikottaiset markkinat. Palveluihin kuuluvat koulut, terveyskeskus, säästökassa ja Kabayan vesijohtoverkko.


title: Alle lujaa

text: Alle lujaa on hardcore punk -yhtye Hero Dishonestin kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 4. huhtikuuta 2013 If Societyn ja Läjä Recordsin yhteiskustanteena. Yhdysvalloissa albumin julkaisi Peterwalkee Records.


title: Alle lujaa

text: Albumi on yhtyeen aiempaan tuotantoon nähden synkempi ja hidastemposempi kokonaisuus, sekä yhtyeen ensimmäinen täysin suomenkielinen albumi. Kappaleet käsittelevät seksiä, tekopyhyyttä, sotaa ja huumeita.


title: Alle lujaa

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Antti Luukkanen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän kuvaili albumia luonnolliseksi vanhan koulukunnan punkiksi vailla yliyrittämistä, mutta arvosti myös yhtyeen uusia puolia. Niin ikään Imperiumin Janne Rintala totesi yhtyeen näyttävän albumilla ”peräti kehittymisen merkkejä”, sekä kappaleiden olevan tunnuksenomaisia outoa huumoria viljeleviä ja kulmikkaita teoksia. Desibelin Ilkka Valpasvuo antoi albumille kolme tähteä viidestä. Hän piti solisti Pat Poonin tavasta tulkita sanoituksia yhtyeelle omaleimaisena piirteenä. Lammaszinen Jouni Parkku kehui albumia vuolaasti. Hän piti sitä suoraviivaisena ja intensiivisenä albumina, jonka hitaammatkin kappaleet täyttävät vaarallisuuden kriteerit.


title: Tervetuloa jouluun

text: Tervetuloa jouluun on hardcore punk -yhtye Kohu-63:n EP-levy, joka julkaistiin vuonna 1989 levymerkillä Wotan Records.


title: Trentemøller

text: Anders Trentemøller Andersen (s. 16. lokakuuta 1974 Vordingborg, Tanska) on tanskalainen elektronisen musiikin tuottaja ja multi-instrumentalisti. Hänen tämänhetkinen kotipaikkansa on Kööpenhamina. Trentemøller julkaisi vuonna 2006 esikoisalbuminsa "The Last Resort", joka sijoittui useissa eri mielipidekyselyissä yhdeksi sen vuoden parhaimmista albumeista, antaen hänelle enemmän näkyvyyttä. Trentemøller kokosi yhteen ensimmäisen liveyhtyeensä vuonna 2007, josta alkaen hän on pitänyt noin kolmeasataa show’ta ympäri maailmaa.


title: Tiina Sanila Band

text: Tiina Sanila Band on Tiina Sanila-Aikion perustama rock-yhtye. Yhtye laulaa koltansaameksi.


title: Tiina Sanila Band

text: Tiina Sanila Bandilla on levytyssopimus Tuupa Recordsin kanssa. Sanila julkaisi taustayhtyeineen vuonna 2005 maailman ensimmäisen koltansaamenkielisen rockalbumin, "Sääʹmjânnam rocks!". Vuonna 2006 yhtyeen single ”Uuh!” nousi Suomen virallisen listan kolmannelle sijalle. Sanilan toinen albumi "Kåʹllkueʹll še måttmešt tålkk" julkaistiin 26. toukokuuta 2007 Inarissa Ijahis Idja -festivaaleilla.


title: Tiina Sanila Band

text: Tiina Sanila Band on määrittelemättömällä tauolla.


title: Caravan Palace

text: Caravan Palace on Pariisista tuleva ranskalainen electro swing -yhtye. Heidän musiikissaan on vaikutteita muun muassa Django Reinhardtilta, Vitalicilta, Lionel Hamptonilta sekä Daft Punkilta. Yhtye julkaisi esikoisstudioalbuminsa "Caravan Palace" lokakuussa 2008 levy-yhtiöllä Wagram Music. Albumi pääsi listasijoille Sveitsissä, Belgiassa ja Ranskassa, jossa sen paras sijoitus oli sijalla 11.


title: Electro swing

text: Electro swing on musiikin tyylilaji, joka yhdistää vaikutteita joko vanhanaikaisesta tai modernista swingistä ja jazzista ja yhdistää sitä nykyaikaiseen, yleensä elektroniseen musiikkiin. Electro swing -yhtyeet koostuvat usein laulajista ja muusikoista, jotka soittavat perinteisiä jazzmusiikin soittimia kuten trumpetteja, pasuunoja, klarinetteja ja saksofoneja.


title: Selected (albumi)

text: Selected on brittiläisen Alan Wilderin sooloprojekti Recoilin ensimmäinen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 19. huhtikuuta 2010. Albumilla esiintyvät laulajat ovat Diamanda Galás, Joe Richardson, Douglas McCarthy, Samantha Coerbell, Siobhan Lynch, Toni Halliday, Nicole Blackman, Maggie Estep sekä Carla Trevaskis.


title: Selected (albumi)

text: Albumilla esiintyvät kappaleet ovat Wilderin mukaan hänen ”henkilökohtaisia suosikkejaan, masteroitu ja muokattu yhteen joksikin, jota pidän toisiaan koossapitävänä täydellisenä kuuntelukokemuksena.” Wilder ja Paul Kendall muokkasivat albumin tietyt kappaleet ja masteroivat ne Simon Heyworthin kanssa.


title: Selected (albumi)

text: Albumi on saatavilla CD:nä, tupla-CD:nä, jossa on Wilderin ja Kendallin valitsemia ja yhteenmuokattuja uusia remixejä ja vaihtoehtoisia versioita, neljä vinyylilevyä sisältävän "limited edition "-pakkauksen sekä neljä levyä sisältävän "limited edition deluxe" -pakkauksen. "Selectedin" kuvituksen suunnitteli Un.titled Matt Culpinin avustuksella, Simon Congdonin luodessa studio- ja livealbumien valokuvat.


title: Selected (albumi)

text: "A Strange Hour" -live-esiintymisen aikaisempi versio CD:llä ja DVD:llä. DVD sisältää live-esiintymisen aikana projisoitu filmi, 48 kHz/24bit stereoäänellä.


title: Luovukkaluoto

text: Luovukkaluoto on Saimaalla oleva luoto, jonka linjamerkin nimi liikenneviraston Suomen Sisävesien loistoluettelossa on "13555 Suuri Luovukka alempi"