title: Heikki Lang

text: Armas Henrik (Heikki) Lang (20. maaliskuuta 1933 Helsinki – 19. maaliskuuta 2013) oli suomalainen lääkäri ja professori.


title: Heikki Lang

text: Langin vanhemmat olivat laamanni Niilo Alarik Lang ja Annette Helene Hvidt. Hänen puolisonsa vuodesta 1957 oli sairaanhoitaja Hely Inkeri Takala. Lang tuli ylioppilaaksi Jämsän yhteiskoulusta 1951 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1958. Uransa alkuvaiheessa hän työskenteli muun muassa Turun yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Lang oli Turun yliopiston kliinisen neurologian professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet neurofysiologian kysymykset sekä alkoholin vaikutus. Lang oli Suomen ensimmäinen kliinisen neurofysiologian professori.


title: Heikki Lang

text: Musiikki ja kuvataide olivat Langille erityisen läheisiä. Hän oli harrastajasäveltäjä, jonka säveltämiä teoksia esitettiin muun muassa Turun Soitannollisen Seuran tilaisuuksissa ja kliinisen neurofysiologian kongresseissa. Lang oli mukana perustamassa Turkuun yksityistä laboratoriota, jonka yhteyteen hän perusti myös kustannusyhtiö Kiasman. Sen kautta hän kustansi alan teoksia.


title: Flinders Island

text: Flinders Island on suurin Furneauxsaarten yli 60 saaresta. Muodoltaan Flinders Island on pitkä, kapea saari. Sen pituus on 75 km ja leveys 40 km. Se sijaitsee Bassinsalmella, Australian Victorian osavaltion rannikon ja Tasmanian välissä.


title: Flinders Island

text: Tasmanian aboriginaalit ovat asuttaneet Flinders Islandia jo yli 35 000 vuotta sitten. Tuntemattomasta syystä, n. 4 000-9 000 vuotta sitten, aboriginaalit hylkäsivät Furneuauxsaaret, joihin Flinders Islandkin kuuluu, kokoaikaisena asuinpaikkana. Nykyisin hieman yli 16% saaren väestöstä on Tasmanian aboriginaaleja. Flinders Islandilla on n. 900 pysyvää asukasta (2015).


title: Sameus

text: Sameus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden tai talousveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään veden tai muun nesteen läpinäkyvyyttä ja kirkkautta vähentävien tekijöiden kokonaisvaikutusta. Myös ilman tutkimuksessa käytetään käsitettä sameus selitettäessä ilman epäpuhtauksia ja näkyvyyden rajoittumista. Sameus johtuu molemmissa tapauksissa valon kulkuun vaikuttavien hiukkasten runsaudesta. Sameus erotetaan vedenväristä, joka myös vaikuttaa valon kulkuun vedessä. Vedenvärinä pidetään veteen liuenneiden aineiden aiheuttamaa värjäytymää. Kummankin ominaisuuden yhteisvaikutusta voi testata suoraan veneestä tehtävällä vedenpinnan näkösyvyydellä.


title: Sameus

text: Sameutta voidaan mitata fysikaalisesti monilla erilaisilla menetelmillä. Niiden mittatulokset annetaan erilaisina yksiköinä. Pääperiaate on suorittaa mittatulosten vertailua referenssinäytteiden sameusarvoihin. Sameusarvoja voidaan mitata manuaalisesti laboratoriossa tai automaattilaitteistolla luonnonvesistössä tai kemianteollisuuden prosessilaitteiston putkistoissa ja säiliöissä.


title: Sameus

text: Gravimetrinen mittaus suoritetaan suodattamalla tai muulla tavalla erottamalla kiinteä aines nesteestä. Näyte kuivataan ja se punnitaan, jolloin saadun arvon yksiköksi tulee grammoja litrassa vettä eli g/l. Tämä on vertailukelpoinen arvo niissä mittauksissa, joissa olosuhteet ovat prosessissa samanlaisia mittauksia tehtäessä. Gravimetrista tulosta ei voida muuntaa muihin alla esitettyihin sameuden yksiköihin, ellei tuloksia korjata tietyillä empiirisillä korjauskertoimilla tai -käyrillä.


title: Sameus

text: Nefelometrinen mittaus tehdään suoraan nesteestä sellaisenaan. Se perustuu nesteeseen läheteyn valon siroamiseen siellä leijuilevista hiukkasista. Valo suunnataan nesteeseen, jossa se himmenee, kun osa valosta siroaa sivuille pienistä hiukkasista. Siroaminen riippuu vedessä olevien hiukkasten lukumäärästä, koosta, muodosta, väristä ja taitekertoimesta. Valoherkkä ilmaisin sijoitetaan valonsäteen sivulle. Yleisin tapa on sijoittaa ilmaisin suoraan sivulle 90° kulmassa säteeseen nähden. Se siis mittaa vain hiukkasista sivulle sironneet valonsäteet. Koska nefelometriset ja gravimetriset mittausarvot eivät ole vertailukelpoiset, suoritetaan vertailu referenssinäytteiden nefleometriasta. Referenssinäytteet on valmistettu tunnetuista aineista, joiden fysiologinen rakenne voidaan hallita.


title: Sameus

text: Turbidometrinen mittauksessa liuokseen lähetetään valoa, joka esimerkiksi siroaa nesteessä olevista hiukkasista, absorboituu niihin tai muuhun nesteeseen liuenneisiin aineisiin tai vähenee muista syistä. Valonilmaisin sijoitetaan suoraan valonsäteen jatkeelle ja se mittaa läpi päässeen jäännösvalon määrän. Tätäkään mittaustapaa ei voi muuttaa gravimetriseksi asteikoksi ilman empiiristä menetelmää, joten sitä verrataan referenssinäytteistä tehtyihin turbidimetrisiin mittauksiin.


title: Sameus

text: Yleisin tapa ilmaista sameutta on käyttää läpinäkyvyyden standardia ISO 7027. Sen yksikkö on 1 FTU (Formazine Turbidity Unit). Sen mittaamiseen tarjotaan monia automaattisesti toimivia mittalaitteita, mutta on olemassa myös avoimia laite- ja ohjelmistojärjestelmiä, jotka antavat validin tuloksen.


title: Sameus

text: Vedenkäsittelyssä (ISO 7027) käytettyjä sameuden yksiköitä:


title: Sameus

text: Panimoteollisuudessa


title: Sameus

text: Nämä yksiköt ovat likimääräisesti yhteensopivia:


title: Sameus

text: Sameuden yksikkö on FTU (Formazin Turbidity Units) ja se mitataan tähän tarkoitukseen valmistetulla mittarilla. Nimestään huolimatta sameus voidaan mitata sekä nefelometrisesti tai turbidometrisesti. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että nefelometrinen mittaus on tarkempi, koska valon absorptio ei häiritse tuloksia värillisissä liuoksissa. Tulos voidaan silti ilmoittaa molemmilla yksiköillä 1 FNU = 1 FTU. Ensin valmistetaan referenssinäytteet, joiden sameusarvot vaihtelevat tutkittavan näytteet oletetun sameusarvon molemmilla puolilla. Näytteiden valonmäärää verrataan näytteen valon määrään. Koska valon määrä ja sameusyksiköt riippuvat lineaarisesti toisistaan, voidaan tarkka sameusarvo laske referenssiarvoista verrannolla.


title: Sameus

text:
Vesistöjen sameusarvoja:
Suomessa sameusarvot 0–5 FTU ovat tyypillisiä lievästi rehevöityneille järville. Syvänteiden pohjalla saattaa kirkkaissakin vesissä esiintyä sameuden nousua (sameus 5–10 FTU). Kesällä sameus on suurempi kuin talvella päällysvedessä esiintyvän leväsamennuksen takia. Jokivedet ovat yleensä selvästi järvivesiä sameampia, koska eroosio on voimakkaampaa. Kevättulvien aikana rannikon joet ovat erittäin sameita (sameus jopa yli 100 FTU). Lisäksi sameuden vaihtelu on jokivesissä voimakasta vuodenajasta ja säästä riippuen.


title: Sameus

text: Eri maiden hallitukset ovat määrittäneet laissa ja asetuksissa juoma- ja talousveden puhtauden vähimmäiskriteerit. Esimerkiksi Yhdysvalloissa on asetettu vesilaitosten jakeluverkon sameuden ylärajaksi 1,0 NTU, mutta sillä edellytyksellä, että 95% kuukauden kaikista näytteistä tulisi alittaa 0,3 NTU. Muun kuin suodatetun veden tuottajien maksimirajaksi on asetettu 5 NTU. Silti useat vedentuottajat alittavat 0,1 NTU rajan. Näitä valvoo Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto.


title: Sameus

text: Euroopan unionin juomaveden standardit eivät huomioi sameusarvoja , mutta Maailman terveysjärjestö asettaa ylärajaksi 5 NTU ja ideaaliseksi rajaksi 1 NTU.


title: Sameus

text: Veden sameus johtuu veteen joutuneista kiinteistä hiukkasista tai suurista veteen liukenemattomista yhdisteistä. Kiinteitä hiukkasia ovat esimerkiksi pelloilta huuhtoutuneita tai ojien varsilta veteen joutuneita savihiukkasia. Suoalueilla veteen joutuu pintahuuhtoutuman vuoksi humusta. Humuksen joukossa on silin havaittavia tai pienempiä kasvinosia tai suuria veteen liukenemattomia humusaineiden molekyylejä. Monet ioniyhdisteet saattavat sakkautua vaikealiukoiseen muotoon veden olosuhteiden muuttuessa. Tällaisia aineita ovat fosfaattiyhdisteet, rautayhdisteet ja muut pieninä pitoisuuksian veteen joutuneita muita yhdisteitä. Ne saattavat sakkautua vaikealiukoiseen muotoon happamus- tai happipitoisuusolosuhteiden muuttuessa. Metalli usein kolloiduvat muodostaen vettä sameuttavia hiukkasia. Hiukkaset painuvat yleensä hiljalleen vesistön pohjalle sedimenttiin, mutta ennen sitä vesi voi olla pitkään niistä samea. Juomavedessä sameuden aiheuttaa tavallisimmin ilma, joka poistuu, kun vettä seisotetaan.


title: Sameus

text:
Vanhimpia tapoja mitata sameutta oli käden työntäminen veteen veneestä. Tätä tarkempaa oli käyttää Secchin levyä, jolla saatiin selville näkösyvyys.
Aiemmin liuoksen sameutta mitattiin kortilla, joka sijoitettiin näyteastian taakse. Siitä arvioitiin sameus samalla tavalla kuin näöntarkastuksessakin eli pienin vielä eroteltavissa oleva luku oli sameuden arvo. Menetelmä oli epätarkka ja subjektiivinen.


title: Backhendl

text: Backhendl (Itävallan saksan murteella sanasta "Backhänchen", ) on 1700-luvulta lähtien ollut oleellinen osa wieniläistä keittiötä. Backhendelannos koostuu erikokoisista kananpaloista, joissa osassa on vielä luut sisällä ja jotka on maustettu, leivitetty ja kypsennetty uppopaistamalla.


title: Backhendl

text: Bakhendel valmistetaan nuoresta broilerista, joka jaetaan kahteen rintapalaan, kahteen koipi- ja kahteen siipipalaan, maustetaan suolalla, pippurilla tai kuminalla. Sen jälkeen palaset käännellään jauhossa, upotetaan nopeasti rikottuun kananmunaan ja lopuksi vielä käännellään korppujauhoissa ennen kuin ne paistetaan runsaassa voissa tai öljyssä paistinpannulla tai uppopaistimessa suljetun kannen alla. Perinteisesti annokseen on kuulunut myös leivitetty ja uppopaistettu maksa, sydän ja maha. Ravintoloissa on yleistä, että kanapalat on esikypsennetty ennen paneerausta ja uppopaistamista.


title: Backhendl

text: Backhendel tarjoillaan persiljan, sitruunapalan ja lehtisalaatin tai perunasalaatin kera, joskus myös keitettyjen perunoiden kera.


title: Backhendl

text: Biedermeier-aikaan backhendel oli hienon wieniläiskeittiön ruumiillistuma ja varattu vain aatelisille ja ylemmälle porvaristolle.


title: Ammeliini

text: Ammeliini (CHNO) on triatsiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää voiteluaineiden valmistamiseen.


title: Ammeliini

text: Ammeliini on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on useisiin liuottimiin niukkaliukoinen ja liukenee kuumaan veteen ja kuumaan dimetyylisulfoksidiin. Sen sijaan yhdiste liukenee hyvin emäksisiin ja happamiin liuoksiin. Yhdiste on amfolyyttinen johtuen emäksisistä triatsiinirenkaan typpiatomeista ja happamasta hydroksyyliryhmästä. Laskennallisesti hydroksyyliryhmän on todettu olevan fenolin hydroksyyliryhmää happamampi. Ammeliinilla on kaksi tautomerista muotoa, joista toisessa on hydroksyyliryhmä ja toisessa ketoryhmä. Ammeliini reagoi hypokloorihapokkeen tai dikloorioksidin kanssa muodostaen trikloori-isosyanuurihappoa.


title: Ammeliini

text: Ammeliinia voidaan valmistaa hydrolysoimalla melamiinia. Lisäksi muodostuu ammelidia (CHNO). Yhdistettä muodostuu myös sivutuotteena melamiinin ja syanuurihapon valmistuksessa.


title: Ammeliini

text: Ammeliinia voidaan käyttää paksuntimena voiteluaineissa.


title: Alexander Isak

text: Alexander Isak (s. 21. syyskuuta 1999 Solna) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesligassa pelaavaa Borussia Dortmundia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Isakin sukujuuret ovat Eritreasta.


title: Alexander Isak

text: Hän teki debyyttinsä AIK:ssa 28. helmikuuta 2016 Ruotsin cupin ottelussa Tenhults IF:ia vastaan, jossa hän teki maali tullaan AIK:n nuorin maalintekijä viralliseissa otteluissa. Isak teki debyyttinsä Allsvenskanissa 7. huhtikuuta 2016 Östersunds FK:ta vastaan. Tammikuussa 2017 hän siirtyi Borussia Dortmundiin.


title: Alexander Isak

text: Hän teki debyyttinsä Ruotsin maajoukkueessa 8. tammikuuta 2017 Norsunluurannikkoa vastaan ja ensimmäinen maajoukkuemaalinsä hän teki neljän päivän myöhemmin Slovakiaa vastaan tullaan maajoukkuen nuorin maalintekijä 17 vuoden ja 114 päivän iässä.


title: Yrjö A. Waskinen

text: Yrjö Armas Waskinen (myös muodossa Vaskinen; 9. elokuuta 1892 Tampere – 22. heinäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Yrjö A. Waskinen

text: Waskinen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja kouluttautui aluksi isänsä tavoin kuparisepäksi. Arkkitehdiksi hän valmistui vuonna 1919. Hän työskenteli vuosina 1920–1952 Rakennushallituksen arkkitehtina ja teki lisäksi yksityisiä suunnittelutöitä.


title: Yrjö A. Waskinen

text: Waskisen ensimmäinen puoliso oli arkkitehti Toini Granholm-Waskinen (1894–1949). Tämän kuoltua hän meni naimisiin yrittäjä Elina Karellin (1898–1979) kanssa. Heidän testamenttilahjoituksellaan perustettiin Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimiva Elina ja Yrjö Waskisen rahasto, joka tukee lääketieteen tutkijoita sekä musiikin ja muiden alojen opiskelijoita.


title: Yrjö A. Waskinen

text: Waskinen harrasti viulunrakennusta ja oli Suomen Viulunrakentajat ry:n johtokunnan jäsen.


title: Erimiá

text: Erimiá () on kreikkalaislaulajien María Farantoúrin sekä Manólis Mitsiásin yhteinen studioalbumi vuodelta 2006. Albumilla Farantoúri sekä Mitsiás laulavat Míkis Theodorákisin säveltämiä ja Leftéris Papadópoulosin sanoittamia ennen julkaisemattomia kappaleita. Raidoilla 1, 4, 5, 8, 9 sekä 11 laulaa Mitsiás, muilla Farantoúri.


title: Odýsseia (María Farantoúrin albumi)

text: Odýsseia () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2007. Albumilla Farantoúri laulaa Míkis Theodorákiksen säveltämiä ja Kóstas Karteliáksen sanoittamia, ennen julkaisemattomia kappaleita. Niiden aiheet liittyvät Homeroksen "Odysseiaan". Kappaleella "Ston káto kósmo" laulajana toimii Theodorákis.


title: Höytämönjärvi

text: Höytämönjärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Höytämönjärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Höytämönjärvi

text: Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 201 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän pohjoisrajalla Sääksjärven ja Höytämön itäpuolella. Järvessä on viisi huomattavaa lahtea. Leveäsuinen Paunulahti työntyy Häytämön ja Sääksjärven kainaloon lännessä, puoli kilometrinen Soukonlahti työntyy kaakkoon järven kaakkoispäässä, noin 1,3 kilometriä pitkä Merunlahti kurkottaa vain 200 metriä leveänä itään, kapeasuinen ja alle 400 metriä pitkä Koipilahti sijaitsee tämän vieressä ja lopuksi on suurimpana Helininlahti, joka kapenee tasaisesti luoteen suunnassa. Lahdet tekevät järvestä kuin kolmisakaran muotoisen. Itärannassa sijaitseva Kirskaanniemi jää Koipilahden ja Merunlahden väliin ja siellä sijaitsee Birgitan polkuun kuuluva laavu ja tulentekopaikka. Meurunlahden pohjukassa on retkeilijöille tarjolla lisäksi autiotupa . Vastakkaisella länsirannalla on Pauniemi. Järvessä on kahdeksan saarta. Vehkasaari vaikuttaa nykyään olevan niemi, mutta aivan sen kanssa samankokoisia saaria ovat Mäkipäänsaari ja Leppälänsaari, joiden pituudet ovat vastaavasti 180 metriä ja 250 metriä. Järvi on luodattu. Luotauksen mukaan järven keskisyvyys on noin kolme metriä, mutta esimerkiksi järven pohjoisrannan tuntumassa on kilometrin matkalla 7–10 metriä syvää ja yli 7 metrin syvänteitä on muualla järvessä neljässä eri kohdassa.


title: Höytämönjärvi

text: Järveen laskee yhdeksän ojaa, joista huomattavimmat tuovat Höytämönjärveen muiden järvien vesiä. Läntiseen Paununlahteen laskee Iso-Kyynärön ja Pikku-Kyynärön yhteinen laskuoja, koillisosan kapeaan Koipilahteen laskee Koipijärven laskuoja ja Merunlahteen laskee Merunoja, joka on Merunjärven toinen laskuoja. Sen toinen laskuoja laskee Koipijärveen, mikä tekee Merunjärvestä bifurkaatiojärven. Höytämönjärven oma laskuoja lähtee etelärannasta ja laskee 1,9 kilometrin ja 14 metrin pudotuksen jälkeen Ruotasjärveen. Voidaan sanoa, että Höytämönjärvi on Moisionjoen valuma-alueen pääjärvi, koska se kokoaa niin monen järven vedet ja sen laskuojan alajuoksulla ojaan liittyy enää vain muutaman pienen järven laskuojat.


title: Höytämönjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 17,8 kilometriä. Rannat eivät ole missään suota, koska alueen korkeuserot ovat tavallista suuremmat. Helininlahden itärannat putoavat jyrkkinä veteen ja lahden vedenpinnan yläpuolelle kohoaa yli 50 metrin korkeuteen Lehtivuori. Myös etelärannat ovat jyrkkiä ja ne nousevat yli 20 metriä vedenpintaa korkeammalle. Muualla rannat nousevat vajaa 10 metrin korkeuteen.


title: Höytämönjärvi

text: Paununlahden ympärillä sijaitsee vanhan Sääksjärven ja sen kylkeen laajentuneen Höytämön asuinalueet, jotka ovat tiheästi rakennettuja. Muualla kiinteä asutus on harvaa ja sen lomassa on vapaa-ajan asuntoja. Kun Helininlahden ja Apajalahden välinen ranta on autio, on vastarannalla tiheästi asuntoja ja mökkejä. Vastaavanlainen rakennuskanta löytyy etelärannan rinteillä. Kaikkiin kohteisiin johtaa tiet Sääksjärven keskustasta. Valtatie 3 ohittaa järven 800 metriä lännessä ja seututie 309 kulkee järven pohjoispuolella. Höytämössä sijaitsee yleinen uimaranta.


title: Höytämönjärvi

text: Järven vedenlaatua esitetään vuosien 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016 (loppukesät ja -talvet) tutkimustulosten valossa. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 2,2 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 2,1 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 29–60 mg(Pt)/l, keskiarvolla 39 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 10,4 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,2. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,22 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu lievästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hieman erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on yleensä pH 6,8. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 82%. Talvisin se on ollut 10,8 mg/l (kylläisyys 89%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin täysin hapetonta ja talvisin 0,1 mg/l (kylläisyys 1%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, on se aiheuttanut paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 14 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 21 µg/l ja talvisin 9 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 74 µg/l ja talvella 47 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut 110 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 484 µg/l (vaihteluvälillä 360–610 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 940–3000 µg/l. Näiden tulosten perusteella Höytämönjärvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella lievästi rehevöityneeksi tai jopa rehevöityneeksi järveksi.


title: Höytämönjärvi

text: Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Höytämäsjärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järven rannoilla sijaitsi viiden maatilan pieniä peltoja. Rannoille oli jo tuolloin rakennettu tiheästi asuntoja. Leppäsaari on vanhassa kartassa piirretty selvästi saarena, kun siihen johtaa nykyään maakannas. Maakannas on ilmeisesti tehty vuonna 1961 kartassa merkityn tien pohjaksi. Tämän jälkeen alettiin toteuttamaan Höytämön asuinaluetta, joka näkyy seuraavassa vuoden 1980 kartassa jo melko suurena. Vuoden 1990-luvun kartoissa suurin osa pelloista on jo metsitetty.


title: Antti Lassila

text: Antti Juhani Lassila (s. 8. marraskuuta 1932 Lapua) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti, arvoltaan ministerineuvos. Hän on ollut ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1981–1985, pääkonsuli New Yorkissa 1985–1989, suurlähettiläs Tripolissa 1989–1991, Riiassa 1991–1995 ja Ateenassa 1995–1997.


title: Antti Lassila

text: Lassila aloitti ulkoministeriössä vuonna 1961. Hän on ollut perustamassa Paasikivi-seuraa, Ulkopoliittista instituuttia, Suomen Akvarellitaiteen Yhdistystä ja Suomen Arktista Seuraa.


title: Antti Lassila

text: Lassilan puoliso oli toimittaja Sirkka Lassila.


title: Veijo Lassila

text: Veijo Päiviö Lassila (1933–2000) oli suomalainen hammaslääkäri. Hän oli Kuopion yliopiston kliinisen hammaslääketieteen professori vuodesta 1986. Hänen tutkimuskohteensa oli protetiikka.


title: Veijo Lassila

text: Lassila oli Helsingin yliopiston geroprotetiikan ja geriatrisen hammashoidon dosentti 1990–1998.


title: Lauri (täsmennyssivu)

text: Lauri tarkoittaa seuraavia:


title: Sirkka Lauri

text: Sirkka Helena Lauri (s. 1939) on suomalainen hoitotieteen tutkija, koulutukseltan filosofian tohtori. Hän on ollut Kuopion yliopiston hoitotieteen professori 1986–1988 ja Turun yliopiston hoitotieteen professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet hoitotieteen teoria ja käytäntö. Hän jäi Turusta eläkkeelle 2002.


title: Hervantajärvi

text: Hervantajärvi on Pirkanmaalla Tampereen Hervantajärvellä ja Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Hervantajärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.


title: Hervantajärvi

text: Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 83 hehtaaria. Hervantajärvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita erottaa toisistaan 80 metriä leveä salmi Koivunemen edessä. Luoteinen allas on 1,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Kaakkoinen allas on vuorostaan 1,5 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Kaakkoisaltaassa sijaitsee Kurki- ja Sammallahden suulla 250 metriä pitkä ja melkein 10 metriä korkea Pukkisaari. Sen vieressä on kaksi pientä luotoa. Altaan pisin lahti Viitastenperä työntyy itään 700 metriä, ja se muodostaa oman ympäristönsä. Luoteisaaltaan pohjoisosassa sijaitsee 70 metriä pitkä Karjusaari ja eteläpuolen Riihilahdessa on pienempi 40-metrinen saari.


title: Hervantajärvi

text: Kaakkoispäähän laskee kaksi lyhyttä ja luoteispäähän yksi lyhyt suo-oja. Korkeuseroja vertaamalla voidaan laskuojattoman Makkarajärven vesien katsoa suotuvan Hervantajärveen. Sama ongelma on Lempäälän Koukkujärven vesien kohtalossa, mutta ainakin osa Koukkurahkasta ja sen toisesta pikkulammesta suotuvat luoteeseen Hervantajärveen. Järven laskuoja lähtee luoteispäästä Siltastenlahdesta Myllyvuoren juurelta ja yhtyy 300 metrin jälkeen Suolijärvestä tulevaan Myllyojaan. Se laskee Koipijärveen, jonka vedenpinta on 4,5 metriä alempana kuin Hervantajärvessä.


title: Hervantajärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä ja se on paria poikkeusta lukuun ottamatta moreenimaata tai kalliota. Erityisen korkeita ja kallioisia mäkiä ovat Myllymäki lännessä, Vuorenmäki etelässä ja mäet Viitastenperä molemmilla rannoilla. Aivan rantaan on rakennettu noin 80 kiinteistöä tai vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Hervannan ja järven välistä kulkevalta seututieltä 309. Etelärannalla sijaitsee maatila, jossa on vielä peltoja. Pohjoisrannassa Karjusaaren takana on uimaranta ja saaren eteläpuolella on vuokrattava Majarannan maja. Tampereen ja Lempäälän välinen raja kulkee järven yli niin, että Lempäälälle jää Pukinsaaren kohdalta vain murto-osa järven pinta-alasta. Saaressa on mahdollisesti rajapyykki ja toinen pyykki sijaitsee Viitastenperän lahdenpohjukassa, missä Kangasalan raja kohtaa kaksi muuta rajaa.


title: Hervantajärvi

text: Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä vuosien 2006, 2008, 2009 ja 2010 (loppukesien ja - talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,2 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 3,0 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 30–65 mg(Pt)/l, keskiarvolla 39 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,2 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,8. Talvella happamuustaso on pH 6,6, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,0. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,13 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi kesäisin ja talvisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,5 ja kesällä pH 6,4. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,9 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 78%. Talvisin se on ollut 9,8 mg/l (kylläisyys 86%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 1,2 mg/l (kylläisyys 16%) ja talvisin 2,1 mg/l (kylläisyys 16%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä kriittiselle tasolle, on siitä voinut aiheutua sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormituksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 9 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 10 µg/l ja talvisin 8 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 17 µg/l. Suurimmillaan on pitoisuus ollut 22 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 427 µg/l (vaihteluvälillä 330–590 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 570–930 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella karuksi tai lievästi rehevöityneeksi järveksi.


title: Hervantajärvi

text: Vuoden 1953 peruskartassa järven etelärannalla sijaitsi kaksi pientä maatilaa. Niille johti tie pohjoisen Messukylästä asti. Jo tuolloin oli rannoille merkitty yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Vuoden 1975 karttaan oli luoteisaltaan pohjoisrantaan merkitty Majarantaan mökkikylä. Muitakin mökkejä ilmaantui järven rannoille. Järvelle johtava tie parani huomattavasti, kun Hervantaa alettiin rakentamaan.


title: Kaitajärvi

text: Kaitajärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Birgitan polku

text: Birgitan polku on Lempäälän alueella kulkeva retkeilypolkuverkosto. Se muodostaa noin 50 kilometriä pitkän ympyräreitin. Polkureitin varressa on monia laavuja. Birgitan polulta on yhteys Kangasalan Kaarinanpolulle. Birgitan polku avattiin käyttöön vuonna 1997. Polku on saanut nimensä Lempäälän keskustassa sijaitsevan Pyhän Birgitan kirkon mukaan.


title: Birgitan polku

text: Birgitan polku valittiin Vuoden retkikohteeksi vuonna 2006.


title: Eta Sagittarii

text: Eta Sagittarii on kaksoistähti eteläisellä eläinradan puoliskolla jousimiehen tähdistössä.


title: Eta Sagittarii

text: Tähtipari sijaitsee noin 149 valovuoden päässä maapallosta. Ensisijainen tähti järjestelmässä on η Sagittarii A, joka on spektriltään luokkaan M III sijoittuva punainen jättiläinen. Tähden parin η Sagittarii B:n löysi vuonna 1879 amerikkalainen astronomi S. W. Burnham.


title: Tubuain lentoasema

text: Tubuain lentoasema on lentoasema Tubuain saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 4,8 kilometrin päässä Matauran kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 19 000 matkustajaa.


title: Maupitin lentoasema

text: Maupitin lentoasema on lentoasema Maupitin saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kahden kilometrin päässä saaren kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 22 500 matkustajaa.


title: Rakkopensaat

text: Rakkopensaat ("Colutea") on suku hernekasvien heimossa. Siihen 25 kuuluu lajia.


title: Sulkapensaat

text: Sulkapensaat ("Amorpha") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 17 lajia, joista suurin osa kasvaa Pohjois-Amerikassa.


title: KHL-kausi 2016–2017

text: KHL-kausi 2016–2017 on järjestyksessään jääkiekkoliiga KHL:n yhdeksäs kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti venäläinen Metallurg Magnitogorsk. Runkosarja alkoi 22. elokuuta 2016. Uutena joukkueena sarjaan liittyi kiinalainen HC Red Star Kunlun.


title: Korallipuut

text: Korallipuut ("Erythrina") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 130 lajia.


title: Jouko Ylihannu

text: Jouko Ylihannu (25. elokuuta 1912 Viipurin maalaiskunta – 3. joulukuuta 1987) oli suomalainen arkkitehti.


title: Jouko Ylihannu

text: Jouko Ylihannu pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1931 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1937. Hän oli työssä Jalmari Peltosen arkkitehtitoimistossa vuosina 1935–1937 ja valmistumisensa jälkeen Viipurin kaupungin rakennuskonttorissa 1938–1940 ja 1942. Hän toimi samalla myös suunnittelijana Martikainen-Ypyä & Ypyän arkkitehtitoimistossa. Sotavuosina Ylihannu oli työssä Turun kaupungin rakennustoimistossa 1940-1941 ja jatkosodan aikana hän oli jälleenrakennustehtävissä sekä valvoi armeijan talo- ja korsurakennustoimintaa. Sotavuosien jälkeen Ylihannu oli vuodesta 1945 Suomen Matkailijayhdistyksen ja Matkaravinto Oy:n arkkitehtinä ja 1949–1951 Teknillisen korkeakoulun rakennusopin assistenttina. Hän suunnitteli muun muassa asema- ja majoitusrakennuksia sekä kokosi näyttelyosastoja. Myöhemmin hän työskenteli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) arkkitehtiosastolla.


title: Jouko Ylihannu

text: Ylihannu pelasi nuorena pesäpalloa Viipurin Pallonlyöjien joukkueessa, joka voitti pronssia vuoden 1933 suomenmestaruuskisoissa.


title: Veripihkapuut

text: Veripihkapuut ("Pterocarpus") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 66 lajia. Useat veripihkapuulajit ovat taloudellisesti merkittäviä puutavaran lähteitä.


title: Hevonpalot

text: Hevonpalot ("Hippocrepis") on suku hernekasvien heimossa. Siihen 30 kuuluu lajia.


title: Linssit

text: Linssit ("Lens") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu seitsemän lajia. Linssiä ja villilinssiä viljellään ravintokasvina.


title: Skorpionipalot

text: Skorpionipalot ("Scorpiurus") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kolme lajia. Piikkiskorpionipalkoa ja matoskorpionipalkoa viljellään ravintokasvina.


title: Kärsäpalot

text: Kärsäpalot ("Securigera") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 13 lajia.


title: Kolibrinpavut

text: Kolibrinpavut ("Sesbania") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 56 lajia.


title: Peugeot 2008

text: Peugeot 2008 on Peugeot’n vuodesta 2013 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka korvasi markkinoille tullessaan Peugeot 207:n farmarimallin. Peugeot 2008 perustuu alustaltaan ja tekniikaltaan Peugeot 208 -malliin, ja samaa alustarakennetta käytetään myös Opel Crossland X -mallissa.


title: Peugeot 2008

text: Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä 2008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Peugeot 2008

text: Geneven autonäyttelyssä helmikuussa 2016 esiteltiin uudistunut Peugeot 2008, jonka ulkonäköä on hiottu vastaamaan uudempia Peugeot-malleja.


title: Revonpavut

text: Revonpavut ("Thermopsis") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 30 lajia. Muutamia suvun lajeja käytetään monivuotisina koristekasveina.


title: Linnunjalat

text: Linnunjalat ("Ornithopus") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kuusi lajia.


title: Roibospensaat

text: Roibospensaat ("Aspalathus") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 270 lajia. Suvun tunnetuin laji on mauste- ja teekasvina käytetty kapinroibos eli kapinroibospensas ("Aspalathus linearis"), joka kasvaa luontaisesti Etelä-Afrikassa.


title: Sennat

text: Sennat ("Senna") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 270 lajia. Sennoja viljellään muun muassa lääkekasvina. Aleksandriansennan sisältämistä sennaglykosideista valmistetaan ulostuslääkettä.


title: Shibori

text: Shibori ( tai 絞り) on japanilainen värjäystekniikka, jolla luodaan kuvioita tekstiileihin. Shiborin tekniikkana on taitella, kiertää ja solmia kangasta kuvioiden luomiseksi. Tekniikka muistuttaa jossain määrin batiikkivärjäystä.


title: Shibori

text: Varhaisin shibori-tekniikalla värjätty kangas on peräisin 700-luvun Japanista. Kangas oli keisari Shōmun Naran Tōdai-jille lahjoittamien esineiden joukossa 1900-luvulle asti tärkeimmät käytetyt tekstiilit olivat silkki, hamppu ja puuvilla. Pääasiallinen väriaine oli indigo. Myös alitsariinia ja punajuurta käytettiin jossain määrin.


title: Will Brooks

text: Willie Love Brooks (s. 8. lokakuuta 1986 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on entinen Bellatorin kevytsarjan mestari.


title: Will Brooks

text: Brooks aloitti vapaaottelemisen XFO-järjestössä tammikuussa 2011. Hän voitti avauskamppailunsa J.R. Hinesia vastaan teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Brooks otteli yhteensä viisi kamppailua XFO:ssa ja voitti kaikki kamppailunsa. Hän voitti muun muassa Chris Pagen tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä ja Joseph Richardsonin käsilukolla myös ensimmäisessä erässä.


title: Will Brooks

text: Brooks otteli samaan aikaan myös Chicago Cagefighting Championship -järjestössä kaksi kamppailua. Hän voitti molemmat kamppailunsa takakuristuksella toisen erän alussa. Ensimmäisessä kamppailussaan hän voitti Guillermo Sermentin ja toisessa Ryan Bixlerin.


title: Will Brooks

text: Brooks otteli yhden ottelun Japanissa Satoru Kitaokaa vastaan DREAMissa. Hän voitti entisen Sengokun kevyensarjan mestarin teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä.


title: Will Brooks

text: Brooks allekirjoitti kuuden ottelun sopimuksen UFC:n kanssa ja otteli ensimmäisen kerran heinäkuussa 2016 Ross Pearsonia vastaan. Hän voitti kamppailun tuomariäänin.


title: Pysäkki

text: Pysäkki voi tarkoittaa:


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Punaisten muistomerkki ja joukkohauta sijaitsevat Heinolassa Vierumäellä Versowoodin saha-alueen (ent. Kollin saha) keskellä. Sinne on haudattu eri lähteiden mukaan runsaat kaksisataa punaista, jotka kaatuivat 20. huhtikuuta valkoisia vastaan käydyssä Vierumäen taistelussa.


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Punaisten hauta-alueen omistaa Heinolan kaupunki. Muistomerkin alueelle pystyttivät vuonna 1949 paikalliset työväenyhdistykset. Muistomerkissä on teksti:


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Taistelu käytiin tilanteessa, jossa punaiset olivat vetäytymässä itään ja lännestä Urajärven suunnasta tulleet valkoiset pyrkivät estämään vetäytymisen.


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Heinolassa on kaksi muutakin punaisten muistomerkkiä, toinen vanhalla hautausmaalla, toinen Lusissa. Hautausmaan muistomerkin on veistänyt Yrjö Kaikuvuo.


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Heinolan tapahtumista ja taisteluista vuonna 1918 on ilmestynyt vuonna 2017 kirja "Heinola 1918: kapinan aika", jonka kirjoittajat ovat toimittaja Leena Kekkonen ja sotahistorioitsija Jukka Kulomaa.


title: Punaisten muistomerkki (Heinola)

text: Vuonna 2016 sahayhtiö Versowood halusi laajentaa toimintaansa hauta-alueelle ja siirtää ruumiit ja muistomerkin pois. Vuoden 2018 alussa hanke nousi uudestaan esille, ja marraskuussa 2018 Itä-Suomen aluhallintovirasto antoi luvan joukkohaudan vainajien siirtämiseksi Heinolan keskustan hautausmaalle. Siirto kuitenkin lykkääntyy siirtoluvasta tehdyn valituksen vuoksi ainakin vuoteen 2020.


title: Omenastruudeli

text: Omenastruudeli () on suosittu struudeli. Sana "struudeli" tulee saksankielisestä sanasta "Strudel" ja tarkoittaa pyörrettä. Valmistukseen käytetään etenkin sitä varten kehitettyä struudelitaikinaa mutta myös lehtitaikinaa tai tarkoitukseen sopivaa hiivataikinaa. Leipurin bravuuri on osata tehdä paperinohut n.s. "vedetty struudelitaikina", jolloin struudeliakin kutsutaan vedetyksi struudeliksi eli saksaksi "ausgezogener Apfelstrudel". Tällä tavoin valmistettu omenastruudeli on perinteinen Itävalta-Unkarin ajalta periytyvä jälkiruoka ja Itävallan kansallisruoka.


title: Omenastruudeli

text: Omenastruudelin täyte koostuu (ilman siemenkotaa) viipaloidusta, sopivan happamista omenista, rusinoista, voissa ruskistetuista korppujauhoista, kanelista ja sokerista.


title: Omenastruudeli

text: Omenastruudeli tarjoillaan tuoreen lämpimänä ja rapeana, kylmänä tai jälkikäteen lämmitettynä. Yleensä se puuteroidaan tomusokerilla, ja joskus se tarjoillaan vaniljakastikkeen, vaniljajäätelön tai kermavaahdon kanssa, mutta nämä herkulliset lisukkeet eivät kuulu perinteiseen itävaltalaiseen versioon.


title: Omenastruudeli

text: Muunnelmia on saatavilla myös mantelitikkujen, hienonnettujen saksanpähkinöiden, Stroh-rummissa turvonneiden rusinoiden, raastetun sitruunankuoren, sitruunanmehussa marinoitujen omenien, hapankerman tai muna-maito-sekoituksen kanssa.


title: Omenastruudeli

text: Stuudelitaikinan alkuperä on luultavasti Arabian niemimaalla, mistä se tuli Egyptin, Palestiinan ja Syyrian kautta Turkkiin. Sieltä resepti tuli Konstantinopolin valloituksen jälkeen vuonna 1453 turkkilaisen baklavan tai kenties täytetyn pitaleivän reseptistä edelleen kehiteltynä Balkanin kautta Wieniin. Hyvin säilyvänä sitä käytettiin armeijoiden muonituksessa. Itävalta-Unkarin keisarikunnan aikana tuli omenastruudeli (unkariksi: "Almás rétes") Unkarista Wieniin. Unkarilaiset oppivat paperinohuen taikinan valmistuksen Wienin turkkilaispiirityksen aikana 1500- ja 1600-luvuilla. Omenastruudeli mainitaan kirjallisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1696.


title: Omenastruudeli

text: Omenastuudeliin sopivia happamahkoja omanalajikkeita myydään Itävallassa toreilla nimellä "Strudler" eli struudeloija.


title: Omenastruudeli

text: Vuonna 1991 sai itävaltalainen kondiittori Roman Huemer televisioidussa stuudelikilpailussa venytettyä struudelitaikinan alle kahdessa minuutissa kolmen neliömetrin kokoiseksi, ja hän kääri siihen 252 cm pitkän struudelin.


title: Omenastruudeli

text: Itävallassa on sanonta ”das zieht sich wie ein Strudelteig” eli "se venyy kuin struudelitaikina", mikä tarkoittaa sellaista, missä ei näytä tapahtuvan edistystä eikä sen loppua ole nähtävissä.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet olivat vuonna 2016 alkaneita Intian turvallisuusjoukkojen ja muslimiprotestoijien välisiä yhteenottoja Kashmirissa. Intia ja Pakistan ovat pitkään kiistelleet muslimienemmistöisestä Kahmirista.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Intian turvallisuusjoukot surmasivat maailmalla terroristina yleisesti pidetyn nuoren separatistijohtaja Burhan Wanin. Kashmirin separatistit kutsuivat tämän jälkeen muslimeita protesteihin. Vihastuneet muslimit hyökkäsivät poliisiasemille ja heittelivät kivillä. Hallitus vastasi muslimien väkivaltaan ulkonaliikkumiskielloin, turvallisuusjoukkojen voimin väkivalloin ja estämällä puhelimia ja internetiä toimimasta. Intia ja Pakistan syyttelivät toisiaan väkivallasta. Levottomuudet hieman rauhoittuvatkin jo heinäkuun lopussa, mutta jatkuivat yhä seuraavina kuukausina. Levottomuuksissa loukkaantui yli 10 000 ja kuoli yli 70. Syyskuussa 17 Intian sotilasta kuoli terrori-iskussa. Intian joukot tappoivat kaksi Pakistanin sotilasta raja-alueella. Tämä kiristi Intian ja Pakistanin välejä entisestään.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Intian turvallisuusjoukot tappoivat musliminuorison ihaileman 22-vuotiaan separatistijohtaja Burhan Wanin. Intialaiset epäilivät Wania turvallisuusjoukkojen jäsenten ja poliitikon surmista. Hänen johtamaansa Hizbul Mujahideen-järjestöä pidettiin yleisesti terroristijärjestönä. Pakistan taas kutsui Wania marttyyriksi. Intian pääministeri Singh syytti Pakistania levottomuuksien lietsomisesta. Separatistijohtajat kutsuivat kansaa protesteihin. Vastatoimena Intia julisti Kashmirin joihinkin osiin ulkonaliikkumiskiellon ja sulki Internetin palveluita.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Tämän jälkeen 9. heinäkuuta väkijoukot hyökkäsivät 20 poliisiasemalle, jolloin 200 ihmistä haavoittui ja 9 kuoli. Protestoijat jatkoivat hyökkäyksiään intialaishallinnon kohteisin. Protestoijien joukossa oli kranaatteja heitelleitä separatisteja. Hallitus evakuoi työntekijöitään levottomilta alueilta. Hallitus julisti 15. heinäkuuta ulkonaliikkumiskiellon koko Kahmiriin ja sammutti puhelinliittymät. Levottomuudet alkoivat hieman rauhoittua heinäkuun lopuilla. Mutta ne jatkuivat yhä elo-syyskuussa.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Intia milloin kovensi, milloin lievensi eri alueilla ulkonaliikkumiskeltoja ja muita keinoja tilanteen mukaan pyrkien hallitsemaan protestointia. Turvallisuusviranomaiset jahtasivat separatisteja.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text:
Muslimimilitantit tappoivat 17 Intian sotilasta kun hyökkäsivät tukikohtaan.
Intia ilmoitti julkisesti iskeneensä separatisteja vastaan Pakistanin ja Intian välisellä rajalla. Pakistan sanoi, että välikohtauksessa kuoli 2 sotilasta kistäen Intian joukkojen käyneen alueellaan.


title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Kashmirin yhteenotoissa lokakuun alkuun mennessä kuoli yli 70 henkeä. Lisäksi loukkaantui 4 000 turvajoukkojen jäsentä ja 7 000–13 000 siviiliä. Intia ja Pakistan kielsivät toistensa tuottamat elokuvat.


title: Karhusaari (täsmennyssivu)

text: Karhusaari viittaa tai liittyy muun muassa seuraaviin:


title: Holzhaus Bethlehem

text: Holzhaus Bethlehem on Euroopan vanhin puurakenteinen asuintalo Sveitsissä. Vuonna 1287 rakennetun talon ikä selvitettiin vuosirengasajoituksella. Talon rakennuttaja on tuntematon, mutta hänen ja myöhempien asukkaiden oletetaan kuuluneen paikallisiin johtohenkilöihin. Kaksikerroksinen talo toimii nykyään museona.


title: Humuspitoisuus

text: Humuspitoisuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyritään selvittämään vesistön yleistilaa ja sen eliöiden ravintotilannetta. Humus on tummaa, eloperäistä eli orgaanista ainetta, joka muodostuu maaperässä kasvien maatuessa epätäydellisesti suoturpeeksi tai kangasturpeeksi. Humusta syntyy myös esimerkiksi kompostoinnissa. Ne aineet, jotka irtoavat humusturpeesta veteen ja alkavat kulkeutua eteenpäin, kutsutaan humusaineiksi. Humusaineita huuhtoutuu pelloilta, soilta ja metsistä jokiin ja järviin värjäten niiden veden keltaiseksi, ruskeaksi tai tummanruskeaksi. Soilta tulevan humuksen värjäämä vesi on yleensä kirkasta, toisin kuin savialueiden järvien vesi, joka on kiinteistä savihiukkasista sameaa. Jos rikotun turpeen pinnasta irtoaa huuhtoutumisen yhteydessä paljon kiinteässä muodossa olevaa humusainetta, muodostaa myös se vesistössä sameutta. Humusyhdisteiden osuus vesistön orgaanisesta aineksesta vaihtelee. Merivesissä se on 10–30%, joissa ja puroissa 40–70% ja järvivesissä noin 50%. Suomen järvistä valtaosa on humuspitoisia. Niitä kutsutaan dystrofisiksi tai dyseutrofisiksi järviksi.


title: Humuspitoisuus

text: Humusaineet esiintyvät vedessä liukoisina humusyhdisteinä (värillinen vesi), kolloidisina humusyhdisteinä (veteen liukenemattomina suurina molekyyleina) sekä kiinteässä muodossa (mikroskooppisina kasvinosina). Humusaineet jaetaan yleensä karkeasti kolmeen luokkaan: humushappoihin, fulvohappoihin ja humiineihin. Humusaineita ei ole tutkittu kovinkaan laajasti. Humuspitoisuudella tarkoitetaan humusaineiden määrää vedessä. Humuspitoisuuden yksikkönä käytetään milligrammaa litrassa vettä eli mg/l.


title: Humuspitoisuus

text: Ei ole olemassa mitään yksinkertaista tai yhtä menetelmää määrittää humusaineiden määrää vedessä. Siksi sitä voidaan tutkia usealla eri tavalla ja saada tulokseksi eri asioita ilmaisevia tuloksia.


title: Humuspitoisuus

text: Tutkimuksessa on huomattu, että humusjärvissä humusaineiden määrän ja vedenvärin välillä on hyvä lineaarinen korrelaatio. Vedenvärillä voi siis karkeasti määrittää järven humuksen määrän. Väriluku sisältää kuitenkin muidenkin vettä värjäävien aineiden tummuutta. Happamassa järvessä saattaa olla runsaasti rautaa tai mangaania, joten väriluku antaa siinä humusaineille liian korkeita arvoja. Siksi tarvitaan muitakin testejä.


title: Humuspitoisuus

text: Järvet jaotellaan humusaineiden värin mukaan karkeasti kolmenlaisiin järviin. Ne ovat väriluvun (mgPt/l) mukaisesti ryhmiteltynä:


title: Humuspitoisuus

text: Suurihiukkaista kiinteää ainetta voidaan suodatta vedestä pois suodattimilla. Yleensä se suodatetaan kaikissa testeissä aluksi pois 0,45 mikronin suodattimilla (pinta, jossa 0,45 mikrometrin läpimittaiset reiät). Läpi päässyt jae sisältää humusaineita niiden määritelmän mukaisesti sekä lisäksi joukko epäorgaanisia yhdisteitä ja kiinteää ainetta (esimerkiksi mineraaleja ja savea). Koska mineraalit ja savi eivät pala, voidaan suodoksen polttamisella saada humusaineiden määrästä arvio (hehkutushäviö).


title: Humuspitoisuus

text: Liuenneen orgaanisen hiilen (DOC, ) mittaaminen antaa kaiken veteen liuenneen hiilen määrän yksikössä milligrammoja litrassa vettä (mgC/l). Ennen hiilen massan määrittämistä, vedestä suodatetaan pois kaikki yli 0,45 mikrometrin (μm) suuruiset hiukkaset. Toisinaan halutaan suodattaa kaikki yli 0,22 μm hiukkaset pois. Tämä on tarkin humusaineiden määrittävä menetelmä, mutta samalla se on niistä kallein. Kaikki vedessä oleva hiili ei kuitenkaan ole humusainetta (esimerkiksi aminohapot, hiilihydraatit, vahat, hartsit), joten menetelmä yliarvioi hieman humusaineiden määrän.


title: Humuspitoisuus

text: Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC, ) kuvaa osittain humusaineiden määrää vedessä. Orgaanisen hiilen määrään luetaan kuitenkin vielä organismien aineenvaihduntatuotteet, kuolleiden organismien jäänteet, bakteerikasvustot ja hiiltä sisältävät muut yhdisteet. Mittatulos ilmoitetaan yksikössä mgC/l.


title: Humuspitoisuus

text: Kemiallinen hapenkulutus (COD, ) mittaa liuoksessa kuluvan hapen määrää, kun orgaaninen aines hapatetaan voimakkaalla hapettimella. Se on yleisin käytettävä humuspitoisuuden määrittävä menetelmä. Kaliumpermanganaatti (KMnO) on tehokas hapetin, jolla osa humuksen hiilestä muutetaan hiilidioksidiksi. Se muuttaa samalla kaikki muutkin hapetettavat aineet kuten esimerkiksi ammoniumioinit (typpi). Määritys suoritetaan keittämällä näyte kaliumpermanganaatin kanssa 20 minuutin ajan ja määrittämällä hävinneen permanganaatin avulla tapahtunut hapenkulutus. Tulos ilmoitetaan milligrammoina happea litrassa vettä eli mg/l. Jos samassa yhteydessä esitetään muitakin pitoisuuksia, voidaan kulutusarvo ilmaista mgO/l tai mg/l O. Aikaisemmin käytettiin niin sanottua permanganaattilukua (KMnO-luku), jonka arvo kerrottuna luvulla 0,253 antaa kemiallisen hapenkulutuksen (COD). Muut hiilen määritysmenetelmät suhtautuvat keskenään seuraavasti:


title: Humuspitoisuus

text:
Karkeat arviot vesistöjen vedestä tai käyttövedestä ovat:
Metsäteollisuuden päästöt nostavat näitä arvoja ja samoin tekevät soiden- ja metsien ojittaminen. Luonnontilaisten järvien suuret valuma-alueet kasvattavat myös hapenkulutusarvoja.


title: Humuspitoisuus

text: Jätevesien EU-direktiiveissä on kehotettu käyttämään voimakkaampaa hapetinta kaliumdikromaattia (KCrO). Sen antamat mittausarvot tunnetaan dikromaatti-lukuna (COD).


title: Humuspitoisuus

text: Bakteerien aiheuttama luontainen biologinen hapenkulutus (BOD, ) voidaan mitata bakteerien viikon (7 päivää) aikana kuluttamalla (inkubointi) hapen määrällä, joka on samalla verrannollinen hajotetun humusaineen määrään. Vesinäyte laimennetaan ensin sopivaan pitoisuuteen ja siitä mitataan happipitoisuus. Sitten näyte viedään pimeään 20 °C lämpötilaan, jossa bakteerit käyttävät humusaineita ravinnokseen ja samalla kuluttavat liuennutta happea. Määräajan jälkeen liuenneen hapeen määrä mitataan uudestaan. Havaittu erotus ilmoitetaan yksiköllä mgO/l. Joskus inkubointi kestää vain viisi päivää, jolloin mittausarvoa merkitään tunnuksella BOD.


title: Humuspitoisuus

text: Kun vettä tutkitaan valolla ja sen määrä mitataan fotometrisesti, saadaan menetelmä jatkuvatoimiselle ja automaattiselle mittaukselle.


title: Jonas Pettersson

text: Johan (Jonas) Alfred Pettersson (Peson) (31. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. joulukuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.


title: Jonas Pettersson

text: Jonas Pettersson opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908–1911. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1911, 1912 ja 1913. Hänen töitään oli esillä myös Tukholmassa 1916. Pettersson asui Norjassa 1916–1917 ja hän oli Norjan kansalainen vuodesta 1917 alkaen. Pettersson teki julkisten rakennusten seinämaalauksia Länsi-Norjassa.


title: Guanidiinifosfaatti

text: Guanidiinifosfaatti (CHNHPO) on guanidinium- ja divetyfosfaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää palonsuoja-aineena ja lannoitteena.


title: Guanidiinifosfaatti

text: Guanidiinifosfaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja muodostuva vesiliuos on hapan. Guanidiinifosfaatin paloaestävät ominaisuudet perustuvat siihen, että sen hajotessa kuumuuden vaikutuksesta muodostuu palamattomia kaasuja, jotka estävät hapen pääsyn palavalle aineelle.


title: Guanidiinifosfaatti

text: Guanidiinifosfaattia valmistetaan guanidiinisuolan kuten guanidiinikarbonaatin tai -nitraatin ja fosforihapon välisellä reaktiolla.


title: Guanidiinifosfaatti

text: Guanidiinifosfaattia käytetään palonsuoja-aineena erityisesti selluloosapohjaisten tuotteiden kuten puun, paperin, tekstiilien ja laminaattien palonsuoja-aineena, mikäli runsaasta vesiliukoisuudesta ei ole haittaa. Sitä voidaan käyttää myös lannoitteena.


title: Te Atua Mou E

text:
Te Atua Mou E (engl. To God Almighty) on Cookinsaarten kansallislaulu. Sen on säveltänyt vuonna 1981 maan silloinen pääministeri, Sir Thomas Davis. Kansallislaulun on sanoittanut hänen puolisonsa, Tepaeru Terito. Te Atua mou e
Ko koe rai te pu
O te pa enua e
Akarongo mai
I to matou nei reo
Te kapiki atu nei
Paruru mai
Ia matou nei
Omai te korona mou
Kia ngateitei
Kia vai rai te aroa
O te pa enua eLähde:To God Almighty
Ruler of the isles of the sea
Hearken our call
Protect us
Crown us with liberty
May peace and love reign supreme
throughout the land


title: Te Atua Mou E

text: Lähde:


title: Aggregaatti (täsmennyssivu)

text: Aggregaatti tarkoittaa muun muassa seuraavaa:


title: Belau rekid

text: Belau rekid (engl. Our Palau), Palaun kansallislaulu, otettiin käyttöön vuonna 1981. Kansallislaulun on säveltänyt Ymesei O. Ezekiel, laulun sanat on koottu useilta eri sanoittajilta.


title: Belau rekid

text:
Belau loba klisiich er a kelulul
El di mla ngar ngii ra rechuodel mei
Meng mengeluolu er a chimol beluu
El ngar eungel a rirch el lomekesang


title: Belau rekid

text:
Bodo leketek a keruul era beluad
Loba a blak el reng ma duch el reng
Belau a chotil a Klengar er kid
Me bodo rurt a bedul msa klisichel


title: Belau rekid

text:
Bod kaiuereked chim lokiu a reng
E do ngedmokl er a di mla koted
Lomcheliu a rengedel ma klebkellel
Lokiu a budech ma beltik el reng


title: Belau rekid

text:
Dios mo mekngeltengat ra belumam
El di mla dikesam ra rechuodel mei
Beskemam a klisicham ma lemeltam
Lorrurt a klungiolam el mo cherechar


title: Belau rekid

text: Lähde:


title: Belau rekid

text: Palau is coming forth with strength and power. By her old ways abides still every hour. One country, safe, secure, one government. Under the glowing floating soft light stands.


title: Belau rekid

text: Lets build our economy protecting fence. With courage, faithfulness and diligence. Our life is anchored in Palau, our land. We with our might through life and death defend.


title: Belau rekid

text: In spirit lets join hands, united, one. Care for our homeland from forefathers on. Look after its concord, its glory keep. Through peace and love and hearts devotion deep.


title: Belau rekid

text: God bless our country, our island home always. Our sweet inheritance from ancient days. Give us the strength and power and all the rights. To govern with to all eternity.


title: Belau rekid

text: Belau Rekid -äänitiedosto


title: Mosaic (María Farantoúrin albumi)

text: Mosaic on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2004. Albumilla Farantoúri laulaa Välimeren alueelta koottuja uusia folk-kappaleita. Lauluntekijöinä albumilla tavataan muun muassa Mágda Papadáki, Ross Daly, Fuat Saka, Glen Velez, Haig Yazdjian, Giórgos Magkláras sekä Giótis Kiourtsóglou.


title: Brackets (tekstieditori)

text: Brackets on Adobe Systemsin kehittämä avoimen lähdekoodin tekstieditori Windowsille, Macille ja Linuxille. Brackets on suunniteltu erityisesti verkkosivuja ja -sovelluksia varten.


title: Esko Alhava

text: Esko Matti Alhava (15. maaliskuuta 1941 Lahti – 23. syyskuuta 2016 Nappulamäki) oli suomalainen lääketieteilijä, joka oli Kuopion yliopiston kirurgian professorina vuosina 1992–2009. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1966, lääketieteen tohtoriksi 1974 ja sai kirurgian erikoislääkärin pätevyyden 1973.


title: Eva Collin

text: Eva Helena Collin (o.s. Törnwall, 23. joulukuuta 1896 Helsinki – 28. kesäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.


title: Eva Collin

text: Collin opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1914 ja Vapaassa Taidekoulussa 1914–1915. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1915–1917, 1919, 1921, 1932, 1954 ja 1955. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Oslossa ja Tukholmassa 1929, Amsterdamissa ja Antwerpenissä 1931, Moskovassa 1934, Riiassa 1935, Oslossa 1936 ja 1940 sekä Tukholmassa ja Göteborgissa 1940. Collin toimi opettajana käsityökoulussa 1922–1924.


title: Eva Collin

text: Eva Collin oli naimisissa professori ja taiteilija Marcus Collinin kanssa.


title: Pekka Prättälä

text: Pekka Johannes Prättälä (11. marraskuuta 1923 Haapajärvi – 11. syyskuuta 2016 Jyväskylä) oli Osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen.


title: Pekka Prättälä

text: Prättälä aloitti Haapajärvellä osuuskaupan juoksupoikana. Hänellä oli lukuhaluja, mutta perheellä ei ollut varaa hänen koulunkäyntiinsä. Suomen Osuuskauppakoulussa hän suoritti kaksivuotisen kaupallisen kurssin. Vaihtelevien työtehtävien jälkeen hän nousi osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtajaksi vuonna 1960 ja teki alkuaan velkaisesta ja vanhoillisesta osuuskaupasta 20 vuodessa Keski-Suomen suurimman vähittäiskauppaliikkeen. Prisma-nimi on Prättälän keksimä.


title: The Poetry in Hellenic Music

text: The Poetry in Hellenic Music () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2003. Levy painottuu tunnettujen kreikkalaisrunoilijoiden, kuten Odysséas Elýtiksen sekä Giánnis Rítsoksen tuotantoon.


title: Ransom Riggs

text: Ransom Riggs (s. 3. helmikuuta 1979 ) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi menestyneestä esikoisromaanistaan Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille. Riggs on kotoisin Yhdysvaltain Marylandista ja on naimisissa kirjailija Tahereh Mafin kanssa.


title: Ransom Riggs

text: Teoksesta Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille julkaistiin elokuvaohjaaja Tim Burtonin filmatisoitu versio 25. syyskuuta 2016. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 30. syyskuuta 2016.


title: Ransom Riggs

text: Ransom Riggs syntyi Marylandissa vuonna 1979 yli 200-vuotiaalla maatilalla. Riggs vietti nuoruutensa Floridassa, missä hän kävi Pine View School of the Gifted -nimistä koulua.


title: Ransom Riggs

text: Riggs opiskeli englantilaista kirjallisuutta yksityisessä taidekoulussa, Kenyon Collegessa. Myöhemmin hän opiskeli elokuvataidetta Etelä-Kalifornian yliopistossa.


title: Ransom Riggs

text: Tällä hetkellä Riggs asuu Santa Monicassa Kaliforniassa. Hän meni naimisiin kirjailija Tahereh Mafin kanssa vuonna 2013. Riggsillä ja Mafilla on yksi yhteinen lapsi, joka syntyi 30. toukokuuta 2017.


title: Ransom Riggs

text: Internetiin tekemiensä lyhytfilmien ja Mental Floss -medialle bloggaamisen ansiosta Riggs sai mahdollisuuden kirjoittaa -teoksen. Teos julkaistiin osana Sherlock Holmes -elokuvien oheistuotteita vuonna 2009.


title: Ransom Riggs

text: Riggs otti yhteyttä julkaisijaansa, Quirk Books -yhtiöön, ja ehdotti, että voisi käyttää keräämiään vanhoja valokuvia osana suunnittelemaansa kuvakirjaa. Toimittajan suosituksesta Riggs päätti käyttää kuvia pohjana kertomukselle. Tuloksena tästä syntyi vuonna 2011 Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille, joka pääsi The New York Times -lehden bestseller-listalle. Vuonna 2016 kirjasta tehtiin Eva Greenin tähdittämä filmatisoitu versio.


title: Ransom Riggs

text: Vuonna 2012 Harper Collins julkaisi Riggsin toteuttaman -kuvakirjan, joka perustuu vanhoihin valokuviin.


title: Ransom Riggs

text: Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille -kirjan jatko-osa, , julkaistiin Yhdysvalloissa tammikuussa 2014. Kolmas jatko-osa, , julkaistiin syyskuussa 2015.


title: Gustaf Nyholm

text: Gustaf Georg Nyholm (14. huhtikuuta 1898 Helsinki – 11. huhtikuuta 1946) oli suomalainen kuvanveistäjä.


title: Gustaf Nyholm

text: Gustaf Nyholm opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1912–1914 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1914–1917. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1917, 1918, 1921, 1922, 1923, 1926, 1930, 1931, 1932 ja 1943. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Tukholmassa 1929. Nyholm toimi 1920-luvun lopulla pienoisveistosten suunnittelijana Arabian tehtailla.


title: Kauko Kokko

text: Kauko Erik Kokko (18. elokuuta 1923 Kurkijoki – 1. syyskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori. Hän oli Rakennushallituksen yliarkkitehti.


title: Kauko Kokko

text: Kokko työskenteli vuodesta 1953 yhteistyössä Niilo Kokon kanssa. Hän oli mukana Tapiolan suunnittelussa.


title: Mika Ikonen

text: Mika Ikonen on suomalainen laulaja, joka tuli alun perin tunnetuksi XL5-yhtyeen solistina taiteilijanimellä Mica. XL5 nousi suursuosioon vuonna 1996 erityisesti hitillään ”Kaunis peto”, ja myi "Pedon merkki" ja "Jäätä ja tulta" -albumejaan yli 50 000 kappaletta. Bändin aktiivikauden (1996–1998) jälkeen Ikonen on vaikuttanut Käsityöläiset-yhtyeessä sekä ollut mukana XL5:n paluualbumilla "" vuonna 2008. Syksyllä 2016 Ikonen julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Kuu ja maa". Albumijulkaisua edelsivät singlet ”Kaikki on oolrait” keväällä 2015 sekä ”Kesäkuun aikaan” ja ”Anna mun halata” vuonna 2016. "Anna mun halata" -kappale musiikkivideoineen innosti kokonaisen halauskampanjan, missä Ikonen tavoittelee 50 000 halausta. Single "Niinku Nykäsen Matti" on nimensä mukaan ylistys Matti Nykäselle.


title: Mika Ikonen

text: Vuonna 1998 perustettu ja yli 1000 keikkaa esittänyt Käsityöläiset-yhtye on edelleen aktiivinen vuonna 2017. Yhtye, jonka laulusolistina Ikonen toimii, on julkaissut albumin "Suurimmat hitit" vuonna 2001.


title: Mika Ikonen

text: Uransa aikana Mika Ikonen on toiminut myös muun muassa vuonna 2004 esitetyn Suomen Popstars -ohjelman toisen tuotantokauden tuomarina.


title: Mika Ikonen

text: Vuonna 2012 Mika Ikonen kokeili soolouraa nimellä Mica Ikonen jolloin hän osallistui Uuden Musiikin kilpailuun kappaleella "Antaa mennä".


title: Afiéroma ston Míki Theodoráki

text: Afiéroma ston Míki Theodoráki () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin livealbumi vuodelta 2009. Albumilla Farantoúri laulaa Míkis Theodorákisin säveltämiä kappaleita.


title: Champagne Pool

text: Champagne Pool on kuuma lähde ja osa Wai-O-Tapun geotermistä aluetta Uuden-Seelannin pohjoissaarella. Champagne Poolilta on matkaa noin 30 kilometriä Rotoruaan ja 50 kilometriä Taupoon. Hydroterminen purkaus muodosti halkaisijaltaan 65-metrisen ja 62 metriä syvän kraatterin noin 900 vuotta sitten synnyttäen kuuman lähteen. Champagne Poolin arvioidaan olevan vetoisuudeltaan 5 000 m ja veden pinnan lämpötila on 74 °C. Champagne Poolin alla oleva syvä geoterminen vesi on lämpötilaltaan suunnilleen 260 °C.


title: Jere Helenius

text: Jere Helenius (s. 3. elokuuta 1995 Nokia) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo vasemmalta.


title: Jere Helenius

text: Helenius on Nokian Pyryn kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin HC Nokiaan, josta Helenius siirtyi C-juniori-ikäisenä yhden ottelun try-outin kautta Tampereen Ilvekseen kaudeksi 2010–2011. Hän oli C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 20+15=35. Kauden 2011–2012 Helenius pelasi suurimmaksi osaksi Ilveksen B-nuorissa, mutta hän vahvisti myös seuran B2-nuoria. Helenius voitti pudotuspeleissä joukkueensa sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Lauri Huhdanpään kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi B2-nuorten SM-hopeaa.


title: Jere Helenius

text: Kausi 2014–2015 Heleniuksella jäi A-nuorissa vain seitsemän ottelun mittaiseksi polvivamman vuoksi. Kaudella 2015–2016 hän nousi Ilveksen kapteeniksi. Helenius johdatti joukkueen kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuteen.


title: Jere Helenius

text: Huhtikuussa 2016 Helenius teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Kauden 2016–2017 kynnyksellä seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Lempäälän Kisaan. Hän teki liigadebyyttinsä Ilveksessä 1. lokakuuta 2016 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Helenius sai ottelussa jääaikaa 13.11 minuuttia. Hän toimi myös Ilveksen alivoiman ajan sijaiskärsijänä Arto Laatikaisen saatua 2+10-minuutin rangaistuksen pään tai niskan alueelle kohdistuneesta taklauksesta. Liigauransa avausmaalin Helenius teki kolmannessa ottelussaan 13. lokakuuta 2016 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hän teki tulokaskautensa aikana kaikiaan 27 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5, mutta kevätkaudella Helenius palasi LeKin vahvuuteen ja siirtotakarajalla helmikuun 2017 puolessä välissä hänen ilmoitettiin pelaavan siellä kauden loppuun. Hänen kautensa LeKissä toi 21 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7.


title: Jere Helenius

text: Kaudeksi 2017–2018 Helenius siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KeuPa HT:n Mestis-joukkueeseen. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.


title: Mýthoi gynaikón

text: Mýthoi gynaikón () on kreikkalaislaulajien María Farantoúrin sekä Lydía Koniórdoun yhteinen livealbumi vuodelta 2008.


title: Thomas Davis (pääministeri)

text: Sir Thomas Robert Alexander Davis (11. kesäkuuta 1917 Rarotonga, Cookinsaaret – 23. heinäkuuta 2007), myös Sir Tom Davis tai Papa Tom tunnetaan muun muassa johtajana, poliitikkona, tohtorina ja merenkävijänä. Davis on säveltänyt Cookinsaarten kansallislaulun, Te Atua Mou En, vuonna 1981.


title: Thomas Davis (pääministeri)

text: Davis kävi koulunsa Kings Collegessa Aucklandissa, Uudessa-Seelannissa. Hän sai lääketieteen opinnot päätökseen Otagossa vuonna 1945. Tämän jälkeen hän palasi Cookinsaarille. Muita Davisin akateemisia saavutuksia on Sydneystä tohtoriasteen tutkinto Trooppisessa lääketieteessä ja hygieniassa ja vuonna 1952 hän sai apurahan Harvard School of Public Healthiin Bostonissa. 60-luvulla hän mm. työskenteli NASA:ssa, avaruusohjelman biologisella osastolla, johtaen ”apinat avaruuteen” –projektia. Otagon yliopisto myönsi Sir Thomasille oikeustieteen kunniatohtorin arvon (an honorary degree of Doctor of Laws) vuonna 2005. Akateemisen uransa aikana hän julkaisi kaksi kirjaa ja yli 60 tieteellistä julkaisua.


title: Thomas Davis (pääministeri)

text: Davis palasi Cookinsaarille vuonna 1971. Samana vuonna hän perusti Cookinsaarten Demokraattisen Puolueen (the Cook Islands Democratic Party). Davisin tarkoituksena oli syrjäyttää silloinen pääministeri Sir Albert Henry. Tämä yritys epäonnistui. Davisista kuitenkin tuli lopulta pääministeri, 61-vuotiaana, vuoden 1978 vaalien jälkeen. Hän toimi pääministerinä vuodesta 1978 vuoteen 1987. Dr Thomas Davis aateloitiin vuonna 1981. Hän sai arvon ”Ordinary Knight Commander of the Civil Division of the said Most Excellent Order” ja hänestä tuli Sir Thomas Davis.


I María Farantoúri tragoudá Máno Chatzidáki () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin kokoelma-albumi. Albumille on kerätty suosituimpia Farantoúrin laulamia, sekä Mános Chatzidákisin säveltämiä kappaleita. Kappaleet ovat peräisin muun muassa levyiltä "I epochí tis melissánthis" sekä "Skoteiní mitéra".


title: I mními tou neroú

text: I mními tou neroú () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin sekä turkkilaissäveltäjä Zülfü Livanelin yhteinen konserttitallenne vuodelta 2005. Tallenne on nauhoitettu Ateenan konserttitalossa.


title: Valeri Alikov

text: Valeri Alikov, kirjailijanimi "Valeri Mikor" (Валери Микор) (1. tammikuuta 1960 Marin tasavalta – 11. syyskuuta 2016 Helsinki) oli vuorimarilainen kirjallisuudenkääntäjä, kriitikko, runoilija ja journalisti. Hän julkaisi myös kirjallisuuslehti Tsikmää.


title: Valeri Alikov

text: Alikov käänsi kirjallisuutta vuorimariksi muun muassa suomesta Sinuhe egyptiläisen, Seitsemän veljestä ja uudempaa esimerkiksi Katja Ketun "Yöperhosen", ja oli ahkerin marin kielelle kääntänyt. Hän sai Suomen Kulttuurirahaston apurahan Tove Janssonin muumikirjojen "Muumipeikot ja suuri tulva", "Muumipeikko ja pyrstötähti" sekä "Taikurin hattu" kääntämiseen marin kielelle.


title: Valeri Alikov

text: Alikovia ei arvostettu oman kielen piirissä, ja hän asui ja työskentelikin Suomessa 1990-luvulta lähtien.


title: Alhava

text: Alhava on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:


title: Rudi Glad

text: Rudolf (Rudi) Erhard Glad (23. kesäkuuta 1889 Loviisa – 24. lokakuuta 1966 Loviisa) oli suomalainen taidemaalari.


title: Rudi Glad

text: Rudi Glad opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1910–1913. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1916, 1917, 1918, 1925, 1928, 1930 ja 1931. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Kööpenhaminassa 1919. Gladin maalauksissa näkyivät vuosina 1914–1917 Marraskuun ryhmältä saadut ekspressionistiset vaikutteet. Vuoden 1920 jälkeen hän siirtyi käyttämään valoisampia ja kirkkaampia värejä maalausten liittyessä nyt aiheiltaan talveen, veteen ja veneisiin. Glad toimi vuodesta 1929 maistraatin raatimiehenä Loviisassa ja hänen aktiivinen taiteilijanuransa päättyi siihen.


title: Eeva Rihu

text: Eeva Rihu (16. helmikuuta 1953 Turku – 6. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1973–1977 ja piti lukuisia yksityisnäyttelyjä ja osallistui Suomen taiteilijain vuosinäyttelyihin 1980, 1981 ja 1992.


title: Eeva Rihu

text: Hän teki paljon muotokuvia, ja niiden maalaaminen ja opetustyö veivät aikaa omalta työltä.


title: SEAT Arona

text:
SEAT Arona on SEATin vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka perustuu tekniikaltaan SEAT Ibizaan. Malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2017. Sen kilpailijoita ovat esimerkiksi Nissan Juke, Hyundai Kona ja Kia Stonic. Auton nimi tulee Teneriffalla sijaitsevasta Aronan kunnasta.
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Arona sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: SEAT Arona

text: Bensiinimoottoriksi on valittavissa kolmisylinterinen 1,0-litrainen (95/115 hv) tai nelisylinterinen 1,5-litrainen (148 hv). Dieselmoottori on 1,6-ltrainen (95/115 hv).


title: Anna Lisa Janson

text: Anna Lisa Janson (12. kesäkuuta 1891 Tammela – 3. maaliskuuta 1985) oli suomalainen kuvaamataidon opettaja ja taidemaalari.


title: Anna Lisa Janson

text: Anna Lisa Janson valmistui kuvaamataidon opettajaksi 1917 Suomen Taideyhdistyksen koulusta (nykyinen Taideakatemia). Hän opiskeli myös Painting Schoolissa Yhdysvaltain Fitchburgissa 1908–1909 ja Taideteollisen keskuskoulun piirustusopettajalinjalla 1930. Janson osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1918, 1919, 1928 ja 1930-luvulla.


title: Nykypäivä (aikakauslehti)

text: Nykypäivä oli vuosina 1935–1939 ilmestynyt kulttuuriradikaalinen aikakauslehti joka poliittiselta linjaltaan oli lähellä Kansallisen Edistyspuolueen vasemmistosiipeä. Lehden päätoimittajana oli 1935–1937 Matti Salonen (myöh. Kurjensaari) ja 1938–1939 E. J. Paavola.


title: Michelle Waterson

text: Michelle E. Waterson (s. 6. tammikuuta 1986 Colorado Springs, Colorado) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on otellut UFC:ssä vuodesta 2015 lähtien. Waterson on entinen Invictan atomisarjan mestari.


title: Michelle Waterson

text: Waterson syntyi Colorado Springsissä ja vietti kaksi ensimmäistä vuotta Saksassa. Sittemmin palattuaan takaisin yhdysvaltoihin hän kasvoi Aurorassa. Hänen äitinsä on thaimaalainen ja perheeseen kuuluu Watersonin lisäksi vanhempiveli Max ja sisko Shanna. Waterson alkoi tekemään mallintöitä 2004 valmistuttuaan high schoolista. Hän tapasi tuolloin autonäyttelyssä, jossa hän oli bikinikilpailussa, International Allstarsin puheenjohtajan Bill Montgomeryn.


title: Michelle Waterson

text: Waterson aloitti kamppailulajien harjoittelemisen noin 10-vuotiaana veljensä innoittamana. Hän harrasti aluksi American Freestyle Karatea, josta Waterson saavutti mustan vyön. Tämän jälkeen hän kiinnostui harjoittelemaan wushuta ihaillessaan lajin yhdistäessä kauneutta ja voimaa. Sittemmin hän muutti äitinsä kanssa Thaimaahan, jossa Waterson päätti kokeilla thainyrkkeilyä ja harjoitteli sitä kuukauden verran. Palattuaan takaisin Yhdysvaltoihin hän jatkoi thainyrkkeilyä ja yleisesti kamppailulajien harjoittelemista enemmän kilpailu mielessä. Hän alkoi harjoittelemaan Donald Cerronen kanssa ja otteli muutamissa thainyrkkeilyn amatööriotteluissa, jonka myötä Waterson pyrki ottelemaan ammatikseen vapaaottelussa.


title: Michelle Waterson

text: Waterson otteli ensi kerran vapaaottelussa 16. helmikuuta 2007 Ring of Fire -järjestössä Andrea Milleria vastaan, jonka hän voitti tuomariäänin. Neljä kuukautta myöhemmin Waterson otteli toisen kamppailunsa Alicia Gummia vastaan RMBB-järjestössä, jolle hän hävisi tuomariäänin. Waterson otteli vielä kaksi kamppailua Ring of Firessa. Hän voitti Jaime Cookin käsilukolla ensimmäisessä erässä ja toisen kamppailun Lynn Alvarezia vastaan Waterson hävisi luovutuksella, giljotiinikuristuksella ensimmäisessä erässä.


title: Michelle Waterson

text: Waterson otteli tämän jälkeen yksittäisiä kamppailuja eri järjestöissä. Hän voitti neljä ottelua peräkkäin. Waterson voitti muun muassa Krystal Macatolin elokuussa 2008 käsilukolla 23 sekunnissa. Lokakuussa 2008 Waterson otteli Strikeforcessa Tyra Parkeria vastaan, jonka hän voitti ajassa 1:20. Hänen voittoputki katkesi huhtikuussa 2009 Elena Reidia vastaan, jolle Waterson hävisi teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä. Hän voitti heti seuraavan kamppailunsa Rosary Califanoa vastaan lentävällä käsilukolla 15 sekunnissa.


title: Michelle Waterson

text: Waterson siirtyi ottelemaan pelkästään naisille tarkoitettuun vapaaottelujärjestöön Invictaan, jonka ensimmäinen tapahtuma järjestettiin huhtikuussa 2012. Waterson otteli Invicta 3 -tapahtumassa Lacey Schuckmania vastaan. Hän voitti kamppailun hajaäänin, joka palkittiin myös Illan kamppailu bonuksella.


title: Michelle Waterson

text: Waterson sai yhden kamppailun jälkeen otella atomisarjan mestaruudesta Jessica Pennea vastaan. Penne oli voittanut mestaruuden Naho Sugiyamaa vastaan lokakuussa 2012. Kamppailu käytiin 5. huhtikuuta 2013, "Invicta FC 5" -tapahtumassa, jonka Waterson voitti mestaruuden neljännessä erässä käsilukolla.


title: Michelle Waterson

text: Hän puolusti ensimmäisen kerran mestaruuttaan Yasuko Tamadaa vastaan syyskuussa 2014. Viisieräinen kamppailu päättyi Watersonin voittoon teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä, 2 sekuntia ennen erän päätöstä.


title: Michelle Waterson

text: Waterson puolusti mestaruuttaan toisen kerran Hérica Tibúrcioa vastaan, joka otteli ensimmäistä kertaa Invictassa. Kamppailu käytiin 5. joulukuuta 2014 "Invicta FC 10" -tapahtumassa, jossa Waterson menetti mestaruutensa kolmannessa erässä luovutuksella, jäätyään giljotiinikuristukseen. Ottelu palkittiin Illan kamppailu bonuksella.


title: Michelle Waterson

text: 28. huhtikuuta 2015 UFC ilmoitti tehneensä Watersonin kanssa sopimuksen. Hän kilpailee naisten korsisarjassa. Avauskamppailunsa Waterson kävi Angela Maganaa vastaan 12. heinäkuuta 2015. Hän voitti kamppailun kolmannessa ja viimeisessä erässä luovutuksella saatuaan Maganan takakuristukseen.


title: Michelle Waterson

text: Watersonin oli määrä otella seuraavaksi Tecia Torresia vastaan, mutta joutui jättämään kamppailun väliin marraskuussa 2015 polvivamman vuoksi. Hän palasi takaisin ottelemaan joulukuussa 2016 Paige VanZantia vastaan. Ottelu oli samalla Watersonin ensimmäinen, jossa hänen kamppailu oli pääotteluna. Waterson voitti VanZantin takakuristuksella ensimmäisessä erässä.


title: Michelle Waterson

text: 2017 Waterson otteli kahdesti ja hävisi molemmat kamppailunsa. Aluksi huhtikuussa Rose Namajunasille takakuristuksella toisessa erässä ja joulukuussa Tecia Torresille tuomariäänin (27–30, 28–29, 28–29).


title: Michelle Waterson

text: Waterson otteli yhden ottelun potkunyrkkeilyssä 22. maaliskuuta 2008. Hän hävisi kolmieräisen kamppailun Catia Vitorialle tuomariäänin.


title: Michelle Waterson

text: Invicta FC


title: Michelle Waterson

text: Women's MMA Awards


title: Michelle Waterson

text: AwakeningFighters.com WMMA Awards


title: Václav Varaďa

text: Václav Varaďa (s. 26. huhtikuuta 1976 Vsetín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jääkiekkoilija ja kaksinkertainen maailmanmestari, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan NHL:ssä yhteensä 493 runkosarjaottelua tehopistein 58+125=183 ja keräten 410 jäähyminuuttia sekä 87 playoff-ottelua tehopistein 11+19=30 ja keräten 82 jäähyminuuttia. Varaďa pelasi ison osan urastaan myös kotimaassaan sekä kaksi kautta Sveitsissä. Hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 2000 ja 2005. Varaďa tunnettiin vastustajia ärsyttävästä pelityylistään. Nykyään hän toimii HC Třinecin A-nuorten päävalmentajana.


title: Václav Varaďa

text: Varaďa on HC Kopřivnicen kasvatti. Hän siirtyi 16-vuotiaana HC Vítkoviceen kaudeksi 1992–1993, jolloin Varaďa pelasi seuran miesten joukkueessa yhden runkosarjaottelun Tšekkoslovakian liigassa. Tšekkoslovakian jakauduttua Vítkovice siirtyi pelaamaan itsenäisen Tšekin Extraligaa kaudeksi 1993–1994, jolloin Varaďa teki 26 runkosarjaottelussa tehot 6+8=14 ja kolmessa playoff-ottelussa yhden maalin.


title: Václav Varaďa

text: San Jose Sharks varasi Varaďan neljännellä kierroksella 89. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös WHL-joukkue Tacoma Rockets koko toisena pelaajana maanmiehensä Lubomír Janderan jälkeen. Varaďa siirtyi joukkueeseen kaudeksi 1994–1995, jolloin hän oli tehoilla 50+38=88 Rocketsin paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton John Vargan kanssa. Varaďa jakoi koko WHL:n maalipörssin seitsemännen sijan Tri-City Americansin Terry Ryanin ja Saskatoon Bladesin Frank Banhamin kanssa. Pudotuspeleissä hän oli Rocketsin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 4+3=7.


title: Václav Varaďa

text: Kaudella 1995–1996 Varaďa oli Rocketsin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 39+46=85. Marraskuussa 1995 San Jose Sharks kauppasi hänet, Martin Špaňhelin sekä kesän ensimmäisen ja neljännen kierroksen varausvuorot Buffalo Sabresiin vaihdossa Doug Bodgeriin. Varaďa siirtyi WHL-kauden jälkeen Sabresin organisaatioon ja pelasi loppukeväänä yhden NHL-ottelun sekä viisi ottelua AHL-joukkue Rochester Americansissa tehden kolme maalia. Hän teki NHL-debyyttinsä 14. huhtikuuta 1996 Hartford Whalersia vastaan.


title: Václav Varaďa

text: Kausi 1996–1997 oli Varadalle ensimmäinen kokonainen Buffalo Sabresin organisaatiossa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Rochester Americansin AHL-joukkueessa, jossa tulokaskausi toi 53 runkosarjaottelussa tehot 23+25=48 ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 1+6=7. Varaďa pelasi kauden aikana myös ssa. Hän pelasi kauden aikana viisi NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 1997–1998 Varaďa oli Americansin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Craig Charronin jälkeen tehoilla 30+26=56. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +20. Varaďa pelasi kauden aikana AHL:n tähdistöottelussa. Hän pelasi loppukauden kuitenkin NHL:n puolella tehden 27 runkosarjaottelussa tehot 5+6=11 ja 15 playoff-ottelussa tehot 3+4=7. Varaďa teki NHL-uransa avausmaalin 27. tammikuuta 1998 St. Louis Bluesia vastaan. Ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudellaan 1998–1999 hän teki 72 runkosarjaottelussa tehot 7+24=31 ja 21 playoff-ottelussa tehot 5+4=9. Varaďa eteni Sabresin kanssa aina Stanley Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Dallas Stars otteluvoitoin 4–2.


title: Václav Varaďa

text: Alkukaudella 1999–2000 Varaďa piipahti viiden ottelun verran kotimaassaan HC Vítkovicen paidassa, mutta hän palasi NHL-kauden käynnistyttyä taas Buffalo Sabresin vahvuuteen. Varaďa teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+27=37. Kesken seitsemännen Sabresin organisaatiossa viettämänsä kauden 2002–2003, helmikuussa 2003 seura kauppasi hänet ja viidennen kierroksen varausvuoron Ottawa Senatorsiin vaihdossa Jakub Klepišiin. Kausi 2003–2004 Varaďalla päättyi 30 ottelun jälkeen polvivammaan joulukuussa 2003, kun hän törmäsi Boston Bruinsin Patrice Bergeroniin. Syyskuussa 2004 Varaďa teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Senatorsin kanssa.


title: Václav Varaďa

text: Kaudeksi 2004–2005 Varaďa palasi vuoksi kotimaahansa ja HC Vítkovicen riveihin. Hän oli tehoilla 8+19=27 joukkueen kolmanneksi paras pistemies Jiří Burgerin kanssa. Kaudeksi 2005–2006 Varaďa palasi taas NHL:n käynnistyttyä Ottawa Senatorsiin.


title: Václav Varaďa

text: Varaďa siirtyi kaudeksi 2006–2007 jatkamaan uraansa Sveitsin Nationalliga A:n HC Davosiin, jossa hänen kautensa jäi kuitenkin vain 25 ottelun mittaiseksi loukkaantumisen vuoksi. Varaďa voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden. Hän voitti kauden aikana myös Spengler Cupin. Kaudella 2007–2008 Varaďa jatkoi NLA-uraansa SCL Tigersissa.


title: Václav Varaďa

text: Kaudeksi 2008–2009 Varaďa palasi kotimaahansa ja HC Vítkoviceen, jossa hän vietti kaksi varsin rikkonaista kautta. Jälkimmäisen kauden 2009–2010 lopun Varaďa vietti lainalla toisessa Extraliga-joukkueessa HC Kometa Brnossa. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi HC Třineciin, jossa Varaďa voitti kauden päätteeksi Tšekin-mestaruuden. Rikkonaisen, vain 16 ottelun runkosarjaottelun mittaisen Extraliga-kauden 2011–2012 päätteeksi hän kävi vahvistamassa myös sarjatasoa alempana 1. česká hokejová ligassa HC Slovan Ústečtí Lvin joukkuetta.


title: Václav Varaďa

text: Pelaajauransa viimeisellä kaudellaan 2013–2014 Varaďa nousi Třinecin kapteenistoon. Hänet nimettiin myös joukkueen pelaajavalmentajaksi. Huhtikuussa 2014 Varaďa ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa.


title: Václav Varaďa

text: Varaďa edusti Tšekkiä MM-kilpailuissa vuosina 2000 ja 2005, joista molemmat turnaukset päättyivät maailmanmestaruuteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vuoden 2000 MM-kilpailujen avausottelussa 29. huhtikuuta 2000 Pietarissa Norjaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Varaďa teki seuraavassa ottelussa 1. toukokuuta 2000 Japania vastaan. Yhteensä hän on pelannut 29 A-maaottelua tehopistein 4+7=11.


title: Václav Varaďa

text: Varaďa pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1995 ja 1996. Ensimmäisessä turnauksessa hän oli tehoilla 6+4=10 Tšekin paras maalintekijä sekä jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Josef Marhan ja Václav Prospalin kanssa. Varaďa jakoi tehoilla 5+1=6 koko jälkimmäisen turnauksen maalipörssin voiton kuuden muun pelaajan kanssa sekä Tšekin sisäisen pistepörssin voiton Ondřej Kratěnan ja Michal Brošin kanssa.


title: Václav Varaďa

text: Varaďa pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1994, jolloin hän voitti pronssia.


title: Václav Varaďa

text: Huhtikuussa 2014 Varaďa nimettiin pelaajauransa lopettamisilmoituksen yhteydessä HC Třinecin apuvalmentajaksi Jiří Kalousin johtamaan valmennustiimiin. Joukkue eteni kaudella 2014–2015 Extraligan runkosarjan voittoon ja aina finaaliin saakka, mutta Tšekin-mestaruuden vei kuitenkin HC Litvínov otteluvoitoin 4–3. Kesken kauden 2015–2016, marraskuussa 2015 Varaďa päätti päävalmentaja Kalousin tapaan omasta aloitteestaan erota tehtävästään, kun Třinec oli Extraligan sarjataulukossa kymmenentenä. Seura nimesi väliaikaisiksi valmentajikseen René Muchan ja Marek Malíkin. Pari viikkoa myöhemmin Varaďa siirtyi Třinecin A-nuorten päävalmentajaksi. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi Extraliga juniorůn mestaruuteen.


title: Nousuvesi (televisiosarja)

text: Nousuvesi (ruots. "Springfloden") on ruotsalainen Cilla ja Rolf Börjlindin rikosromaaneihin perustuva SVT:n rikosdraamasarja. Sarjan pääosissa näyttelevät Julia Ragnarsson ja Kjell Bergqvist. Bergqvist sai roolistaan parhaan miespääosan esittäjän Kristallen-palkinnon vuonna 2016.


title: Nousuvesi (televisiosarja)

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi ruotsissa SVT1-kanavalla maaliskuussa 2016. Suomessa sarja alkoi Yle TV1-kanavalla 11. syyskuuta 2016.


title: Nousuvesi (televisiosarja)

text: Nuori poliisiopiskelija Olivia Rönning (Julia Ragnarsson) saa kesäksi kotitehtäväksi tutustua vuonna 1990 tapahtuneeseen ratkaisemattomaksi jääneeksi rantamurhaan. Tapausta tutki aikoinaan Olivian edesmennyt isä. Olivia kiinnostuu jutusta ja alkaa tutkia murhaa. Olivia saa apua murhan tutkintaa aikoinaan johtaneelta rikoskomisario Tom Stiltonilta (Kjell Bergqvist), joka on nykyään raihnainen asunnoton.


title: Nousuvesi (televisiosarja)

text: Samaan aikaan nettiin julkaistaan videoita, joissa joukko naamioituneita nuoria miehiä pahoinpitelee asunnottomia. Kaupungin asunnottomat pelkäävät pian henkensä puolesta. Kun Stiltonin ystävätär tapetaan, hän alkaa kuntoilla ja tutkia pahoinpitelyjä.


title: American Karate

text: American Karate on yleisnimitys yhdysvalloissa harjoitetulle karatelle, jolla ei ole varsinaista ominaistyyliä. Useat American Karaten mestarit pohjauttivat tyylinsä sekoittaen perinteisiä itämaisia kamppailulajeja, kuten karatea, taekwondoa ja judoa.


title: American Karate

text: Virallista perustajaa ei ole, koska tyyli sekoitus useita eri tyyleja ja systeemejä. Kuitenkin seuraavat yksilöt ovat väittäneet olevansa oman American Karate -tyylin perustajia.


title: Fenformiini

text: Fenformiini (CHN) on biguanideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty aikaisemmin lääketieteessä diabeteksen hoidossa, mutta se on vedetty markkinoilta vuonna 1977 sivuvaikutuksena ilmenevän vakavan maitohappoasidoosin vuoksi.


title: Fenformiini

text: Huoneenlämpötilassa fenformiini on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja vesiliuos on lähes neutraali. Fenformiinin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että molekyyli sitoutuu AMP-aktivoituihin proteiinikinaaseihin ja aktivoi ne. Tämän vuoksi elimistö tulkitsee insuliinitason olevan liian matala. Yhdiste myös estää glykogeenin pilkkoutumista maksassa ja nämä vaikutukset alentavat veren glukoositasoa. Fenformiini tuli markkinoille vuonna 1957 kakkostyypin diabeteksen hoitoon ja sitä käytettiin sen hydrokloridisuolana. 1960-luvulla alkoi ilmestyä raportteja, jotka esittivät potilaiden maitohappoasidoosin ja ketoosin sekä fenformiinin käytön välillä olevan yhteyden. Vuonna 1976 julkaistun tutkimuksen mukaan näillä oli selkeä yhteys ja lääkeaine vedettiin markkinoilta useassa maassa vuonna 1977. Kuolleisuus fenformiinin aiheuttamaan maitohappoasidoosiin oli jopa yli 50 %. Yhdysvaltain lääketurvallisuusviranomainen FDA on nimittänyt fenformiinia yleiselle terveydelle vaaralliseksi aineeksi.


title: Fenformiini

text: Fenformiinia voidaan syntetisoida fenyylietyyliamiinin ja disyandiamidin välisellä reaktiolla.


title: Niittomiehet

text: Niittomiehet on Pekka Halosen öljyvärimaalaus, joka valmistui vuonna 1891. Maalaus esittää maaseudulla työskenteleviä ihmisiä. Etualalla olevan miehen mallina toimi Pekka Halosen nuorempi veli Antti ja taka-alalla oleva mies muistuttaa huomattavasti Halosta itseään. Teoksen miljöönä toimii Halosen kotiseutu Lapinlahdella.


title: Niittomiehet

text: Halonen maalasi teoksen kotiseudullaan sen jälkeen, kun hän oli palannut Pariisin Académié Julianista.


title: Niittomiehet

text: "Niittomiehet" oli Haloselle tärkeä maalaus, sillä hän osoitti sen avulla osaavansa kuvata valoa ja luonnon ääressä olevia ihmisiä. Teos pääsi esille Ateneumin taidemuseoon jo julkaisuvuonnaan.


title: Niittomiehet

text: Taulu on kooltaan 91x64 senttimetriä ja se on nykyisin yksityisessä kokoelmassa.


title: Tienraivaajia Karjalassa

text: Tienraivaajia Karjalassa on Pekka Halosen öljyvärimaalaus vuodelta 1900. Maalaus esittää kahta miesryhmää, joista toinen kaataa puuta ja toinen kampeaa kiveä.


title: Tienraivaajia Karjalassa

text: Halonen sai inspiraation "Tienraivaajille" ilmeisesti Puvis de Chavannesin "Talvi"-freskosta (1893), jossa esiintyy samankaltainen ryhmä puunkaatajia. "Tienraivaajia Karjalassa" oli ensimmäisen kerran esillä Suomen Taiteilijain näyttelyssä Ateneumissa lokakuussa 1900..


title: Tienraivaajia Karjalassa

text: Teoksen mitat ovat 237 × 200 senttimetriä. Nykyisin se on esillä Ateneumin taidemuseossa Helsingissä.


title: Mariazell

text: Mariazell on Steiermarkin pohjoisin kunta Itävallan vuoristossa aivan Ala-Itävallan rajalla. Mariazell on Steiermarkin pinta-alaltaan suurin kunta ja koko Itävallan kolmanneksi suurin kunta Söldenin ja Wienin jälkeen.


title: Mariazell

text: Mariazellin basilika on Itävallan ylivoimaisesti merkittävin pyhiinvaelluskirkko ja tärkeä pyhiinvaelluskohde myös Itävallan itäisten naapurimaiden katolisten keskuudessa. Itävallan uskonnollisessa keskuksessa on Benediktiinien munkkiluostari ja Fransiskaanien ja Karmeliittojen nunnaluostarit. Fransiskaaninunnat ylläpitävät Marienheim nimistä matkustajakotia mutta luonnollisesti kylässä on monia muitakin hotelleja.


title: Mariazell

text: Kaiken uskonnollisen aktiviteetin lisäksi Mariazell on myös merkittävä talviurheilukeskus. Välittömässä läheisyydessä mutta kuitenkin jo Ala-Itävallan puolella sijaitsevat Annaberg-, Josefsberg- ja Gemeindeberg-laskettelukeskukset.


title: Mariazell

text: Idyllisessä Mariazellissä on 75 kulttuurihistoriallisesti rakennussuojeltua kohdetta.


title: Mariazell

text: Mariazellin idyllisissä kulisseissa ja vuoristoilmaston ansiosta yleensä kauniin lumiset jokavuotiset joulumarkkinat kestävät yleensä marraskuun lopusta joulunalusviikolle. Vuonna 2016 tori aukeaa 24.11. ja päättyy 18.12.


title: Mariazell

text: Mariazell sijaitsee 868 metrin korkeudessa Steiermarkin pohjoisosassa, ja korkeasta sijainnista johtuen siellä vallitsee viileä vuoristoilmasto, missä talvet ovat kylmiä ja lumisia ja kesät viileitä.


title: Mariazell

text: Mariazellissä risteävät monet Itävallan päätiet, ja se on maan keskeinen liikenteellinen solmukohta. Lisäksi Mariazelliin päättyy Mariazell-juna (Mariazellerbahn), Sankt Pöltenistä lähtevä kapearaiteinen rautatie, joka rakennettiin jo Itävalta-Unkarin aikana kuljettamaan pyhiinvaeltajat keisarikunnan eniten vierailijoita vetävään pyhiinvaelluskohteeseen.


title: Mariazell

text: Kunnan alueella on sijaitsee kolme mainittavan kokoista järveä; Erlaufsee, Hubertussee ja Walster.


title: Yleisradion julkaisusarja

text: Yleisradion julkaisusarja oli Yleisradion vuosina 1966–1986 julkaisema pääosin suomenkielinen kausijulkaisu, jonka kunkin numeron teemana oli yksi yhteiskunnallinen, tieteellinen tai kulttuuriin liittyvä aihe. Sitä käsiteltiin yhdessä tai useammassa artikkelissa, jotka olivat usein Ylen vastikään esittämien radioesitelmien tai muiden käsikirjoitettujen puheohjelmien tekstejä tai litterointeja. Julkaisusarja oli ulkoasultaan vaatimaton, noin A5-kokoisista mustavalkoisista, kuvattomista vihkosista muodostuva. Niteitä julkaistiin vuodesta 1966 vuoteen 1986 kaikkiaan 85 eli nelisen numeroa vuodessa.


title: Mariazellin basilika

text: Mariazellin basilika on Itävallan tärkein pyhiinvaelluskohde ja yksi tärkeimmistä katolisista pyhiinvaelluskohteista Euroopassa. 1100-luvulla perustetussa pyhiinvaelluskohteessa osoitetaan kunnoitusta puiselle marianpatsaalle eli armonkuvalle. Tätä armonkuvaa kunnioitetaan Itävallan Suurena äitinä (Magna Mater Austriae), Unkarin Suurena valtiattarena (Magna Hungarorum Domina) ja slaavilaisten Suurenmoisena äitinä (Mater Gentium Slavorum)


title: Mariazellin basilika

text: Basilika on pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle, ja legendan mukaan pyhiinvaelluskohde perustettiin 21. joulukuuta 1157. Mariazell mainitaan kirjallisesti ensimmäisen kerran vuonna 1243, ja yksi kirkon Marian alttareista vihittiin käyttöön vuonna 1266.


title: Mariazellin basilika

text: Mariazellin basilika kuuluu Fatiman, Lourdesin, Loreton, Altöttingin ja Częstochowan ohella Shrines of Europe -luetteloon, eli se on Eupoopan merkittävimpiä katolisia pyhiinvaelluskohteita. Siellä käy vuosittain lähes miljoona pyhiinvaeltajaa.


title: Will Palmer

text: William ”Will” Palmer (s. 15. helmikuuta 1997 Horsham) on brittiläinen moottoriurheilija. Hänen isänsä on entinen Formula 1 -kuljettaja Jonathan Palmer ja myös hänen isoveljensä Jolyon Palmer on entinen F1-kuljettaja.


title: Will Palmer

text: Palmer aloitti uransa karting-sarjoista. Vuonna 2011 Palmer aloitti kilpauransa Ginetta Junior Championship -sarjassa sijoittuen sarjan 18:nneksi. Vuonna 2012 Palmer jatkoi sarjassa sijoittuen 12:nneksi. Samana vuonna hän sijoittui Ginetta Junior -talvisarjassa kolmanneksi. Vuonna 2012 Palmer jatkoi kolmannen kauden sarjassa ja sijoittui loppupisteissä kolmanneksi. Samana vuonna hän ajoi yksittäisiä kilpailuja BRDC Formula 4 -sarjassa.


title: Will Palmer

text: Vuonna 2014 Palmer ajoi täyden kauden BRDC F4 -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja seitsemän palkintosijaa sijoittuen sarjan kuudenneksi. Vuonna 2015 Palmer jatkoi sarjassa saavuttaen 12 voittoa, kymmenen paalupaikkaa ja 15 palkintosijaa voittaen sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi kolme kilpailua Eurocup Formula Renault -sarjassa vierailevana kuljettajana. Hän voitti vuoden aikana arvostetun McLaren Autosport BRDC Award -palkinnon.


title: Will Palmer

text: Vuonna 2016 Palmer kilpailee täyden kauden Eurocup-sarjassa. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjassa sijoittuen sarjan 13:nneksi.


title: Jukka Lehtinen

text: Jukka Kalervo Lehtinen (s. 1928) on suomalainen kasvatustieteilijä. Hän on ollut Tampereen yliopiston kasvatustieteen professori 1975–1984. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet muun muassa jatkokoulutuksen ja koulutuspalvelujen alueellinen ryhmittyminen sekä koulutusrakenteen erilaistuminen.


title: Uolevi Lehtinen

text: Uolevi Valdemar Lehtinen (s. 15. tammikuuta 1941 Jämsä) on suomalainen taloustieteilijä. Hän on ollut Tampereen yliopiston yrityksen taloustieteen (markkinoinnin) professori 1980–2004 ja rehtori. Hänen tutkimuskohteitaan ovat kuluttajapolitiikka, ulko- ja kotimaankauppa, tuotesuunnittelu ja yritysorganisaatio.


title: Uolevi Lehtinen

text: Lehtinen toimi teollisuustalouden apulaisprofessorina Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1976–1977, liiketaloustieteen dosenttina Helsingin kauppakorkeakoulussa vuodesta 1977, vierailevana professorina Kalifornian yliopistossa Yhdysvalloissa vuosina 1977–1978, markkinoinnin, hallinnon ja organisaation professorina Vaasan kauppakorkeakoulussa vuosina 1979–1980 sekä Tampereen yliopiston taloudellis-hallinnollisen tiedekunnan dekaanina vuosina 1983–1985. Lehtisellä on ollut lukuisia työhönsä liittyviä luottamustehtäviä.


title: Jaakko Lehtonen

text: Jaakko Pekka Juhani Lehtonen (s. 1941) on suomalainen kielen ja puheviestinnän tutkija. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston soveltavan kielitieteen ja puheentutkimuksen professori vuodesta 1984, myöhemmin yhteisöviestinnän professori, sekä yhteisö- ja keskinäisviestinnän dosentti Tampereen yliopistossa ja kulttuurienvälisen viestinnän ja yhteisöviestinnän dosentti Turun yliopistossa. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet suomen kielen fonetiikka, suomalaisten vieraan kielen käytön ongelmat, kielellinen prosessointi ja suomalainen puhekulttuuri.


title: Winter’s Gate

text: Winter’s Gate on suomalaisen melodisen death metal -yhtyeen Insomniumin seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi 23. syyskuuta 2016 levymerkillä Century Media. Albumi sijoittui Suomen albumilistan ensimmäiseksi julkaisuaan seuranneella viikolla 39/2016. "Winter’s Gate" on konseptialbumi, joka koostuu yhdestä 40-minuuttisesta kappaleesta.


title: Winter’s Gate

text: Idea ainoastaan yhden kappaleen sisältävän albumin tekemisestä virisi loppusyksyllä 2013 Insomniumin edellisen albumin "Shadows of the Dying Sunin" harjoitus- ja sovitussessiossa, jonka joutoaikana yhtyeen jäsenet sattuivat kuuntelemaan ruotsalaisen Edge of Sanityn "Crimsonia" (1996). Seuraavan kesän kiertueella kitaristi Ville Friman esitteli muille muutaman riffin, joiden pohjalta albumi alkoi rakentua. Frimanin ideoista syntyi lopulta jotakuinkin kappaleen alkupuolisko. Loppupuolisko on pääasiassa toisen kitaristin Markus Vanhalan säveltämä, mutta mukana on myös laulaja-basisti Niilo Seväsen säveltämä hitaampi ja raskaampi doom-osio. Albumilla on myös aiempaa selvempiä black metal -henkisiä osioita. Albumin alku- ja loppupäässä on erilaisina sovituksina toistuvia teemoja.


title: Winter’s Gate

text: Albumin tarina perustuu Seväsen vuonna 2007 julkaisemaan "Talven portti" -novelliin, joka kertoo talvea vasten myyttistä saarta etsimään lähtevästä viikinkijoukosta. Novelli voitti Nova-novellikilpailun (2007, jaettu Anne Alasirniön kanssa) ja sijoittui neljänneksi Atorox-äänestyksessä (2009). Tavanomainen Insomnium-albumi sävelletään ensin valmiiksi ennen sanoittamista, mutta tällä kertaa musiikki valmistui tarinan inspiroimana.


title: Winter’s Gate

text: "Winter’s Gaten" rummut äänitettiin SF Sound Studiolla, koskettimet Scoring Helsinki -studiolla ja kitarat, basso ja laulu Studio Korkeakoskessa. Albumin tuotti Insomnium yhdessä Teemu Aallon kanssa. Albumin miksasi ja masteroi Dan Swanö, joka oli aikoinaan Edge of Sanityn johtohahmo. Insomniumin edellisten albumien tapaan albumilla vierailee kosketinsoittaja Aleksi Munter.


title: Winter’s Gate

text: Albumista julkaistiin CD- ja LP-versiot sekä rajoitettu artbook-versio. Jälkimmäinen on Teemu Tähkäsen kuvittama ja sisältää myös alkuperäisen novellin suomeksi, englanniksi ja saksaksi sekä Seväsen lukeman äänikirjan.


title: Winter’s Gate

text: "Winter’s Gate" sijoittui Suomen albumilistan ensimmäiseksi julkaisuaan seuranneella viikolla 39/2016. Se oli Insomniumin ensimmäinen listaykkösalbumi – parhaimmillaan yhtye oli sijoittunut toiseksi edellisellä albumillaan "Shadows of the Dying Sunilla". Albumi pysyi Suomen albumilistalla yhteensä viiden viikon ajan. Albumi nousi listoille myös Sveitsissä, Saksassa, Itävallassa, Ranskassa, Belgian Valloniassa ja Flanderissa sekä Yhdysvalloissa.


title: Winter’s Gate

text: Albumi ylsi "Soundin" toimittajien Vuoden kotimaiset levyt 2016 -listan sijalle 6. Raskaampaan musiikkiin keskittynyt sisarlehti "Inferno" puolestaan valitsi "Winter’s Gaten" vuoden parhaaksi kotimaiseksi albumiksi."Winter’s Gaten" kiertue alkoi Suomesta lokakuussa 2016. Yhtye soittaa albumin kokonaisuudessaan kiertueella. Tammikuussa 2017 yhtye esiintyi muualla Euroopassa lämmittelijöinään Barren Earth ja Wolfheart.


title: Winter’s Gate

text: Heinäkuussa 2017 Insomnium esittää "Winter’s Gaten" Ilosaarirockissa Joensuun kaupunginorkesterin kanssa. Kappaleen on sovittanut orkesterille puolalainen kapellimestari Krzysztof Dobosiewicz. Yhtyeen mukana lavalle nousee myös albumin kosketinosuuksia säveltänyt ja sovittanut Aleksi Munter.


title: Winter’s Gate

text: Sävellys: Ville Friman, Markus Vanhala ja Niilo Sevänen. Kosketinsoitinten sävellys: Aleksi Munter, Friman, Vanhala ja Sevänen. Sanoitus: Sevänen. Sovitus: Insomnium ja Teemu Aalto. Kosketinsoitinten sovitus: Munter.


title: Winter’s Gate

text: Digitaalisissa musikkipalveluissa kuten Spotifyssa ja iTunesissa albumi on jaettu seitsemään raitaan.


title: Marita Laukkanen

text: Marita Laukkanen on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee johtavana ekonomistina Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa ja on erikoistunut muun muassa ympäristöpolitiikan arviointiin ja energiakysymyksiin. Laukkanen on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti.


title: Marita Laukkanen

text: Laukkanen on koulutukseltaan taloustieteen tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä vuonna 2001.


title: Marita Laukkanen

text: Julkisuudessa Laukkanen on Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen edustajana kritisoinut Sipilän hallituksen lakiesitystä "Päästökaupasta johtuvien epäsuorien kustannusten kompensaatiosta".


title: Aatto A. Liljeström

text: Aksel Adolf (Aatto A.) Liljeström (23. maaliskuuta 1868 Vaasa – 14. syyskuuta 1922 Rantasalmi) oli suomalainen kapellimestari ja säveltäjä. Hän käytti säveltäjänä nimiä Aatto A. Lumme ja A. A. Lumme.


title: Aatto A. Liljeström

text: Liljeströmin vanhemmat olivat posteljooni Adolf Kasper Konstantin Liljeström (1836–1873) ja Hilma Karolina Jeremiantytär (1835–1873). Hän jäi vuonna 1873 orvoksi yhdessä kolmen sisaruksensa kanssa.


title: Aatto A. Liljeström

text: Liljeström tuli 14-vuotiaana 1883 soitto-oppilaaksi Uudenmaan tarkk'ampujapataljoonan soittokuntaan, ja hän oli soittokunnassa ess-kornetin soittajana ja rummunlyöjänä vuoteen 1889 saakka. Liljeström oli sitten Hangossa kaupungin kapellimestarina 1889–1895 ja palomestarina 1890–1895. Hän perusti vuonna 1891 Hankoniemen poikasoittokunnan ja toimi sen johtajana. Liljeström oli myös Hankoniemen nuorisoseuran johtajana vuodesta 1892.


title: Aatto A. Liljeström

text: Liljeström asui vuosina 1895–1905 Tampereella, jossa hän toimi kaupungin soitannon opettaja ja soiton johtajana. Hän oli Tampereen työväenyhdistyksen soittokunnan kapellimestarina 1896–1898, Tampereen kauppaopiston laulunopettajana 1897–1905 ja Tampereen Työväenyhdistyksen sekakuoron johtajana 1901–1905. Tampereella asuessaan Liljeström oli syksyllä 1897 säveltäjä Jean Sibeliuksen oppilaana musiikin teoriassa ja säveltämisessä. Liljeström oli vuoteen 1902 saakka Viikinsaaren Raittiusravintolan pitäjänä, ja vuodesta 1903 hänellä oli "Talousaitta"-niminen kauppaliike. Liljeström teki kuitenkin vararikon 1904. Hän muutti 1905 Savonlinnaan, jossa hän oli kylpylaitoksen soittokunnan johtajana ja kaupungin kapellimestarina. Hän rakennutti itselleen vuonna 1906 talon Huvilakatu 4:ään. Liljeström oli "Savonlinnan Anniskelu Oy":n liikkeentarkastajana 1907–1914, ja vuonna 1912 hän oli jäsenenä Savonlinnan Laulu- ja soittojuhlien päätoimikunnassa ja toimi torvisoiton soitonjohtajana Savonlinnan ensimmäisellä oopperaviikolla. Liljeström perusti vuonna 1915 Savonlinnan Soitannollisen Seuran, ja hän toimi seuran taiteellisena johtajana ja ensimmäisenä kapellimestarina.


title: Aatto A. Liljeström

text: Suomen sisällissodan aikana Liljeström esitti helmikuussa 1918 valkoisten ylipäällikölle Mannerheimille sotilassoitto-opiston perustamista, ja hän toimi sitten perustetun Korsholman sotilassoitto-opiston johtajana. Kesäkuussa 1918 Lilijeström nimitettiin Suomen armeijan ensimmäiseksi ylikapellimestariksi. Viron vapaussodan aikana 1919 Lilijeström oli valkoisen armeijan ylikapellimestarina ja musiikkimajurina. Liljeström kuoli tuberkuloosiin syyskuussa 1922, ja hänet haudattiin Savonlinnaan.