title: Construct

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 171. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 15.


title: Construct

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Soundin Marko Säynekoski antoi albumille neljä tähteä viidestä, ja piti sitä paremmin tuotettuna kuin edeltäjänsä "We Are the Void" (2010). Hänestä harmoniat ovat keskeisessä osassa, albumin olevan vähemmän hyökkäävä ja yhtyeen rock-kokeilujen olevan onnistuneita. Kaaoszinen Toni Lehtonen antoi albumille arvosanan 8/10, ja piti sitä tuttuna ja turvallisena Dark Tranquillityna. Hän totesi kappalemateriaalin olevan monipuolista ja kokonaisuuden pysyvän hyvin kasassa. Metal Injectionin Greg Kennelty ylisti albumia napakympiksi, ja piti sitä yhtyeen parhaana.


title: Atoma

text: Atoma on ruotsalaisen melodisen death metalin yhtye Dark Tranquillityn 11. studioalbumi. Se julkaistiin 4. marraskuuta 2016 levymerkillä Century Media Records. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 15.


title: Atoma

text: Kappaleista ”The Pitiless”, ”Atoma” ja ”Forward Momentum” julkaistiin musiikkivideot.


title: Atoma

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Juri Hiltunen antoi albumille arvosanan 7/10. Hän piti albumia DT:n heikoimpana viiteentoista vuoteen, vaikkei sanonut albumin olevan varsinaisesti huono, ja toivoi yhtyeelle ominaiselle tummasävytteisyydelle soundille piristysruisketta. Niin ikään Metal Injectionin Michael Pementel antoi albumille arvosanan 7/10. Hän piti albumia tasapainoisena ja laadukkaana, mutta jäi kaipaamaan edeltävän albumin monimuotoisuutta. Imperiumin Henry Lunabba antoi albumille täydet 10 tähteä ja sanoi yhtyeen suunnan olevan jälleen oikea.


title: Matkalla nykyaikaan

text: Matkalla nykyaikaan on Pertti Takalan, Antti Kariston ja Ilkka Haapolan kirjoittama teos sosiaalipolitiikasta sekä yhteiskunnan muutoksesta aina esiteolliselta ajalta nykyaikaan. Kirjan loppuvaiheessa puhutaan myös suomalaisen yhteiskunnan tulevaisuudesta. Teos pohjautuu Elintaso, elämäntapa ja sosiaalipolitiikka -kirjaan, mutta se on täysin uusittu ja ajanmukaistettu. Kirjaa käytetään oppikirjana korkeakouluissa ja se on julkaistu myös ruotsiksi Marcus Sandbergin kääntämänä.


title: Jens Esmark

text: Jens Esmark (31. tammikuuta 1763 – 26. tammikuuta 1839) oli tanskalais-norjalainen mineralogian professori, joka tunnetaan varhaisista jäätikköjä koskevista tutkimuksista. Hän oli ensimmäisiä, jotka esittivät jäätikköjen aikaisemmin kattaneen nykyistä paljon suurempia alueita Pohjois-Euroopan maanpinnasta. Esmark esitti tämän teorian 1824. Hänen tutkimuksensa käsittelivät myös siirtolohkareita, jotka hän oikein tunnisti jääkauden jäänteiksi.


title: Jens Esmark

text: Esmark syntyi Aarhusissa, Tanskassa, mutta vaikutti tieteellisen uransa ajan lähinnä Norjassa. Hän oli Oslon yliopiston ensimmäinen geologian professori. Vuonna 1825 hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi ja 1832 hän pääsi Vasa-ritarikuntaan.


title: Jens Esmark

text: Esmark nimesi noriitti ja datoliitti mineraalit. Hänen poikansa oli toriitti-mineraalin löytäjä Morten Thrane Esmark.


title: Boksitrollit

text: Boksitrollit ("The Boxtrolls") on yhdysvaltalaisen Laika Studiosin stop motion -animaatioelokuva vuodelta 2014. Suomalaisessa versiossa ääninäyttelijöinä ovat muun muassa Erik Carlson, Heljä Heikkinen, Riku Nieminen ja Stan Saanila.


title: Boksitrollit

text: Elokuva kertoo Juustingin kaupungista, jonka alla asuu kummallinen boksitrolli-yhdyskunta. Tarinan keskiössä on Egu-niminen poika, joka kasvaa kilttien boksitrollien kanssa tietämättä olevansa kauan sitten kadonnut Strapson lapsi. Kaupungin tuholaistorjujat, Punahatut aikovat tuhota kaikki boksitrollit, jolloin Egu uskaltautuu maan alta ihmisten ilmoille hakemaan apua. Matkalla hän tapaa Winifred-nimisen aatelistytön, jonka isä on kaupungin turhamainen pormestari Lordi Port Salut. Tästä alkaa seikkailu boksitrollien ihmeellisessä maailmassa ja lopulta Egu saa tietää, kuka oikeasti on. Mutta kuka on Egun isä?


title: Akkulaturit

text: Akkulaturit oli Yle TV1 -kanavalla vuoden 1995 alusta esitetty lauantai-illan viihdeohjelma. Se tuli väliaikaisesti "Iltalypsyn" ohjelmapaikalle lauantai-iltaan ja sitä tehtiin parikymmentä jaksoa. Se sai katsojia 250 000–300 000, mikä oli noin kolmannes "Iltalypsyn" katsojamäärästä.


title: Akkulaturit

text: "Akkulaturien" koostui studiossa kuvatuista sketseistä, ja sen visuaalinen ilme perustui uuteen kuvankäsittelytekniikkaan, sähköiseen lavastukseen ja muuhun tietokonegrafiikkaan. Sarjan parodian kohteita olivat muun muassa Mirja Pyykkö (Outi Mäenpään näyttelemä hahmo Minna Pälikkö) ja vuorovaikutteista "Hugo"-peliohjelmaa juontanut Taru Valkeapää.


title: Akkulaturit

text: "Akkulatureissa" esiintyivät Pertti Koivula, Outi Mäenpää, Ritva Valkama, Tapio Liinoja, Mika Nuojua ja Juha Veijonen. Sarjaa käsikirjoittivat Pentti Järvinen, Outi Ahola, Erikka Jussila, Pertti Koivula ja Hannamaija Matila.


title: Jari Lippojoki

text: Jari Lippojoki (s. 7. maaliskuuta 1961) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi koko pelaajauransa ajan I- ja II-divisioonaa Imatran Ketterässä. Lippojoki on I-divisioonan runkosarjan kaikkien aikojen eniten tehopisteitä, maaleja ja syöttöpisteitä tehnyt sekä eniten otteluita pelannut puolustaja tehtyään yhteensä 495 ottelussa tehot 196+224=420. Kyseiset saldot ovat myös Ketterän I-divisioonahistorian ennätys. Lippojoen mukaan on nimetty kaudesta 2010–2011 Mestiksen parhaalle puolustajalle myönnettävä Jari Lippojoki -palkinto. Ketterä on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 24.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoen erottuvana vahvuutena tunnettiin hänen hyvä lyöntilaukauksensa ja myös pelisilmä kuului Lippojoen suurimpiin vahvuuksiin.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoki aloitti jääkiekkoilun Imatran Ketterässä 9-vuotiaana vuonna 1970. Hän oli nostamassa kauden 1981–1982 päätteeksi seuran miesten joukkuetta II-divisioonasta I-divisioonaan. Kaudella 1982–1983 Lippojoki oli Ketterän paras maalintekijä ja tehokkain puolustaja tehoilla 17+11=28. Kaudella 1983–1984 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+11=24, kuten myös jälleen seuraavalla kaudella 1984–1985 tehoilla 16+20=36, joilla Lippojoki jakoi I-divisioonan puolustajien pistepörssin toisen sijan JoKP:n Lasse Lindbergin kanssa edellään vain KalPan Jari Järvinen.


title: Jari Lippojoki

text: Kaudella 1985–1986 Lippojoki oli Ketterän paras maalintekijä, tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 23+18=41, joilla hän voitti koko I-divisioonan puolustajien piste- ja maalipörssin. Kaudella 1986–1987 Lippojoki oli joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras maalintekijä tehoilla 17+22=39, joilla hän jakoi sarjan puolustajien maalipörssin toisen sijan KooKoon Timo Turusen kanssa edellään vain SaiPan Keijo Taskula sekä sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Lippojoki valittiin kauden päätteeksi I-divisioonan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 1987–1988 hän sijoittui tehoilla 17+22=39 sarjan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain TuTon Steve Harrison. Kaueella 1988–1989 Lippojoki voitti I-divisioonan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä kolmanneksi tehoilla 25+22=47.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoki teki kaudella 1990–1991 I-divisioonan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+26=49, joilla hän oli Ketterän paras pistemies ja maalintekijä. Lippojoki sijoittui sarjan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain Vantaa HT:n Sergei Karpov. Hänen hyvistä tehoistaan huolimatta Ketterä putosi kauden päätteeksi II-divisioonaan. Kaudella 1991–1992 Lippojoki voitti sarjan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin tehtyään 36 ottelussa hurjat tehot 41+46=87. Hänen maalimääränsä on II-divisioonan puolustajien yhden kauden ennätys sekä Ketterän seurahistorian yhden kauden maaliennätys Lippojoen pelipaikasta huolimatta. Kauden 1992–1993 päätteeksi Ketterä nousi taas I-divisioonaan. Kaudella 1993–1994 Lippojoki oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 15+21=36, joilla hän jakoi I-divisioonan puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Kärppien Kai Raution kanssa. Kauden jälkeen Lippojoki oli lopettamassa uraansa, mutta hän palasi kuitenkin kaukaloihin kesken kauden 1994–1995. Lippojoki oli tehoilla 5+9=14 Ketterän tehokkain puolustaja, vaikka hän pelasi runkosarjassa vain 12 ottelua. Myös kesällä 1995 Lippojoki oli lopettamassa uraansa, mutta hän palasi kauden 1995–1996 alussa taas Ketterään, jonka tehokkain puolustaja Lippojoki oli tehoilla 7+13=20.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoki ei mahtunut enää kaudella 1996–1997 Ketterän nuorentuneeseen joukkueeseen, eikä hän kuulunut uuden päävalmentaja Kari Mäkitalon suunnitelmiin. Kaudeksi 1997–1998 Ketterä putosi taas II-divisioonaan ja myös Lippojoki palasi joukkueeseen. Hän jakoi tehoilla 18+25=43 sarjan puolustajien pistepörssin viidennen sijan SuPSin Jarkko Heikkisen kanssa. Lippojoen pelaajaura päättyi lopulta kevääseen 1998.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoki edusti Suomen B-maajoukkuetta Alaskassa pelatussa turnauksessa vuonna 1985.


title: Jari Lippojoki

text: Lippojoen veljenpoika Jarno on pelannut urallaan 198 SM-liigaottelua ja voittanut Suomenmestaruuden JYPissä vuonna 2009. Hän pelaa nykyään Ketterän Mestis-joukkueessa.


title: Jari Lippojoki

text: Jari Lippojoki oli nuorena myös varsin lupaava pesäpalloilija ikäluokassaan ja hän voitti Imatran Pallo-Veikoissa kuusi SM-mitalia 1970-luvulla. Lippojoki on harrastanut viime vuosina "ikämieskiekon" lisäksi myös golfia ja sulkapalloa. Hän on siviiliammatiltaan vaunutarkastaja.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Charles Piazzi Smyth (3. tammikuuta 1819 Napoli – 21. helmikuuta 1900 Ripon) oli brittiläinen tähtitieteilijä. Hän oli Royal Societyn jäsen ja vuosina 1846–1888 myös Skotlannin Astronomer Royal. Hänen tunnetaan monista keksinnöistään tähtitieteen alalla, mutta myös pseudotieteellisistä Gizan Suurta pyramidia koskevista teorioistaan.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Charles Piazzi Smyth syntyi Napolissa, Italiassa, amiraali William Henry Smythin ja hänen vaimonsa Annarellan pojaksi. Piazzi -nimen hän sai kumminsa, italialaisen tähtitieteilijä Giuseppe Piazzin mukaan, johon hänen isänsä oli tutustunut Palermossa palvellessaan Britannian laivastossa Välimerellä. Myöhemmin hänen isänsä muutti Bedfordiin ja perusti sinne observatorion, jossa Piazzi Smyth oppi tähtitieteen ensimmäiset perusteet. Hän kävi Bedford Schoolia 16-vuotiaaksi saakka, minkä jälkeen hän lähti Etelä-Afrikkaan sikäläisen observatorion johtajana toimineen Thomas Maclearin apulaiseksi. Hän teki Hyväntoivonniemellä havaintoja Halleyn komeetan ja vuoden 1843 suuresta komeetasta. Hän osallistui aktiivisesti myös Nicolas Louis de Lacaillen meridiaanikaaren tarkistamiseen ja jatkamiseen.


title: Charles Piazzi Smyth

text:
Vuonna 1845 Smyth nimittiin Astronomer Royaliksi Skotlantiin, toimipaikkanaan Calton Hill Observatory Edinburghissa, ja samana vuonna myös tähtitieteen professoriksi Edinburghin yliopistoon. Pian hänen nimityksensä jälkeen observatorio asetettiin Yhdistyneen Kuningaskunnan valtiovarainministeriön valvonnan alaiseksi, ja kärsi pitkät ajat määrärahojen puutteesta. Tämän vuoksi Smyth teki suurimman osan tähtitieteellisistä tutkimuksistaan muualla. Calton Hill Observatoryssä hän kuitenkin saattoi päätökseen edeltäjänsä, Thomas James Hendersonin jo aloittamat havaintosarjat. Vuonna 1853 Nelsonin muistomerkin huipulle Edinburghiin asennettiin Smythin johdolla aikapallo, jonka tehtävänä oli antaa aikamerkki Edinburghin satamassa olleille laivoille. Vuonna 1861 alettiin sitä paitsi Edinburghin linnassa ampua tykinlaukaus aikapallon pudottua joka arkipäivä kello 1 ip.
Vuonna 1704 Isaac Newton kirjoitti teoksessaan "Opticks", että rakennettiinpa kaukoputki miten tahansa, ilmakehän väreilyt aina häiritsevät tähtitieteellisiä havaintoja. Nämä häiriöt olivat kuitenkin pienimmillään silloin, kun ilma oli täysin tyyni ja selkeä, ja hän ehdotti, että kaukoputket oli sijoitettava korkealle vuoristoon suurimpien pilvien yläpuolelle. Tätä ehdotusta ei kuitenkaan ollut missään toteutettu ennen vuotta 1856, jolloin Smyth anoi Amiraliteetilta 600 punnan apurahaa kaukoputken hankkimiseksi Teneriffan korkeimmille huipuille., jossa hän saattoi selvittää kokeellisesti, oliko Newton ollut oikeassa. Etelä-Afrikassa hän olikin monena yönä tehnyt havaintoja vuorten huipuilta, mutta muutettuaan Edinburghiin hän oli pettyyt siellä vallinneisiin huonoihin havainto-olosuhteisiin.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Amiraliteetti myönsi apurahan, ja Smyth sai myös monilta tahoilta tarvitsemiaan välineitä lainaksi. Robert Stephenson lainasi hänelle tutkimusmatkaa varten 140-tonnisen "Titania" -nimisen aluksen. Hugh Pattinsonilta hän sai lainaksi Thomas Cooken rakentaman 18 cm:n teleskoopin suuntausympyröineen ja ohjaavine kelloineen. Kun Krimin sota oli vastikään päättynyt, armeija tarjoutui lainaamaan hänelle telttoja. Niitä hän ei kuitenkaan ottanut vastaan, koska hänellä oli jo makuualustalla varustettu teltta, jota hän oli käyttänyt Etelä-Afrikassa.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Tällä ja kaikilla hänen myöhemmillä matkoillaan oli mukana myös hänen vaimonsa, jonka kanssa hän oli edellisenä vuonna mennyt naimisiin. Saavuttuaan vuonna 1856 Teneriffalle hän ensin leiriytyi Mount Guajaralle, 2700 metrin korkuiselle huipulle 6,4 kilometriä Teidestä etelään. Mount Guajara on saaren muita huippuja korkeampi, eikä siellä ole tulivuoritoimintaa. Kaikki tarvikkeet kuljetettiin vuorelle muulien avulla lukuun ottamatta Pattinsonin teleskooppia, joka oli aivan liian suurikokoinen muulin kuljetettavaksi. Smythit viettivät huipulla kuukauden tehden tähtitieteellisiä, meteorologisia ja geologisia havaintoja. Sheepshanksin 9 cm:n teleskoopilla hän näki tähdet paljon vakaammin ja paljon kirkkaampina kuin Edinburghissa. Hän teki myös ensimmäiset havainnot Kuusta tulevasta lämmöstä. Niitä kuitenkin häiritsivät toistuvasti horisontissa näkyneet pölypilvet. Mutta silloinkin kun pölyä oli eniten, näkyvyys zeniitissä oli parempi kuin Edinburghissa.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Pöly selvästikin keskittyi tietyille korkeuksille, ja niinpä Smyth päätti siirtyä Alta Vistalle 3300 metrin korkeuteen, korkeimmalle paikalle, jonne muulit kykenivät nousemaan. Hän päätti käyttää suurempaa Pattinsonin teleskooppia ja palasi Orotavalle hakemaan sen. Kun kolme laatikkoa oli liian raskaita, ne avattiin ja niiden sisältö purettiin kolmeen pienempään laatikkoon, jotka kuljetettiin seitsemän vahvan hevosen voimin. Kun teleskooppi näin oli saatu kuljetetuksi perille, se saatiin nopeasti kootuksi. Airyn kiekko näkyi selvästi, ja Smyth teki monia kriittisiä havaintoja ja hienoja piirroksia. He viettivät paikalla kuukauden, jonka aikana he yhtenä päivänä myös kiipesivät Teiden huipulle 3700 metrin korkeuteen.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Tieteellisiä havaintoja kuvailtiin raporteissa, jotka lähetettiin Amiraliteetin lordikomissionaarille ja Royal Societylle sekä julkaisuun "Astronomical Observations made at the Royal Observatory, Edinburgh", jossa ne julkaistiin vuonna 1863 niteessä XII ja saivat osakseen suurta huomiota. Piazzi Smyth pani näin alulle nykyisen käytännön sijoittaa teleskoopit korkealle vuorille, jossa vallitsevat parhaat havainto-olosuhteet.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smyth kirjoitti matkastaan myös yleistajuisen teoksen "Teneriffe, an astronomers Experiment". Se oli ensimmäinen kirja, jonka kuvituksena koskaan on käytetty stereoskooppisia valokuvia eli stereogrammeja. Siinä oli 20 Teneriffalla kollodiumprosessilla otettua stereogrammia. Tuohon aikaan oli jo myynnissä myös stereoskooppeja, joiden avulla näitä kuvia voitiin katsella kolmiulotteisina irrottamatta niitä kirjasta.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Vuosina 1871–1872 Smyth tutki revontulien ja eläinratavalon spektrejä. Hän suositteli myös sadejuovien käyttöä sään ennustamiseen. Yhdessä Alexander Stewart Herschelin kanssa hän löysi hiilimonoksidin lähettämien säteiden välisen harmonisen suhteen. Smyth osoitti myös, että osa havaituista Auringon spektrin viivoista onkin peräisin Maan ilmakehästä. Vuosina 1877–1878 hän konstruoi Lissabonissa kaaviokuvan Auringon spektristä, ja tästä työstään hän sai Makdougall Brisbanen palkinnon vuonna 1880. Smyth jatkoi spektroskooppisia havaintojaan vielä Madeiralla vuonna 1880 ja Winchesterissä vuonna 1884.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Vuonna 1888 Smyth erosi Astronomer Royalin virasta vastalauseeksi observatorion alituiseen liian pienille määrärahoille ja vanhentuneille laitteille. Tapaus johti siihen, että Edinburghin kuninkaallinen observatorio oli kutakuinkin suljettuna, kunnes Crawfordin 26. jaarli James Lindsay lahjoitti sille uusia tähtitieteellisiä kojeita ja laajan kirjaston, "Bibliotheca Lindesiana", jotta uusi observatorio voitaisiin perustaa. Tämän lahjoituksen ansioista Edinburghin uusi Kuninkaallinen observatorio voitiin avata Blackfordin kukkulalla vuonna 1896. Erottuaan virastaan Smyth muutti Riponiin, jossa hän asui loppuelämänsä.


title: Charles Piazzi Smyth

text:
Smyth kävi kirjeenvaihtoa pyramidologi John Taylorin kanssa, joka teki häneen suuren vaikutuksen. Vuonna 1859 ilmestyneessä kirjassaan "The Great Pyramid: Why Was It Build? & Who Built It?" ("Suuri pyramidi: Miksi se rakennettiin ja kuka rakensi sen?") Taylor esitti, että Raamatun Nooa suunnitteli Suuren pyramidin ja johti sen rakennustöitä. Kun Royal Society kieltäytyi myöntämästä hänelle apurahaa, hän liittyi Egyptiin lähteneeseen retkikuntaan voidakseen mitata Suuren pyramidin kaikki pinnat ja sivut. Hän otti mukaansa tarpeelliset välineet mitatakseen kivien koot, eri pintojen väliset kulmat kuten alas johtavan käytävän kaltevuuskulman, sekä varta vasten suunnitellun kameran sekä pyramidin sisä- että ulkopuolen valokuvaamiseksi. Hän otti mukaansa myös muita laitteita suorittaakseen tähtitieteellisiä laskelmia ja määrittääkseen pyramidin sijaintipaikan maantieteellisen pituuden ja leveyden.
Vuonna 1864 Smyth julkaisi kirjan "Our Inheritance in the Great Pyramid" ("Perintömme suuressa pyramidissa"). Kaksi vuotta myöhemmin hän julkaisi siitä laajemman version nimellä "The Great Pyramid: Its Secrets and Mysteries Revealed" ("Suuri pyramidi: Sen salaisuudet ja mysteerit paljastettu"). Smyth väitti Gizan suuren pyramidin mittausten osoittaneen, että sen rakentajillaan oli ollut käytössä mittayksikkö, pyramidituuma, joka oli yhtä suuri kuin 1,001 brittiläistä tuumaa (2,54254 cm), ja että pyramidin arkkitehdit selvästikin olivat käyttäneet sitä mittastandardina. Siitä hän johti muitakin mittayksiköitä, joita hän väitti sen rakentajien käyttäneen: suurempana yksikkönä olisi ollut pyhä kyynärä (cubit), joka oli 25 pyramidituumaa ja samalla suunnilleen 1/10 000 000 maapallon pyörimisakselin pituudesta (63,5635 cm), tilavuusyksikkönä pyramidi-pint ja että jo sen rakennusaikana olisi tunnettu jopa lämpötila-asteikko.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smyth väitti, että pyramidituuma oli Jumalan antama mittayksikkö, joka oli pysynyt käytössä vuosisatoja Seemin, Nooan pojan ajoista saakka, ja että pyramidin arkkitehtien oli täytynyt toimia Jumalan ohjauksessa. Tämän tueksi Smyth sanoi, että mitatessaan pyramidia hän oli todennut sen ympärysmitan kyynäröinä olevan yhtä suuri kuin tuhat kertaa vuoden päivien lukumäärä, ja lisäksi hän väitti Petrien aikaisemmin tekemien mittausten perusteella, että pyramidin alkuperäinen korkeus oli kutakuinkin tarkkaan yksi miljardisosa Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä..


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smyth väitti myös, että pyramidiin oli koodattu suuri joukko profetioita , joita voitaisiin tulkita mittaamalla se yksityiskohtaisesti. Hänen mukaansa maailmanhistorian tärkeimmät tapahtumat olivat luettavissa pyramidin käytävistä siten, että yksi pyramidituuma vastasi aina tuhatta vuotta. Pyramidin mittasuhteiden perusteella hän muun muassa ennusti, että Kristuksen toinen tuleminen tapahtuisi joko vuonna 1881, 1911 tai 1936 ja että tuomiopäivä olisi vuonna 1953.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Taylorin teorioihin perustuen Smyth arveli, että hyksot olisivat olleet heprealaisia ja että sen lisäksi, että hyksot tunnetusti hallitsivat Egyptiä keskimmäisen ja uuden valtakunnan välisenä aikana, heitä olisi ollut Egyptissä paljon aikaisemminkin, 4. dynastian aikana, eli jo ennen Abrahamin aikaa Smythin mukaan suuri pyramidi olisi tuolloin rakennettu Raamatussakin mainitun Melkisedekin johdolla. Kun kuitenkin muinaisten egyptiläisten uskonto, sellaisena miksi se myöhemmin muotoutui, oli Smythin mukaan epäjumalanpalvonnan äärimmäinen muoto ja näin ollen Israelin monoteististen uskonnon äärimmäinen vastakohta, tämä seikka hänen mukaansa selitti sen, miksi egyptiläiset myöhemmin vihasivat Kheopsia, Suuren pyramidin rakennuttajaa, niin katkerasti kuin Herodotoksen "Historiateoksestakin" käy ilmi.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Tällaisia teorioita Smyth esitti ainoastaan Kheopsin pyramidista. Kaikki muut Egyptin pyramidit olivat hänen mukaansa vain siitä myöhemmin tehtyjä pakanallisia jäljitelmiä, joiden rakentajat eivät olleet ymmärtäneet suuren pyramidin merkitystä.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smyth kannatti vakaumuksellisesti angloisraelismia eli käsitystä, että nykyiset englantilaiset ovat muinaisten Israelin kadonneiden heimojen jälkeläisiä. Tästä syystä ja koska hänen mukaansa tuuma oli Jumalan antama ikivanha mittayksikkö, joka oli pysynyt Englannissa käytössä kautta aikojen muuttuen suuruudeltaan vain tuhannesosan verran alkuperäisestä "pyramidituumasta", hän vastusti ankarasti Britanniassakin jo hänen aikanaan vireillä ollutta siirtymistä metrijärjestelmään. Metrijärjestelmää hän piti ranskalaisten ateististen radikaalien hengentuotteena. Tämän käsityksen hän toi esille monissa teoksissaan.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Kun Washingtonissa päätettiin vuonna 1884 pitää kansainvälinen meridiaanikonferenssi, jossa oli määrä sopia kansainvälisestä nollameridiaanista, Smyth ehdotti sellaiseksi Kheopsin pyramidin kautta kulkevaa meridiaania. Hän perusteli ehdotustaan, paitsi pyramidin suurella historiallisella merkityksellä, myös sillä, että meridiaani oli suuremmalta osaltaan mantereilla kuin juuri mikään muu meridiaani ja voitiin siksi mitata poikkeuksellisen tarkasti, minkä lisäksi sen etuna oli, että sen itä- ja länsipuolella asui suunnilleen yhtä suuri osa maapallon väestöstä. Lopuksi hän esitti valinnalle myös uskonnollisia perusteluja, sillä monien uskontojen yhteinen pyhä kaupunki Jerusalem sijaitsi melko lähellä tätä meridiaania.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Vaikka Smythilla on nykyisten egyptologien keskuudessa huono maine, hän teki Gizassa myös paljon arvokasta työtä. Hän mittasi Kheopsin pyramidin tarkemmin kuin kukaan tutkija oli sitä aikaisemmin mitannut, ja hän ensimmäisenä valokuvasi sen sisällä olevia käytäviä magnesiumvalon avulla. Smyth sai aikaan monia piirustuksia ja laskelmia, jotka hän pian kokosi kirjoihinsa "Our Inheritance in the Great Pyramid" ja "On the Antiquity of Intellectual Man" (1868) sekä kolmiosaiseen kirjasarjaansa "Life and Work at the Great Pyramid" (1867). Näistä teoksista Royal Society of Edinburg myönsi hänelle kultamitalin, mutta vuonna 1874 Royal Society hylkäsi hänen tutkielmansa Kheopsin pyramidin rakenteesta, kuten se oli aikaisemmin hylännyt Taylorin tutkielman. Hänen ajatustensa hylkääminen vaikutti osaltaan siihen, että hän vuonna 1888 erosi Astronomer Royalin virasta.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smythin teoriat pyramidin profetioista omaksui Charles Taze Russell muun muassa teoksessaan "Studies in the Scriptures". Russell perusti Raamatuntutkioiden seuran, josta Jehovan todistajien liike myöhemmin sai alkunsa. Osittain Smythin teorioihin perustuen Russell väitti, että Kristuksen toinen tuleminen oli tapahtunut kaikessa hiljaisuudessa jo vuonna 1884 ilman, että sitä huomattiin, ja että tuhatvuotinen valtakunta alkaisi vuonna 1914. Russellin seuraaja Joseph Franklin Rutherford kuitenkin julisti vuonna 1928 pyramidologian Raamatun vastaiseksi.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Taylorin ja Smythin teoriat saivat egyptologien keskuudessa 1800-luvun loppupuolella useita huomattavia kannattajia mutta vuosisadan loppuun mennessä ne olivat menettäneet uskottavuutensa. Ilmeisimmän virheen niistä paljasti huomattava egyptologi William Flinders Petrie, joka hänkin aluksi oli uskonut niihin. Kun Petrie 1880-luvulla matkusti Egyptiin suorittaakseen uusia mittauksia, hän totesi pyramidin olevan useita jalkoja pienempi kuin aikaisemmin oli uskottu. Tämä oli niin ilmeisesti Smythin teorioiden vastaista, että Petrie hylkäsi ne. Hänen mukaansa ei ollut mitään todisteita siitä, että egyptiläiset olisivat käyttäneet mittayksikkönä Smythin olettamaa pyramidituumaa tai 25,025 brittiläisen tuuman pituista kyynärää ().


title: Charles Piazzi Smyth

text: Piazzi Smythin veljiä olivat Warington Wilkinson Smyth ja Henry Augustus Smyth. Hänen sisariaan olivat Henrietta Grace Smyth, joka meni naimisiin teologi ja matemaatikko Baden Powellin kanssa ja josta tuli Robert Baden-Powellin, partioliikkeen perustajan äiti, sekä Georgiana Rosetta Smyth, William Henry Flowerin puoliso, ja Ellen Philadelphia Smyth.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Piazzi Smyth itse meni vuonna 1855 naimisiin Jessica Duncanin (1812–1896), Thomas Duncanin kanssa.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smyth kuoli vuonna 1900, ja hänet haudattiin St. John's Churchin kirkkomaalle Sharowiin lähelle Riponia. Hänen haudalleen pystytettiin pieni kivinen pyramidin muotoinen muistomerkki, jonka huipulla on risti.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Vuonna 1857 Smyth valittiin Royal Societyn jäseneksi. Vuonna 1859 hänet nimitettiin myös Skotlannin insinöörien ja laivanrakentajien instituutin () kunniajäseneksi.


title: Charles Piazzi Smyth

text: Smythin mukaan on nimetty Piazzi Smyth -niminen Kuun kraatteri.


title: Smyth

text: Smyth on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Phobia (The Kinksin albumi)

text: Phobia on The Kinks -yhtyeen vuonna 1993 julkaistu järjestyksessään 24. ja samalla viimeinen studioalbumi.


title: Phobia (The Kinksin albumi)

text: Levyn julkaisi Columbia Records. Yhtyeen johtohahmo Ray Davies kritisoi yhtiötä siitä, että se viivytti "Phobian" julkaisua niin, että albumia mainostava kiertue oli jo ehtinyt päättyä ennen levyn ilmestymistä. Single ”Only a Dream” sai hyvän vastaanoton Ranskassa, missä Ray Davies kuvasi siihen musiikkivideon.


title: Phobia (The Kinksin albumi)

text: "Phobia" ylsi Yhdysvalloissa listasijalle 166 ja Saksassa sijalle 92.


title: Elokuvaterapia

text: Elokuvaterapia (, lyhenne CT) on kirjallisuusterapian kaltainen, joskus sen laajennuksena nähty luovien terapioiden muoto, lähestyminen tai interventio, jossa käytetään psykoterapeutin ohjauksessa (läsnä ollessa tai kotitehtäväksi antamana) katsottavia, terapeutin valitsemia elokuvioita tai videoita tai otteita näistä.


title: Elokuvaterapia

text:
Elokuvia voidaan käyttää esimerkiksi psykoterapian kotitehtävinä, joihin liittyy yksilö-, pari-, perhe- tai ryhmäpsykoterapiassa saatu tehtäväksianto, johon yleensä palataan myöhemmässä tapaamisessa.
Elokuvaterapian tutkimusta tehtiin jo 1950-luvulla, ja 1960-luvulle ajoittuvat esimerkiksi useat Albert Banduran ja kumppaneiden julkaisut pikkulasten aggression mallioppimisesta television välityksellä. Elokuvaterapiaa käsittelevien tieteellisten julkaisujen lukumäärä on kasvanut 1990- ja 2000-luvuilla. Terapiamuotoa on käytetty esimerkiksi Englannissa ja Yhdysvalloissa eräänä psykoterapian välineenä 1990-luvulta lähtien. Tavanomaista on integratiivinen terapeuttinen ote, jossa elokuvien tai videoiden käyttö yhdistetään johonkin muuhun psykoterapeuttiseen viitekehykseen, esimerkiksi kognitiiviseen käyttäytymisterapiaan (CBT). Terapiamuotoa ei vielä 2016 käytetä ainakaan kovin laajalti osana Suomessa annettavia psykoterapioita.


title: Elokuvaterapia

text: Elokuvia ja elokuvakohtauksia on käytetty ja käytetään myös psykopatologian (psyykkisten sairauksien) havainnollistamisessa sekä positiivisen psykologian lähtökohdista tapahtuvan vahvuuksien ilmenemismuotojen esilletuomiseen sairaalle itselleen ja hänen lähipiirilleen sekä laajemmin koulu- ja yliopisto-opetuksessa (psykoedukatiivinen ote). Suomessa esimerkiksi Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) "Elokuva ja psyyke" -elokuvasarjat (esim. syksyllä 2016), joissa esitellään erilaisia psyykkisen elämän ilmiöitä, muistuttavat tätä lähestymistä. KAVIn sarjoissa esitetyistä elokuvista monet sisältyvät yhdysvaltaisiin elokuvaterapian teoslistoihin. KAVIn elokuvasarjoihin liittyvissä, vuodesta 1990-lähtien järjestetyissä seminaareissa on taustaorganisaatioista johtuen esillä erityisesti psykoanalyyttinen viitekehys.


title: Erakkohaukat

text: Erakkohaukat ("Harpyhaliaetus") on haukkojen heimon entinen lintusuku. Siihen kuuluu kaksi lajia. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että erakkohaukka on läheistä sukua luhtahaukoille ("Buteogallus"), etenkin ruskoluhtahaukalle ("Buteogallus meridionalis"), joka on pienempi ja ruskeampi mutta muuten hyvin samanlainen kuin erakkohaukat. Siksi suku on nyt yhdistetty luhtahaukkojen sukuun.


title: Jos et sä soita (Anna Hanskin albumi)

text: Jos et sä soita on suomalaisen laulajan Anna Hanskin neljäs albumi. Se julkaistiin vuonna 1992.


title: Jos et sä soita (Anna Hanskin albumi)

text: Albumin nimikkokappaleen esiintyminen Telen mainoksessa nosti sen megahitiksi. Levyä on myyty yli 130 000 kappaletta tuplaplatinaan oikeuttavan määrän verran.


title: Got Your Six

text: Got Your Six on Five Finger Death Punchin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin julkaistiin 4. syyskuuta 2015. Ensimmäisellä viikolla albumia myytiin 119,000 kappaletta. Suomen virallisella listalla se sijoittui kolmanneksi.


title: Kauhava-Seura

text: Kauhava-Seura on Kauhavalla toimiva kotiseutuyhdistys. Se perustettiin vuonna 1982. Kauhava-Seura ylläpitää Kauhavan Kosolassa sijaitsevaa Iisakin Jussin tupaa ja sen lähistöllä sijaitsevaa 1850-luvulta peräisin olevaa lainamakasiinia.


title: Geraldinsaari

text:
Geraldinsaari (, Ostrov Gerald) on saari Pohjoisella jäämerellä 70 kilometriä Wrangelinsaaresta itään. Sen rannat ovat jyrkkiä kallioita, joten maihinnousu on vaikeaa muualla paitsi luoteisrannikolla. Saaren pinta-ala on 11 neliökilometriä, ja korkein kohta on 364 metriä merenpinnasta.
Asumattoman saaren löysi vuonna 1849 brittiläinen kapteeni Henry Kellett, joka nimesi saaren aluksensa, korvetti "HMS Heraldin" mukaan. Aluksen miehistö nousi maihin, ja kun näkyvyys saarelta oli hyvä, havaittiin lännessä kallioinen ranta, joka myöhemmin osoittautui Wrangelinsaareksi.


title: Geraldinsaari

text: Geraldinsaari ja Wrangelinsaari liitettiin niitä ympäröivien vesien kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2004.


title: Geraldinsaari

text: Yhdysvalloissa on esiintynyt vaatimuksia saaren omistusoikeudesta, mutta virallisesti sitä ei ole vaadittu vaan sen on tunnustettu kuuluvan Venäjän alueeseen.


title: Bamford–Stevens-reaktio

text: Bamford–Stevens-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa aldehydistä tai ketonista muodostettu tosyylihydratsoni hajoaa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoivat ensimmäisen kerran William Randall Bamford ja Thomas Stevens Stevens vuonna 1952 ja reaktio on nimetty heidän mukaansa. Bamford–Stevens-reaktio on hyvin yleisesti käytetty menetelmä muun muassa luonnonaineiden kokonaissynteesissä.


title: Bamford–Stevens-reaktio

text:
Bamford–Stevens-reaktion ensimmäisessä vaiheessa aldehydistä tai ketonista valmistetaan tosyylihydratsoni karbonyyliyhdisteen ja tosyylihydratsiinin välisellä reaktiolla. Tämän jälkeen yhdistettä kuumennetaan emäksisissä olosuhteissa. Emäksenä voi toimia esimerkiksi natrium, natriumetoksidi, natriumhydridi tai natriumamidi. Vastaavankaltainen reaktio, jossa emäksenä käytetään organolitiumyhdisteitä, on nimeltään Shapiro-reaktio. Reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa emäs deprotonoi hydratsonin typpiatomin. Tämän seurauksena yhdisteestä eliminoituu p-tolueenisulfinaattiryhmä ja muodostuu diatsoyhdiste.
Tämän vaiheen jälkeen reaktiomekanismin eteneminen riippuu käytetystä liuottimesta. Proottisissa liuottimissa liuotin luovuttaa diatsoyhdisteelle protonin ja yhdiste hajoaa, jolloin eliminoituu typpeä. Välivaiheena muodostuu karbokationi, josta eliminoituu protoni ja muodostuu alkeeni.
Aproottisissa liuottimissa diatsoryhmän eliminoitumisessa muodostuu karbeeni. Tästä karbeenista muodostuu alkeenin protoninsiirtoreaktion jälkeen. Kummassakin tapauksessa muodostuu termodynaamisesti stabiilein eli mahdollisimman substituoitu alkeeni.


title: Falmenta

text:
Falmenta on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Falmentan naapurikunnat ovat Aurano, Cannobio, Cavaglio-Spoccia, Gurro, Miazzina ja Trarego Viggiona.


title: Caprezzo

text:
Caprezzo on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Caprezzon naapurikunnat ovat Cambiasca, Intragna, Miazzina ja Vignone.


title: Miazzina

text:
Miazzina on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Miazzinan naapurikunnat ovat Aurano, Cambiasca, Caprezzo, Cossogno, Cursolo-Orasso, Falmenta, Gurro, Intragna ja Verbania.


title: Lohjan sairaala

text: Lohjan sairaala on Lohjan Tynninharjulla sijaitseva HUSin alainen sairaala, jonka alueeseen kuuluvat Karkkila, Lohja, Siuntio ja Vihti. Sairaalassa on ympäri vuorokauden päivystys. Ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Lohjan sairaala sijaitsi Lohjan kunnan puolella lähellä kaupungin ja kunnan silloista rajaa.


title: Lohjan sairaala

text: Lohjan sairaalassa on seuraavat polikliniikat:


title: Ellie Delvaux

text: Ellie Blanche Delvaux (s. 10. kesäkuuta 1999 Bryssel, Belgia), joka tunnetaan myös hänen taiteilijanimellään Blanche, on belgialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Belgiaa vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa sijoittuen 1. semifinaalissa 4. sijalle 165 pisteellä. Myös finaalissa hän sijoittui 4. sijalle 363 pisteellä. Hänen edustuskappaleensa oli nimeltään "City Lights". Delvaux on ollut aiemmin kilpailemassa Belgian "The Voice" -kilpailun viidennellä tuotantokaudella, jossa hän oli Cats on Treesin joukkueessa.


title: Ellie Delvaux

text: Ellie Blanche Delvaux syntyi Belgiassa 10. kesäkuuta 1999. Hän on taustaltaan juutalainen ja puhuu sujuvasti ranskaa, jiddišia, englantia ja hepreaa. Lapsena Blanche tykkäsi laulaa itsekseen. Hän kävi myös musiikkiteatteri -tunneilla ja osallistui kouluesityksissä. Kun hän täytti 16, hän koe-esiintyi Belgian "The Voice" -kilpailussa. Euroviisujen jälkeen hän toivoo saavansa lopetettua lukion Belgiassa.


title: Ellie Delvaux

text: Tammikuussa 2016, Blanche koe-esiintyi Adelen "Daydreamerillä" "The Voice Belgiquen" 5. tuotantokaudella saaden kaksi tuomaria kääntymään. Hän lopulta valitsi liittyä Cats on Treesin joukkueeseen. Kaksintaistelujen aikana Blanche kilpaili Charlotte Villersia vastaan Radioheadin kappaleella "Creep" voittaen hänet ja päästen suoriin lähetyksiin. Ensimmäisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Auroran kappaleen "Running with the Wolves". Hänen valmentajansa pelasti hänet ja Blanche pääsi seuraavalle kierrokselle. Toisen suoran lähetyksen aikana hän esitti Naughty Boyn, sekä Beyoncén ja Arrow Benjaminin kappaleen "Runnin' (Lose It All)". Tällä kertaa hänen valmentajansa ei pelastanut häntä ja näin ollen hän tippui kisasta.


title: Ellie Delvaux

text: 22. marraskuuta 2016 Radio Télévision Belge de la Communauté Française (RTBF) ilmoitti valinneensa Blanchen edustamaan Belgiaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailuun Kiovaan Ukrainaan. Hänen edustuskappaleensa "City Lightsin" oli tarkoitus julkaistua 8. maaliskuuta 2017, mutta sen sijaan se julkaistui yhden päivän aiemmin. Kun hänen kappaleensa julkaistiin se nousi toiseksi vedonlyönneissä, mutta laski myöhemmin alemmaksi. Jotkut väittävät että "City Lights" plagioi kanadalaisen laulajan Alexe Gaudreaultin kappaletta "Eclats", vaikkakin kappaleen kirjoittaja Pierre Dumoulin kieltää nämä väitteet.


title: Jana Burčeska

text: Jana Burčeska (: Јана Бурческа) (s. 9. heinäkuuta 1993) on makedonialainen laulaja, joka edusti Makedoniaa kappaleella "Dance Alone" vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa. Burčeska tuli ensimmäisen kerran kuuluisaksi sijoittuessaan viidenneksi Makedonian Idolsissa.


title: Longinsalmi

text: Longinsalmi () on Wrangelinsaaren manner-Siperiasta erottava salmi Venäjän merialueella Pohjoisessa jäämeressä.


title: Longinsalmi

text: Salmi on nimetty amerikkalaisen valaanpyytäjän Thomas Longin mukaan, joka näki saaren 1867, piirsi siitä muistiin ääriviivat ja nimesi sen Wrangelinmaaksi, sillä hän tunsi Ferdinand von Wrangelin kertomuksen saaresta. Vielä ei tiedetty, oliko se saari.


title: Longinsalmi

text: Salmi on 45 metriä syvä ja hyvin leveä, kapeimmillaan 140 kilometriä Wrangelinsaaren eteläkärjen Blossominniemen ja Jakaninniemen kohdalla.


title: Longinsalmi

text: Salmi yhdistää Itä-Siperian meren ja Tšuktšimeren.


title: Uuden Musiikin Kilpailu 2017

text: Uuden Musiikin Kilpailu 2017 (UMK 2017) järjestettiin 28. tammikuuta 2017. Kilpailu oli järjestyksessään 6. Uuden Musiikin Kilpailu. Kilpailun voitti Norma John kappaleella "Blackbird".


title: Uuden Musiikin Kilpailu 2017

text: Kilpailuun osallistui 10 avoimen haun kautta mukaan päässyttä laulajaa/yhtyettä, jotka kilpailivat kilpailun finaalissa Espoo Metro Areenalla. Voittaja valittiin 50% yleisöäänestyksellä ja 50% kansainvälisten raatien äänestyksellä. Kansanväliset raadit olivat vuonna 2017: Espanja, Islanti, Iso-Britannia, Israel, Latvia, Norja, Ranska, Ruotsi, Ukraina ja Viro. Yleisöäänestykseen sisältyvä ennakkoäänestys käytiin 31. joulukuuta 2016 – 26. tammikuuta 2017, jollon pystyi äänestämään kerran ilmaiseksi Yle-tunnuksella. Parhaimman yhteistuloksen saanut voitti kilpailun ja edustaa Suomea Euroviisuissa 2017.


title: Uuden Musiikin Kilpailu 2017

text: Finaalia seurasi keskimäärin 636 000 televisionkatsojaa.


title: Henry Taylor

text: Henry Taylor voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lauri Tammi

text: Lauri Tammi (29. elokuuta 1916 Kuusamo – 23. marraskuuta 2016 Kuusamo) oli Kuusamon kunnanjohtaja vuosina 1953–1979.


title: Lauri Tammi

text: Tammi aloitti Kuusamon kunnan palveluksessa vuonna 1948. Kunnanjohtajaksi Tammi valittiin kunnansihteerin tehtävästä. Sotilasarvoltaan Tammi oli alikersantti ja toimi jatkosodassa komppanian vääpelinä. Tammi on myös kirjoittanut toisesta maailmansodasta kirjan "Sodan monet kasvot".


title: Ingrid Vang Nyman

text: Ingrid Vang Nyman (o.s. Lauridsen; 21. elokuuta 1916 Vejen, Tanska – 13. joulukuuta 1959 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen taiteilija, joka tunnetaan erityisesti "Peppi Pitkätossu" -kirjojen kuvittajana.


title: Ingrid Vang Nyman

text: Vang Nyman opiskeli 1935–1937 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa ja tutustui siellä ruotsalaiseen taiteilijaan ja runoilijaan Arne Nymaniin (1918–1987). He olivat avioliitossa vuosina 1940–1944, mutta Vang Nyman asui vuodesta 1942 Tukholmassa poikansa kanssa.


title: Ingrid Vang Nyman

text: Vang Nyman teki läpimurtonsa vuonna 1945 kuvituksellaan Astrid Lindgrenin romaaniin "Peppi Pitkätossu". Sen jälkeen hän kuvitti Ruotsissa useita Lindgrenin romaaneja sekä muidenkin kirjailijoiden teoksia.


title: Ingrid Vang Nyman

text: Vang Nyman muutti 1954 takaisin Tanskaan ja asui Kööpenhaminassa. Viimeisinä vuosinaan hän kärsi talous- ja terveyshuolista, ja hän teki itsemurhan vuonna 1959.


title: Ingrid Vang Nyman

text: Ingrid Vang Nymanin poika Peder Nyman (1940–2001) työskenteli Tanskassa sanomalehtipiirtäjänä.


title: Valma Yli-Vakkuri

text: Valma Laura Yli-Vakkuri (o.s. Lankinen; s. 24. toukokuuta 1935 Ilmee) on suomalainen kielitieteilijä (fennisti), joka hoiti Turun yliopiston suomen kielen professuuria vuosina 1988–1998. Yli-Vakkuri opiskeli sekä Turun että Tampereen yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Turussa vuonna 1986 tutkielmalla "Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö", joka edustaa semioottista pragmatiikkaa. Hän on tutkinut myös suomen kielen kohteliaisuuskoodia ja Itämeren piirin kielten syntaksia.


title: Rekisteri (ääni)

text: Rekisteri on ihmisen äänenkäytössä tapa tuottaa ääniä samalla periaatteella eli äänihuulten samankaltaisella värähtelyllä. Yhdessä rekisterissä äänenväri kuulostaa samanlaiselta. Rekisteri on yhteydessä sävelkorkeuteen niin, että muuttaessaan äänenkorkeuttaan tietyn rajan yläpuolelle tai alapuolelle henkilö joutuu vaihtamaan rekisteriä. Myös äänenvoimakkuuden vaihto voi edellyttää rekisterin vaihtamista. Jotkin sävelkorkeudet henkilö voi kuitenkin tuottaa useammassa kuin yhdessä rekisterissä.


title: Rekisteri (ääni)

text: Rekistereitä erotellaan neljä, matalimmasta korkeimpaan: narina, modaalirekisteri, falsetti ja vihellysrekisteri. Laulussa modaalirekisteriä kutsutaan rintarekisteriksi.


title: Rekisteri (ääni)

text: Narinan avulla voidaan saavuttaa matalimmat perustaajuudet, joita ihminen pystyy tuottamaan, 1–70 hertsiä (Hz). Miesten ja naisten narinan perustaajuuksissa ei ole eroa. Narinaa esiintyy puheessa usein tahattomasti lauseiden lopussa etenkin jos hengitysilma pääsee loppumaan. Narinarekisterissä äänihuulet värähtelevät niin harvoin, että yksittäiset värähdykset voidaan kuulla erillisinä. Narinaa tuotettaessa äänihuulet ovat tiiviisti toisiaan vasten ja vain pieni osa ääniraon etuosasta aukeaa äänihuulten värähdellessä. Äänihuulten avautumislaajuus on pieni ja ääniraon suhteellinen kiinnioloaika värähdyksen aikana on pitkä. Äänen voimakkuus on pieni, eikä sävelkorkeutta tai voimakkuutta ole mahdollista vaihdella kovin paljon. Äänen sävelkorkeutta ja voimakkuutta voi säädellä ilmeisesti ilmavirtausta lisäämällä.


title: Rekisteri (ääni)

text: Modaalirekisterissä tuotetaan normaali puhe. Siinä äänihuulet värähtelevät koko pituudeltaan ja syvyydeltään ja äänirako sulkeutuu tiiviisti värähtelyn aikana. Limakalvo on löysänä ja värähtely on selvästi kaksivaiheista, eli äänihuulten alapinnat lähentyvät ja loitontuvat ennen yläpintoja. Äänen voimakkuutta lisätään ääniraon alapuolista ilmanpainetta ja adduktiota lisäämällä, ja sävelkorkeutta venyttämällä äänihuulia pituussuunnassa. Normaalin modaalirekisterissä tuotetun puheäänen keskimääräinen perustaajuus on miehillä noin 125 Hz (vaihteluväli 80–160 Hz) ja naisilla 225 Hz (vaihteluväli 150–300 Hz).


title: Rekisteri (ääni)

text: Laulussa modaalirekisteriä kutsutaan rintarekisteriksi. Naisten klassisessa laulussa erotellaan rinta- ja falsettirekisterin lisäksi niiden välimuoto keskirekisteri.


title: Rekisteri (ääni)

text: Falsettirekisterissä äänirako ei välttämättä sulkeudu lainkaan värähtelyn aikana, eikä värähtelyn kaksivaiheisuus ole selvästi havaittavissa. Ääni kuulostaa ohuelta ja värittömältä. Falsettirekisterissä on mahdollista saavuttaa korkeampia ääniä kuin modaalirekisterissä, jolloin äänihuulissa on pituusvenytystä ja niiden limakalvo on pingottunut. Falsettimoodiksi voidaan luokitella myös se äänihuulivärähtelytapa, jolla tuotetaan niin sanottu matalin mahdollinen ääni, jolloin äänihuulet ovat erilleen vetäytyneet.


title: Rekisteri (ääni)

text: Falsetissa on käytössä ilmeisesti erilaisia sävelkorkeuden säätelymekanismeja, joista toisiin liittyy äänihuulten pituuden lisääminen ja toisiin värähtelevän osan lyhentyminen.


title: Rekisteri (ääni)

text: Matkiessaan naisen puhetta mies käyttää usein falsettia.


title: Rekisteri (ääni)

text: Modaalirekisterin ja falsettirekisterin säätely tapahtuu äänihuulilihaksen ja rengasrusto-kilpirustolihaksen yhteistyönä. Jodlauksessa vuorotellaan nopeasti modaali- ja falsettirekisterien välillä. Klassisen tyylin laulajat oppivat laulamaan pää-ääntä, jolla tarkoitetaan rintarekisterin ja falsettirekisterin yhdistelmää.


title: Rekisteri (ääni)

text: Vihellysrekisterin äänet ovat erittäin korkeataajuuksisia, noin 1000 hertsistä ylöspäin, ja niitä pystyvät tuottamaan lähinnä vain naiset ja lapset. Äänet muistuttavat soinniltaan huilua tai vihellystä. Sitä ei tiedetä varmuudella mitä äänihuulille tapahtuu vihellyksen aikaan. Äänet tuotetaan mahdollisesti äänihuulilla viheltämällä eli saamalla aikaan pieni vihellysrako äänihuulten väliin. Toisaalta ääni voi myös olla pelkästään poikkeuksellisen korkea falsettiääni, jota tuotettaessa äänihuulet pingotetaan hyvin jäykiksi. Vihellyksen voi tuottaa puhaltamalla tai imemällä ilmaa eli se toimii molempiin suuntiin.


title: Rekisteri (ääni)

text: Laulaja Mariah Carey tunnetaan taidoistaan laulaa vihellysrekisterissä. Miehillä vihellysrekisteri on harvinainen, tai miehet eivät kehitä sitä, mutta miehistä esimerkiksi Adam Lopez ja Mitch Grassi pystyvät tuottamaan vihellysääniä.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Pokémon-tuotesarjassa on 802 erilaista kuvitteellista Pokémon-lajia. Pokémon-kouluttajat pyydystävät lajeja Poké-palloihin, ja käyttävät niitä yleensä taisteluissa toisten kouluttajien Pokémoneja vastaan. Pokémon-evoluution myötä lajit voivat kehittyä ja muuttua vahvemmiksi lajeiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Tässä luettelossa on listattuna "Pokémon"-pelisarjan seitsemännen sukupolven 29 ensimmäistä Pokémon-lajia siinä järjestyksessä missä ne esitellään sarjan Pokédex-tietokannassa.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Rowlet on pöllöä muistuttava ruoho- ja lentotyypin pokémon, joka on yksi Alolan kolmesta aloituspokémoneista. Se kehittyy Dartrixiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Dartrix on ruoho- ja lentotyypin pöllöä muistuttava pokémon. Se kehittyy Rowletista ja kehittyy Decidueyeksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Decidueye on ruoho- ja lentotyypin pokémon, joka kehittyy Dartrixista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Litten on tulityypin kissaa muistuttava pokémon. Se on yksi kolmesta Alolan aloituspokémoneista. Litten kehittyy Torracatiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Torracat on kissaeläintä muistuttava tulityypin pokémon, joka kehittyy Littenistä ja kehittyy Incineroariksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Incineroar on tuli- ja pimeystyypin pokémon, joka kehittyy Torracatista ja on Littenin viimeinen kehitysmuoto.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Popplio on vesityypin sirkushyljettä muistuttava pokémon, joka on yksi Alolan kolmesta aloituspokémoneista. Se kehittyy Brionneksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Brionne on vesityypin pokémon, joka kehittyy Poppliosta ja kehittyy Primarinaksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Primarina on vesi- ja keijutyypin pokémon, joka kehittyy Brionnesta ja on Popplion viimeinen kehitysmuoto.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Pikipek on normaali- ja lentotyypin Pokémon, joka kehittyy Trumbeakiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Trumbeak on normaali- ja lentotyypin Pokémon, joka kehittyy Pikipekistä ja kehittyy Toucannoniksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Toucannon on normaali- ja lentotyypin Pokémon, joka kehittyy Trumbeakista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Yungoos on normaalityypin Pokémon, joka kehittyy Gumshooksiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Gumshoos on normaalityypin Pokémon, joka kehittyy Yungoosista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Grubbin on hyönteistyypin Pokémon, joka kehittyy Charhabugiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Charjabug on hyönteis- ja sähkötyypin Pokémon, joka kehittyy Grubbinista ja kehittyy Vikavoltiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Vikavolt on hyönteis- ja sähkötyypin Pokémon, joka kehittyy Charjabugista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Crabrawler on taistelutyypin Pokémon, joka kehittyy Crabominableksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Crabominable on taistelu- ja jäätyypin Pokémon, joka kehittyy Crabrawlerista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Oricorio on tuli- ja lentotyypin Pokémon, jolla ei ole kehitysmuotoja, mutta jokaisella Alolan saarella on omanlainen Oricorio.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Cutiefly on hyönteis- ja keijutyypin Pokémon, joka kehittyy Ribombeeksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Ribombee on hyönteis- ja keijutyypin Pokémon, joka kehittyy Cutieflystä.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Rockruff on kivityypin Pokémon, joka kehittyy Lycanrockiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Lycanroc on kivityypin Pokémon, joka kehittyy Rockruffista.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Wishiwashi on vesityypin Pokémon, jolla ei ole kehitysmuotoja.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Mareanie on myrkky- ja vesityypin Pokémon, joka kehittyy Toxapexiksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Toxapex on myrkky- ja vesityypin Pokémon, joka kehittyy Mareaniesta.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Mudbray on maatyypin Pokémon, joka kehittyy Mudsdaleksi.


title: Luettelo Pokémon-lajeista (722–750)

text: Mudsdale on maatyypin Pokémon, joka kehittyy Mudsbraysta.


title: Viiru ja Pesonen – muisti pätkii

text: Viiru ja Pesonen – muisti pätkii (Pettson & Findus – glömligheter) on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Ulf Synnerholmin ohjaama animaatioelokuva. Se perustuu Sven Nordqvistin Viiru ja Pesonen -tarinoihin.


title: Lumen database

text: Lumen database (aiemmin nimellä Chilling Effects) on Harvardin yliopiston ylläpitämä projekti, joka listaa tietokantaansa eri internetsivustoihin kohdistuvia DMCA poistopyyntöjä.


title: Ágioi Theódoroi (Korinthia)

text:
Ágioi Theódoroi (; myös "Ágii Theódori") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίων Θεοδώρων, "Dimotikí Enótita Agíon Theodóron") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 4 643 (vuonna 2011).
Ágioi Theódoroin kaupunki sijaitsee Korintin kannaksella Saroninlahden pohjoisrannalla, linnuntietä noin 19 kilometriä itään Kórinthoksesta ja noin 52 kilometriä länteen Ateenasta. Kaupunki on saanut nimensä Pyhistä Theodoroksista. Kaupungin lähellä on antiikin Krommyonin arkeologinen alue. Kaupungissa sijaitsee merkittävä öljysatama.


title: Ágioi Theódoroi (Korinthia)

text: Ágioi Theódoroi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Loutráki-Perachóran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Amyklai

text: Amyklai (, ) oli pronssikautinen ja antiikin aikainen asutus Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin viisi kilometriä Spartasta etelään. Amyklain arkeologinen alue sijaitsee Spártin kunnassa lähellä Agía Kyriakín kylää ja nykyistä antiikin aikaisesta kohteesta nimensä saanutta Amýkleen kylää.


title: Amyklai

text: Kreikkalaisessa mytologiassa Amyklai sai nimensä sen perustajasta Spartan kuninkaasta Amyklaasta, joka oli kuningas Lakedaimonin poika. Paikalla oli asutus viimeistään varhaishelladisella kaudella 2000-luvulla eaa.


title: Amyklai

text: Amyklai oli Lakonian harvoja asutuksia, joka vaikuttaa säilyneen jatkuvasti asuttuna läpi mykeneläisen kulttuurin romahdusta seuranneiden nk. pimeiden vuosisatojen. Doorilaisten valloitettua Lakonian Amyklai liitettiin Spartaan noin 700-luvun eaa. puoleen väliin mennessä. Näin Amyklaista tuli Spartan viides kylä neljän alkuperäisen ohelle.


title: Amyklai

text: Amyklain arkeologiset kaivaukset ovat keskittyneet Agía Kyriakín kylään saman nimiselle kukkulalle ja pienelle kirkolle. Asutus on saattanut ulottua kukkulalta laajalle alueelle lähemmäksi nykyistä Amýkleen kylää.


title: Amyklai

text: Amyklain merkittävin rakennus oli "Amyklaion" eli Apollon Amyklaioksen pyhäkkö, joka rakennettiin 700-luvulla eaa. Sen keskiössä oli Hyakinthoksen hauta-tumulus tai -alttari. Hyakinthos oli esi-kreikkalainen jumaluus, jonka kultti yhdistettiin Apolloniin lakonialaisessa Hyakinthia-juhlassa. Arkaaisella kaudella 600-luvulla tai 500-luvun alussa eaa. pyhäkköön tehtiin 15 metriä korkea Apollonin kuvapatsas. Se oli suuri pylväänkaltainen pronssiveistos, jonka päässä oli kypärä ja käsissä jousi ja nuoli. Hauta-alttari toimi patsaan jalustana. Noin vuonna 550 eaa. patsaan kasvot päällystettiin Kroisoksen lahjoittamalla kullalla.


title: Amyklai

text: Jonkin verran myöhemmin Bathykles Magnesialainen teki Apollonin kulttikuvalle doorilaista ja joonialaista tyyliä yhdistelleen ”valtaistuimen”. Se oli stoan eli pylväshallin kaltainen alttarirakennus, joka ympäröi patsasta kolmelta puolelta. Rakennus oli koristeltu reliefein. Apollon Amyklaioksen pyhäköstä on säilynyt tukimuuria, perustuksia sekä pyöreä alttari. Pyhäkön alueelta on löydetty suuri määrä votiivilahjoja, mukaan lukien pronssiastioita; pronssista, terrakotasta, norsunluusta ja lyijystä tehtyjä figuriineja; sekä keramiikkaa.


title: Amyklai

text: Läheisen Agía Paraskevín kirkon luota on löydetty puolestaan Aleksandra-Kassandran kulttipaikka. Se oli omistettu Troijasta tuodulle kuningas Priamoksen tyttärelle. Pyhäkön alueelta on löydetty yli 10 000 votiiviesinettä. Löydöt ajoittuvat 600-luvulta eaa. varhaiselle hellenistiselle kaudelle.


title: Amyklai

text: Amyklain löydökset ovat Spártin arkeologisessa museossa.


title: Amýkles

text: Amýkles (; myös "Amíkles"; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan eteläosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Spártin kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 694 (vuonna 2011).


title: Amýkles

text: Amýkles sijaitsee noin viisi kilometriä Spártin kaupungista etelään Mánin niemimaalle johtavan tien varressa. Kylä on saanut nimensä sen koillispuolella sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Amyklain kaupungista, joka tunnettiin Apollon Amyklaioksen pyhäköstä.


title: Amýkles

text: Amýkles muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αμυκλών, "Topikí Koinótita Amyklón"), johon kuuluvat varsinaisen Amýkleen kylän lisäksi kylät Katsarós, Peristéri, Ríza ja Vafeió. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 000.


title: Falaisía

text: Falaisía (; myös "Falesía") on Kreikan kylä sekä samanniminen Megalópolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φαλαισίας, "Dimotikí Enótita Falaisías") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 077 ja varsinaisen Falaisían kylän väkiluku 46 (vuonna 2011).


title: Falaisía

text: Falaisían kylä sijaitsee Taÿ́getos-vuoren pohjoispuolella linnuntietä noin 13 kilometriä etelään Megalópolin kaupungista. Kylän nimi oli vuoteen 1918 saakka "Boúra" ("Mpoúra", Μπούρα). Falaisían kunnallisyksikkö käsittää Megalópolin kunnan eteläosan. Falaisía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Megalópolin kuntaan yhdessä Górtynan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Falaisía

text: Falaisían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Karyés (Lakonia)

text:
Karyés (; myös "Kariés"), antiikin Karyai (, ), on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρυών, "Dimotikí Enótita Karyón") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 729 (vuonna 2011).
Karyéen (suom. ”Pähkinäpuut”) kylä sijaitsee Lakonian pohjoisosissa Arkadian rajan lähellä linnuntietä noin 25 kilometriä pohjoiseen Spártin kaupungista. Kylän aiempi nimi oli "Aráchova" (Αράχωβα). Vuonna 1930 se nimettiin uudestaan lähistöllä sijainneen antiikin aikaisen Karyain kaupungin mukaan. Karyai sijaitsi Spartasta Tegeaan johtaneen tien varrella. Kaupungissa oli Artemiille omistettu pyhäkkö, jossa lakonialaisten neitojen khorokset tanssivat. Näistä neidoista saivat todennäköisesti nimensä karyatidit eli naishahmoiset pylväät.


title: Karyés (Lakonia)

text: Karyéen kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan pohjoisosan. Karyés oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Mystráksen, Oinoúntaksen, Pellánan ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

text: Teatteri ("The Playhouse") on vuonna 1921 valmistunut lyhyt mykkäelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Buster Keaton, joka myös näyttelee pääosaa. Elokuvan kesto on 22 minuuttia, ja erityisen tunnettu on sen alkukohtaus, jossa Keaton näyttelee kaikissa rooleissa.


title: Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

text: Elokuvassa on humoristisia yleisölle suunnattuja temppuja ja jatkuvaa metkuilua, ja asiat ovat harvoin sitä, miltä ne ensikatsomalla näyttävät. Keaton saapuu varieteehen. Ensimmäisessä kohtauksessa Keaton näyttelee itsensä vieressä ja huomauttaa: ”Tämä Keatonin veikko tuntuu varastavan koko shown.” Se oli piikki Keatonin aikalaiselle Thomas Incelle, joka kirjasi nimensä varsin runsaasti omiin tuotantoihinsa. Kevin Brownlown tekemissä haastatteluissa Keaton sanoo merkinneensä Clinen ohjaajaksi lähinnä siksi, ettei halunnut itse näyttää liiaksi Incen kaltaiselta: ”Tehtyäni sellaisesta pilkkaa minun oli vaikea panna omaa nimeäni ohjaajaksi ja käsikirjoittajaksi.”


title: Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

text: Taidokas trikkikuvauskohtaus paljastuu uneksi, kun Joe Roberts herättää Keaton vuoteesta. Makuuhuonekaan ei ole makuuhuone vaan näyttämölavastus.


title: Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

text: Elokuvan jälkipuolessa Keatonin hahmo ihastuu tyttöön, joka sattuu olemaan kaksonen. Hän ei osaa erottaa, kumpi kaksosista on se joka pitää hänestä. Kreditoimaton Virginia Fox näyttelee toista kaksosista. Edward F. Cline oli toinen käsikirjoittaja ja näyttelee kreditoimattomana apinankouluttajaa, jonka apinaa Keaton esittää näyttämöllä kun on vahingossa päästänyt sen karkuun.


title: Teatteri (vuoden 1921 elokuva)

text: Keatonin esittäminen yhdeksää minstrel show –hahmoa edellytti erityisen rajaimen käyttöä kameran linssin edessä. Siinä oli yhdeksän tarkkaan työstettyä metallikaistaletta, joita saattoi liikuttaa toisistaan riippumatta ylös ja alas. Keatonin kuvaaja Elgin Lessley kuvasi vasemman laidan Keaton niin että suljin oli auki ja muut kiinni. Sitten hän käänsi filmiä, avasi toisen ja kuvasti Keatonin toisen kohtauksen. Sama toistettiin vielä seitsemän kertaa. Kamera ol käsikäyttöinen, joten Lessleyn käden oli oltava hyvin vakaa, että nopeaus säilyi samana. Keaton turvautui ajoituksessa metronomiin, mikä ei mykkäelokuvassa ollut ongelma. Keaton paljasti keksintönsä muille elokuvantekijöille vasta vuosikymmenien kuluttua.


title: Karýtaina

text:
Karýtaina () tai Karítaina (Καρίταινα), antiikin Brenthe (), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Se kuuluu hallinnollisesti Megalópolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Górtynan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Megalópolin kunnan Górtynan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 232 (vuonna 2011).
Karýtaina sijaitsee vuoristossa noin 580 metrin korkeudessa, noin 20 kilometriä luoteeseen Megalópolin kaupungista ja noin 54 kilometriä länteen Trípolista. Kylän eteläpuolella virtaa Alfeiós-joki ja pohjoispuolella Loúsios-joki. Karýtaina on rakennettu kukkulalle keskiaikaisen linnan ympärille. Kylän rakennuskanta on perinteistä ja koostuu kaksi- ja kolmikerroksisista kivitaloista, joista monet ovat 1800-luvulta. Karýtaina oli lakkautetun Górtynan kunnan kuntakeskus.


title: Karýtaina

text: Antiikin aikana Karýtainan paikalla sijaitsi Brenthen kaupunki. Sen akropolis eli linnavuori sijaitsi oletettavasti myöhemmän linnan paikalla, joka oli mahdollisesti linnoituksena myös bysanttilaisella ajalla. Karýtainan linnan rakennutti Geoffroy de Briel frankkivallan aikana noin vuonna 1245. Se oli yksi Peloponnesoksen merkittävimmistä linnoituksista keskiajalla ja osmanivallan ajalla. Kylässä käytiin Karýtainan taistelu 27. maaliskuuta 1821. Se oli Kreikan vapaussodan ensimmäisiä taisteluita, ja kylän linna ensimmäinen turkkilaisvallan alta vapautettu linnoitus.


title: Karýtaina

text: Linnan lisäksi kylässä on lukuisia bysanttilaisia kirkkoja. Kylän lähellä Megalópolin suunnassa on frankkien rakennuttama 50 metriä pitkä ja kuusi kaarta käsittävä silta 1200-luvulta.


title: Karýtaina

text: Karýtaina muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καριταίνης, "Topikí Koinótita Karitaínis"), johon kuuluvat varsinaisen Karýtainan kylän lisäksi kylät Kalyvákia ja Karvounáris. Koko yhdyskunnan väkiluku on 274.


title: Loutráki-Perachóra

text: Loutráki-Perachóra (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λουτρακίου-Περαχώρας, "Dimotikí Enótita Loutrakíou-Perachóras") on yksi Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 16 578 (vuonna 2011).


title: Loutráki-Perachóra

text: Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö kattaa suuren osan Korintin kannaksen pohjois- ja keskiosista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Loutrákin kaupunki. Muita merkittäviä asutuksia ovat Perachóran ja Isthmían kylät. Loutráki-Perachóra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Loutráki-Perachóra-Ágioi Theódoroin kunnaksi yhdessä Ágioi Theódoroin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Loutráki-Perachóra

text: Loutráki-Perachóran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Oinoúntas

text: Oinoúntas (; myös "Inoúntas", "Inoúndas"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Οινούντος, "Dimotikí Enótita Oinoúntos") on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 839 (vuonna 2011).


title: Oinoúntas

text: Oinoúntaksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Spártin kunnan pohjoisosassa. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Oinoúntas-joesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Vrésthenan kylä. Oinoúntas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Pellánan ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Oinoúntas

text: Oinoúntaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Pellana

text: Pellana () tai Pellene (, "Pellēnē") oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi noin 30 kilometriä Spartasta pohjoisluoteeseen. Pellanan arkeologinen alue sijaitsee nykyisessä Spártin kunnassa nykyisen Pellánan kylän lähellä.


title: Pellana

text: Pellanan paikka on ollut asuttu jo varhaisella helladisella kaudella. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat Pellanan akropoliilla eli linnavuorella, joka tunnetaan nykyisin Palaiókastrona. Se sijaitsee noin 300 metriä koilliseen kukkulasta, jolla nykyinen Pellánan kylä sijaitsee. Akropolista ympäröi muuri. Asutusta on löydetty akropoliin etelärinteestä. Akropoliin rinteeltä on löydetty myös tumulus-hautoja noin ajalta 2500 eaa.


title: Pellana

text: Vuonna 1926 Pellanan läheltä löydettiin kaksi pientä tholos-hautaa. Niistä toisen halkaisija on noin kuusi metriä, ja sille johtaa noin 4,5 metriä pitkä käytävä eli "dromos". Kaivauksia jatkettiin vuonna 1970. Vuosina 1980–1995 kaivauksia suoritettiin Theódoros Spyrópouloksen johdolla. Tuolloin noin 500 metriä akropoliista pohjoiseen löydettiin kolme suurempaa tholos-hautaa. Suurin hauta on tehty varhaisella mykeneläisellä kaudella noin 1500 eaa. Sen halkaisija on noin 10 metriä ja sille johtaa pitkä käytävä, josta on säilynyt noin 12,7 metrin osuus. Hauta saattaa olla kuninkaallinen hauta. Hauta on myöhemmin ryöstetty ja se on esinelöytöjen perusteella ollut kulttikäytössä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella.


title: Pellana

text: Antiikin aikana Pellana sijaitsi strategisella paikalla, joka vartioi reittiä Megalopoliin ja Messenian suunnasta Lakoniaan. Siksi spartalaiset rakennuttivat alueelle vartiotornin. Akropoliilta on löydetty myös hellenistisen ajan muuria sekä paljon myöhempiä keskiajan frankkivallan aikaisia raunioita.


title: Pellana

text: On arvioitu, että Pellanan akropoliilla on saattanut olla mykeneläisaikainen palatsi, sillä akropoliin juurelta sen itäpuolelta johtaa kukkulalle monumentaalinen kivillä päällystetty mykeneläisaikainen tie. On kuitenkin mahdollista, että palatsin jäänteet ovat tuhoutuneet frankkivallan aikaisten linnoitusten rakentamisen yhteydessä. Erään teorian mukaan Pellana olisi ollut mykeneläinen Sparta tai Lakedaimon, toisin sanoen se paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Tätä näkemystä on kannattanut erityisesti paikan kaivaja Spyrópoulos. Hänen mukaansa paikan mahdollinen palatsi voisi olla kreikkalaisesta mytologiasta tunnettujen Menelaoksen ja Helenan palatsi. Perinteisesti kyseinen palatsi on yhdistetty Spartan itäpuolella sijainneeseen Menelaioniin.


title: Pellene

text: Pellene () eli Pellana (door. ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Akhaiassa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Xylókastro-Evrostínan kunnassa lähellä nykyistä Pellínin kylää.


title: Pellene

text: Pellene oli Akhaian itäisin kaupunki. Se sijaitsi Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa noin 60 stadioninmitan eli 10 kilometrin päässä Korintinlahden etelärannikosta. Sen länsipuolella sijaitsi Aigeira ja itäpuolella Korinthian Sikyon. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena toimi kukkula, joka jakoi alakaupungin kahteen osaan. Kaupungin itäpuolelta virtasi Sys-joki ja länsipuolella Krios-joki.


title: Pellene

text: Pellenen satamana toimi Aristonautai (), jonka oletetaan sijainneen joen suussa nykyisen Xylókastron kaupungin paikalla. Aiemmin se on sijoitettu myös hieman lännemmäksi nykyisen Kamárin kylän paikalle. Lähellä nykyisen Pitsán suunnassa sijaitsi Pellenen alaisuuteen kuulunut Gonussa (myös Gonoussa, Gonoessa, Donussa, Donoussa).


title: Pellene

text: Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin esitettiin saaneen nimensä Pallas-jättiläisestä. Argoslaiset pitivät nimen alkuperänä argoslaista Pelleniä, joka oli Forbaksen poika. Varhaisin maininta Pellenestä on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä mykeneläisistä kaupungeista, jotka lähettivät laivoja Troijan sotaan. Perinteen mukaan Pallenen niemen Skionen asukkaat Khalkidikellä olivat Akhaian Pellenen asukkaita, jotka jäivät seudulle paluumatkalla Troijasta.


title: Pellene

text: Mykeneläisen ja homeerisen ajan Pellene saattoi sijaita eri paikassa kuin myöhempi kaupunki. Sikyon tuhosi sen ja se rakennettiin uudelleen 500-luvulla eaa. Peloponnesolaissodan alussa Pellene oli ainoa Akhaian kaupungeista, joka liittyi Spartan puolelle. Myöhemmin monet muut seurasivat sen esimerkkiä. 300-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla kaupungin tyranniksi nousi Makedonian ja Aleksanteri Suuren avulla Khairon. Akhaian liiton uudelleen perustamisen jälkeen eri osapuolet valtasivat kaupungin vuorotellen.


title: Pellene

text: Kaupunki linnoitettiin uudelleen roomalaisella kaudella. Se oli olemassa vielä Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. Kaupungissa järjestettiin Apollonin kunniaksi Theoksenia-juhlia, joihin kuului urheilukilpailut. Niiden palkintoina jaettiin pelleneläiset viitat, joista kaupunki oli tunnettu. Toinen kaupungissa järjestetty juhla oli Dionysoksen kunniaksi vietetty Lampteria. Kaupunki löi omaa rahaa.


title: Pellene

text: Alarikin johtamat visigootit tuhosivat Pellenen vuonna 396 jaa. Kaupungin arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1931–1932 Anastásios Orlándoksen johdolla.


title: Pellene

text: Pellenen akropolis oli linnoitettu. Kaupungin alueelta on löydetty hajanaisia muurien ja muiden rakennusten jäänteitä. Pääosa niistä on akropoliin harjaan länsirinteessä, pienempi osa itärinteessä. Kaupungin alueelta on löydetty muun muassa pieni teatteri sekä hautoja ja piirtokirjoituksia.


title: Pellene

text: Pausaniaan mukaan kaupungissa oli Athenelle omistettu temppeli, jossa oli Feidiaan kullasta ja norsunluusta veistämä jumalattaren kulttikuva. Feidiaan sanottiin veistäneen sen ennen Ateenan Akropoliilla olleita tunnetumpia Athene-veistoksia. Kaupungissa oli myös gymnasion sekä Eileithyialle, Poseidonille, Artemiille, Dionysos Lampterille ja Apollon Theokseniokselle (Muukalaisten Apollonille) omistetut pyhäköt. Apollonin pyhäkössä oli tämän pronssinen kulttikuva.


title: Pellene

text: Noin 60 stadioninmitan päässä kaupungista nykyisen Xylókastron Tríkalan suunnassa sijaitsi Mysaion eli Mysian Demeterin temppeli, ja sen lähellä nimellä Kyros tunnettu Asklepioksen temppeli-parantola. Nykyisessä Kamárissa noin kuusi kilometriä Pellenestä länteen sijaitsi pelleneläisten linnoitus nimeltä Oluros, joka oli käytössä ainakin 300-luvulla eaa.


title: Pellána

text: Pellána () on Kreikan kylä sekä samanniminen Spártin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πελλάνας, "Dimotikí Enótita Pellánas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 422 ja varsinaisen Pellánan kylän väkiluku 262 (vuonna 2011).


title: Pellána

text: Pellánan kylä sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoisluoteeseen Spártin kaupungista. Pellánan kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan länsiosan. Kylä on saanut nimensä sen lähellä sijainneesta pronssikautisesta ja antiikin aikaisesta Pellanan kaupungista. Sen alueelta nykyisen kylän itäpuolelta on löydetty mykeneläisaikainen asutus ja pohjoispuolelta merkittäviä tuon ajan tholos-hautoja.


title: Pellána

text: Pellána oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Therápneen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Pellána

text: Pellánan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Therapne

text: Therapne () tai Therapna (, myös "Therapnai", tai "Serapna", ) oli mykeneläisaikainen ja antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa Kreikassa.


title: Therapne

text: Therapne sijaitsi Eurotasjoen itäpuolen vuoristoisella alueella Spartan itäpuolella. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Thero- tai Therapne-nimisestä najadinymfistä, joka oli Leleksin tytär. Therapne oli myyteissä myös Kastorin ja Polydeukeen syntymäpaikka.


title: Therapne

text: Therapnessa sijaitsi mykeneläisellä pronssikaudella niin kutsuttu Menelaoksen palatsi, jonka ympärillä oli asutus. Se oli mahdollisesti sama kuin pronssikautinen Sparta, toisin sanoen paikka, josta muun muassa Homeros puhuu Spartana. Antiikin ajalla Therapne oli osa Spartan kaupunkivaltiota. Tuona aikana paikalla oli Menelaion eli Menelaokselle ja Helenalle omistettu pyhäkkö, ja paikkaa pidettiin näiden hautapaikkana. Pausanias kutsui pyhäkköä Menelaoksen temppeliksi, Herodotos puolestaan Helenan temppeliksi.


title: Therapne

text: Nykyinen Spártin kunnan osa Therápneen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä Therapnesta.


title: Therápnes

text: Therápnes (; ; virallisesti Δημοτική Ενότητα Θεραπνών, "Dimotikí Enótita Therapnón") on yksi Spártin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 304 (vuonna 2011).


title: Therápnes

text: Therápneen kunnallisyksikkö käsittää Spártin kunnan itäosan eli Evrótas-joen itäpuolisen vuoristoisen alueen. Se on saanut nimensä seudulla sijainneesta mykeneläisaikaisesta ja antiikin aikaisesta Therapnen kaupungista. Therápneen kunnallisyksikön suurin asutus on Gkoritsán kylä. Alueen nykyinen pääelinkeino on oliivinviljely.


title: Therápnes

text: Therápnes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Spártin kuntaan yhdessä Fáriin, Karyéen, Mystráksen, Oinoúntaksen ja Pellánan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.


title: Therápnes

text: Therápneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Runar Eklund

text: Runar Eklund (11. kesäkuuta 1882 Pietarsaari – 20. syyskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Runar Eklund

text: Eklundin vanhemmat olivat kuuromykkäinkoulun opettaja Lorentz Fredrik Eklund ja Elise Amanda Wiklund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 Helsingin reaalilyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1905.


title: Runar Eklund

text: Eklund oli Helsingin kaupungin palveluksessa eri tehtävissä 1908–1924 ja toimi apulaiskaupunginarkkitehtina 1911–1924 ja vt. kaupunginarkkitehtina 1919–1924. Eklund suunnitteli useita kunnallisia rakennuksia Helsinkiin toimiessaan kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin apulaisena yhdessä arkkitehti Einar Flinckenbergin kanssa. Eklund suunnitteli lisäksi yksityisesti rakennuksia.


title: Runar Eklund

text: Runar Eklund oli naimisissa vuodesta 1908 Hilda W. Nybergin kanssa. Runar Eklundin veli oli itsenäisyysaktivisti, toimittaja ja kansanedustaja Artur Eklund.


title: Raimo Hallama

text: Eino Raimo Oskari Hallama (ent. Airaksinen; 21. elokuuta 1921 Kuopio – 4. syyskuuta 1994 Porvoo) oli suomalaisen valo- ja elokuvauskoulutuksen uranuurtaja. Koulutukseltaan hän oli kemian maisteri.


title: Raimo Hallama

text: Hallama toimi Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtajana 1952–1959 ja sitten Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osaston johtajana ja yliopettajana vuoteen 1972 asti. Työuransa loppuvuodet Hallama toimi teollisuusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä.


title: Raimo Hallama

text: Jatkosodassa Hallama palveli vänrikkinä päämajan tiedusteluosastolla Mikkelissä. Hän oli henkilö, joka vastoin esimiesten määräyksiä organisoi Hitlerin ja Mannerheimin kahdenkeskisen lounaskeskustelun nauhoittamisen 4. kesäkuuta 1942 junassa Immolan rautatieasemalla.


title: Raimo Hallama

text:
Kun suomalaisen valo- ja elokuvakoulutuksen aloittamista kaavailtiin 1950-luvulla, Helsingin yliopiston kuvalaitoksen johtaja Hallama nousi keskeiseksi henkilöksi. Hänellä oli kokemusta sekä kuvan että äänen tallentamisen tekniikasta. Hän oli perehtynyt Prahaan vuonna 1946 perustetun FAMU-elokuvakoulun toimintaan ja tunsi Taideteollisen oppilaitoksen rehtorin, arkkitehti Markus Visannin.
Hallama oli yksi Suomen elokuva-arkiston perustajajäsenistä 1957. Hän toimi valtion kamerataidelautakunnan puheenjohtanana 1964–1968.


Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit alkavat 14. helmikuuta ja päättyvät 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa pelattavaan loppuotteluun, joka ratkaisee Mestarien liigan kauden 2016–2017 voittajan. Pudotuspelivaiheessa kilpailee yhteensä 16 joukkuetta.


title: Mestarien liigan kauden 2016–2017 pudotuspelit

text: Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa.


text: Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Myös jatkoajalla vierasmaalisääntö otetaan huomioon.


text: 17. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.


text:
Arvonta järjestettiin 12. joulukuuta 2016. Ensimmäiset osaottelut pelataan helmikuussa ja toiset osaottelut maaliskuussa 2017.
Arvonta järjestettiin 17. maaliskuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 11. ja 12. huhtikuuta, ja toiset osaottelut 18. ja 19. huhtikuuta 2017.
Arvonta järjestettiin 21. huhtikuuta 2017. Ensimmäiset osaottelut pelataan 2. ja 3. toukokuuta, ja toiset osaottelut 9. ja 10. toukokuuta 2017.
Loppuottelu pelataan 3. kesäkuuta 2017 Millennium Stadiumilla Cardiffissa, Walesissa.


title: Riitta Rautoma

text: Riitta Kristiina Rautoma (oik. "Partanen", 13. kesäkuuta 1944 Turku – 31. maaliskuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen elokuvantekijä. Yhdessä aviomiehensä Heikki Partasen kanssa Rautoma teki animaatio- ja lastenelokuvia, pitkät näytelmäelokuvat "Antti Puuhaara" (1976) ja "Pessi ja Illusia" (1983), pitkän dokumenttielokuvan "Ramses ja unet" (1982) sekä lyhytelokuvan "Kukunor" (1988).


title: Riitta Rautoma

text:
Rautoman dokumenttielokuva "Fustatin lapsia" palkittiin sarjansa parhaana Leipzigin elokuvajuhlilla 1986. Vuonna 1977 Rautoma palkittiin yhdessä Heikki Partasen ja Katariina Lahden kanssa Jussilla parhaasta ohjauksesta elokuvassa "Antti Puuhaara".
Parhaan tuottajan Jussi-palkinnon Rautoma ja Partanen saivat elokuvasta "Ramses ja unet"..


title: Riitta Rautoma

text: Vuonna 1984 Rautoma ja Partanen saivat lastenkulttuurin valtionpalkinnon.


title: Ratasin hallitus

text: Ratasin hallitus on Viron tasavallan nykyinen hallitus 23. marraskuuta 2016 alkaen. Pääministeri Jüri Ratasin johtaman keskustapuolueen lisäksi hallituksen muodostavat sosiaalidemokraatit (SDE) ja Isänmaa-puolue (huhtikuuhun 2018 saakka "Isänmaan ja Res Publican liitto", IRL).


title: Ratasin hallitus

text: Edgar Savisaaren väistyminen keskustapuolueen johdosta ja Jüri Ratasin nouseminen hänen seuraajakseen avasi puolueelle oven hallitukseen, josta se oli ollut ulkona vuodesta 2007 pitkälti Savisaaren Venäjä-yhteyksien vuoksi. Pian Ratasin valinnan jälkeen Rõivasin II hallitus kaatui epäluottamusäänestyksessä pääministeri Taavi Rõivasin johtaman Reformipuolueen hallituskumppanien, SDE:n ja IRL:n, vedettyä siltä tukensa pois. Keskustapuolue aloitti tämän jälkeen hallitusneuvottelut SDE:n ja IRL:n kanssa.


title: Ratasin hallitus

text: Presidenttinä vasta aiemmin lokakuussa aloittanut Kersti Kaljulaid nimitti Ratasin hallituksen virkaansa 22. marraskuuta 2016, ja hallitus vannoi virkavalansa seuraavana päivänä.


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: St. Elmo on vuodelta 1914 oleva yhdysvaltalainen mykkädraamaelokuva, jonka tuotti Balboa Amusement Producing Company ja jonka levityksestä vastasi William Foxin Box Office Attractions Company. Se oli ensimmäinen koko illan elokuvan mittainen elokuva-adaptaatio Augusta Jane Evansin samannimisestä romaanista vuodelta 1866. Tarina seuraa nimikkohenkilön (William Jossey) elämää, ja elokuvassa hän tappaa serkkunsa (Francis McDonald) rakkaudesta Agnesiin (Madelina Pardee), joutuu pahoille teille ja lopulta löytää pelastuksen ja rakkauden Ednan (Gypsy Abbot) luota. Kiistaa on siitä, kuka ohjasi elokuvan; monet lähteet katsovat ohjaajaksi Bertram Brackenin, kun taas toiset listaavat "St. Elmon" J. Gordon Edwardsin debyyttiohjaukseksi


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Jotkut arvostelijat kehuivat maisemia ja yleistä tuotantolaatua pitäen elokuvaa parannuksena romaanien näyttämösovituksiin. Toisten mielestä maisemat olivat epäolennaisia ja tarina sekava. Huolimatta vaihtelevansävyisistä arvosteluista elokuva oli taloudellisesti onnistunut ja tietojen mukaan rikkoi katsojaennätyksiä. Seuraavana vuonna "St. Elmoon" liittymättömän Evansin romaanin, "Beulahin", elokuva-adaptaatiota markkinoitiin jatko-osana. Kuten useimpien Balboa Studiosin elokuvien kanssa, "St. Elmon" nykyään uskotaan olevan kadonnut.


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: St. Elmo Murray ja Murray Hammond, hänen serkkunsa ja paras ystävänsä, ovat kumpikin rakastuneita nuoreen naiseen nimeltään Agnes Hunt. Vaikka Agnes rakastaa Murrayta, hän hylkää miehen tämän köyhyyden vuoksi. Sen sijaan hän hyväksyy varakkaan St. Elmon kosinnan. St. Elmon äiti pitää tanssiaiset kihlausta juhlistaakseen. Sen jälkeen kun kihlauksesta on julkisesti ilmoitettu, Murray ja Agnes tapaavat salaisesti puutarhassa. St. Elmolle paljastuu heidän suhteensa ja hän haastaa Murrayn kaksintaisteluun ja tappaa serkkunsa ensimmäisellä laukauksella. Paholainen riivaa St. Elmon, ja hänestä tulee julma vaeltaja ja hän levittää kurjuutta ja epäonnea minne matkaakaan.


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: 20 vuotta myöhemmin ingenue -tyylinen Edna Earle matkaa junalla toivoen löytävänsä töitä puuvillatehtaasta hänen isänsä, kylän sepän, kuoleman jälkeen. Juna suistuu raiteilta, ja St. Elmo pelastaa hänet palavista junan raunioista. Tämä teko asettaa St. Elmon pelastuksen tielle hänen ja Ednan hitaasti rakastuessa. St. Elmon alun pitäen suunnitellessa lähteä kaukaisille maille näky Kristuksesta johdattaa hänet auttamaan köyhiä. Paholaisesta vapauduttuaan hänestä tulee pappi ja hän menee naimisiin Ednan kanssa.


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Augusta Jane Evansin romaani "St. Elmo" vuodelta 1866 oli yksi 1800 -luvun myydyimpiä romaaneja, jonka ylitti myyntimäärissä tuona aikana vain Setä Tuomon tupa ja myöhemmin Ben Hur. Romaanin menestyksen myötä tuli laajaa kulttuurista vaikutusta. Monenlaiset kuluttajatuotteet, hotellit, höyrylaivat, rautatievaunut ja jopa useat kaupungit nimettiin kirjan mukaan, ja monet perheet nimesivät lapsensa sen henkilöhahmojen mukaan. Vaikka teatterisovitusta kohtaan oli huomattavaa kiinnostusta, Evans oli huolissaan, miten romaanin teemat esitettäisiin näyttämöllä ja vasta vuonna 1909 hyväksyi ensimmäisen "St. Elmo" -näytelmän käsikirjoituksen. Muita näyttämöversioita, joista monet olivat taloudellisesti onnistuneita, kehitettiin nopeasti hänen kuolemansa jälkeen tuona vuonna. Ensimmäiset elokuvaversiot tarinasta seurasivat pian. Vuonna 1910 Thanhouser Company valitsi "St. Elmon" toiseksi tuotannokseen, ja Vitagraph Studios tuotti oman sovituksensa samana vuonna. Kummatkin olivat yksikelaisia lyhytelokuvia


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Vuonna 1914 työskennellessään Balboa Amusement Producing Companylle kirjoitti William Jossey ensimmäisen käsikirjoituksen koko illan elokuvan mittaiselle elokuvasovitukselle. Kuvaaminen tapahtui Kalifornian Long Beachissa, missä Balboa Studios sijaitsi. Filmikuvaa rakenteilla olevasta, oikeasta kirkosta elokuvastudion vastapäisellä kadulla käytettiin kohtaukseen, jossa St. Elmo rakensi kirkkoa. Tuon ajan kirjoittajat katsovat Bertram Brackenin ohjaajaksi, kuten jotkin nykyajan lähteet, mukaan lukien American Film Institute. Toiset pitävät elokuvaa J. Gordon Edwardsin debyyttiohjauksena. Kummallakin miehellä oli myöhemmin pitkä ura Fox Filmin ohjaajana


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Balboa Studios korosti elokuvan tuotantoarvoa ja taiteellisuutta sen markkinoinnissa; sen elokuvajuliste mainostaa "194 upeaa näkymää". Balboa Studios ei kuitenkaan ollut elokuvalevittäjä, ja niinpä toukokuussa 1914 he tekivät sopimuksen William Foxin Box Office Attractions Companyn kanssa, jotta Fox hoitaisi kaikkien Balboa Studiosin filmien levityksen, aloittaen levityksen St. Elmosta. Kopioita näistä elokuvista näytettiin Foxin teattereissa tai vuokrattiin muille teatterin toimiluvan omistajille


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Sen ajan arvostelut olivat sävyltään erisuuntaisia. Motion Picture News -lehdessä A. Danson Mitchelin mielestä elokuva oli ylivertainen romaanin näyttämösovituksiin verrattuna. Moving Picture Worldin Hanford Judson antoi myös yleisesti positiivisen arvostelun uskoen, että sen tuotanto-ominaisuudet ja populaari viehätysvoima enemmän kuin kompensoivat joidenkin kohtausten "keinotekoisuutta". Kaikki kriitikot eivät kehuneet elokuvaa. Movie Pictorial -lehden Vanderheyden Fyes tunsi, että muualla kiitelty Long Beach -näkymä oli epäolennainen juonen suhteen ja että sovitettu tarina oli "hämmentävä sekoitus"


title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: St. Elmo oli taloudellinen menestys, joka Photoplayers' Weekly -lehden tietojen mukaan rikkoi katsojaennätyksiä


title: To the Bone (The Kinksin albumi)

text: To the Bone on The Kinks -yhtyeen vuonna 1994 julkaistu livealbumi. Se sisältää uusioversioita enimmäkseen yhtyeen 1960-luvun kappaleista. Levyn julkaisi Konk/Grapevine-yhtiö. Albumin tarkoitus oli tuoda esiin riippumaton versio Kinksin musiikista, ja Ray Davies on listannut sen yhtyeen parhaiden julkaisujen joukkoon.


title: Hamengkubuwono

text: Hamengkubuwono on Jaavan saarella Indonesiassa sijaitsevan Yogyakartan erityisalueen hallitseva dynastia. Yogyakartan sulttaanikunta perustettiin vuonna 1755, kun Mataramin sulttaanikunta jakautui kahtia Yogyakartan ja Surakartan sulttaanikunniksi. Yogyakartan ensimmäinen sulttaani Hamengkubuwono I rakennutti uuden Yogyakartan kaupungin, jossa keskipisteenä oli palatsialue Kraton, jossa sulttaani asui.


title: Hamengkubuwono

text: Sulttaani Hamengkubuwono IX:n aikana Indonesia itsenäistyi, ja sulttaani lupasi maan tulevalle presidentille Sukarnolle että Yogyakarta tulee olemaan osa Indonesiaa. Kiitokseksi tuesta Yogyakartalle myönnettiin Indonesiassa erityisasema, ja Yogyakarta säilyi maan sisäisenä kuningaskuntana.


title: Max Holloway

text: Jerome-Max Keliʻi Holloway (s. 4. joulukuuta 1991 Waianae, Havaiji) on yhdysvaltalainen vapaaottelija, joka ottelee UFC:ssä höyhensarjassa. Hän on ollut kesäkuusta 2017 lähtien UFC:n höyhensarjan mestari.


title: Max Holloway

text: Holloway aloitti vapaaottelemisen X-1 promootiossa Havaijilla. Hänen ensimmäinen ottelu oli Duke Saragosaa vastaan 11. syyskuuta 2010, jonka Holloway voitti tuomariäänin. Hän voitti toisen kamppailunsa tyrmättyään Bryson Kamakan ensimmäisessä erässä. Holloway pääsi ottelemaan X-1:sen kevytsarjan mestaruudesta Harris Sarmientoa vastaan. Hän voitti mestaruuden tuomariäänin.


title: Max Holloway

text: Holloway otteli ensi kerran UFC:ssä 4. helmikuuta 2012 Dustin Poirieria vastaan. Hän hävisi kamppailun luovutuksella ensimmäisessä erässä. Se oli samalla Hollowayn uran ensimmäinen tappio vapaaottelussa, voitettuaan sitä ennen neljä ottelua. Kesäkuussa hän voitti Pat Schillingin tuomariäänin ja elokuussa Holloway voitti Justin Lawrencen teknisellä tyrmäyksellä "UFC 150" -tapahtumassa. Joulukuussa hän otteli voitokkaasti myös Leonard Garciaa vastaan. Kolmieräinen kamppailu päättyi Hollowayn voittoon hajaäänin.


title: Max Holloway

text: 2013 sujui Hollowaylta heikommin. Hän otteli vuoden aikana kahdesti ja hävisi molemmat kamppailunsa. Holloway hävisi ensin toukokuussa Dennis Bermudezin hajaäänin ja myöhemmin elokuussa Cage Warriorsin entisen höyhen- ja kevytsarjan mestarille Conor McGregorille yksimielisesti.


title: Max Holloway

text: Seuraava vuosi 2014 sujui menestyksekkäämmin. Holloway voitti tammikuussa Will Chopen teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä ja ansaitsi voitosta Illan tyrmäys bonuksen. Huhtikuussa hän puolestaan voitti Andre Filin giljotiinikuristuksella kolmannessa erässä.


title: Max Holloway

text: Joulukuussa Hollowayn oli määrä otella Anthony Pettista vastaan "UFC 206" -tapahtumassa. 26. marraskuuta ilmoitettiin heidän välisestä kamppailusta tulleen tapahtuman pääottelu, jossa käydään höyhensarjan tilapäisestä mestaruudesta. Alkuperäisen pääottelun oli tarkoitus olla Daniel Cormier vastaan Anthony Johnson, mutta Cormierin loukkaannuttua ottelu peruttiin. Holloway voitti mestaruuden kolmannessa erässä teknisellä tyrmäyksellä lyönnein.


title: Max Holloway

text: Holloway kohtasi tilapäisenä mestarina höyhensarjan varsinaisen mestarin Jose Aldon 3. kesäkuuta 2017 "UFC 212" -tapahtumassa. Hän voitti mestaruuden kolmannessa erässä teknisellä tyrmäyksellä. Hollowayn ja Aldon välinen ottelu palkittiin Illan kamppailu bonuksella.


title: Max Holloway

text: Holloway puolusti ensimmäistä kertaa mestaruuttaan 2. joulukuuta 2017. Alun perin hänen oli määrä otella Frankie Edgaria vastaan, mutta Edgarin jouduttua jättämään ottelun väliin loukkaantumisen vuoksi hän kohtasi Jose Aldon toistamiseen. Holloway voitti kamppailun kolmannessa erässä teknisellä tyrmäyksellä, kuten kaksikon ensimmäisessä kohtaamisessa.


title: Max Holloway

text: Huhtikuussa Holloway tarjoutui korvaamaan Tony Fergusonin kevytsarjan mestaruusottelussa Khabib Nurmagomedovia vastaan kuuden päivän varoitusajalla. Hän oli kuitenkin sitä ennen kuukautta aiemmin kärsinyt loukkaantumisesta ja perui mestaruusottelunsa Frankie Edgaria vastaan. Punnitustilaisuudessa hän ei onnistunut pudottamaan painoaan terveellisesti ja lääkärit katsoivat Hollowayn olevan terveysvaarassa.


title: Max Holloway

text: UFC


Max Holloway


title: Sanna Kärkkäinen

text: Sanna Kärkkäinen on suomalainen endurokuljettaja. Hän on enduron euroopanmestari naisten joukkuekilpailussa ja ensimmäinen enduron naisten luokan yksilökilpailun euroopanmestaruuden voittanut suomalainen. Kärkkäinen edustaa Vantaan Moottorikerhoa.


Sanna Kärkkäinen


title: Samla Mammas Manna

text: Zamla Mammaz Manna oli vuosina 1977–1980 toiminut ruotsalainen kokeellista progressiivista rockia soittanut yhtye. Zamla Mammaz Manna oli yksi "Rock in Opposition" -kollektiivin viidestä alkuperäisestä yhtyeestä.


title: Samla Mammas Manna

text: Zamla Mammaz Mannan perustivat Samla Mammas Manna -yhtyeessä soittaneet kosketinsoittaja Lars Hollmer, rumpali Hasse Bruniusson ja basisti Lars Kranz yhdessä kitaristi Eino Haapalan kanssa. Bruniusson oli Samla Mammas Mannan hajottua soittanut Haapalan kanssa improvisaatioon keskittyneessä lyhytikäisessä Ur Sync -yhtyeessä. Hollmer ja Bruniusson soittivat näihin aikoihin myös Samla Mammas Mannan raunioille syntyneessä kansanmusiikkivaikutteisessa Ramlösa Kvällar -yhtyeessä.


title: Samla Mammas Manna

text: Zamla Mammaz Manna julkaisi ensimmäisen albuminsa, tuplan "Schlagerns mystik / För äldre nybegynnare" vuonna 1978 Silence Recordsin kautta. Albumin ensimmäinen levy on studiolevy kun toinen sisältää liveimprovisaatioita. Vuonna 1979 yhtye julkaisi singlen "Lejonet av ljuga" Svenska Love Recordsin kautta. Yhtye julkaisi toisen ja viimeisen albuminsa "Familjesprickor" Silencen kautta vuonna 1980. Albumin nauhoitusten aikana yhtyeen rumpaliksi oli vaihtunut Vilgot Hansson. Yhtye soittaa myös Fred Frithin samana vuonna julkaistulla sooloalbumilla "Gravity" (Ralph Records 1980). Yhtyeen hajottua Hollmer ja Haapala jatkoivat Von Zamla -yhtyeessä.


title: Samla Mammas Manna

text: Vuonna 2009 yhtyeen toinen albumi "Måltid" (1973) pääsi mukaan kirjaan "Tusen svenska klassiker", johon koottiin tuhat Ruotsissa julkaistujen kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja tv-ohjelmien klassikkoa.


title: Mary Rothbart

text: Mary K. Rothbart (synt. Mary Louise Klevjord, 22. toukokuuta 1940, Lewistown, Montana, USA) on yhdysvaltalainen kehityspsykologian emeritaprofessori, joka on tehnyt elämäntyönsä erityisesti temperamentin ja sosiaalis-emotionaalisen kehityksen tutkijana.


title: Mary Rothbart

text:
Mary Klevjord syntyi 22. toukokuuta 1940 Yhdysvaltain Montanan osavaltion Lewistownissa. Hän oli isänisänsä puolelta norjalaistaustainen ja hänen äitinsä vanhemmat olivat tanskalaisia maahanmuuttajia. Vuonna 1942 perhe muutti ensin Spokaneen, WA, josta perhe jatkoi myöhemmin Ogdeniin, Utahiin. Perheeseen syntyi kaikkiaan neljä tytärtä, joista Mary oli vanhin. Hän opiskeli Reed Collegessa vuosina 1958–1962 ja suoritti alemman korkeakoulututkinnon (B.A., 1962). Siellä hän myös tapasi Myron (Mick) Rothbartin, jonka kanssa hän meni naimisiin ja josta myöhemmin kehittyi merkittävä sosiaalipsykologi.
Rothbartit pääsivät jatkamaan opintojaan Stanfordin yliopistooon, jossa Mary opiskeli vuodet 1962–1966 ja jossa hän väitteli (Ph.D., 1967). Mary opiskeli lasten sosiaalisen kehityksen ja vanhempien kohtelun eroja lasten syntymäjärjestyksen ja sukupuolen mukaan; ohjaajana oli Eleanor Maccoby. Perheen ensimmäinen poika syntyi Stanfordin aikana ja toinen 20 kuukautta myöhemmin perheen muutettua Montrealiin. Mary Rothbart hoiti lapsiaan kotona ensimmäisen kolmen vuoden ajan ja yllättyi havaitessaan omakohtaisesti varsin selkeitä eroja omien lapsiensa käyttäytymisessä. Nämä havainnot herättivät Mary Rothbarissa osaltaan kiinnostuksen tutkia temperamenttia ja lapsuusiän kehitystä.


title: Mary Rothbart

text: Hän toimi apulaisprofessorina ja vanhempana tutkijana Oregonin yliopistossa vuosina 1970–1984. Vuosina 1984–2003 hän oli professori, ja vuodesta 2003 lähtien emeritaprofessori. Oregonin yliopistossa hänen tärkeimpiin työtovereihinsa kuului professori, neuropsykologi Michael I. Posner (sittemmin emeritusprof).


title: Mary Rothbart

text: Vuonna 2005 Mary Rothbart kutsuttiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi. Vuonna 2009 Rothbarille myönnettiin hänen elämäntyöstään Amerikan psykologisen säätiön (American Psychological Foundation, APF) kultamitali.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Hämeenlinnan valtaus oli 26. huhtikuuta 1918 tapahtunut Suomen sisällissodan sotilasoperaatio, jolloin Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat Hämeenlinnan sitä kolmen kuukauden ajan hallinneilta punaisilta. Saksalaiset saivat kaupungin haltuunsa ilman suuria taisteluja, kun kaupungissa olleet tuhannet punaiset pakenivat heidän edeltään kohti pohjoista. Kiivaimmat taistelut käytiin keskustan itäpuolella, kun punakaartilaiset yrittivät suojata Hämeenlinnasta poistuvia pakolaisia.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Hämeenlinnan suojeluskunta perustettiin lokakuussa 1917 ja myös kaupungin punakaarti aloitti toimintansa vielä ennen yleislakkoa marraskuun alkupäivinä. Sisällissodan sytyttyä Hämeenlinnassa pidettiin työväestön kokous 27. tammikuuta, jossa kuitenkin tehtiin vain päätös jäädä seuraamaan tilanteen kehittymistä. Erityisesti työväenliikkeen vanhemmat kannattajat olivat aseelliseen kapinaan ryhtymistä vastaan. Myös "Hämeen Voiman" toimittaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja Heikki Välisalmi varoitti ryhtymästä kapinaan. Kaksi päivää myöhemmin punakaartin ylipäällikkö Eero Haapalainen soitti Helsingistä ja kehoitti paikkakuntalaisia valtaamaan lääninhallituksen. Vielä saman päivän aikana Turusta saapui Tuomas W. Hyrskymurron johtama 30 punakaartilaisen osasto, joka otti kaupungin haltuunsa. Heidän joukkoonsa liittyi myös Hämeenlinnan punakaartilaisia. Punakaartin esikunta majoittui keskustassa toimineeseen hotelliin. Lääninhallituksen lisäksi he ottivat haltuunsa muun muassa kaupungin puhelinkeskuksen sekä Suomen Pankin haarakonttorin. Suomen kasarmeille puolestaan perustettiin punaisten sotilassairaala. Hämeenlinnan noin 50 suojeluskuntalaista onnistuivat pääsemään valkoisten puolelle, jossa he liittyivät Hans Kalmin pataljoonaan.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Sisällissodan aika sujui Hämeenlinnassa pääosin rauhallisesti, levottomuuksia esiintyi vasta huhtikuun puolivälistä alkaen sodan loppuvaiheessa. Tuolloin ammuttiin urkkijaksi epäilty puuseppä Heikki Paasivuori sekä myöhemmin kaksi vangiksi otettua kaupungin valkoista. Murhista oli vastuussa punakaartin tiedusteluosasto, jonka päällikkö teloitettiin miliisilaitoksen johdon puututtua asiaan. Tämä puolestaan aiheutti koston punakaartin taholta ja he surmasivat miliisipäällikkö Siimes Kanervion 20. huhtikuuta.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Hangossa 3. huhtikuuta maihinnoussut Saksan Itämeren-divisioona oli vallannut Helsingin 13. huhtikuuta ja jatkanut sen jälkeen edelleen päärataa seuraten kohti pohjoista. Vallattuaan Riihimäen 22. huhtikuuta, kenraalimajuri Konrad Wolfin johtama 95. reservijalkaväkiprikaati lähti kolme vuorokautta myöhemmin etenemään Hämeenlinnaan. Saksalaiset valtasivat vielä saman päivän aikana Janakkalan kirkokylän ja Leppäkosken sekä vielä seuraavana aamuna Turengin, ennen saapumistaan Hämeenlinnaan 26. huhtikuuta. Ensimmäisenä kaupungin tuntumaan ehti majuri Lothar von Brandensteinin johtama osasto, jonka etenemistä punaiset yrittivät estää Hattelmalan harjun eteläpäässä. Samanaikaisesti rautatietä pitkin kohti keskustaa suuntasi majuri Godert von Redenin johtama osasto. Saksalaiset ryhtyivät saartamaan Hämeenlinnaa etelästä käsin noin kello 13 aikoihin. Pari tuntia myöhemmin heidän tykistönsä tulitti kaupunkia naapuripitäjän Vanajan puolella sijainneesta Miemalan kylästä käsin, jolloin kaksi valkoisten kannattajina pidettyä naista sai surmansa. Myös rautatieasema tuhoutui, kun ratapihalla seisonut punaisten ammusvaunu räjähti saksalaisten ampuman kranaatin osuessa siihen.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Huhtikuun toisesta viikosta lähtien Hämeenlinnaan oli saapunut tuhansia Länsi-Suomesta liikkeelle lähteneitä pakolaisia, jotka pyrkivät kohti itää. Yhteensä kaupungin kautta on arvioitu parin viikon aikana kulkeneen noin 25 000 punaista. Aluksi he jatkoivat matkaansa suoraan Tuuloksen ja Lammin kautta kohti Lahtea, mutta saksalaisten lähestyessä kaupunkia 26. huhtikuuta myös idän suunnasta, viimeisten punaisten piti koukata Tuulokseen Hämeenlinnan pohjoispuolelta Hauhon kautta. Kaupungissa oli tuolloin arviolta 4 000–5 000 punapakolaista. Punakaartilaiset siirtyivät keskustan itäpuolelle Vanajaan kuuluneeseen Idänpään kylään, jossa he yrittivät pidätellä Harvialan suunnasta eteneviä saksalaisia, suojatakseen pohjoiseen marssivaa pakolaiskuormastoa. Katisten kartanon pihamaalta ammuttu tykistötuli tuhosi Idänpään kylän lähes kokonaan. Lisäksi saksalaiset tulittivat pakolaiskolonnaa, jossa punakaartilaisten ohella oli myös naisia, lapsia ja vanhuksia. Surmansa sai ainakin 20 henkeä, ennen kuin punaiset onnistuivat pakenemaan Hattulaan suuntaan.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Saksalaisten marssiessa keskustaan hieman ennen kello viittä iltapäivällä, kaupunki oli jo käytännössä tyhjentynyt punakaartilaisista, eikä paikalla ollut enää kuin pieni määrä pakolaisia. Vallan vaihtumisen merkiksi raatihuoneen ja lääninhallituksen talon salkoihin nostettiin valkoiset liput. Kaupungissa vangitut valkoiset oli sijoitettu Hämeen linnaan, josta heidät kaikki vapautettiin vahingoittumattomina. Valtauksen jälkeen Hämeenlinnan komendantiksi määrättiin Lothar von Brandenstein. Valkoisten länsiarmeijan etujoukko saapui kaupunkiin valtausta seuranneena päivänä, jolloin Hämeenlinnaan jäivät lyhyeksi ajaksi myös kenraalimajuri Martin Wetzerin sekä ruotsalaista prikaatia komentaneen kenraali Harald Hjalmarsonin esikunnat.


title: Hämeenlinnan valtaus

text: Hämeenlinnaan saapuneet valkoiset aloittivat kostotoimet kaupunkiin vielä jääneitä punaisia kohtaan välittömästi kotitarkastuksilla ja pidätyksillä. Hämeenlinnaan perustettiin myös vankileiri, jonne seuraavien viikkojen kuluessa koottiin tuhansia antautuneita punaisia eri puolilta eteläistä Suomea. Syyskuun puoliväliin mennessä ainakin 2 700 vankia kuoli. Kaupungista kohti Hauhoa lähtenyt pakolaiskolonna kävi matkallaan kiivaita taisteluja valkoisia ja saksalaisia vastaan vielä Alvettulassa, Hauholla sekä Tuuloksen Syrjäntakana ennen antautumistaan Lahden lähistöllä 1. toukokuuta.