title: Sävelkello

text: Sävelkello () on musiikin teorian opettamiseen ja oppimiseen kehitetty metodi, joka perustuu Perttu Pölösen (s. 1995) kehittämään apuvälineeseen. Pölösen alkuperäinen idea on kahdesta päällekkäisestä kiekosta muodostuvaa sävelkello, jota pyörittämällä näkee, mitä säveliä mihinkin sävelasteikkoon kuuluu. Sävelkello kertoo myös sointuasteet ja lisävarusteiden avulla eri moodit. Sävelkellosta on kehitetty myös MusiClock-niminen mobiilisovellus.


title: Sävelkello

text: Sävelkellon kehitti nurmijärveläinen koululainen Perttu Pölönen. Käydessään peruskoulun viimeistä luokkaa vuonna 2011 hän alkoi kehitellä ajatusta musiikin teorian oppimista helpottavasta, kellotaulua muistuttavasta välineestä, ja leikkasi biologian tunnilla ensimmäisen pahvisen prototyypin. Asia jäi sivuun vuoden ajaksi, kunnes Pölönen aloitti lukion ja sävellysopinnot Sibelius-Akatemiassa ja huomasi ilmoituksen lukiolaisille järjestetystä Innolukio-keksintökilpailusta ja voitti Sävelkellolla sen ensimmäisen palkinnon. Kilpailun järjestäjät kehottivat Pölöstä hakemaan keksinnölleen myös patenttia. Seuraavaksi Pölönen voitti Sävelkellolla tiedekeskus Heurekassa järjestetyn Tutki-Kokeile-Kehitä-kilpailun, jonka palkintona oli pääsy Euroopan Unionin Young Scientist -kilpailun finaaliin Prahaan yhdessä 125 muun nuoren keksijän kanssa. Siellä hän sai yhden kolmesta pääpalkinnosta ja kutsun Ruotsin Nobel-juhliin. Helmikuussa 2017 New Yorkissa järjestetyissä Interaction Awards -innovaatiokilpailussa Musiclock voitti oman kategoriansa.. Vuoden 2014 Slush-tapahtumassa Perttu Pölönen nimettiin vuoden luovimmaksi suomalaiseksi. Kesällä 2016 Pölönen kutsuttiin ainoana suomalaisena NASAn tutkimuskeskuksessa Kalifornian Piilaaksossa järjestetylle singularity university -kesäkurssille, johon osallistui 80 nuorta 45 eri maasta.


title: Sävelkello

text: Sävelkelloa valmistetaan puisena kiekkona sekä MusiClock-nimisenä mobiilisovelluksena, jossa voi improvisoida taustanauhan päälle valitsemallaan asteikolla. Ohjelmistoyhtiö Taisteen suunnittelema ohjelma näyttää soitetut sävelet sekä nuotteina että pianon koskettimina.


title: Carrie Perrodo

text: Carrie Perrodo täsmällisemmin Ka Yee (Carrie) Wong Perrodo (o.s. Wong; s. 1950/51) on alkujaan singaporelainen malli ja mallitoimistoyrittäjä, josta tuli ranskalainen perijätär, miljardööri ja hyväntekijä.


title: Carrie Perrodo

text: Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokitteli hänet perheineen maailmanlaajuisen miljardöörilistansa sijalle 217. Tuolloin hänen ja hänen lastensa yhteiseksi varallisuudeksi arvioitiin 7,2 miljardia dollaria. Hän peri lapsiensa kanssa aviomiehensä Hubert Perrodon (1944-2006) kuoltua tämän perustaman, öljy- ja maakaasualalla toimivan Perrodo-yhtiön, joka on maailman suurimpia perheyhtiönä toimivia öljy-yhtiöitä.


title: Carrie Perrodo

text: Perrodojen kolmesta lapsesta poika Francois Perrodo (s. 1977) on sittemmin siirtynyt Perrodon hallintoneuvoston johtoon. Tytär Nathalie Perrodo-Samani (s. 1989) hoitaa viinitilaa Bordeauxin alueella. Nuorin lapsista on vuonna 1984 syntynyt Bertrand Perrodo.


title: Oldsmobile Intrigue

text: Oldsmobile Intrigue on neliovinen henkilöauto, jota yhdysvaltalainen General Motors valmisti Oldsmobile -brändin alla vuosina 1997-2002. Se esiteltiin tammikuussa 1996 North American International Auto Showissa. Intrigue oli ensimmäinen malli, jonka valmistus lopetettiin Oldsmobilen lakkauttamissprosessissa.


title: Oldsmobile Intrigue

text: Oldsmobile Intrigue tuli myyntiin 5. toukokuuta 1997. Ensimmäinen mallivuosi oli 1998. Intrigue korvasi vanhentuneen Oldsmobile Cutlass Supremen. Sitä valmistettiin GM Fairfax -tehtaalla Kansas Cityssä, Kansasissa, Yhdysvalloissa


title: Saloméja Neris

text: Saloméja Neris oikealta nimeltään Saloméja Bačinskaite-Bučiene (17. marraskuuta 1904 Kiršai – 7. heinäkuuta 1945 Moskova) oli liettualainen runoilija. Häntä pidetään yhtenä parhaimmista Liettuan ensimmäisen tasavallan (1918- 1940) ajan runoilijoista, syinä ovat hänen runojensa puhtaat tunteet, melodisuus, puhdas muoto ja ajatusten syvällisyys.


title: Saloméja Neris

text: Neris opiskeli Liettuan yliopistossa kirjallisuutta ja liettuan ja saksan kieliä. Opiskeluaikoinaan hän työskenteli opettajana. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa "Anksti rytą" (suom. Aamulla varhain) ilmestyi vuonna 1927. Vuonna 1928 hän valmistui ja pääsi Lazdijain lukioon opettamaan saksaa. Vuoteen 1931 saakka hän kirjoitti kansallismielisiin ja roomalaiskatolisiin julkaisuihin.


title: Saloméja Neris

text: Käännös kohti vasemmistolaisuutta tapahtui vuonna 1929 kun Neris oli Wienissä opiskelemassa saksaa. Hän ihastui siellä liettualaiseen lääketieteen opiskelijaan Bronius Zubrikasiin, jolla oli vahva vasemmistolainen vakaumus. Muutettuaan Kaunasiin vuonna 1931, hän julkaisi toisen runokokoelmansa, jossa käy läpi hengellistä kriisiään. Samaan aikaan hän kirjoitti vallankumousrunoja kommunisteja sympatisoivaan "Trĕcias frontas" -lehteen. Siellä ilmestyi myös hänen lupauksensa työskennellä kommunismin hyväksi. Kirjoitus ei ollut kuitenkaan Nerisin tekemä, vaan "Trĕcias frontas" -lehden toimittajat Kostas Korsakas ja Valys Drazdraukas kirjoittivat sen käyttäen Nerisin nimeä.


title: Saloméja Neris

text: Neris slmi avioliiton vuonna 1936 ja oleskeli seuraavan vuoden Pariisissa. Liettuan valtionpalkinto myönnettiin Nerisille vuonna 1938 ja hän kuului katoliseen nuorten ja opiskelijoiden järjestöön Ateitisiin.


title: Saloméja Neris

text: Neuvostoliitto miehitti Liettuan kesällä vuonna 1940 ja vilpillisten vaalien jälkeen maalle nimitettiin nukkeparlamentti. Neris oli yksi parlamentin jäsenistä ja mukana lähetystössä joka anoi Liettuan liittämistä Neuvostoliittoon. Häntä pyydettiin myös kirjoittamaan Stalinia ylistävä runo, johon hän suostui. Hän kirjoitti myös muita kommunismia tukevia ja ihannoivia runoja. Entiset oppilaat lähettivät hänelle kirjeitä, jossa syyttivät Nerisiä maanpetturuudesta ja pyysivät häntä vaihtamaan taiteilijanimensä. Neris on joki Liettuassa ja Neris laittoi nimeensä pyynnön jälkeen aksentin e:n päälle, jonka jälkeen nimi ei tarkoita mitään.


title: Saloméja Neris

text: Nykyään jotkut uskovat, että Neris toimi Neuvostoliiton puolesta pakotettuna. Toiset taas pitävät häntä uskollisena kommunistina, eivätkä lue hänen runojaan.


title: Saloméja Neris

text: Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941 ja miehitti myös Liettuan. Miehitysajan, 1941–1944 hän oleskeli Neuvostoliitossa. Hän palasi Kaunasiin heti kun se oli mahdollista. Pian paluunsa jälkeen Neris sairastui. Häntä hoidettiin Moskovassa, missä hän kuoli vuonna 1945. Hänet haudattiin Liettuaan.


title: Maud Menten

text: Maud Leonora Menten (20. maaliskuuta 1879 Port Lambton, Ontario, Kanada – 26. heinäkuuta 1960 Leamington, Ontario, Kanada) oli kanadalainen lääkäri ja biokemisti, jonka tunnetuin löytö on saksalaisen Leonor Michaelisin kanssa kuvaama Michaelis–Menten-kinetiikka. Menten teki pitkän uran sekä lääkärinä että tutkijana, ja hän oli ensimmäinen kanadalaisnainen, joka sai lääketieteellisen tutkinnon.


title: Maud Menten

text: Maud Menten syntyi vuonna 1879 Ontariossa, mutta hän kasvoi Brittiläisen Kolumbian Harrison Millsissä. Hänen äitinsä työskenteli postineitinä ja isänsä luotsina. Perhe omisti myös hotellin ja sekatavarakaupan.


title: Maud Menten

text: Menten aloitti vuonna 1900 opinnot Toronton yliopistossa. Alemman korkeakoulututkinnon hän suoritti vuonna 1904 ja alkoi sen jälkeen tehdä loppututkintoaan siitä, miten klooriyhdisteet olivat jakautuneet hermosoluissa. Maisteriksi Menten valmistui vuonna 1907.


title: Maud Menten

text: Menten sai vuonna 1907 paikan Rockefeller-instituutista, missä hän tutki radiumbromidin vaikutusta syövistä kärsiviin kissoihin. Mentenin ja kahden muun tutkijan julkaisema tutkimus oli instituutin ensimmäinen monografia. Hän työskenteli vuoden instituutissa ja oli sen jälkeen harjoittelijana New Yorkin naisten- ja lastensairaalassa. Menten palasi tämän jälkeen Toronton yliopistoon ja suoritti vuonna 1911 ensimmäisenä kanadalaisena naisena lääketieteen tutkinnon.


title: Maud Menten

text: Menten lähti vuonna 1912 Berliiniin työskentelemään saksalaisen Leonor Michaelisin laboratorioon. He esittivät Michaelisin–Mentenin-hypoteesin, jonka mukaan entsyymireaktioiden reaktionopeus ja substraatin pitoisuudet ovat suoraan verrannollisia. Menten ja Michaelis esittivät myös kaavan reaktiokäyrän kuvaamiseksi koordinaatistoon. Kaava, siihen kuuluva Michaelisin vakio sekä hypoteesi esitettiin virallisesti vuosina 1912–1913, ja ne tunnetaan nykyään nimellä Michaelis–Menten-kinetiikka.


title: Maud Menten

text: Palattuaan Berliinistä Menten jatkoi opintojaan Chicagon yliopistossa, missä hän valmistui vuonna 1916 filosofian tohtoriksi biokemiasta. Hän sai 1918 paikan Pittsburghin yliopiston lääketieteellisen tietekunnan opettajana. Hän opetti kolmasosan patologian luennoista ja osallistui kaikkiin laboratorio-osioihin.


title: Maud Menten

text: Menten työskenteli yliopiston lisäksi Pittsburghin lastensairaalan patologina. Hän teki usein pitkiä, jopa 18 tuntia pitkiä työpäiviä, sillä hän oli samaan aikaan patologi, tutkija ja professori. Menten julkaisi uransa aikana yli 70 tutkimuspaperia. Hän osoitti vuonna 1924 Helen Manningin kanssa, että salmonellamyrkyt nostivat veren glukoosipitoisuuksia. Vuonna 1944 hän löysi Josephine Jungen ja Mary H. Greenin kanssa atsovärien rinnakkaisreaktion. Sitä on sen jälkeen käytetty yleisesti lääketieteellisessä diagnostiikassa ja biologisissa tutkimuskohteissa.


title: Maud Menten

text: Menten jäi vuonna 1950 eläkkeelle sekä Pittsburghin yliopistosta että lastensairaalasta. Hän jatkoi tutkimustyötään kuitenkin Brittiläisen Kolumbian lääketieteellisessä tutkimusinstituutissa, missä hän teki syöpätutkimusta. Heikentynyt terveys pakotti Mentenin eläkkeelle vuonna 1955. Hän kuoli 81-vuotiaana vuonna 1960.


title: Pauli Tapani Karjalainen

text: Pauli Tapani Karjalainen (s. 18. helmikuuta 1953) on suomalainen maantieteilijä.


title: Pauli Tapani Karjalainen

text: Karjalainen väitteli vuonna 1986 Joensuun yliopistossa ja toimi 1990-luvulta 2010-luvulle ensin maantieteen apulaisprofessorina ja sitten professorina Oulun yliopistossa.


title: Pauli Tapani Karjalainen

text: Karjalainen tunnetaan humanistisen maantieteen tutkijana. Hänen tutkimuskohteinaan ovat olleet muiden muassa maisema, ympäristö ja paikka osana ihmisen elämismaailmaa.


title: Pauli Tapani Karjalainen

text: Vuonna 2017 Karjalainen palkittiin elämäntyöstään Suomen maantieteellisen seuran myöntämällä Ragnar Hult -mitalilla.


title: Cybersex

text: Cybersex, tyyliteltynä cybersex on yhdysvaltalaisen hip-hop artisti ja tuottaja Blackbearin neljäs studioalbumi, jonka julkaisi Interscope Records ja Blackbearin oma levy-yhtiö, Beartrap LLC 27. marraskuuta 2017. Albumilta julkaistiin kaksi singleä vuoden 2017 aikana, "playboy shit" ja "up in this". Albumilla vierailee monia tunnettuja artisteja, kuten Rick Ross, Tinashe tai 2 Chainz.


title: Cybersex

text: Hän työskenteli albuminsa parissa vuoden 2017 loppupuolella, samalla kun oli mukana lämppärinä Fall Out Boyn kiertueella. Hän liittyi ennen albumin julkaisua Interscope Records levy-yhtiöön.


title: Cybersex

text: Kappaleiden nimet tyylitellään kirjoittamalla ne pienellä:


title: Gazan mielenosoitukset 2018

text: Gazan kaistalla lähellä Israelin rajaa järjestettiin 30. maaliskuuta 2018 mielenosoituksia, joihin osallistui kymmeniätuhansia palestiinalaisia. Mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaisiksi, jolloin Israelin joukot surmasivat 19 palestiinalaista. Palestiinan terveysministeriön mukaan loukkaantuneita oli 1 416. Heistä hieman yli puolta oli ammuttu kovilla ammuksilla. Osa kuolleista kuului Hamasin sotilaalliseen siipeen Izz ad-Din al-Qassam -prikaatiin, jonka Euroopan unioni, Yhdysvallat, Australia, Uusi-Seelanti, Iso-Britannia ja Egypti luokittelevat terroristijärjestöksi.


title: Gazan mielenosoitukset 2018

text: Mielenosoitusten toinen vaihe alkoi 6. huhtikuuta. Silloin sai surmansa ainakin viisi palestiinalaista.


title: Gazan mielenosoitukset 2018

text: Yhdysvallat siirsi suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin 14. toukokuuta 2018. Gazan ja Israelin rajalla järjestettiin suurmielenosoitus, jossa siirtoa protestoitiin. Mielenosoittajien ja Israelin armeijan välille puhkesi yhteenotto, jossa 52 palestiinalaista sai surmansa ja yli 500 haavoittui.


title: Gazan mielenosoitukset 2018

text: Mielenosoitusten alkamispäivä 30. maaliskuuta on palestiinalaisten keskuudessa vuotuinen muistopäivä, jolloin muistetaan vuoden 1976 protesteissa kuolleita. Vuoden 2018 protestit on suunniteltu kuusiviikkoiseksi kampanjaksi, joka päättyy 15. toukokuuta ”Katastrofin päivänä” eli Nakba-päivänä (). Se on gregoriaanisen kalenterin mukaan Israelin valtion perustamispäivää seuraava päivä. Tänä vuonna tulee kuluneeksi 70 vuotta Israelin perustamisesta.


title: Saksan valtiopäivät

text: Valtiopäivät () olivat Saksan valtakunnan parlamentti vuosina 1871–1945. Valtiopäivät muodostivat periaatteessa parlamentin ensimmäisen kamarin, sillä toisena kamarina toimi Saksan keisarikunnan aikana liittoneuvosto ("Bundesrat") ja Weimarin tasavallan aikana valtakunnanneuvosto ("Reichsrat"), jotka molemmat edustivat Saksan osavaltioita.


title: Saksan valtiopäivät

text: Saksan valtiopäivien pohjana toimivat vuonna 1867 perustetut Pohjois-Saksan liiton valtiopäivät, sillä Saksan keisarikunnan perustuslaki muotoiltiin Pohjois-Saksan liiton perustuslain pohjalta. Maaliskuun 1871 vaaleissa valitut valtiopäivät muuttuivat virallisesti Pohjois-Saksan liiton valtiopäivistä Saksan keisarikunnan valtiopäiviksi, kun keisari Vilhelm I vahvisti uuden perustuslain 16. huhtikuuta 1871. Valtiopäiville valittiin 382, vuodesta 1874 alkaen 397 edustajaa. Äänioikeus oli yleinen ja yhtäläinen yli 25-vuotiaille miehille, mikä oli aikaansa nähden hyvin edistyksellistä. Vaalikausi oli aluksi kolme vuotta, vuodesta 1888 alkaen viisi vuotta. Valtiopäivät kokoontuivat pääkaupungissa Berliinissä, aluksi vanhassa posliinitehtaassa Leipziger Strassella, kunnes valtiopäivätalo valmistui vuonna 1894. Valtiopäivillä oli suhteellisen paljon valtaa, mutta parlamentarismi otettiin käyttöön vasta aivan keisarikunnan loppuvaiheessa lokakuussa 1918, kun suurimmat valtiopäiväpuolueet kutsuttiin mukaan hallitukseen ja perustuslakia muutettiin.


title: Saksan valtiopäivät

text:
Valtiopäivien toiminta katkesi vuoden 1918 marraskuun vallankumouksen yhteydessä. Weimarin kansalliskokouksen säätämässä tasavaltaisessa perustuslaissa valtiopäiväinstituutio kuitenkin perustettiin uudelleen ja valtiopäivät aloittivat jälleen toimintansa keväällä 1920 Berliinin valtiopäivätalossa. Weimarin tasavallassa äänioikeus laajennettiin koskemaan myös naisia ja äänioikeusikäraja alennettiin 20:een vuoteen. Vaalikausi lyhennettiin nelivuotiseksi. Valtiopäivien edustajamäärä vaihteli vaalikausittain; esimerkiksi heinäkuun 1932 vaaleissa valittiin 608 edustajaa.
Natsi-Saksassa valtiopäiviä ei muodollisesti lakkautettu, mutta ne tosiasiassa riisuttiin vallasta maaliskuussa 1933 säädetyllä valtalailla, jonka antoi hallitukselle oikeuden säätää lakeja ilman valtiopäivien hyväksyntää. Osavaltioiden parlamentit lakkautettiin, samoin valtakunnanneuvosto helmikuussa 1934. Valtalain säätämisen jälkeen valtiopäivät kokoontuivat seuraavan 12 vuoden aikana vain 19 kertaa ja hyväksyivät vain seitsemän lakia. Valiokuntatyö lakkasi kokonaan. Vaaleissa ei enää ollut muita puolueita kuin kansallissosialistinen puolue (NSDAP) ja opposition puuttuessa parlamentti jäi hallituksen kumileimasimeksi. Valtiopäivien alentunutta statusta kolmannessa valtakunnassa kuvasi se, että helmikuun 1933 tuhopoltossa vaurioitunutta valtiopäivätaloa ei otettu uudelleen käyttöön, vaan valtiopäivät kokoontuivat aina tilapäisessä kokoontumispaikassaan Kroll-oopperassa. Saksan valtiopäivät kokoontuivat viimeisen kerran 26. huhtikuuta 1942 hyväksymään yksimielisesti päätöksen "Führerin" rajattomista valtuuksista.


title: Dorothee Oberlinger

text: Dorothee Oberlinger (s. 2. syyskuuta 1969 Aachen) on saksalainen nokka- ja poikkihuilunsoittaja. Hän opiskeli aluksi Kölnin yliopistossa musiikkikasvatusta ja saksaa. Sittemmin hän opiskeli nokkahuilunsoittoa Kölnissä, myöhemmin Amsterdamissa ja Milanossa. Hänen opettajiensa joukossa olivat Günter Höller, Walter van Hauwe ja Pedro Memelsdorff. Hän voitti lontoolaisessa kilpailussa ensimmäisen palkinnon vuonna 1997 ja piti debyyttinsä solistina Wigmore Hallissa 1998.


title: Dorothee Oberlinger

text: Oberlinger on pitänyt resitaaleja eri puolilla Eurooppaa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Hän on myös esiintynyt solistina lukuisten kansainvälisten barokkikokoonpanojen, kuten London Baroquen ja Musica Antiqua Kölnin kanssa. Sinfoniaorkestereidenkin kanssa hän on tehnyt yhteistyötä. Oberlinger on levyttänyt muun muassa Antonio Vivaldia. Hän perusti Ensemble 1700 -kokoonpanon vuonna 2003 ja sai nimityksen Mozarteumin professoriksi Salzburgissa 2004.


title: Alexandra Oehler

text: Alexandra Oehler (s. 22. helmikuuta 1970 Ronneburg) on saksalainen pianisti. Hän sai ensimmäiset oppituntinsa viiden vuoden iässä Günter Fuhrmannilta Zeitzin Anna Magdalena Bach -musiikkikoulussa ja jatkoi opintojaan vuosina 1981–87 Halle an der Saalen erikoismusiikkikoulussa. Vuonna 1987 Oehler aloitti opiskelun Leipzigissä Herbert Sahlingin johdolla, ja vuoden 1990 jälkeen hän suoritti opintoja Ulrich Urbanin johdolla. Valmistuttuaan vuonna 1995 hän on yhä osallistunut Urbanin mestarikursseille. Oehler on saanut sekä kansallisia että kansainvälisiä palkintoja ja diplomeja; myönnettyjen tunnustusten joukossa on palkinto Liszt-kilpailusta Weimarista.


title: Alexandra Oehler

text: Oehler on itse työskennellyt opettajana Leipzigissä.


title: Elizabeth de la Porte

text: Elizabeth de la Porte (s. 1941 Johannesburg) on eteläafrikkalainen cembalisti. Hän suoritti opintoja aluksi Johannesburgissa, mutta voitti stipendin ja pääsi siten opiskelemaan Wieniin ja Lontooseen. Hän sai oppilaitoksissa suoritettujen muodollisten opintojen lisäksi yksityisopetusta Jane Clarkilta ja Rafael Puyanalta.


title: Elizabeth de la Porte

text: De la Portella on erityinen side Johann Sebastian Bachin ja François Couperinin musiikkiin. Hän esiintyi 1970-luvun aikana paitsi Etelä-Afrikassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, myös Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Hän aloitti opettamisen Lontoossa 1960-luvulla. Hän on naimisissa lääkäri Paul Dawson-Bowlingin kanssa, ja hänellä on kolme lasta. Hän asuu Favershamissa, Isossa-Britanniassa.


title: Sofie Kirk Kristiansen

text: Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokiteli hänet miljardöörilistallaan maailman 351. rikkaimmaksi ihmiseksi. Tuolloin hänen varallisuudekseen arvioitiin oli 5,4 miljardia dollaria. Tämä vastasi 18,8 prosentin osuutta leluvalmistaja Lego A/S:sta. Hän on leluyhtymän neljättä omistajasukupolvea. Yhdessä isänsä (Kjeld Kristiansen), siskonsa (Agnete Kirk Thinggaard) ja veljensä (Thomas Kirk Kristiansen) kanssa Sofie Kirk Kristiansenilla on 75 prosentin omistusosuus leluyhtiöstä. Omistusta hallitaan holdingyhtiö Kirkbin välityksellä, ja kullakin osakkaalla on 25 prosentin osuus tästä holdingyhtiöstä. Kirkbin osakkaat omistavat myös 30 prosentin osuuden Merlin Entertainmentista (muun muassa Madame Tussauds -vahakabinetti), sekä sijoituksia kiinteistöihin ja tuulivoimapuistoihin. Kirk Kristiansen on aiemmin toiminut Lego-säätiön hallituksessa, muttei ollut enää jäsen huhtikuussa 2018. Säätiö omistaa 25 prosenttia leluvalmistajasta. Vuodesta 2005 lähtien hän on ollut Klelund-peurapuistoalueen omistaja ja johtaja.


title: Sofie Kirk Kristiansen

text: Kirk Kristiansen on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon (B.Sc., etnografia ja sosiaaliantropologia, 2001) Aarhusin yliopistossa. Vuosina 2001–2004 hän opiskeli metsänhoitoa Kööpenhaminan yliopistossa. Hän on eronnut (2014); avioliitosta on kaksi lasta.


title: Awadagin Pratt

text: Awadagin Pratt (s. 6. maaliskuuta 1966 Pittsburgh, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen pianisti. Hän vietti lapsuutensa Illinoisissa, koska hänen perheensä muutti Pennsylvaniasta sinne, jotta vanhemmat voisivat ottaa vastaan työpaikat Illinoisin osavaltionyliopistosta. Pratt aloitti pianonsoiton 6-vuotiaana; hänen toinen instrumenttinsa on viulu, jota hän ryhtyi soittamaan yhdeksän vuoden iässä. Hän menestyi myös tennispelaajana.


title: Awadagin Pratt

text: Pratt opiskeli Illinoisin yliopistossa, Urbana-Champaignissa. Hän kieltäytyi tennisstipendeistä toisiin oppilaitoksiin voidakseen ottaa vastaan viulustipendin Illinoisin yliopistossa, Urbana-Champaignissa, josta hän myöhemmin siirtyi Peabodyn musiikkikonservatorioon Baltimoreen. Hän valitsi kyseisen koulun, koska se tarjosi hänelle mahdollisuuden kouluttautua sekä pianistina että viulistina. Hän oli oppilaitoksen historian ensimmäinen henkilö, joka pätevöityi sekä pianistina että viulistina ja valmistui lisäksi diplomilla orkesterinjohdosta.


title: Awadagin Pratt

text: Ensimmäistä kertaa Pratt sai tunnustusta voittamalla Kansainvälisen Naumburg-pianokilpailun vuonna 1992 ensimmäisenä afroamerikkalaisena kilpailijana. Hän piti samana vuonna 40-50 ja seuraavana vuonna jo 70 konserttia. Sitten vuoden 1992 Pratt on esiintynyt lähes jokaisen huomattavan yhdysvaltalaisen orkesterin kanssa. Vuonna 1994 Pratt esiintyi ensimmäistä kertaa Lincoln Centerissä New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Vuonna 1993 hän sai sopimuksen IMG Artistsilta, ja seuraavana vuonna hän julkaisi ensimmäisen albuminsa ("A Long Way From Normal"). Sittemmin hän on julkaissut kaksi muuta albumia, jotka koostuvat Ludwig van Beethovenin pianosonaateista sekä live-esityksestä Etelä-Afrikan Kapkaupungista. Prattilla on siteitä Afrikan mantereelle, sillä hänen isänsä Theodore syntyi Sierra Leonessa.


title: Awadagin Pratt

text: Syksyllä 2004 Pratt otti vastaan pianonsoiton avustavan professorin ja nimikkotaiteilijan paikan Cincinnatin yliopiston musiikkikonservatoriosta. Opettajan töihin siirtymisestään huolimatta hän jatkoi kymmenien vuosittaisten konserttien pitämistä. Vuonna 2005 hän teki ensiesiintymisensä resitalistina Cincinnatin yliopistossa. Hänen ohjelmistoonsa kuuluu muiden muassa Johann Sebastian Bachin, Johannes Brahmsin, César Franckin, Franz Lisztin, Edvard Griegin ja Sergei Rahmaninovin teoksia.


title: Eugenio Giraldoni

text: Eugenio Giraldoni (20. toukokuuta 1871 Marseille – 23. kesäkuuta 1924 Helsinki) oli italialainen baritoni. Vuonna 1900 hän lauloi Giacomo Puccinin oopperan Tosca ensiesityksessä paroni Scarpian roolin.


title: Eugenio Giraldoni

text: Giraldonin vanhemmat olivat baritoni Leone Giraldoni ja sopraano sekä viulisti Carolina Ferni. Hän teki oopperadebyyttinsä Barcelonassa Escamillon roolissa oopperassa Carmen vuonna 1891.


title: Eugenio Giraldoni

text: Giraldonin oopperakokemus kehittyi lukuisissa eri näytöksissä Italiassa ja vieraillessaan Etelä-Amerikassa vuonna 1898. Paikka oopperan historiassa huipentui, kun hän pääsi vuonna 1900 esittämään paroni Scarpiaa Toscan ensi-illassa Teatro Costanzissa Roomassa. Hän esiintyi myös Alberto Franchettin "La figlia di Jorio"n ensi-illassa Italian kuuluisimmassa oopperatalossa Milanon La Scalassa vuonna 1906.


title: Eugenio Giraldoni

text: Hän lauloi Venäjällä ja Puolassa vuosina 1901–1907 ja New Yorkin Metropolitan-oopperassa kaudella 1904–1905. Vuonna 1913 hän esiintyi Pariisin Opéra-Comiquessa jälleen Scarpian roolissa sekä Madama Butterflyn Sharplessina.


title: Eugenio Giraldoni

text: Giraldonilla oli tumma, resonoiva ääni ja vahva lavakarisma. Hänen muita muistettavia roolejaan olivat Don Carlos, Aida, Lohengrin, Hamlet, Berliozin La damnation de Faust ja Jevgeni Onegin.


title: Eugenio Giraldoni

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Giraldoni lauloi etupäässä italialaisissa provinssiteattereissa. Hän jäi eläkkeelle Triestessä vuonna 1921 ja kuoli kolme vuotta myöhemmin Suomessa, johon hän oli tullut opettamaan. Hänen viimeinen oopperaesiintymisensä oli isän roolissa oopperassa "Louise".


title: Eugenio Giraldoni

text: Giraldoni teki myös joukon levyäänityksiä, joista jotkut on uudelleenjulkaistu CD-muodossa.


title: Eugenio Giraldoni

text: Giraldoni on haudattu Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle.


title: Agnete Kirk Thinggaard

text: Agnete Kirk Thinggaard (s. 1983, Billund, Tanska) on tanskalainen kilparatsastaja, joka on noussut julkisuuteen erityisesti perittyään merkittävän osan Lego-konsernista ja noustuaan tästä syystä miljardööriksi.


title: Agnete Kirk Thinggaard

text: Maaliskuussa 2018 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes luokiteli hänet miljardöörilistallaan maailman 351. rikkaimmaksi ihmiseksi. Tuolloin hänen varallisuudekseen arvioitiin oli 5,4 miljardia dollaria. Tämä vastasi 18,8 prosentin osuutta leluvalmistaja Legosta. Hän on Lego-yhtiön neljättä omistajasukupolvea. Kirk Thinggaardilla on yhdessä isänsä (Kjeld Kristiansen), siskonsa (Sofie Kirk Kristiansen) ja veljensä (Thomas Kirk Kristiansen) kanssa 75 prosentin omistusosuus leluyhtiöstä. Omistusta hallitaan holdingyhtiö Kirkbin välityksellä, ja kullakin osakkaalla on 25 prosentin osuus tästä holdingyhtiöstä. Sen välityksellä osakkaat omistavat myös 30 prosentin osuuden Merlin Entertainmentista (muun muassa Madame Tussauds -vahakabinetti), sekä sijoituksia kiinteistöhin ja tuulivoimapuistoihin. Kirk Thinggaard toimii myös Lego-säätiön hallituksessa. Säätiö omistaa 25 prosenttia leluvalmistajasta.


title: Agnete Kirk Thinggaard

text: Kirk Thinggaard ratsasti Tanskan joukkueessa, joka voitti hopeaa Kouluratsastuksen Euroopan mestaruuskilpailuissa Göteborgissa elokuussa 2017. Vuonna 2016 hän edusti Tanskaa Rio de Janeiron olympialaisissa lajinaan kouluratsastus. Loppuvuodesta 2015 Tanskassa uutisoitiin Kirk Thinggaardilla ja hänen kahdella lähisukulaisellaan olevien hevosten arvoksi yhteensä 161 miljoonan Tanskan kruunua.


title: Agnete Kirk Thinggaard

text: Hän on suorittanut alemman korkeakoulututkinnon (B.Sc., psykologia) Aarhusin yliopistossa. Hän on naimisissa, kaksi lasta.


title: Betty Oberacker

text: Betty Oberacker on yhdysvaltalainen pianisti ja pianopedagogi. Hän on saavuttanut kansainvälistä mainetta sekä solistina että kamarimuusikkona. Hän on esiintynyt eri puolilla Eurooppaa, Israelissa, Aasiassa, Australiassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa. Hän on toiminut pianonsoiton ja kamarimusiikin professorina Ohion osavaltionyliopistossa ja Kalifornian yliopistossa, Santa Barbarassa. Oberacker on levyttänyt useille levymerkeille ja tulkinnut niin perinteistä kuin nykyaikaista ohjelmistoa.


title: Jacqueline Ogeil

text: Jacqueline Ogeil on australialainen cembalisti. Hän sai musiikin kandidaatin, musiikkipedagogiikan kandidaatin ja musiikin maisterin arvot Melbournen yliopistosta. Hänen opettajinaan ovat olleet Gustav Leonhardt (Amsterdam, 1993), Colin Tilney (Toronto) ja John O'Donnell (Melbourne). Opiskeluaikoinaan hän voitti pianistina Royal South Street Competitionin Ballaratissa ja Heidelbergin Eisteddfodin. Vuonna 1989 hän sai Rotaryn stipendin nuorimpana sen 40:een vuoteen saaneena. Vuonna 1995 hänelle myönnettiin Queen Elizabeth II Silver Jubilee Trust Award ja hän eteni semifinalistiksi "Young Achiever of the Year" -kilpailussa.


title: Jacqueline Ogeil

text: Ogeililla on ollut huomattava kysyntä säestäjänä. Hän on soittanut continuota muiden muassa Gerald Englishin, Cynthia O'Brienin, Ruth Wilkinsonin, Ensemble Gombertin, Fonte Musicalen, Lucinda Moonin, Gary Ekkelin ja nokkahuiluvirtuoosi Susanne Ehrhardtin kanssa. Ehrhardtin kanssa Ogeil kiersi Euroopassa heinäkuussa 1998 ja julkaisi levyn "La Follia". Ogeil on myös esiintynyt Melbournen sinfoniaorkesterin kanssa.


title: Jacqueline Ogeil

text: Ogeil on vieraillut Victorian College of the Artsin musiikkikoulun luennoitsijana vuonna 1996. Hän on myös Keski-Queenslandin musiikkikonservatorion nimikkotaiteilija. Solistina Ogeil on esiintynyt Australiassa, Euroopassa ja Kanadassa. Hänen julkaisemiinsa levytyksiin kuuluvat "The Virtuoso Harpsichord" (1995), "Buxtehude at the Harpsichord" (1997) ja "La Follia" (1998).


title: Jacqueline Ogeil

text: Varhaisen ohjelmiston ohella Ogeil on tulkinnut myös cembalolle sävellettyjä nykymusiikkiteoksia. Hän muun muassa esitti ensimmäistä kertaa Australiassa Naji Hakimin teoksen "Shasta (Five movements for harpsichord)" vuonna 1994 ja teki tästä sävellyksestä maailman ensimmäisen levytyksen, jota Hakim itse ylisti. Ogeilin soittama instrumentti on Marc Nobelin vuonna 1988 Melbournessa rakentama cembalo. Kyseinen soitin on kopio 1600-luvun flaamilaisesta soittimesta, jonka rakensi Jean Couchet.


title: Luka Oida

text: Luka Oida on yhdysvaltalainen pianisti. Hän syntyi eteläisessä Kaliforniassa, aloitti pianonsoiton opintonsa kuuden vuoden iässä ja sai kandidaatin arvon pianonsoitossa Northwestern Universitysta. Muutettuaan New Yorkiin vuonna 2009 Oida eteni maisteriksi Manhattan School of Musicissa. Hän on aktiivinen esiintyjä, joka on tulkinnut sekä solistista että kamarimusiikkimateriaalia muun muassa New Yorkissa, Chicagossa ja Los Angelesissa. Hän on esiintynyt myös Yhdysvaltain ulkopuolella Itävallassa, Italiassa ja Japanissa. Orkesterin solistina hänen ohjelmistoonsa kuuluu Wolfgang Amadeus Mozartin 20. pianokonsertto.


title: Luka Oida

text: Oida on toiminut opetustehtävissä muun muassa Geneven musiikkikonservatoriossa. Hän on esiintynyt Japanissa hyväntekeväisyysmielessä vuonna 2011 sattuneen tsunamin jälkeen.


title: Rolf Jacobsen

text: Rolf Jacobsen (s. 8. maaliskuuta 1907 Kristiania (nyk. Oslo), Norja – 20. helmikuuta 1994 Hamar, Hedmark, Norja) oli norjalainen runoilija ja toimittaja.


title: Rolf Jacobsen

text: Esikoiskokoelmallaan "Jord og jern" (1933) Jacobsen toi tekniikan norjalaiseen runouteen. Hän yhdisti runoissaan taitavasti luonnon ja tekniikan kuvina. Tunnetuin näistä runoista on ”Landskap med gravemaskiner” (1954). Hän on 1900-luvun merkittävimpiä norjalaisia runoilijoita ja eniten muille kielille käännetty. Viimeisen kokoelmansa "Nattåpent" rakkausrunojen ansiosta hän on myös Norjan rakastetuimpia runoilijoita.


title: Rolf Jacobsen

text: Jacobsen opiskeli Oslon yliopistossa teologiaa ja filologiaa mutta ei suorittanut tutkintoa. Hän oli opiskeluaikana 1930 perustamassa Pohjoismaiden ensimmäistä sekakuoroa Akademisk korforeningia ja kirjoitti sille muutamia runoja. Norges musikforlag julkaisi tuolloin hänen sävellyksiään ja muutamia hänen salanimellä Rolf Høvre kirjoittamiaan iskelmiä. Opiskeluaikana hän oli aktiivinen myös opiskelijayhdistys Clartéssa. Hän työskenteli toimittajana ja sittemmin Kongsvinger Arbeiderbladin päätoimittajana. Hän oli Åsnes Arbeiderpartin puheenjohtaja, mutta liittyi 1940 Nasjonal Samlingiin.


title: Rolf Jacobsen

text: Liittyminen NS:ään ja miehitystä tukevat pääkirjoitukset toivat hänelle sodan päätyttyä valtiopetostuomion, ja hän joutui työleirille, josta hän vapautui 1947. Työn saanti tuotti hänelle vaikeuksia, ja perheen elatuksesta huolehti hänen vaimonsa Petra Jacobsen. Vuonna 1949 hän sai paikan kirjakaupassa, ja seuraava kokoelma "Fjerntog" ilmestyi 1951. Läpimurtokokoelma "Hemmelig liv" ilmestyi 1954. Vuonna 1961 sai jälleen työtä toimittajana Hamar stiftstidendessä, ja hän työskenteli lehdessä vuoteen 1971.


title: Rolf Jacobsen

text: Esikoiskokoelmalla "Jord og jern" hän sijoittui modernien runoilijoiden ryhmään, jolle oli tunnusomaista käyttää aiheena modernia tekniikkaa. Hän osoittautui kokoelmassa jo muotokieleltään ja aiheiltaan valmiiksi runoilijaksi, ja monessa suhteessa hän säilyi samanlaisena koko uransa ajan. Kokoelma "Fjerntog" toi julki etsivän, mietiskelevän runoilijan, ja sen runo ”Dies illae” liittyy hänen kääntymiseensä katolisuuteen. 1970-luvulla mukaan tulivat ympäristökysymykset, ja samaan aikaan hän kirjoitti ”metarunoutta”, ,jotka käsittelevät runojen kirjoittamista, sanoja ja inspiraatiota tai taidetta yleisesti.


title: Rolf Jacobsen

text: Viimeisestä virallisesta kokoelmasta "Nattåpent" (1985) tuli kruunu hänen viisikymmenvuotiselle kirjailijanuralleen. Kokoelman rakkausrunoissa hän käsittelee puolisonsa sairautta ja kuolemaa. Se oli Norjan sodanjälkeisen ajan myydyin runokokoelma, Aftenpostenin kriitikko Finn Jor luonnehti kokoelman osan "Rom 301" runoja ”norjalaisen runouden kauneimmiksi runoiksi”.


title: Rolf Jacobsen

text: Hans Magnus Enzensberger liitti Jacobsenin 1960 antologiaansa "Museum der modernen Poesie", jossa Jacobsen on ainoa pohjoismainen runoilija.


title: Mireille Darc

text: Mireille Darc (alun perin "Mireille Aigroz", 15. toukokuuta 1938 Toulon, Ranska – 28. elokuuta 2017 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen näyttelijä. Hän näytteli 1960- ja 1970-luvuilla eroottisissa elokuvarooleissa.


title: Mireille Darc

text: Darc teki ensimmäisen elokuvaroolinsa vuonna 1960 Jacques Dupontin ohjaamassa elokuvassa "Les distractions", jonka pääosassa oli Jean-Paul Belmondo. Hän näytteli sen jälkeen 1960-luvulla elokuvissa "Mourir d'amour" (1960, "Kuolemalla on siniset silmät"), "Virginie" (1962), "Pouic-Pouic" (1963), "Monsieur" (1964), "Les barbouzes" (1964, "5 erittäin salaista asiamiestä"), "Les bons vivants" (1965, "Ilotalon lemmikit") ja "Galia" (1966, "Galia – elää kuumasti"). Seuraavalla vuosikymmenellä hän näytteli elokuvassa "Borsalino" (1970, kreditoimaton prostituoitu), jossa Belmondo oli jälleen pääosassa, sekä Pierre Richardin kanssa komediassa "Pitkä vaalea mustakenkäinen" (1972), josta tehtiin myös jatko-osia. Darcilla oli näkyviä elokuvarooleja myös 1980-luvulla. Hän oli naimisissa arkkitehti Pascal Desprez'n kanssa ja hänellä oli vuodesta 1968 alkaen 15-vuotinen seurustelusuhde näyttelijä Alain Delonin kanssa.


title: Harri Vainio

text: Harri Uolevi Vainio (s. 2. heinäkuuta 1947 Pertteli) on suomalainen lääkäri, joka toimi Työterveyslaitoksen pääjohtajana.


title: Harri Vainio

text: Harri Vainion puoliso vuodesta 2001 on professori Elisabete Weiderpass. Vainio valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1973 ja väitteli samana vuonna lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hän toimi WHO:n yksikön päällikkönä Lyonissa 1983–1987, 1996–1998 ja 2000–2003. Karoliinisen instituutin professori Vainio oli 1998–2000. Työterveyslaitoksen pääjohtajaksi hänet nimitettiin 2003, Jorma Rantasen jälkeen. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle 2015 ja työskenteli vielä sen jälkeen Kuwaitissa. Työterveyslaitoksen johtajana Vainiota seurasi Antti Koivula.


title: Laura Fortino

text:
Laura Fortino (s. 30. tammikuuta 1991 Hamilton, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympialaisissa yhden kulta- ja yhden hopeamitalin sekä MM-kilpailuissa yhden kullan ja neljä hopeaa. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Markham Thunderia.
Fortino voitti olympiakultaa Sotšissa 2014 ja saavutti olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018. Pyeongchangin turnauksessa hänet valittiin tähdistöjoukkueeseen. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2012 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2013, 2015, 2016 ja 2017. Vuoden 2012 MM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen tähdistöjoukkueeseen.


title: Laura Fortino

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Fortino saavutti hopeaa vuosina 2008 ja 2009.


title: Laura Fortino

text: Fortino on edustanut Cornellin yliopiston joukkuetta vuosina 2009–2013 sekä sen jälkeen Brampton Thunderia 2014–2017 ja Markham Thunderia vuodesta 2017. Hän voitti CWHL:n mestaruuden vuonna 2018. Kaudella 2015–2016 hänet valittiin CWHL:n parhaaksi puolustajaksi.


title: Esko Rautio

text: Esko Benjam Rautio (10. marraskuuta 1932 Alatornio – 15. elokuuta 2017 Kiuruvesi) oli kunnallisneuvos, joka toimi Kiuruveden kunnan- ja kaupunginjohtajana yli kaksikymmentä vuotta.


title: Esko Rautio

text: Esko Rautio syntyi maanviljelijä Erkki Raution ja emäntä Siiri Uusitalon perheeseen. Hänen puolisonsa oli seurakuntasihteeri Toini Irma Sofia Rautopuro. Rautio suoritti kunnallistutkinnon ja valmistui sosionomiksi 1969. Hän toimi Karungin kunnansihteerinä 1956–1971 ja Puolangan kunnanjohtajana 1971–1972. Kiuruvedellä Rautio oli kunnanjohtaja 1972–1992 ja kaupunginjohtaja vuodesta 1993. Kunnallisneuvoksen arvo hänelle myönnettiin vuonna 1989. Kiuruveden kaupunginjohtajan tehtävästä Rautio jäi eläkkeelle vuonna 1995.


title: Lauriane Rougeau

text:
Lauriane Rougeau (s. 12. huhtikuuta 1990 Pointe-Claire, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana voittanut olympialaisissa yhden kulta- ja yhden hopeamitalin sekä MM-kilpailuissa yhden kullan ja neljä hopeaa. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Montréal Canadiennesiä.
Rougeau voitti olympiakultaa Sotšissa 2014 ja saavutti olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018. Hän on voittanut maailmanmestaruuden vuonna 2012 sekä saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2013, 2015, 2016 ja 2017.


title: Lauriane Rougeau

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Rougeau saavutti hopeaa vuonna 2008. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi.


title: Lauriane Rougeau

text: Rougeau on edustanut Cornellin yliopiston joukkuetta vuosina 2009–2013. CWHL-debyyttinsä hän teki jo kaudella 2007–2008 Montréal Starsin joukkueessa, jossa hän pelasi myös kaudella 2014–2015. Vuodesta 2015 hän on edustanut Montréal Canadiennesiä. Hän voitti CWHL:n mestaruuden vuonna 2017.


title: Tadaaki Otaka

text: Tadaaki Otaka (; s. 1947 Kamakura) on japanilainen kapellimestari. Hän opiskeli Toho Gakuen -musiikkikoulussa Hideo Saiton johdolla ja jatkoi opintojaan Wienissä Hans Swarowskyn ja Spannagelin? johdolla. Otaka on toiminut muun muassa Tokion filharmonikkojen sekä NHK-sinfoniaorkesterin vakituisena kapellimestarina ja Osakan filharmonikkojen musiikillisena johtajana. Hänet tunnetaan erityisen hyvin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa hän on johtanut lukuisia merkittäviä orkestereita.


title: Tadaaki Otaka

text: Oopperan alalla Otaka on johtanut muun muassa "Peter Grimesin", "Fidelion", "Lepakon", "Toscan", "Tannhäuserin", "Carmenin", "Taika-ampujan" ja "Salomen" esityksiä. Hän on myös johtanut muiden muassa Teizo Matsumuran, Toru Takemitsun ja Akira Miyoshin teosten kantaesityksiä.


title: Renata Fast

text: Renata Fast (s. 6. lokakuuta 1994 Hamilton, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut olympialaisissa hopeaa Pyeongchangissa 2018 sekä MM-kilpailuissa hopeaa Yhdysvaltain kisoissa 2017. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Toronto Furiesia.


title: Renata Fast

text: Fast edusti Burlington Barracudasia vuosina 2010–2012 ja Clarksonin yliopiston joukkuetta vuosina 2012–2016. Vuodesta 2016 hän on pelannut Toronto Furiesin joukkueessa. Hän voitti NCAA:n mestaruuden vuonna 2014.


title: Kjell Espmark

text: Kjell Espmark (s. 19. helmikuuta 1930 Strömsund, Jämtland, Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija ja Tukholman yliopiston kirjallisuustieteen professori emeritus. Hänet valittiin Ruotsin akatemiaan 1981.


title: Kjell Espmark

text: Espmark on yksi niistä kolmesta Ruotsin akatemian jäsenestä, jotka erosivat Akatemiasta Metoo-kohun vuoksi.. Hän sai vuonna 1975 Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinnon, 1980 Schückin palkinnon, 1985 Bellmanin palkinnon, 1998 Kellgrenin palkinnon ja 2000 Samfundet De Nion suuren palkinnon.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Skrydstrupin tyttö (, noin 1300–1200 eaa. , Skandinavian pronssikausi, Monteliuksen periodi III) oli tyttö tai nuori nainen, jonka hyvin säilyneet jäännökset löydittiin vuonna 1935 Tanskan Etelä-Jyllannin Skrydstrupista läheltä Vojensin kylää. Vainaja oli laitettu makaamaan selälleen tammen puunrungosta valmistettuun arkkuun ja arkku oli peitetty turpeella suuren hautakummun sisään. Osa vainajan kudoksista, vaatetuksesta ja hautavaatteista olivat säilyneet tunnistettavina. Tarkemmat tutkimukset osoittavat, että tyttö oli mahdollisesti ollut kotoisin nykyisestä Tšekistä, Keski-Saksasta tai Ranskasta ja että hän olisi muuttanut asumaan Tanskaan 13–14-vuotiaana ja asuntut siellä neljä vuotta ennen kuolemaansa. Hän oli kuollessaan 17–18 vuotias. Hautauksesta on viime aikoina selvinnyt uusia asioita Skandinavian pronssikauden kulttuurista ja naisen asemasta siinä. Vainajan jäännökset kuuluvat Köpenhaminassa sijaitsevan Tanskan kansallismuseon kiinteään näyttelyyn. Vojensissa sijaitsee Jens-Peter Kellermann pronssista valaama muistopatsas Skrydstrupin tytöstä.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Tutkittu hautakumpu kuului kahdeksan kumpuhaudan ryhmään (tai kuuden kummun ), joista on enää kolme jäljellä. Hautakumpi oli pohjaltaan pyöreä, halkaisijaltaan 24 metriä ja noin neljä metriä korkea. Kumpuhaudan tutki vuonna 1935 arkeologi C.M. Lund Haderslevin museosta.


title: Skrydstrupin tyttö

text:
Vuonna 2017 julkaistiin Karin Margarita Frein ryhmän tutkimus haudatun tytön hampaiden kiilteestä ja hiuksista tehdyistä hivenainetutkimuksista, jossa selvitettiin muun muassa strontiumin isotooppien välisiä suhteita. Niiden avulla selvisi, ettei hän ollut syntyjään kuolinseudultaan, vaan muualta. Tutkimuksella voitiin osoittaa melko karkealla tarkkuudella useita alueita Euroopasta, mistä tyttö olisi voinut olla kotoisin.
Tytön hautaus kuuluu niin sanottuihin tammitukkiin tehtyyn tammiarkkuhautauksiin. Siinä tukki yleensä halkaistaan ja alempaan puoliskoon koverretaan vanajalle sopivan kokoinen syvennys. Skrydstrupissa hautaus aloitettiin asettamalla arkun pohjalle naudantalja, jonka päälle tyttö asetettiin selälleen suorana makaamaan. Vainajan vyötärö ja jalat peitettiin suorakaiteen muotoisella peitolla, joka oli valmistettu villaisesta kankaasta.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Vuoden 1935 tutkimuksissa selvisi, että tytön hautakumpu oli alunperin ollut halkaisijaltaan 13 metriä leveä ja 1,75 metriä korkea. Tytön arkku makasi tämän haudan keskellä, joten alkuperäinen kumpu oli rakennettu häntä varten. Kaivettaessa kumpua, löydettiin siitä kuitenkin ensin kaksi miesten hautaa. Miehet oli haudattu kummun sivuille ja kumpua oli tämän jälkeen laajennettu leventämällä se 24-metriseksi ja korottamalla se nelimetriseksi. Sitä ei tiedetä, olivatko miehet sukua tai jossakin muussa yhteydessä ensiksi haudattuun tyttöön.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Vainajan mustuneet luut olivat säilyneet haudassa muuten hyvinä, mutta hauta-arkun romahtaminen on särkenyt ainakin pääkallon, kylkiluita, käden luita ja joitakin muitakin luurangon kohtia niin, että nämä luut ovat maatuneet nopeammin kuin muut luut. Jäljelle jääneet luut olivat melko hyvässä kunnossa siihen nähden, että hauta oli melko vanha. Luiden mitoista ja muodoista pääteltiin, että kyseessä on tytön luuranko. Osteologit päättelivät myös tytön iäksi noin 17–18 vuotta ja esimerkiksi hänen viisaudenhampaansa eivät olleet vielä puhjenneet. Hän oli noin 171 senttimetriä pitkä ja hoikka, ja hän oli pitkäraajaisena pitempi kuin pronssikauden tanskalaiset naiset yleensä. Heidän keskipituutensa oli noin 160 senttimetriä. Toisen kuuluisan hautalöydön vainaja Egtvedin tyttö haudattiin lähistölle noin 100 vuotta aikaisemmin. Hänen pituutensa oli 160 senttimetriä. Hautauksessa oli säilynyt luiden lisäksi osia tytön kasvoista. Ruumiista tunnistettiin osia poskesta, kulmakarvoja, silmäluomia, silmäripsiä ja hänen pitkät hiuksensa. Erityisesti hänen hampaansa ovat olleet terveet ja ehjät. Niissä ei havaittu jälkiä karieksen aiheuttamista vaurioista.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Tytöllä oli erikoisen tuuhea kampaus, joka lisäsi hänen pituuttaan 5–10 senttimetriä. Sen mahdollisti 60 senttimetriä pitkät hiukset. Hiusten alkuperäinen väri on vaikea päätellä varmasti, koska hautauksessa vietetty pitkä aika, maaperän märkyys, hapettomuus ja happamuus tuhoavat hiusten pigmenttiä ja jättävät jäljelle kestävimmät kelta-puna-värit kun taas muut sävyt haalistuvat selvästi. Kampauksen valmistaminen on selvitetty melko tarkkaan. Tytön päälaen hiukset oli ensin silien eteen ja otsan yläpuolelle laitettiin ihmishiuksista tehty tyyny, jonka päälle kammattiin ohut kerros nistahuiksia. Tämän jälkeen hiukset sidottiin kiinni villanarulla ohimoiden korkeudelta otsan ja niskan ympäri. Narun alta pilkistävät hiukset koottiin suortuviksi ja ne solmittiin koristeellisisksi punoksiksi, jotka seurasivat villanarua niskaan asti. Hiusten ylle vedettiin hevosen jouhista solmittu hiusverkko, joka piti kampausta koossa samalla kun pään ympäri kierrettiin villanarua useita kierroksia. Näin oli saatu aikaan korkeahko hiuslaite, joka entisestään pidensi tyttöä. Kyseinen kampaus on tutkijoille ainoa laatuaan tällä alueella, mutta tiedossa on yksi vastaavanlainen pohjoisempana Tanskassa.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Tytöllä oli yllään villainen ja lyhythihainen paita. Paidan hihat olivat koristeltuja kuvio-ompeleilla samoin kuin oli paidan niskasaumat. Hautaan oli asetettu myös villainen myssy. Tytön vyötäröllä olleeseen vyöhön oli kiinnitetty sarvesta valmistettu kampa. Pään kummallakin sivulla löytyi monille kierteille käämitettyjä ja kullasta valmistettuja korvarenkaita. Vainajan yllä olevat vaatteet on valmistettu eteläisestä- tai keskisestä Euroopassa valmistetusta villasta.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Pronssikautinen asuinpaikka on sijainnut geologisesti mielenkiintoisella paikalla. Tällä kohtaa Etelä-Tanskaa halkaisee viimeisen jääkauden kylmimmän kauden aikainen päätemoreeni, joka on pohjois-etelä-suuntainen. Moreenin länsipuolella on maasto tasaista ja sen maaperä on hiekkaa, kun taas itäpuolinen osa on moreenikumpujen ja -laaksojen täyttämä. Pronssiaikanakin se oli muodostanut keskeisen kaupan ja liikenteen pääreitin, joka seurasi päätemoreenia etelästä pohjoiseen. Sille on olemassa tanskalainen nimitys "Hærvejen" (). Tie kulki aivan tutkitun asuinpaikan ja hautakumpujen läheltä.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Hautakumpujen läheisyydessä 600 metriä koilliseen päin on sijainnut useita suuria pitkätaloja. Niiden maahan jättämiä jälkiä on tutkittu vuonna 1993. Suurimman pitkätalon (pitkätalo IV) pohjan pinta-ala on ollut 500 neliömetriä, mutta se ei ole ollut Skrydstrupin tytön kanssa samanaikaisesti käytössä. Sen sijaan toinen (pitkätalo I) 7,5 metriä leveä ja 30 metriä pitkä pitkätalo, jonka maapohjan pinta-ala on ollut noin 220 neliömetriä, on saattanut olla tytön kanssa samanaikanen. Rakennus on ollut jaettuna kolmeen huoneeseen. Rakennuksen länsipäässä on ollut asuinhuoneena ja siellä on sijainnut talon lämmitysliedet. Keskimmäisessä huoneessa on sijainnut syviä kuoppia, joiden tehtävä on jäänyt epäselväksi. Rakennuksen itäpäässä on pidetty eläimiä sisällä kylminä vuodenaikoina. Talon maapohjan hiilinäytteistä selvisi ajoitus, joka oli noin 1320–1220 eaa. Talon läheisyys on arkeologisesti ainoa syy olettaa, että Skrydstrupin tyttö olisi asunut talossa, mutta se on voinut olla mahdollista.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Seudulla oli seitsemän muuta kumpuhautausta, joista on tehty metallilöytöjä ja seudulta tunnetaan enemmänkin metallilöytöjä. Esineet on valmistettu yleensä pronssista, mutta alueelta tunnetaan myös kultalöytöjä. Seutu on siten ollut varakasta seutua.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Pääkallosta otetut magneettikuvat näyttävät selvät vauriot, jotka ovat syntyneet arkun hajoamisesta ja painumisesta kasaan. Paine on litistänyt päätä tehden naisen pituuden päättelemisestä hankalaa. Tytön reisiluun pituuden avulla on kuitenkin esitetty arvio tytön pituudesta, joka on 169,7 ± 2,92 senttimetriä. Tämä tulos vastaa hyvin vuoden 1935 kaivauksissa mitattua arvoa 171,5–172,0 senttimetriä. Yritykset eristää tytön jäänteistä ihmisen perimää epäonnistuivat. Kostea ympäristö ja sen matala happamuustaso on tuhonnut perimää niin, ettei ehjiä löytynyt riittävästi. Nykymenetelmillä ei ole vielä mahdollista eristää näkyviin riittävästi tunnistettavia geenejä.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Hiuksista otettuja näytteitä voidaan kuitenkin hyödyntää ravinnon tasoa ja kehon keräämien hivenaineiden määriä tutkittaessa. Radiohiilianalyysissä tarkkaillaan myös hiilen isotooppien hiili-13 ja hiili-14 suhdetta. Analyysin mukaan tyttö on syönyt muuta kuin merellistä ravintoa ja hänen ruokavalionsa on ollut parempaa kuin muiden tutkittujen pronssikauden ihmisten. Kun hampaissa ei havaittu karieksen aiheuttamia vaurioita, on hiilihydraattien tai sokeria sisältävien ruoka-aineiden määrien osuus ravinnosta ollut pieni.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Kahden hampaan hammaskiilteestä otettiin näytteet strontiumin isotooppijakauman selvittämiseksi. Käsitellyt hampaat kehittyvät lapsen ollessa 3–4-vuotias tai hieman vanhempi. Hampaaseen tallettuu silloin hänen elinympäristönsä hivenainejakauma, joka säilyy hampaassa koko aikuisiän ajan. Tulosten mukaan isotooppien (strontium-87 ja strontium-86) keskinäinen suhde poikkeaa Tanskassa maastosta otettujen vertailunäytteiden kanssa. Lähimmät alueet, joista voi saada vastaavat strontium-isotooppisuhteet sijaitsevat lähimmillään Ruotsissa, Tšekissä, Keski-Saksassa, Ranskassa ja Englannissa. Tutkijat ovat päätyneet etsimään kotiseutua eteläisestä suunnasta.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Sama tutkimus tehtiin hiusnäytteestä, joka oli 42,5 senttimetriä pitkä. Se katkaistiin 17 osaan, jotka kattavat tytön elämän viimeiset 51 kuukautta. Näistä näytteistä selvisi, ehkä onnekkaastikin, että strontium-arvoissa tapahtui selkeä muutos 42–47 kuukautta ennen tytön kuolemaa. Tällöin tyttö oli ollut 13–14 vuotias. Hän eli silloin ympäristössä, joka vastasi strontium-arvoilla ilmaistuna samanlaista aluetta missä hän vietti lapsuutensa. Yksinkertaisin selitys on, että tuona aikana hän tosiaan eli vielä lapsuutensa maisemissa, mutta muutti sitten Tanskan alueelle 13–14-vuotiaana, missä vietti loppuelämänsä. Yleisesti onkin hyväksytty johtopäätös, että tyttö olisi naitettu Skrydstrupiin tai sen lähialueelle. Yhteisöjen välistä naimakauppaa pidetään vanhana tapana, joilla yhteisöt sitoutuivat toisiinsa. Naimakauppoja on tehty ainakin poliittisista ja kaupallisista syistä.


title: Skrydstrupin tyttö

text: Arkeologiselta kannalta haudasta ei löytynyt kovinkaan paljon aineistoa, joka valottaisi hänen kotiseutuaan tarkemmin. Hänen elitistinen kampauksensa ja kultaiset korvarenkaat kuitenkin vihjaavat hänen nuoruuden aikaisen perheensä statuksesta. Se oli luultavasti korkea ja koska myös Skrydstrupin maatalon varallisuus oli hyvä, säilytti tyttö yhteisöllisen statuksensa muutossa pohjoiseen. Tätä ajatusta tukevat hautaaminen omaan kumpuun, arkkuhautaus, kultarenkaat, hyvä terveys ja ulkomaalainen alkuperä. Tyttö muutti kaukaa tänne ja integroitui nopeasti paikalliseen yhteisöön, koska sai arvostetun hautauksen.


title: Laura Stacey

text: Laura Stacey (s. 5. toukokuuta 1994 Mississauga, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut olympialaisissa hopeamitalin Pyeongchangissa 2018 sekä MM-kilpailuissa hopean Yhdysvaltain kisoissa 2017. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Markham Thunderia.


title: Laura Stacey

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Stacey voitti kultaa vuonna 2012 ja saavutti hopeaa vuonna 2011.


title: Laura Stacey

text: Stacey edusti Dartmouthin yliopiston joukkuetta vuosina 2012–2016. Kaudella 2016–2017 hän pelasi CWHL:ää Brampton Thunderissa ja hänet valittiin kauden tulokkaaksi. Kaudella 2017–2018 hän voitti CWHL:n mestaruuden Markham Thunderin joukkueessa.


title: Ada Äijälä

text: Ada Elisabeth Äijälä-Räsänen ( 31. joulukuuta 1886 Pietari – 13. huhtikuuta 1928 Leppävaara, Espoo) oli suomalainen filosofian maisteri ja koulunjohtaja. Hän perusti Helsinkiin vuonna 1927 toimintansa aloittanaan 8-luokkaisen "Uuden Yksityisen yhteislyseon", vuodesta 1938 Arkadian yhteislyseo.


title: Ada Äijälä

text: Pietarissa syntyneen Ada Äijälän isä oli Suomen valtion rautateiden palveluksessa. Hän kävi Pietarin suomalaista valmistavaa koulua ja perheen muutettua Turkuun 1898 Turun suomalaista tyttökoulua. Perhe muutti sitten Helsinkiin ja Ada pääsi ylioppilaaksi 1905 Svenska Privata läroverket för flickor-koulusta. Hän kävi Suomen Liikemiesten Kauppaopiston ja työskenteli sieltä valmistuttuaan Osuusliike Elannossa ja Helsingin yksityisen kauppakoulun opettajana.


title: Ada Äijälä

text: Ada Äijälä siirtyi sanomalehtialalle ja oli toimittajana eri lehdissä Kotkassa ja Lahdessa sekä Savo-lehdessä Kuopiossa. Hän palasi opiskelemaan ja valmistui 1914 filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta. Valmistuttuaan hän oli työssä vuoteen 1927 saakka rautatiehalituksessa ja toimi samalla osa-aikaisena opettajana Helsingin kunnallisessa yhdenpäivänkoulussa.


title: Ada Äijälä

text: Ada Äijälä meni vuonna 1927 naimisiin Kastorin perustajan toimitusjohtaja, rakennusmestari Isak Räsäsen (1881–1942) kanssa. He perustivat samana vuonna Helsinkiin oman koulun, 8-luokkaisen Uuden Yksityisen yhteislyseon joka toimi aluksi Balderin talossa Aleksanterinkatu 12:ssa. Ada Äijälä toimi koulussa opettajana ja oli koulun johtajana kuolemaansa saakka.


title: Ada Äijälä

text: Ada Äijälä oli 1910-luvulta alkaen Suomalaisen Naisliiton jäsen. Hän kuului liiton keskushallitukseen ja oli liiton Helsingin osaston varapuheenjohtajana 1921–1927. Hän perusti myös Sippolaan Naisliiton osaston. Hän piti esitelmiä liiton kokouksissa ja avusti Naisten Ääni-lehteä käyttäen muun muassa nimimerkkiä "Tähystäjä". Äijälä oli mukana myös nuorsuomalaisten ja myöhemmin edistyspuolueen toiminnassa.


title: Ada Äijälä

text: Ada Äijälän kuoltua hänen perustamansa koulun ylläpitäjäksi tuli "Ada Äijälän Koulu Oy". Koulu sai oman talonsa vuonna 1938 Arkadiankadulta ja sen nimeksi tuli Arkadian yhteiskoulu. Koulu siirtyi vuonna 1991 Nurmijärven Klaukkalaan ja toimii nykyään nimellä Arkadian yhteislyseo.


title: Ada Äijälä

text: Ada Äijälä sai surmansa liikenneonnettomuudessa Espoon Leppävaarassa kun hänen miehensä ohjaama henkilöauto törmäsi rautatien tasoylikäytävällä paikallisjunan kylkeen. Paikalla oli huono näkyvyys rakennusten, puiden ja pensaiden takia. Auton törmätessä junan kylkeen Ada Äijälä sinkoutui ulos autosta ja sai päähänsä kuolettavan iskun. Muut autossa olleet eivät saaneet vammoja.


title: Sara Macliver

text: Sara Macliver on australialainen oopperalaulaja sekä konsertti- ja resitaaliesiintyjä, äänialaltaan sopraano. Häntä pidetään yhtenä johtavista barokkiohjelmiston tulkitsijoista maassaan. Hän opiskeli Perthissä sopraano Molly McGurkin johdolla. Hän toimi jo opiskeluaikanaan West Australian Opera Companyn palveluksessa; hänen rooleihinsa yhtiölle ovat kuuluneet Micaelan rooli "Carmenissa", Papagenan rooli "Taikahuilussa", Giannettan rooli "Lemmenjuomassa" ja Nannettan rooli "Falstaffissa".


title: Sara Macliver

text: Mcliver on muun muassa levyttänyt Georg Friedrich Händelin "Messias"-oratorion (2002), jonka esitys myös näytettiin kahdesti kansallisessa televisiossa. Johann Sebastian Bachin aarioiden ja duettojen levytys mezzosopraano Sally-Anne Russellin kanssa toi Macliverille ARIA-palkintoehdokkuuden. Macliver on levyttänyt myös Giovanni Battista Pergolesin "Stabat Materin" tulkinnan. Hän asuu Sydneyssä miehensä ja kolmen lapsensa kanssa.


title: Chitorin linnake

text: Chitorin linnake, tai Chittorgarh, on Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva linnake. Unesco on valinnut Chitorin linnakkeen ja muut Rajasthanin kukkulalinnoitukset maailmanperintöluettelon kohteeksi vuonna 2013. Linnake on rakennettu 600-luvulla. Linnake toimi rajputvaltakunta Mewarin pääkaupunkina.


title: Vrijji

text: Vrijji, tai Vajji oli Licchaviklaanin muodostama valtio muinaisen Intian pohjoisosassa, nykyisen Biharin osavaltion alueella. Vrijjin valtio oli olemassa 6. vuosisadaalta eaa. 4.vuosisadalle jaa. Vrijji oli yksi kuudestatoista Mahajanapada-valtiosta, jotka hallitsivat Pohjois-Intiaa.


title: Jillian Saulnier

text:
Jillian Saulnier (s. 7. maaliskuuta 1992 Halifax, Nova Scotia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut olympialaisissa yhden hopeamitalin sekä MM-kilpailuissa kaksi hopeaa. Seuratasolla hän edustaa CWHL-seura Calgary Infernoa.
Saulnier saavutti olympiahopeaa Pyeongchangissa 2018 sekä MM-hopeaa vuosina 2015 ja 2016. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2010 ja saavutti hopeaa vuonna 2009.


title: Jillian Saulnier

text: Saulnier on edustanut Stoney Creek Sabresiä kaudella 2008–2009, Toronto Aerosia vuosina 2009–2011, Cornellin yliopiston joukkuetta vuosina 2011–2015 sekä CWHL-seura Calgary Infernoa vuodesta 2015. Hän voitti CWHL:n mestaruuden vuonna 2016.


title: Rikardis Schweriniläinen

text: Rikardis Schweriniläinen (1348?–1377) oli Schwerinin kreivi Otto I:n tytär, josta tuli Albrekt Mecklenburgilaisen puolisona Ruotsin kuningatar. Heille syntyi poika Erik ja kaksi tytärtä. Rikardis on haudattu dominikaaniluostariin Tukholman vanhassa kaupungissa.


title: Licchavi

text: Licchavit, olivat merkittävä klaani, joka hallitsi muinaisen Intian pohjoisosassa sijaitsevaa Vrijjin valtiota 500-luvulta eaa. 400-luvulle jaa. He asettuivat 500-luvulla Gangesin varrelle, nykyisen Biharin osavaltion alueelle. Heidän pääkaupunkinaan toimi Vaishali. Licchavit kilpailivat valta-asemasta Pohjois-Intiassa Magadhan valtion kanssa, minkä vastavoimaksi he perustivat Vrijjin valtion muiden merkittävien klaanien kanssa. Licchavit pysyivät merkittävänä vaikuttajana Pohjois-Intiassa 400-luvulle asti. Heidän valtansa levisi myös nykyisen Nepalin alueelle, missä Licchavihallitsijat hallitsivat 700-luvulle asti.


title: Kasperi (täsmennyssivu)

text: Kasperi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pyhä kaupunki

text: Pyhä kaupunki on jollekin uskonnolle symbolisesti tärkeä kaupunki, joka liittyy usein kiinteästi kyseisen uskonnon historiaan. Pyhä kaupunki on tyypillisesti tärkeä pyhiinvaelluskohde, mikä tuo kaupungille vaurautta ja vahvistaa kaupungin uskonnollisen eliitin poliittista asemaa suhteessa valtion muihin valtakeskuksiin. Pyhä kaupunki on usein myös uskonnollinen hallintokaupunki ja uskonnon opillinen keskus. Kaupungin symbolinen merkitys tekee pyhästä kaupungista paljon tärkeämmän kuin sen pelkkä strateginen merkitys olisi. Tämä tekee kaupunkiin kytkeytyvistä poliittisista kiistoista erityisen vaikeita, mistä tunnettu esimerkki on Jerusalem.


title: Pyhä kaupunki

text: Jerusalem on pyhä kaupunki niin juutalaisuudelle, kristinuskolle kuin islamillekin. Juutalaisuuden muut pyhät kaupungit ovat Hebron, Safed ja Tiberias. Rooma on katolilaisten pyhä kaupunki. Mekka ja Medina ovat tärkeimmät kaikille islamin suuntauksille pyhät kaupungit. Šiialaisuuden tärkeimmät pyhät kaupungit ovat Najaf, Karbala, Kazimijja ja Samarra. Hindulaisuuden seitsemän muinaista pyhää kaupunkia ovat Ayodhya, Mathura, Haridwar, Varanasi, Kanchipuram, Dvaraka ja Ujjain. Cusco oli Inkavaltakunnan pyhä kaupunki.


title: Anémone

text: Anémone (syntyjään Anne Bourguignon; s. 9. elokuuta 1950 Pariisi) on ranskalainen näyttelijä ja yhteiskunnallinen vaikuttaja.


title: Anémone

text: Anne Bourguignon sai ensimmäisen elokuvaroolinsa "Anémonen" vuonna 1968 ja otti roolinimen taiteilijanimekseen. Ensimmäinen hänen iso roolinsa oli komediaohjaaja Coluchen elokuvassa "Vous n'aurez pas l'Alsace et la Lorraine" vuonna 1977. Hän työskenteli useiden eri ranskalaisten ohjaajien elokuvissa. Hän sai roolin myös yhdysvaltalaisen Willard Huyckin ohjaamassa komediassa "French Postcards" (1979). Kaikkiaan hän on esiintynyt kymmenissä eri elokuvissa 1960-luvulta 2010-luvulle. Vuonna 2017 hän ilmoitti vetäytyvänsä eläkkeelle näyttelijäntyöstä.


title: Anémone

text: Anémone on osallistunut yhteiskunnalliseen toimintaan feminismin puolesta ja geneettisesti muunneltujen ruoka-aineiden käyttöä vastaan.


title: Isak Räsänen

text: Isak Räsänen (1881 – 1942) oli suomalainen rakennusmestari, keksijä ja kiuasvalmistaja Kastor Oy:n perustaja ja toimitusjohtaja.


title: Isak Räsänen

text: Isak Räsäsen vanhemmat olivat vanginvartija Vilhelm Räsänen (1843–1890) ja Helena Pitkänen (1838–1925). Hän suunnitteli ja teki muurattuja uuneja rakentamiinsa taloihin. Räsänen sai lukuisia puuhellojen ja kiukaiden kehittämiseen liittyneitä patentteja Yhdysvalloissa jossa hän matkusteli näissä asioissa jo 1920- ja 1930-luvuilla. Hän kehitti noin vuonna 1910 Ihanne-lämmityslaitteen jossa ilmaa kierrätettiin tulipesässä ja johdettiin tulipesän ohikulkenut lämmitetty ilma kanavia pitkin muita huoneita lämmittämään. Lämmityslaitetta voitiin käyttää myös pelkän veden lämmittämiseen ja puun käyttö pieneni huomattavasti. Räsänen perusti Viipuriin vuonna 1908 Ihanne-lämmitystoimiston ja Lämmityslaite Oy:n joista muodostui myöhemmin vuonna 1916 Kastor Oy.


title: Isak Räsänen

text: Kastor Oy alkoi ensimmäisenä Suomessa valmistaa tehtaalla valmiiksimuuraatuja liesiä ja uuneja. Kastorin tehdas siirtyi vuonna 1923 Viipurista Helsingin Pitäjänmäelle, jossa se toimi vielä 1970-luvulla. Vuonna 1928 Kastor alkoi valmistaa sarjatuotantomallisia kiukaiden kuoria ja vuonna 1931 tehtaalla valmiiksi muurattuja pönttökiukaita. Vuonna 1934 aloitettiin jatkuvalämmitteisten saunankiukaiden valmistus sarjatuotantona. Kiukaiden patentti oli ostettu vuonna 1932 Johan Backmanilta, joka osallistui myös kiukaiden kehittämiseen. Kastorin uusi kiuastehdas valmistui Riihimäelle, jossa se toimii edelleen. Vuonna 2001 ruotsalainen vuonna 1960 perustettu "Ab El-spiraler" kiuasvalmistaja, jonka tuotemerkkinä on Tylö osti Kastorin. Kastorin Riihimäen tehdasta laajennettiin 2004 kolminkertaiseksi pinta-alaltaan. Kastor on nykyisin osa Helo-konsernia ja on erikoistunut puulämmitteisten kiukaiden valmistukseen.


title: Isak Räsänen

text: Isak Räsänen perusti vuonna 1927 yhdessä vaimonsa maisteri Ada Äijälän kanssa Helsinkiin oman koulun, 8-luokkaisen Uuden Yksityisen yhteislyseon, joka toimi aluksi Balderin talossa Aleksanterinkatu 12:ssa. Ada Äijälä toimi koulussa opettajana ja oli koulun johtajana kuolemaansa saakka 1928. Koulu siirtyi vuonna 1991 Nurmijärven Klaukkalaan ja toimii nykyään nimellä Arkadian yhteislyseo.


title: Isak Räsänen

text: Räsänen asui Espoon Leppävaarassa, jossa hänellä oli huvila.


title: Helvig (Ruotsin kuningatar)

text: Helvig (k. 1324) oli Holsteinin kreivin tytär, josta tuli Mauno Ladonlukon puolisona Ruotsin kuningatar.


title: Helvig (Ruotsin kuningatar)

text: Helvig syntyi 1260-luvun alkupuolella Holsteinin kreivi Gerhard I:lle ja tämän puolisolle Elisabet Mecklenburgilaiselle. Hänellä oli vanhempia sisaruksia, ja suvulla oli yhteyksiä Pohjoismaihin avioliittojen kautta. Mauno Ladonlukko ehti olla kihloissa tai muuten suhteessa kahden Helvigin sukulaisen kanssa ennen avioliittoa Helvigin kanssa. Heidät vihittiin Kalmarissa vuonna 1276. Helvig kruunattiin Söderköpingissä vuonna 1281. Tapahtuma oli vanhin tunnettu Ruotsin kuningattaren kruunaus. Avioliitosta syntyi ainakin kuusi lasta, joista viisi eli yli lapsuusajan: Tanskan kuningatar Ingeborg Maununtytär (Eerik Menvedin puoliso), Ruotsin kuningas Birger Maununpoika, Södermanlandin herttua Eerik Maununpoika, Suomen herttua Valdemar Maununpoika ja tytär Rikissa, josta tuli nunna ja Klaran luostarin abbedissa.


title: Françoise Adret

text: Françoise Adret (7. elokuuta 1920 Versailles – 1. huhtikuuta 2018 Pariisi) oli ranskalainen balettitanssija ja koreografi. Hän perusti Lyonin oopperan baletin ja toimi sen taiteellisena johtajana vuosina 1985–92. Lisäksi hän työskenteli muun muassa Amsterdamin oopperan baletissa 1950-luvulla, Nizzassa 1960-luvulla sekä Pohjois- ja Etelä-Koreoissa, Pietarissa, Marseillessa ja Nancyssä (1999). Hän kuoli 97 vuoden iässä.


title: Nathalie Delon

text: Nathalie Delon (alun perin "Fancine Canovas", s. 1. elokuuta 1941 Oujda, Marokko) on ranskalainen näyttelijä. Hän oli vuosina 1964–1968 naimisissa näyttelijä Alain Delonin kanssa.


title: Nathalie Delon

text: Nathalie Delon sai vuonna 1967 ensimmäisen elokuvaroolinsa Jean-Pierre Melvillen filmissä "Le samourai" (Ajojahti), vaikka hänellä ei ollut näyttelijäkoulutusta. Seuraavana vuonna hän sai naispääosan elokuvassa "La leçon particulière" ("Yksityistunteja", 1968) ja sen jälkeen 1970-luvun lopulle asti useita isoja rooleja siitä huolimatta, että avioero Alain Delonin kanssa vei häneltä työmahdollisuuksia. Tähän kauteen kuuluu muun muassa ranskalais-belgialainen kauhuelokuva "Le moine" ("Munkki ja paholainen", 1972).


title: Nathalie Delon

text: Nathalie ja Alain Delonin poika Anthony Delon (s. 1964) on näyttelijä.


title: Bron rautatieasema

text: Bron rautatieasema on Upplands-Bron kunnassa sijaitseva Tukholman paikallisjunaverkostoon kuuluva asema. Asemasta on matkaa Tukholman keskustaan noin 30 kilometriä. Brosta lähtee paikallisjuna Tukholman kautta Haningeen puolen tunnin välein.


title: Nobuko Imai

text: Nobuko Imai (; s. 18. maaliskuuta 1943 Tokio, Japani) on japanilainen alttoviulisti. Hän aloitti opiskelun Tokion Toho Gakuen -musiikkikoulussa ja lähti pian tämän jälkeen Yhdysvaltoihin, jossa hän opiskeli Juilliard Schoolissa ja Yalen yliopistossa. Hän voitti "Young Concert Artists International Auditions" -kilpailun vuonna 1967 sekä korkeimmat palkinnot Geneven kansainvälisessä musiikkikilpailussa ja kansainvälisessä ARD-musiikkikilpailussa Münchenissä.


title: Nobuko Imai

text: Imoi on esiintynyt muiden muassa Concertgebouw-orkesterin, n, Berliinin filharmonikkojen, Bostonin sinfoniaorkesterin ja Chicagon sinfoniaorkesterin kanssa. Hän oli kolmen Hindemith-festivaalin taiteellisena johtajana vuosina 1995–96 Wigmore Hallissa, Columbian yliopistossa ja Casals-salissa. Imai tunnetaan innovatiivisesta lähestymistavasta instrumenttiinsa. Hän on luonut taidemusiikin ohjelmistoon kuuluvista selloteoksista sovituksia alttoviululle.


title: Nobuko Imai

text: Imai on tehnyt kymmenittäin levytyksiä eri levymerkeille; hän on saavuttanut huomiota muun muassa Philipsin levytyksellä, jolla kuullaan Johann Sebastian Bachin sellosarjat alttoviululle sovitettuina versioina. Hän on levytyksillään tehnyt yhteistyötä myös Toru Takemitsun kanssa ja kantaesittänyt George Benjaminin, Duncan McTierin sekä David Hornen teoksia.


title: Nobuko Imai

text: Imai toimi professorina Detmoldin musiikkikorkeakoulussa vuosina 1983–2003 ja on lisäksi opettanut Amsterdamissa, Utrechtissa, Sionissa ja Genevessä. Vuodesta 1988 Imain instrumenttina on ollut Andrea Guarnerin alttoviulu vuodelta 1690. Hän on voittanut lukuisia palkintoja, joiden joukossa on Suntory-palkinto vuodelta 1996.


title: Pivaliinihappo

text: Pivaliinihappo (CHO) eli neopentaanihappo tai pivaalihappo on karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää valmistettaessa muun muassa lääkeaineita ja estereitä


title: Pivaliinihappo

text: Pivaliinihappo on huoneenlämpötilassa värittömiä kiteitä. Yhdiste liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin muun muassa etanoliin ja dietyylieetteriin. Pivaliinihappo on heikko happo ja sen pK-arvo on 5,01. Pivaliinihappo reagoi karboksyylihappojen tavoin ja muodostaa esimerkiksi estereitä ja voidaan pelkistää aldehydiksi ja alkoholiksi. Suhteellisen steerisesti estyneen alkyyliryhmän vuoksi aineen reaktiot ovat hitaampia kuin suoraketjuisten karboksyylihappojen reaktiot ovat.


title: Pivaliinihappo

text: Pivaliinihappoa voidaan valmistaa hapettamalla pinakolonia tai "tert"-butyylimagnesiumkloridin ja hiilidioksidin välisellä reaktiolla. Nykyään teollinen valmistus perustuu kuitenkin isobuteenin, hiilimonoksidin ja veden väliseen reaktioon. Tätä reaktiota katalysoivat vahvat hapot kuten rikkihappo ja reaktio on tyypiltään niin kutsuttu Koch-reaktio.


title: Pivaliinihappo

text: Pivaliinihappoa käytetään lähtöaineena orgaanisen kemian synteeseissä. Siitä valmistetaan lääkeaineita, maatalouskemikaaleja (esimerkiksi klomatsonia, metributsiinia ja tebutiuronia) sekä estereitä, joita käytetään hajusteina ja polymeeriteollisuudessa.


title: Ellen Swallow Richards

text: Ellen Henrietta Swallow Richards (3. joulukuuta 1842 Dunstable, Massachusetts, Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 1911 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen ympäristökemisti ja kotitalouden oppiaineen perustaja. Hän oli Massachusetts Institute of Technologyn ensimmäinen naisoppilas ja oli tekemässä tutkimusta, joka johti Massachusettsissa Yhdysvaltain ensimmäisiin vedenlaadun standardeihin. Swallow Richards halusi tuoda tieteellisen ajattelun myös kotitöihin ja oli siksi viemässä eteenpäin kotitalouden opettamista sekä paremman kouluruoan edistämistä.


title: Ellen Swallow Richards

text: Ellen Swallow syntyi vuonna 1842. Hän oli opettajina toimineiden Peter ja Fanny Swallow’n ainoa lapsi. Ellen kävi koulunsa osin kotona ja osin Westford Academyssä. Hän haaveili korkeakouluopiskelusta, mihin hänen isänsäkin kannusti.


title: Ellen Swallow Richards

text: Swallow’t olivat melko köyhiä, ja Ellen keräsi usean vuoden rahaa muun muassa opettamalla ja siivoamalla. Hän oli 26-vuotias, kun hän säästämiensä 300 dollarin turvin kirjautui sisään Vassar Collegeeen. Siellä hän kiinnostui sekä tähtitieteestä että kemiasta. Kemian alemman korkeakoulututkinnon Swallow suoritti vuonna 1870.


title: Ellen Swallow Richards

text: Swallow haki valmistuttuaan useita teollisuuden kemian harjoittelupaikkoja, mutta häntä ei valittu yhteenkään paikkaan. Erään toisen kemistin ehdotuksesta Swallow haki opiskelupaikkaa Massachusetts Institute of Technologystä, mihin hänet hyväksyttiin erityisoppilaana. Hänestä tuli ensimmäinen yhdysvaltalaisnainen, joka hyväksyttiin tieteelliseen kouluun. Swallow sai vuonna 1873 MIT:stä kemian alemman korkeakoulututkinnon. Samana vuonna hän valmistui maisteriksi Vassar Collegesta, jonne hän oli toimittanut tutkielman rautamalmin kemiallisesta analyysista.


title: Ellen Swallow Richards

text: Swallow opetti vuosina 1873–1878 kemiaa ilman palkkaa tai virallista asemaa. Hän meni vuonna 1875 naimisiin MIT:n professorin Robert Hallowell Richardsin kanssa, minkä ansiosta Swallow Richards pystyi toteuttamaan omia haaveitaan ilman pelkoa taloudellisesta epävarmuudesta. Swallow Richardsin ansiosta MIT:lle perustettiin vuonna 1876 Women’s Laboratory. Hänet valittiin vuonna 1879 sen apulaisopettajaksi, ja hän opetti edelleen ilman palkkaa muun muassa analyyttista kemiaa, mineralogiaa ja sovellettua biologiaa. Laboratorio suljettiin vuonna 1883, kun MIT alkoi säännöllisesti myöntää alempia korkeakoulututkintoja myös naisille.


title: Ellen Swallow Richards

text: Työskennellessään Women’s Laboratoryssä Swallow Richards kiinnostui tieteellisen näkökulman tuomisesta kodinhoidollisiin asioihin. Hän uskoi, että parempi ravinto, kunnolliset vaatteet, hyvä fyysinen kunto, sanitaatio ja tehokkaat käytännöt antaisivat naisille aikaa tehdä jotain muutakin kuin kotitöitä. Hän jullkaisi vuonna 1882 aiheeseen liittyneen teoksen "The Chemistry of Cooking and Cleaning: A Manual for Housekeepers".


title: Ellen Swallow Richards

text: MIT avasi vuonna 1884 Yhdysvaltain ensimmäisen sanitaatiokemian laboratorion, johon Swallow Richards valittiin opettajaksi. Massachusettsin osavaltion terveyslautakunnan pyynnöstä Swallow Richards apulaisineen aloitti vuonna 1887 tutkimuksen osavaltion sisävesien kunnosta. Tutkimus johti Massachusettsissa Yhdysvaltain ensimmäisiin vedenlaadun standardeihin ja Lowellissa ensimmäiseen kunnalliseen jätevedenpuhdistamoon. Swallow Richards jatkoi itse vuosina 1887–1897 terveyslautakunnan virallisena vesianalyytikkona ja samaan aikaan edelleen MIT:ssä opettajana. A. G. Woodmanin kanssa hän kirjoitti vuonna 1900 julkaistun kirjan "Air, Water, and Food from a Sanitary Standpoint", jota pidetään saniteettitekniikan klassikkoteoksena.


title: Ellen Swallow Richards

text: New England Kitchen avattiin vuonna 1890 Swallow Richardsin ohjauksessa. Se tarjosi halvalla työväen perheille tieteellisesti tuotettua ravintopitoista ruokaa, ja siellä myös esitettiin tapoja, joilla ruokaa valmistettin. Bostonin koululautakunta päätti vuonna 1894 hankkia kouluruoat New England Kitchenistä. Swallow Richads puhui samaan aikaan kotitalouden oppiaineen lisäämisen puolesta. Hän auttoi myös Mary Morton Kehew’ta perustamaan vuonna 1897 kodinhoitokoulun.


title: Ellen Swallow Richards

text: Swallow Richards keräsi vuonna 1899 kokoon kotitalouden alan konferenssin Lake Placidiin. Hänen johdollaan järjestettiin seuraavien vuosien ajan useita vastaavia kokouksia, joissa määriteltiin alan standardit, opetussuunnitelman, kirjaluettelot ja naistenjärjestön opetusoppaat. Vuoden 1908 konferenssissa perustettiin American Home Economics Association, jonka johtoon Swallow Richards valittiin. Hän toimi järjestön johtajana kahden vuoden ajan, ja hänet valittiin vuonna 1910 National Education Associationin neuvostoon vastaamaan kotitalouden opetuksesta julkisissa kouluissa.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Helsingin taistelu oli 8.–11. toukokuuta 1713 käyty suuren Pohjan sodan taistelu, jossa amiraali Fjodor Apraksinin ja tsaari Pietari Suuren komentamat venäläiset valtasivat Suomen etelärannikolla sijaitsevan Helsingin kaupungin ruotsalaisilta. Kenraalimajuri Carl Gustaf Armfeltin komentamat ruotsalaiset polttivat perääntyessään koko kaupungin. Varsinaisen taistelun jälkeen tuhottu Helsinki vaihtoi omistajaa vielä kahdesti seuraavien kuukausien aikana kunnes jäi pysyvästi venäläisille.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Kuningas Kaarle XII:n komentaman Ruotsin pääarmeijan tuhouduttua Pultavan taistelussa vuonna 1709 Suomi oli alttiina Venäjän hyökkäykselle. Hyökkäystä Uudellemaalle odotettiin siitä alkaen kun Viipuri oli kukistunut kesällä 1710. Helsingistä oli sodan aikana tullut Ruotsin tärkeä sotilastukikohta, mutta kaupunkia ei ollut linnoitettu vaatimattomia maavalleja lukuun ottamatta. Venäjän sotalaivasto oli käynyt hävittämässä Porvoon yllätysiskulla jo vuonna 1708. Helsingin ahdinkoa oli syventänyt syksyn 1710 ruttoepidemia, joka surmasi enemmistön kaupungin asukkaista. Ruotsin Suomen-joukkojen ylipäälliköksi palautettiin Carl Nierothin kuoltua tammikuussa 1712 maaherra Georg Lybecker, joka oli jo kertaalleen syrjäytetty samasta tehtävästä Viipurin menetyksen vuoksi. Ivan Botsinin komentama venäläinen saaristolaivasto kävi uhkaamassa Helsinkiä syyskuussa 1712, mutta joutui perääntymään Ruotsin laivaston osuessa paikalle. Ruotsin laivastoon kuulunut Nevan eskaaderi oli ylivoimainen avomerellä, mutta ei pystynyt liikkumaan rannikon matalissa vesissä, joten venäläinen kaleerilaivasto hallitsi Itä-Uudenmaan rannikkovesiä. Amiraali Olof Wernfeltin ja sittemmin amiraali Erik Johan Lillien komentama Nevan eskaaderi kuitenkin vetäytyi talveksi 1712–1713 kauas Karlskronaan.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Saatuaan varmistettua etelässä rauhan Osmanien valtakunnan kanssa Venäjän tsaari Pietari Suuri päätti vuonna 1713 lopulta hyökätä Suomeen pakottaakseen Ruotsin rauhaan toistakymmentä vuotta jatkuneessa sodassa. Heti Suomenlahden vapauduttua jäistä Retusaarelta lähti matkaan amiraali Fjodor Apraksinin komentama noin 200 kevyttä alusta käsittänyt maihinnousulaivasto, jonka mukana kulki 17 000 jalkaväen sotilasta. Ensimmäisenä kohteena oli Helsinki, josta Pietari halusi Venäjän armeijan huoltokeskuksen syvemmälle Suomeen ulottuvia operaatioita varten. Tsaari purjehti itse laivaston mukana.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Apraksinin kaleerilaivasto ehti Helsingin edustalle pian jäidenlähdön jälkeen 8. toukokuuta 1713, sopivasti ennen Nevan eskaaderin paluuta Karlskronasta, jolloin kaupunki oli suojaton mereltä. Koska ylipäällikkö Lybecker ei tiennyt missä venäläiset yrittäsivät maihinnousua, hän oli hajauttanut joukkonsa pitkin Uudenmaan rannikkoa ja jäänyt itse päämajaansa Sarvilahden kartanoon Pernajalle. Helsingissä Uudenmaan jalkaväkirykmentin komentajalla, kenraalimajuri Carl Gustaf Armfeltilla oli käytettävissään vain 1 800 miestä, joista 1 500 oli taistelukelpoisia, joten venäläisillä oli valtava ylivoima. Armfeltin joukot koostuivat hänen oman rykmenttinsä ohella Uudenmaan ratsuväestä, Suomen muiden jalkaväkirykmenttien yksittäisistä osastoista ja täydennykseksi saapuneesta majuri Gyllenströmin pataljoonasta. Helsinkiä suojasi muutama tykkipatteri. Venäläisten ensimmäinen valtausyritys suoraan mereltä torjuttiin ja venäläiset käyttivät seuraavan päivän laivastonsa kokoamiseen, sillä tuuli esti heiltä tilapäisesti maihinnousun. 10. toukokuuta alkaneessa päähyökkäyksessä kaupungin puolustajat joutuivat nopeasti ahtaalle, sillä venäläiset nousivat nyt maihin sekä Katajanokalla että Hietalahdessa ja tulittivat kaupunkia tykkitulella usealta suunnalta.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Toukokuun 10. ja 11. päivän välisenä yönä kenraalimajuri Carl Gustaf Armfelt, Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra Johan Creutz, Helsingin pormestari Henrik Tammelin ja armeijan huollosta vastannut varakas kauppias Johan Henrik Frisius päättivät neuvonpidossa, että kaupungin puolustaminen oli toivotonta ja ainoa mahdollisuus olisi perääntyä pohjoiseen. Kaarle XII oli määrännyt armeijan noudattamaan Suomessa poltetun maan taktiikkaa, joten ruotsalaiset sytyttivät lähtiessään tuleen koko kaupungin ja polttivat myös Katajanokalla olleet kruunun viljavarastot sisältöineen. Perääntyessään Armfeltin armeija poltti myös Siltasaaren sillat, mutta venäläiset ylittivät salmen lautoilla jatkaakseen takaa-ajoa. Vanhassakaupungissa käytiin pieni kahakka, jossa ruotsalaiset eivät onnistuneet pysäyttämään venäläisten etenemistä. Armfeltin joukot kohtasivat sen jälkeen Lybeckerin apujoukoiksi lähettämän Hämeen jalkaväkirykmentin ja ne perääntyivät yhdessä itään Porvooseen.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Pietari Suuri nousi maihin palavassa Helsingissä päivällä 11. toukokuuta. Hän määräsi aluksi venäläiset tukahduttamaan tulipalon, mutta todettuaan yrityksen toivottomaksi hän määräsi hävittämään loputkin rakennukset. Tulipalosta säästyivät vain kauppias Burgmanin talo ja kirkon kellotapuli. Tsaarin suunnitelma Helsingin käyttämisestä huoltokeskuksena oli epäonnistunut, koska kaupunki oli tuhkana, ja hän lähti pois vielä samana päivänä. Seuraavana päivänä ruotsalainen Nevan eskaaderi saapui paikalle, jolloin venäläiset perääntyivät ilman taistelua. Jos Helsingin puolustus olisi kestänyt päivän pidempään, apujoukkojen tulo olisi luultavasti kääntänyt Venäjän voiton murskatappioksi. Nyt hävitetystä kaupungista oli vähän iloa kummallekaan osapuolelle.


title: Helsingin taistelu (1713)

text: Pietari Suuri palasi toukokuun lopussa takaisin pääkaupunkiinsa Pietariin, mutta Apraksinilla oli edelleen määräys valloittaa Suomi. Lybecker oli venäläisten saapuessa Helsingin suunnasta perääntynyt aluksi sisämaahan Lammille, jolloin Apraksin loi yhteyden Kymijoen itäpuolella olleisiin Venäjän joukkoihin ja sai näin haltuunsa koko rannikon Porvoosta itään. Heinäkuussa 1713 Lybecker marssitti armeijansa takaisin Porvooseen, mutta Apraksinin jalkaväki livahti hänen ohitseen ja valloitti 15. heinäkuuta uudelleen Helsingin, tällä kertaa maitse pohjoisesta, sillä kaupungin raunioita puolusti nyt maalla vain 200 miehen nostoväki. Tässä tilanteessa myös Nevan eskaaderi vetäytyi Helsingin edustalta jättäen sen pysyvästi venäläisille. Apraksin rakennutti Helsingin raunioille venäläisen tukikohdan ja linnoituksen, josta käsin hän suoritti seuraavat operaationsa Suomen alueella. Asukkaat palasivat kaupunkiin vasta kahdeksan vuotta myöhemmin isonvihan päätyttyä.


title: Yksisilmäinen

text: Yksisilmäinen (, tunnetaan myös nimillä "They Call Her One Eye", "Hooker's Revenge" ja "Thriller": "They Call Her One Eye)" on ruotsalaisen Bo Arne Videniuksen 1973 ensi-iltansa saanut kostoelokuva. Videnius käytti elokuvaa ohjatessaan valenimeä "Alex Fridolinski". Bo Videniuksen aikeena oli rahavaikeuksien takia tehdä halvalla mahdollisimman kaupallinen elokuva, jolla kattaisi aiemman elokuvansa menetyksiä.


title: Yksisilmäinen

text: Pamela Pethö-Galantain näyttelemä nuori tyttölapsi Frigga on traumatisoitunut muuttumalla mykäksi aikaisemmin lapsena koettuaan seksuaalista väkivaltaa. Myöhemmin teini-iässään Frigga (Christian Lindberg) joutuu Tonyn (Heinz Hopf) seuraan tämän tarjottua Friggalle autokyytiä ja joutuu Tonyn vangiksi. Tony tekee vangistaan heroiinista riippuvaisen ja alkaa parittaa mykkää tyttöä seksikumppaniksi. Salatakseen Friggan tilan Tony alkaa kirjoitella Friggan huolestuneille vanhemmille yhä vihamielisempiä kirjeitä, joiden sisältö johtaa lopulta vanhempien itsemurhaan. Heroiinikoukussa kiemurteleva Frigga joutuu vastentahtoisesti tottelemaan Tonya saadakseen seuraavat huumeannoksensa ja palvelemaan yhä kieroituneemmaksi käyviä asiakkaita. Friggan kieltäydyttyä eräästä vastenmielisestä asiakkaasta häntä kostoksi puukotetaan silmään. Menetettyään toisesta silmästä näkönsä Frigga alkaa käyttää silmälappua ja samalla kasvaa hänen sisäinen halunsa päästä eroon tilanteestaan ja kostaa verisesti.


title: Yksisilmäinen

text: Ruotsissa elokuva kiellettiin syyskuussa 1974, mutta erittäin rajusti sensuroitu versio päästettiin noin puoli vuotta sensurointipäätöksen jälkeen levitykseen ikärajalla 15. Alkuperäinen kestoaika oli 107 minuuttia ja lopulta levitykseen päästetty versio oli silvottu 82 minuuttiin. Ruotsalainen levittäjä otti ilon irti tilanteesta ja käytti räväkässä elokuvan markkinoinnissaan markkinointikeinona Ruotsin viranomaisten totaalikieltoa väittäen elokuvaa ensimmäiseksi Ruotsissa kokonaan kielletyksi elokuvaksi, mikä väite sinällään ei ollut totta, mutta varmasti auttoi markkinoinnissa. Maineeseen vaikuttivat myös kaksi keskeistä seikkaa: elokuvaan lisätyt varsin pornografiset kohtaukset sekä eräs tietty kohtaus, jossa Friggan silmä kaivetaan irti kuopastaan. Pornograafisten ainesten lisäämisen tarkoituksena oli ratsastaa Ruotissa ja Tanskassa vallalla olevan seksielokuvien nosteella. Pornografisten inserttien vuoksi elokuva on vaikeaa pitää pelkästään synkkänä kostotarinana vaan antaa selvästi pontta sellaisille päätelmille, että ohjaaja Videniuksen on täytynyt ajatella kohdistavansa elokuvaa sellaiselle katsojasegmentille, jotka yhdistävät seksuaalisen täyttymyksen äärimmäiseen naisten alistamiseen ja hyväksikäyttöön.Silmäkohtauksen puolestaan on pitkään huhuttu olleen tehdyn aidolle nuoren itsemurhan tehneen tytön ihmisruumiille. Elokuvan kuvauksissa käytettiin tiettävästi aitoja ammuksia ja Christina Lindbergin piti tiettävästi piikittää itseään suolaliuoksella heroiinikohtauksissa ja mm. näistä syistä tuottaja otti Christina Lindbergin kuoleman varalle varsin mittavan henkivakuutuksen.


title: Yksisilmäinen

text: Suurempaan tietoisuuten elokuva nousi elokuvaohjaaja Quentin Tarantinon käytettyä Videniuksen elokuvaa yhtenä innoittajistaan elokuvilleen ja .


title: Yksisilmäinen

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 10.4.1975 raaistavana, joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Tätä kieltoa ei ole koskaan kumottu, joten täyskielto raukesi vasta 1.1.2001 kuvaohjelmien tarkastusta koskevan lakimuutoksen yhteydessä, kun ns. aikuissensuuri poistui Suomesta.


title: Dihydrotestosteroni

text: Dihydrotestosteroni (DHT) on sukupuolihormoni, joka on androgeenisiltä eli miesmäisiä piirteitä aikaansaavilta vaikutuksiltaan voimakkain kehon tuottama mieshormoni. Miesten ja naisten keho tuottaa DHT:tä pelkistämällä testosteronia 5α-reduktaasi-nimisellä entsyymillä. Miehissä DHT:n määrä on suurempi. Valtaosa kehon DHT:stä muodostuu maksassa ja ihossa, mutta sitä muodostuu myös muissa kehon kudoksissa.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:llä on tiettävästi tärkeä rooli perinnöllisessä miestyypin kaljuuntumisessa; esimerkiksi päänahan suuri DHT-pitoisuus ennenaikaistaa kaljuuntumista osin tuntemattomalla tavalla. DHT:n muodostumista estäviä aineita käytetään siksi lääkkeinä kaljuuntumiseen. Mieshormonit, kuten DHT, saavat aikaan eturauhasen liikakasvua. DHT:n on siksi arveltu liittyvän eturauhasen syövän kehittymiseen.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä käytetään joissain maissa lääkkeenä esimerkiksi miehillä, joilla on alikehittyneet sukupuolielimet tai keho tuottaa liian vähän testosteronia. DHT on myös luokiteltavissa anaboliseksi steroidiksi, mutta sen anabolinen (mm. lihasmassaa lisäävä) vaikutus suhteessa androgeenisiin (mm. karvoja kasvattaviin ja ääntä madaltaviin) vaikutuksiin on heikko. Siksi sitä ei juuri käytetä anabolisissa lääkehoidoissa tai kehonrakennuksessa.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:n löysivät ja valmistivat ensimmäisinä maailmassa Adolf Butenandt ja hänen työtoverinsa 1935 hydraamalla testosteronia.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:lla on tärkeä rooli miesmäisten piirteiden muodostumisessa alkionkehityksessä. DHT osallistuu keskeisesti miesten sukupuolielinten, viiksien, parran, häpykarvojen ja eturauhasen kehitykseen toimimalla näiden kehitystä aktivoivana ja kiihdyttävänä aineena. DHT toimii lähinnä paikallisesti kudoksissa, joissa se muodostuu. Verenkierrossa sitä on vähän, joten verenkierron DHT:llä ei ole suurta hormonaalista merkitystä kehossa.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT ja muut androgeenit sitoutuvat androgeenireseptoriin ja saavat aikaan hiusten karvatuppien kutistumisen päänahassa. Tämä johtaa miestyypin kaljuuntumiseen, vaikka muualla kehossa androgeenit saavat aikaan karvan kasvua. Ristiriitaista vaikutusta kutsutaan välillä "androgeeni paradoksiksi".


title: Dihydrotestosteroni

text: Tarkka tapa, jolla miestyypin kaljuuntuminen saa alkunsa, on tuntematon, mutta yleisesti tunnistettuja miestyypin kaljuuntuumiseen liittyviä asioita ovat päänahassa 5α-reduktaasi-entsyymien (muuttavat testosteronia DHT:ksi) toiminnan kasvu, DHT:n määrän kasvu ja androgeenireseptorien lukumäärän kasvu. Kaikki tämä viittaisi DHT:n olevan erittäin tärkeässä roolissa miestyypin kaljuuntumisessa. Huomion arvoista on kuitenkin se, että 5α-reduktaaseja on kehossa kolmea tyyppiä. Entsyymityypin 2 geneettisen puutoksen omaavilla miehillä ei esiinny miestyypin kaljuuntumista, ja lisäksi heillä on korkeammat päänahan DHT-pitoisuudet kuin miehillä, joilla puutosta ei ole. Tyypin 2 entsyymi saattaa siten olla ratkaiseva tekijä miestyypin kaljuuntumisessa, eikä DHT itsessään aiheutakaan kaljuuntumista. Toisaalta perinnöllisistä syistä karvatupet saattavat reagoida eri herkkyyksillä DHT:hen, jolloin DHT ja vastaavanlaiset androgeenit ehkä ovatkin miestyyppisen kaljuuntumisen aiheuttajia 5α-reduktaasin eri muotojen sijaan. Lisäksi ulkoiset tekijät, kuten anabolisten steroidien käyttö tai mieshormonihoidot (esim. DHT:n lääkekäyttö), voivat kiihdyttää kaljuuntumista. Vastaavasti miestyypin kaljuuntumista voidaan jossain määrin hidastaa erilaisin lääkkein, jotka estävät DHT:n muodostumista.


title: Dihydrotestosteroni

text: Miehillä lääkkeitä ovat suun kautta otettavat 5α-reduktaasin salpaajat, kuten dutasteridi (salpaa 5α-reduktaaseja 1, 2 ja 3) tai finasteridi (salpaa 5α-reduktaaseja 2 ja 3). Myös minoksidiiliä käytetään ihovoiteena, joka tosin ei ole 5α-reduktaasien salpaaja, eikä siten estä DHT:n muodostumista.


title: Dihydrotestosteroni

text: Naisten kaljuuntumiseen käytetään ensisijaisesti minoksidiiliä, mutta jos tämä ei toimi, voidaan finasteridiä ja dutasteridiä periaatteessa käyttää kaljuuntumiseen. Lisäksi niitä voidaan käyttää hirsutismin (liiallisen karvan kasvun) hoitoon naisilla. Raskaana olevien poikalapsille voi kuitenkin muodostua käytöstä johtuen sukupuolielinten kehityshäiriö. Alankomaissa finasteridin ja dutasteridin käyttö naisten kaljuuntumiseen tai hirsutismiin on hoitosuositusten vastaista.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT on androgeenisiltä vaikutuksiltaan voimakkain kehon luontaisista mieshormoneista. DHT sitoutuu androgeenireseptoriin (AR) esimerkiksi testosteroniin verrattuna noin kaksi kertaa voimakkaammin ja poistuu reseptorista testosteronia viitisen kertaa hitaammin.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:n affiniteetti (K) ihmisen AR:ään on 0,4–1 nM. DHT:n AR:än aktivoivaa pitoisuutta kuvaava EC on 0,13 nM ja testosteronilla 0,66 nM. DHT:n poistumisen puoliintumisaika AR:stä on 53 minuuttia ja testosteronin 34 minuuttia.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:lla on kaksi pääasiallista aineenvaihdunnan tuotetta: 3α-androstaanidioli, joka on GABA reseptorin positiivinen allosteerinen säätelijä, ja 3β-androstaanidioli, joka on estrogeenireseptori beetan (ERβ) agonisti.


title: Dihydrotestosteroni

text: Keho valmistaa DHT:tä yksisuuntaisen reaktion kautta pelkistämällä testosteronin kaksoissidos. Reaktio tapahtuu 5α-reduktaasi-entsyymillä solun sileässä endoplasmakalvostossa. DHT:tä muodostuu useissa eri kudoksissa: peniksessä, kivespussissa, klitoriksessa, isoissa häpyhuulissa ("labia majora"), eturauhasessa, ihossa, karvatupissa, maksassa ja aivoissa. Kehossa muodostuu noin 200–300 mikrogrammaa DHT:tä per päivä, valtaosa ihossa ja maksassa. Verenkierron DHT on lähtöisin lähinnä maksasta. Kivekset ja eturauhanen muodostavat suhteessa vähän DHT:tä verenkiertoon.


title: Dihydrotestosteroni

text: Veriseerumissa on DHT:tä noin 10 prosenttia testosteronin pitoisuudesta. Eturauhasessa DHT:tä on 5–10 kertaa enemmän kuin testosteronia. Tämä johtuu rauhasessa suurissa määrin tuotetusta 5α-reduktaasista, jonka vaikutuksesta noin 90 prosenttia rauhasen testosteronista muuntuu lopulta DHT:ksi.


title: Dihydrotestosteroni

text: 5α-reduktaasilla on kehossa kolme muotoa: SRD5A1, SRD5A2 ja SRD5A3. SRD5A2 tuottaa valtaosan kehon DHT:stä. SRD5A2:ta muodostuu lähinnä eturauhasessa, lisäkiveksissä, rakkularauhasissa, sukuelinten ihossa, kasvojen karvatupissa, rintakehän karvatupissa, ja maksassa. SRD5A2:ta muodostuu vähemmässä määrin joillain aivojen alueilla, muualla ihossa/karvatupissa kuin sukuelimien ihossa/karvatupissa, kiveksissä ja munuaisissa. SRD5A1:tä muodostuu näillä alueilla enemmän. SRD5A1:tä muodostuu vähäisemmissä määrin eturauhasessa, lisäkiveksissä, sukuelinten ihossa, kiveksissä, lisämunuaisissa ja munuaisissa. 5α-reduktaasin molempia muotoja muodostuu tarkkaan ottaen talirauhasissa, hikirauhasissa, orvaskedessä ja karvatupissa. Molempia muotoja muodostuu päänahan karvatupissa, vaikkakin SRD5A2:ta muodostuu näissä kudoksissa enemmän. Eturauhasessa muodostuu lähes pelkästään SRD5A2:ta.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT muuntuu maksassa ja muissa kudoksissa 3α-hydroksisteroidi dehydrogenaasilla (EC 1.1.1.225) ja 3β-hydroksisteroidi dehydrogenaasilla (EC 1.1.1.145) biologisesti toimimattomaksi 3α-androstaanidioliksi (CAS 1852-53-5) ja 3β-androstaanidioliksi (CAS 571-20-0) vastaavasti. Nämä muuttuvat androsteroniksi (CAS 53-41-8) ja epiandrosteroniksi (CAS 481-29-8), jotka erittyvät virtsan mukana pois kehosta käytyään kuitenkin ensin läpi glukuronidaation ja/tai sulfonihapon lisäyksen.


title: Dihydrotestosteroni

text: Kehon tuottama ja ulkoisesti annettu testosteroni voi muuntua kehossa estradioliksi. DHT puolestaan muodostuu yksisuuntaisen reaktion kautta, joten se ei aromatisoidu takaisin testosteronin kautta estradioliksi. Siksi lääkkeenä annettu tai kehon itsensä tuottama DHT ei saa aikaan merkittäviä estrogeenisiä vaikutuksia. DHT:n aineenvaihdunnan tuote 3β-androstaanidioli kuitenkin sitoutuu voimakkaana agonistina estrogeenireseptori betaan (ERβ).


title: Dihydrotestosteroni

text:
Veriseerumista DHT:n verenkuva (S -DhTesto) mitataan nestekromatografia-tandem massaspektrometrialla (LC-MS/MS).
Suomessa useisiin alla lueteltuihin tiloihin käytetään testosteronin eri muotoja testosteronikorvaushoidoissa DHT:n sijaan.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä käytetään iholle laitettavana geelinä miesten hypogonadismin eli sukupuolirauhasten vajaatoiminnan tai alikehittyneisyyden hoitoon ainakin Ranskassa ja Belgiassa. Ihogeelinä annettavaa DHT:tä annetaan myös hormonikorvaushoitona vanhemmille miehille, joilla on liian vähäinen mieshormonien tuotto.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä käytetään lisäksi pienentämään gynekomastiaa potevien miesten rintoja ihonalaisin pistoksin tai lihaspistoksin.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä on myös käytetty anabolisena steroidina 1990-luvulla HIV-potilaiden näivettymisen (kakeksian) hoitoon. HIV-tartuntaa potevilla kehon oma DHT:n tuotanto on häiriintynyt, joten DHT:n voimakkaasta androgeenisestä vaikutuksesta ei ollut hoidoissa haittaa, vaan hyötyä.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä tutkittiin 1950-luvulla hoitona naisten rintasyöpään.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT-geelit, kuten "Andractim"-lääkemerkki, sisältävät yleensä 2,5 painoprosenttia DHT:tä. Noin kymmenen prosenttia iholle laitetusta määrästä imeytyy vuorokaudessa. Annokset ovat 16–64 milligrammaa päivässä, josta noin 1,6–6,4 mg imeytyy kehoon. DHT:tä ei juuri käytetä nieltynä, koska tätä kautta käytettynä keho muuntaa DHT:tä tehokkaasti käytännössä toimimattomaksi androsteronin glukuronidiksi, eli tapahtuu ensikierron metabolia-ilmiö.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT:tä ei juuri käytetä lihasmassan lisäykseen, koska sen miesmäisiä piirteitä aikaansaavat (androgeeniset) vaikutukset ovat voimakkaammat kuin sen lihasmassaa lisäävät (anaboliset) vaikutukset suhteessa muihin anabolisiin steroideihin. Erityisesti naisilla miesmäisten piirteiden kehittyminen voi olla voimakasta. Lihasmassaa lisäävän DHT-kuurin voi kuitenkin aloittaa 50–100 milligrammalla DHT:tä ihovoiteena, josta noin 5–10 mg imeytyy kehoon.


title: Dihydrotestosteroni

text: Lääkekäytön annosko’oista tulee harvoin sivuvaikutuksia. Jos niitä kuitenkin ilmenee, kertovat ne yleensä liian suuresta annostuksesta. Sivuvaikutuksiin kuuluvat muun muassa akne, painon lisääntyminen, karvojen kasvu, käheä ääni, mielialan vaihtelut ja ylienergisyys. Lääkekäytön annokset ylittävät määrät DHT:tä saavat aikaan samankaltaisia vaikutuksia kuin anaboliset steroidit ja muut androgeenit. Edellä mainittujen vaikutusten lisäksi sivuvaikutuksiin kuuluu mahdollisesti nopeutunut miestyypin kaljuuntuminen miehillä, joilla on siihen perinnöllinen alttius. Naisilla voi olla muun muassa kuukautisten epäsäännöllisyyttä, äänen madaltumista, ihon rakenteen muutoksia, klitoriksen kasvua ja viiksien tai parran kasvua.


title: Dihydrotestosteroni

text: DHT ei vaurioita maksaa toisin kuin jotkin muut androgeenit ja anaboliset steroidit. DHT ei saa myöskään aikaan estrogeenisiä sivuvaikutuksia, kuten rintojen kehittymistä miehille ja turvotusta. Tämä johtuu siitä, että DHT ei aromatisoidu naishormoneiksi, toisin kuin jotkin muut anaboliset tai androgeeniset steroidit.


title: Formula One eSports Series

text: FIA Formula One eSports Series on eSports-tapahtuma, jonka toimintaa tukee Formula 1 ja Liberty Media. Tapahtuma perustettiin vuonna 2017, jotta F1-videopelisarjan fanit ja peliyhteisöt voisivat kytkeytyä osaksi F1-sarjaa sekä osallistua enemmän sarjan järjestämiin tapahtumiin.


title: Formula One eSports Series

text: Ensimmäinen Formula eSports-tapahtuma julkistettiin 21.8.2017. Tapahtuman osallistujien karsinnat ja tapahtuman finaali suoritettiin F1 2017-videopelillä. Ennen F1-sarjaa autourheiluun liittyviä eSports-tapahtumia oli järjestetty Nissan GT Academyn (kahdeksan vuotta aikaisemmin) ja McLarenin toimesta ("World's Fastest Gamer "-titteli uuden simulaattorikuskin etsimiseksi vuonna 2017). McLarenin simulaattorikuskikilpailun voitti hollantilainen Rudij van Buuren. Myös Formula E - mestaruussarjasta järjestettiin yksi 'eRace' -kilpailu Las Vegasissa varsinaisen Formula E 2016-17 kauden aikana, johon monet alan parhaimmat ja tunnetuimmat videopelien kilpaurheilijat pystyivät osallistumaan.


title: Formula One eSports Series

text: Formula One eSports Series -kilpailijoiden karsinnat alkoivat ensimmäisellä kaudella 4.9.2017. Vuonna 2018 sarja sai sponsorikseen simulaattoriohjelmistoihin ja -pelivälineisiin erikoistuneen Fanatecin sekä jalkineisiin erikoistuneen New Balancen. Samana vuonna sarja palkittiin digitaalisen saavutuksen palkinnolla () yritys- ja liike-elämäpuolen SVG Europe Sport Production Awardseissa.


title: Formula One eSports Series

text: Kauden 2017 Formula One Esports Series oli kolmivaiheinen:


title: Formula One eSports Series

text: Formula One eSports -sarjan tasot olivat seuraavat kaudella 2018:


title: Angleterre

text: Angleterre on Helsinkiin vuonna 1910 perustettu ravintola, joka toimi vuoteen 1976 asti ruokaravintolana ja on siitä lähtien tunnettu yhtenä Helsingin ensimmäisistä englantilaistyylisistä pubeista. Se sijaitsee osoitteessa Fredrikinkatu 47.


title: Angleterre

text: Angleterre perustettiin vuonna 1910 Kluuvin Hallituskadulle (nyk. Yliopistonkatu) Renlundin rautakaupan taloon. Siitä se siirtyi vuonna 1955 Kamppiin Fredrikinkadun ja Kalevankadun kulmaan Paraisten Kalkki -yhtiön uuteen toimitaloon, jossa ravintolan tiloja on sittemmin useaan otteeseen muutettu ja korjattu.


title: Angleterre

text: 1970-luvun alussa Angleterren omisti myös Finlandia-talon ja Klippanin ravintoloita hoitanut Aarno Roiha. Ranskalaistyyppisen ruokaravintolan omistus siirtyi vuonna 1972 Martti Kirsitielle ja Marita Lindahlille, kunnes seuraava omistaja Elanto teki Angleterrestä englantilaistyylisen pubin vuoden 1976 alusta. Nykyisin Angleterre kuuluu HOK-Elannon Oluthuone-ketjuun.


title: Angleterre

text: Nimi Angleterre on ranskaa ja tarkoittaa Englantia.


title: Matilda (Saksin herttuatar)

text: Matilda (6. tammikuuta 1156 – 28. kesäkuuta 1189) oli Henrik II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen vanhin tytär. Hänestä tuli Saksin ja Baijerin herttuatar naituaan Henrik Leijonan vuonna 1168, ja piti arvonimensä miehensä kuolemaan asti 1180.


title: Matilda (Saksin herttuatar)

text: Vuonna 1159 kiistellyn paavin valinnan lähestyessä kuningas Henrik II tahtoi lähentää välejään Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kanssa erityisesti sen takia, koska hän itse oli joutunut riitoihin Canterburyn arkkipiispan Thomas Becketin johtaman Englannin papiston kanssa. Keisari Fredrik Barbarossa lähetti Kölnin arkkipiispa Rainald von Dasselin Henrik II:n hoviin vuonna 1165, jotta he voisivat neuvotella naimakaupoista. Henrik Leijona Welfin suvusta valittiin sopivaksi puolisoksi Matildalle. Neuvottelujen aikana oli kuitenkin kiista, kun Leicesterin 2. jaarli Robert de Beaumont kieltäytyi tervehtimästä arkkipiispaa syyttäen häntä eripuraisuudesta ja vastapaavi Viktor IV:n kannattamisesta. Alkuperäinen suunnitelma oli naittaa Henrik II:n toinen tytär Eleanoora Englantilainen keisari Fredrik Barbarossan pojalle, mutta se hylättiin, ja sen sijaan Matilda jätti Englannin suuret myötäjäiset mukanaan syyskuussa 1167.


title: Matilda (Saksin herttuatar)

text: Matilda nai Saksin ja Baijerin herttuan Henrik Leijonan 1. helmikuuta 1168 Mindenin katedraalissa Saksissa. Henrik oli eronnut ensimmäisestä vaimostaan Clementia von Zähringenistä vuonna 1162. Hän ja Matilda saivat neljä poikaa ja yhden tyttären:Joidenkin lähteiden mukaan Henrikille ja Matildalle syntyi myös kolme muuta lasta, jotka kuitenkin kuolivat nuorina:


title: 5α-reduktaasi

text: 5α-reduktaasit eli 3-okso-5α-steroidi-4-dehydrogenaasit ovat oksikoreduktaaseihin kuuluvia entsyymeitä, jotka pelkistävät steroideja. 5α-reduktaasien EC-numero on 1.3.99.5 ja CAS-numero 9036-43-5. Ne osallistuvat sappinesteen synteesiin, mieshormonien (androgeenien) ja naishormonien (estrogeenien) aineenvaihduntaan. On olemassa kolme 5α-reduktaasityyppiä: SRD5A1, SRD5A2 ja SRD5A3, joiden määrät vaihtelevat kehon kudostyypin ja henkilön iän mukaan.


title: 5α-reduktaasi

text: 5α-reduktaasit katalysoivat reaktiota:


title: 5α-reduktaasi

text: 5α-reduktaasin tyypeillä 1-3 pelkistynyt akseptori on NADH ja akseptori NAD.


title: 5α-reduktaasi

text: "SRD5A1" geenissä on ihmisillä 7 eksonia ja se koodaa 5α-reduktaasin muotoa 1. Geeni on kromosomissa 5 kohdassa 5p15.31 emäsparien 6 633 343–6 674 386 välissä ja ekspressoituu eteenpäin, eli sense-juostetta pitkin. Hiirillä geenin mutaatio aiheuttaa heikentyneen luuston ja eturaajojen lihasheikkoutta.