title: Riitta Korpivaara

text: Marja Riitta Korpivaara on suomalainen diplomaatti. Hän on ulkoministeriön kehittämis- ja työhyvinvointipäällikkö. Hän oli 2011–2014 Suomen suurlähettiläs Nigeriassa, jonne hän siirtyi Brysselistä. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980 ja siirtyi diplomaattiuralle vuonna 1995. Suomen edustustoissa Korpivaara on työskennellyt Brysselin lisäksi Alger’ssa, Bukarestissa, Moskovassa sekä varapääkonsulina pääkonsulaateissa New Yorkissa ja Pietarissa. Ministeriössä hän on työskennellyt oikeudellisella, poliittisella ja kauppapoliittisella osastolla, protokollaosastolla sekä koulutuspäällikkönä.


title: Riitta Korpivaara

text: Korpivaara oli Suomen Brysselin suurlähetystön kakkosvirkamiehenä elokuusta 2008–2011. 1980-luvulla hän työskenteli suurlähetystöissä Algeriassa ja Romaniassa sekä Moskovassa. Hän palasi Suomeen 2000-luvun alussa ja on työskennellyt ministeriön poliittisella osastolla asevalvontayksikössä ja sen jälkeen hallinnollisella osastolla koulutuspäällikkönä.


title: Helve

text: Helpeet ovat heinäkasveilla ("Poaceae") tavattavia, kutakin tähkylän yksittäistä kukkaa suojaavaa pieniä suomuja, joita on tavallisesti kaksi. Kaksittain olevista helpeistä voidaan erottaa ulkohelve, alempana ja sisähelve, ylempänä. Sisähelve on hieman lähempänä kukan lisääntymisosia ja jää osittain ulkohelpeen sisään. Helpeissä, tavallisesti ulkohelpeessä, voi olla myös lajista riippuen vaihtelevankokoinen vihne. Helpeet ovat siis tähkylän kunkin kukan suojuslehtiä samaan tapaan kuin kaleet ovat kokonaisten tähkylöiden suojuslehtiä. Joidenkin heinien hedelmän, jyvän, kypsyessä helpeet jäävät ympäröimään sitä akanoina.


title: Faleron

text: Faleron (, ), joskus myös "Faleros" (), oli antiikin aikainen kaupunki Attikassa Kreikassa. Se oli antiikin Ateenan satama Pireuksen ohella. Faleron oli myös Aiantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos ja kuului fylensä "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.


title: Faleron

text: Faleron sijaitsi Saroninlahden rannalla noin 20 stadionia eli noin 4 kilometriä Ateenan kaupungista etelälounaaseen nykyisten Palaió Fáliron, Néo Fáliron, Moscháton ja Kallithéan alueella. Alue on noin kolme kilometriä itään Pireuksesta. Kaupungin keskusta on ollut Palaió Fáliron eli ”Vanhan Faleronin” alueella lähellä nykyistä Pyhän Yrjön ("Ágios Geórgios") kirkkoa. Pireuksen ja Faleronin välissä sijaitsee Faleroninlahti eli nykyinen Fálironlahti.


title: Faleron

text: Faleron oli Ateenan varhaisin kauppa- ja sotasatama jo mykeneläiseltä kaudelta lähtien. Se oli osa Pireuksen alueen neljän vanhan kylän Tetrakomoi-nimistä liittoa Pireuksen, Ksypeten ja Thymaitadain demosten ohella. Näillä demoksilla oli yhteinen Herakleen pyhäkkö. Perinteen mukaan Tetrakomoi oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista ("polis") tai kylästä ("kōmē"), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti ("synoikismos") Ateenaksi.


title: Faleron

text: Faleronin demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yhdeksän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 13 bule-edustajaa.


title: Faleron

text: Klassisella kaudella Faleronin sataman merkitys väheni, kun Pireuksesta tuli kaupungin pääsatama 400-luvun alkupuolella eaa. Kun niin kutsutut Pitkät muurit rakennettiin 400-luvulla eaa. suojaamaan Ateenan yhteyttä merelle, Ateenan ja Faleronin välille rakennettiin erillinen muuri, niin kutsuttu Faleronin muuri, joka oli kolmesta muurista eteläisin.


title: Faleron

text: Faleron oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Kaupungista oli kotoisin muun muassa filosofi Demetrios Faleronlainen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Falēreus" ().


title: Faleron

text: Faleronista on jäänyt vain vähän antiikin aikaisia jäänteitä, ja myös alueen rantaviiva on muuttunut hyvin paljon antiikin ajoista. Merkittävimmät löydökset ovat suuria kivenlohkareita, joita on löydetty pitkältä matkalta sisämaasta merelle asti. Ne ovat todennäköisesti Faleronin muurin osia.


title: Fáliro

text: Fáliro (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin Ateenan metropolialueella Kreikassa:


title: Fálironlahti

text:
Fálironlahti (), antiikin Faleroninlahti, on lahti Saroninlahden pohjoisosassa Egeanmeressä Kreikassa. Sen länsipuolella sijaitsee Pireuksen niemi.
Lahti on saanut nimensä antiikin ajan Faleronin kaupungista, joka sijaitsi sen rannalla. Se oli yksi antiikin Ateenan satamista. Nykyisin lahden rannalla sijaitsevat muun muassa Palaió Fáliro lahden itärannalla, Néo Fáliro ja Kallithéa pohjoisrannalla sekä Pireus länsirannalla. Palaió Fálirossa lahden rannalla on suuri Floísvoksen marina, Néo Fálirossa Rauhan ja ystävyyden stadion ja Pireuksessa Mikrolímanon satama eli antiikin Munikhian satama sekä Zean satama. Lahden pohjoisosaan laskee Kifisós-joki.


title: Néo Fáliro

text:
Néo Fáliro () on kaupunginosa Pireuksen kaupungissa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee kaupungin itäosassa Saroninlahteen kuuluvan Fálironlahden rannalla. Kaupunginosan nimi, suomeksi ”Uusi Faleron”, viittaa alueella sijainneeseen antiikin aikaiseen Faleronin kaupunkiin, joka oli antiikin Ateenan satamia.
Néo Fálirossa sijaitsevat muun muassa Olympiakoksen kotikenttä Karaïskákis-stadion sekä urheilustadion ja monitoimiareena Rauhan ja ystävyyden stadion. Kaupunginosassa sijaitsee myös Ateenan metron asema Fáliro. Kifisós-joki laskee Fálironlahteen Néo Fáliron ja sen itäpuolisen Moscháton rajalla.


title: Pireuksen satama

text: Pireuksen satama () on Pireuksessa, Ateenan metropolialueella Kreikassa toimiva satama. Se on Kreikan ja koko itäisen Välimeren alueen suurin satama. Sataman toimintaa pyörittää "Pireuksen satamahallinto".


title: Pireuksen satama

text: Pireuksen satama on Välimeren vilkkain satama. Kiinalla oli vuonna 2016 suunnitelmana kasvattaa tavaravolyymiä 35 prosentilla. Satama pystyy vastaanottamaan 20 000 TEU:n ylittäviä aluksia. Keväällä 2018 satamaan saapui kiinalainen COSCO Shipping Taurus -alus, joka on 400 metriä pitkä.


title: Pireuksen satama

text: Antiikin Pireuksesta tuli antiikin Ateenan satama 400-luvun eaa. alkupuolella. Satama säilyi merkittävänä antiikin ajan lopulle saakka, mutta keskiajalla ja osmanivallan aikana sen merkitys oli hyvin pieni. Pireus alkoi kasvaa satamakaupunkina jälleen 1830-luvulta lähtien, kun Ateenasta tehtiin Kreikan pääkaupunki. Satamasta tuli Kreikan merkittävin 1800-luvulla, kun se ohitti merkityksessä Sýroksen Ermoúpolin. Sataman käyttö lisääntyi erityisesti sen jälkeen, kun Korintin kanava valmistui vuonna 1893.


title: Pireuksen satama

text: Myös uuden Pireuksen sataman keskukseksi tuli antiikin ajan satamalahti Kantharos. Satamaa on laajennettu ja nykyaikaistettu jatkuvasti 1800- ja 1900-lukujen aikana. Konttisatama valmistui 1970-luvulla. Pireuksen satamahallinto (Οργανισμός Λιμένος Πειραιώς, "Organismós Liménos Peiraiós", "OLP"; , "PPA") perustettiin vuonna 1930. Yritys listattiin Ateenan pörssiin vuonna 2003. Alussa myyntiin tuli 25,5 % osakkeista, kun suurimpana omistajana säilyi Kreikan valtio.


title: Pireuksen satama

text: Kiinan valtion omistama COSCO on ollut osakkaana sataman konttiterminaalissa vuodesta 2009. Vuonna 2016 COSCO osti 51 prosenttia Pireuksen satamahallinnon osakkeista. Kauppa oli osa Kreikan valtion omistusten yksityistämisohjelmaa Kreikan velkakriisin seurauksena. Kreikan valtio omistaa osan satamayhtiöstä TAIPED-rahaston (myös Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) kautta.


title: Pireuksen satama

text: Satamaan kuuluu:Vuonna 2014 Pireuksen satama oli maailman 39. suurin, Euroopan kahdeksanneksi suurin, Välimeren kolmanneksi suurin (Espanjan Algeciraksen ja Valencian jälkeen) ja itäisen Välimeren suurin satama. Vuonna 2013 satamaa käyttäneiden alusten lukumäärät olivat:


title: Seppo Alahonko

text: Seppo Juhani Alahonko (s. 27. maaliskuuta 1947 Honkajoki) on suomalainen everstiluutnantti ja filosofian maisteri, joka toimi muun muassa opettajana Maanpuolustuskorkeakoulussa ja Taistelukoulussa sekä YK-tehtävissä.


title: Seppo Alahonko

text: Alahonko syntyi Jussi Alahongon ja Anna Saaren perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1978 on Ritva Vesasto.


title: Seppo Alahonko

text: Alahonko tuli ylioppilaaksi Honkajoen yhteiskoulusta 1967 ja suoritti Kadettikoulun 1971 ja Sotakorkeakoulun 1981. Hän toimi opetusupseerina Porin prikaatissa 1968 ja 1971–1972 ja Reserviupseerikoulussa 1972–1973. Uudenmaan jääkäripataljoonassa hän oli komppanian varapäällikkö 1973–1975 ja komppanianpäällikkö 1976–1979. YKSV2-joukko-osastossa Alahonko toimi komppanian varapäällikkönä 1975, UNTSO:n tarkkailija hän oli 1986–1987. Hän oli toimistoupseeri Länsi-Uudenmaan sotilaspiirin esikunnassa 1981–1984 ja toimistopäällikkö Helsingin sotilaspiirin esikunnassa 1984–1986. Pääesikunnassa Alahonko työskenteli toimistoesiupseerina 1987–1989 ja opiskeli sitten Cambridgessa 1989–1991. Hän toimi Taistelukoulun opettajana 1991–1993 ja Maanpuolustuskorkeakoulussa opettajana 1993 ja ainelaitoksen johtajana 1996. Jääkäriprikaatin esikuntapäällikkö Alahonko oli 1993–1996 ja komentajan sijainen 1996. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta viimeksi mainittuna vuonna. Sotilasuran jälkeen Alahonko toimi konsulttina vuodesta 1997.


title: Seppo Alahonko

text: Alahonko ylennettiin vänrikiksi 1968, luutnantiksi 1971, yliluutnantiksi 1974, kapteeniksi 1979, majuriksi 1984 ja everstiluutnantiksi 1991.


title: Ituluikka

text: Ituluikka ("Eleocharis vivipara") on luikkien sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä kutsutaan myös nimellä tupsuneulaheinä, joka on hieman harhaanjohtava nimi, sillä laji ei kuulu heinäkasvien (Poaceae) heimoon, vaan sarakasvien (Cyperaceae) heimoon.


title: Ituluikka

text: Ituluikan varret ovat poikkileikkaukseltaan leveän soikeita ja ituluikka muistuttaa ulkonäöltään paljolti muita luikkia. Ituluikan voi sekoittaa muun muassa "Eleocharis microcarpa", "Eleocharis brittonii" tai "Eleocharis baldwinii" -lajeihin. Ituluikka muodostaa usein tiheitä kasvustoja lähestulkoon pelkästään kasvullisesti. Ituluikka voi kasvupaikastaan riippuen yhteyttää joko C- tai C-metabolian kautta.


title: Ituluikka

text: Ituluikka kasvaa erilaisilla kosteilla, hiekka- tai turvepohjaisilla paikoilla, kuten järvien rannoilla, ojissa, kosteikoilla sekä marskimailla. Ituluikkaa tavataan luontaisena Yhdysvaltojen eteläosissa, kuten Floridassa, Virginiassa ja Texasissa. Suomessa ituluikkaa ei tavata luonnonvaraisena.


title: Ituluikka

text: Ituluikkaa käytetään akvaariokasvina ja siitä on myynnissä eri lajikkeita tähän tarkoitukseen.


title: El Jemin amfiteatteri

text: El Jemin amfiteatteri on roomalainen amfiteatteri nykyisessä El Jemin kaupungissa Tunisiassa. Se on yksi suurimpia roomalaisia amfiteattereita, ja se rakennettiin Thysdruksen kaupunkiin. Se jäi kuitenkin keskeneräiseksi, kun Maximinus Thrax kukisti vuonna 238 kaupungissa alkaneen kapinan.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Roomalaiset perustivat 46 eaa. Thysdruksen kaupungin nykyisen Tunisian alueella. Se kukoisti erityisesti 100- ja 200-luvuilla jaa., jolloin siitä tuli oliiviöljytuotannon keskuksia.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Amfiteatterin rakentaminen aloitettiin todennäköisesti Septimius Severuksen aikana (hallitsi 193–211). Sitä ei kuitenkaan saatu ikinä valmiiksi, vaikka siellä ehdittiinkin järjestää näytöksiä.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Thysdruksessa alkoi vuonna 238 kapina, koska kaupunkilaiset pitivät verotusta liian korkeana. Paikalliset julistivat Gordianuksen uudeksi keisariksi Maximinus Thraxin tilalle. Maximinus tukahdutti kapinan muutamassa viikossa, ja Gordianus teki itsemurhan hänen poikansa kuoltua taistelukentällä. Tapahtuma heikensi myös Thysdruksen kaupungin asemaa, eikä itse amfiteatteria pystytty rakentamaan loppuun asti.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Amfiteatteri pystyi koskemattomana aina 1600-luvun lopulle asti, jolloin sen kiviä alettiin ensimmäisen kerran käyttää rakennusmateriaalina. Sitä myös pommitettiin 1690-luvulla, kun Tunisin beyn Mohamed Bey El Mouradin joukot ajoivat sieltä pois sinne linnoittautuneita kapinallisia.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Amfiteatteri valittiin 1979 Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: El Jemin amfiteatteri

text: El Jemin amfiteatterilla ei ole perustuksia, ja se seisoo vapaasti alustallaan. Amfiteatteri on rakennettu kokonaan kivilohkareista. Se on yksi suurimmista roomalaisten raennuttamista amfiteattereista. Soikeanmuotoisen rakennuksen pidempi halkaisija on 148 metriä ja lyhempi 122 metriä pitkä.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Amfiteatterin julkisivussa on kolme päällekkäistä arkadia, joiden pylväät edustavat joko korinttilaista tyyliä tai yhdistelmätyyliä. Amfiteatterin sisätiloissa on säilynyt lähes kaikki istuinrivien tukirakennelmat sekä podiumin muuri ja itse areena.


title: El Jemin amfiteatteri

text: Amfiteatterin kelleritila on 65 metriä pitkä. Sitä reunustaa kaksi galleriaa, joissa on huoneitta, joissa pidettiin villieläimiä ja joissa oli gladiaattoreiden tiloja.


title: Pyhän Ursulan kilta (Turku)

text: Pyhän Ursulan kilta oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Ursulalle ja 11 000 neitsyelle. Ainoa maininta killasta on vasta vuodelta 1547, mutta se on luultavasti ollut toiminnassa jo 1400-luvulla. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Pyhän Ursulan kilta (Turku)

text: Killan arvellaan sijainneen Vanhan Suurtorin varrella, nykyisen Katedralskolanin paikalla. Keskiajan lopulla Pyhän Ursulan kiltatalo oli ilmeisesti näyttävä kivitalo. Kiltojen lakkauttamisen jälkeen kuningas Kustaa Vaasa otti Ursulan kiltatalon kruunulle ja myi sen porvari Erik Kränkille 4. syyskuuta 1547.


title: Pyhän Ursulan kilta (Turku)

text: Killan jäsenluetteloa tai sääntöjä ei ole säilynyt. Juhani Rinne on kuitenkin arvellut, että killan jäsenet olisivat Kolmen kuninkaan killan tavoin olleet lähinnä ylintä papistoa ja rälssiä. Rinteen mielestä killalla saattoi olla myös kasvatuksellinen tarkoitus, koska Pyhä Ursula oli etenkin nuorten neitojen ja naispuolisten opiskelijoiden suojelija.


title: Pyhän Ursulan kilta (Turku)

text: Kilta ylläpiti Turun tuomiokirkossa Pyhälle Ursulalle ja 11 000 neitsyelle omistettua alttaria, joka perustettiin vuonna 1455. Juhani Rinne on tulkinnut alttarin sijainneen ensin tuomiokirkon tornin eteläpuolisessa kappelissa, mistä alttari siirrettiin 1470-luvulla Pyhän Ristin kuoriin. Kappelin katossa on yhä Pyhää Ursulaa esittävä maalaus.


title: Jouko Heinonen

text: Jouko Heinonen (14. marraskuuta 1946 Lahti – 30. maaliskuuta 2010 Lahti) oli suomalainen museonjohtaja ja museoneuvos. Hän toimi muun muassa Lahden kaupunginmuseon johtajana ja taidekeskus Retretin toimitusjohtajana ja taiteellisena johtajana.


title: Jouko Heinonen

text: Heinonen syntyi Lahdessa 1946. Hän luki 1965 ylioppilaaksi Lahden Lyseosta ja opiskeli sen jälkeen Helsingin yliopistossa, josta valmistui 1972 filosofian kandidaatiksi. Tohtoriksi hän väitteli 1999.


title: Jouko Heinonen

text: Heinonen nimettiin 1973 Lahden kaupunginmuseon johtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoden 2006 loppuun asti. Heinonen vaikutti museonjohtajana 1970- ja 1980-luvuilla voimakkaasti museoalan ja -lainsäädännön kehitykseen. Taidekeskus Retretin toimitusjohtajana ja taiteellisena johtajana hän toimi 1988–1991.


title: Jouko Heinonen

text: Heinonen siirtyi vuonna 2007 virkavapaalle Lahden kaupunginmuseosta ja toimi Lahden kaupungin sivistystoimialan projektinjohtajana. Hän irtisanoitui tehtävästä tammikuusa 2010 ja oli aikeissa jäädä eläkkeelle elokuun alussa. Heinonen kuitenkin kuoli vaikeaan sairauteen maaliskuussa.


title: Jouko Heinonen

text: Presidentti Tarja Halonen myönsi 2003 Heinoselle museoneuvoksen arvon. Vuonna 1999 hän oli saanut sekä Lahti- että Päijät-Häme-mitalin.


title: Jouko Heinonen

text: Lahden kaupunginmuseossa paljastettiin vuonna 2011 Satu Loukkolan tekemä Heinosta esittävä muotokuvaveistos.


title: Videopelivuosi 1987

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1987 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Vuoden teatteri

text: Vuoden teatteri -palkinto on tunnustus, jota Suomen Teatterit ry on jakanut vuodesta 1997 ansioituneelle alan toimijalle.


title: Tank (kolikkopeli)

text: Tank on Kee Gamesin kehittämä ja julkaisema kolikkopeli, joka julkaistiin 1974. Pelissä kaksi pelaajaa ohjaa tankkia sokkelossa tavoitteena tuhota vastustajan tankki ampumalla.


title: Tank (kolikkopeli)

text: Pelille tehtiin neljä jatko-osaa: "Tank II" (1974), "Tank III" (1975), "Tank 8" (1976) ja "Ultra Tank" (1978).


title: Tank (kolikkopeli)

text: Peli oli hetken yksi parhaiten myyneistä videopeleistä yhdysvalloissa.


title: Tank (kolikkopeli)

text: Pelin sanotaan pelastaneen Atari konkurssilta ja sen suosio mahdollisti jakelijoiden yksinoikeussopimuksien hylkäämisen.


title: Markku Lahti (museonjohtaja)

text: Markku Ilmari Lahti (s. 19. joulukuuta 1947Jyväskylä) on suomalainen museonjohtaja, joka johti Alvar Aalto -museota 38 vuoden ajan.


title: Markku Lahti (museonjohtaja)

text: Markku Lahti syntyi rakennusmestari Veikko Ilmari Lahden ja Airi Elsi Tellervo Suurmunnen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1972 on Louna Päivikki Oksala. Ylioppilaaksi Lahti tuli 1966 ja valmistui fiilosofian kandidaatiksi 1970. Lahti opiskeli yliopistossa taidehistoriaa ja kirjallisuutta, mutta haki silti Alvar Aalto -museon johtajaksi. Vuonna 1966 perustettuun museoon haettiin johtajaa valtakunnallisella haulla, mutta määräaikaan mennessä ei tullut yhtään hakemusta. Lahti otettiin paikalle vuoden koajalla.


title: Markku Lahti (museonjohtaja)

text: Lahti on luonut Jyväskylään kansainvälisen Aalto-tietämyksen keskuksen. Siellä on kokoelmia, näyttelyitä, tutkimusta ja symposiumeja. Ensimmäinen Aalto-symposium pidettiin vuonna 1979.


title: Markku Lahti (museonjohtaja)

text: Lahti jäi eläkkeelle vuoden 2011 aikana, hänen seuraajakseen Aalto-museon johtoon valittiin Susanna Pettersson.


title: Suomen keskiaikaiset killat

text: Suomessa toimi keskiajalla useita kiltoja eli tietyn pyhimyksen kultin ympärille rakentunutta paikallisyhdistystä. Kirjallisia tietoja on säilynyt Ahvenanmaalla, Porvoossa, Satakunnassa ja Turussa toimineista killoista.


title: Suomen keskiaikaiset killat

text: Suomen keskiajalta tunnetaan 17–18 kiltaa. Erityisen paljon kiltoja tunnetaan Satakunnan maaseudulta. Vanhin Suomessa säilynyt tieto koskee Ulvilan Pyhän Kerttulin (Gertrud) kiltaa. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Suomen keskiaikaiset killat

text: Ahvenanmaalla toimi keskiajalla Pyhälle Knuutille omistettu kilta. Sen tarkkaa sijaintia ei tiedetä, mutta kilta on saattanut olla Finströmin kirkon viereiselle Gilleshagen-nimisellä alueella. Kilta on mahdollisesti perustettu jo 1200-luvulla, ja sen sinetti on ainoa Suomessa säilynyt kiltasinetti.


title: Suomen keskiaikaiset killat

text: Turussa toimi keskiajalla ainakin kuusi kiltaa. Nämä olivat Luostarikorttelissa sijainnut Pyhän Nikolauksen kilta (mainittu 1355), Kerttulinmäellä sijainnut Pyhän Kerttulin kilta (mainittu 1439), Kirkkokorttelissa tai Vartiovuorenmäen juuressa sijainnut Kolmen kuninkaan kilta (perustettu 1449), Kirkkokorttelissa sijainnut Pyhän Erasmuksen kilta (mainittu 1466), Luostarikorttelissa sijainnut Pyhän Annan kilta (mainittu 1491) ja Suurtorin varrella sijainnut Pyhän Ursulan kilta (mainittu 1537).


title: Universal Monsters

text: Universal Monsters on rockyhtye The 69 Eyesin 11. studioalbumi. Se julkaistiin 22. huhtikuuta 2016 levymerkillä Nuclear Blast.


title: Universal Monsters

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla, ja se pysti listalla yhteensä 6 viikkoa.


title: Universal Monsters

text: Soundin Henri Eerola antoi albumille kaksi tähteä viidestä. Hän piti hittien ja muiden kappaleiden välistä tasoeroa suurena, ja vertasi sitä tunnelmalliselta keveydeltään vuoden 1999 "Wasting the Dawn" -albumiin.


title: Kolmen kuninkaan kilta (Turku)

text: Kolmen kuninkaan kilta oli tärkein kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Raamatun Uudessa testamentissa mainituille kolmelle itämaan tietäjälle. Piispa Maunu Tavast perusti killan vuonna 1449. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Kolmen kuninkaan kilta (Turku)

text: Kolmen kuninkaan killan on arveltu sijainneen joko Kirkkokorttelissa tuomiokirkon luoteispuolella tai Luostarikorttelissa Vartiovuorenmäen juuressa. Killan omistukset siirtyivät kiltojen lakkauttamisen jälkeen kuningas Kustaa Vaasalle, joka myi Kolmen kuninkaan kiltatalon pormestari Hannu Kyrölle vuonna 1556.


title: Kolmen kuninkaan kilta (Turku)

text: Kolmen kuninkaan kilta on ainoa Suomen killoista, jonka jäsenluettelo on säilynyt. Luettelossa on 52 nimeä, tosin jotkin henkilöt on merkitty kahteen kertaan heidän arvoasemansa muututtua. Kaikki killan jäsenet ovat olleet yläluokkaisia: korkeinta papistoa, rälssiä, pormestareita ja raatimiehiä. Huomattavan monella killan jäsenellä on ollut maisterintutkinto jostakin Euroopan yliopistosta. Maunu Tavastin lisäksi killan jäseniä olivat muun muassa tuomiorovasti ja myöhemmin piispa Olavi Maununpoika, kaniikki ja myöhemmin piispa Lauri Suurpää ja tuomiorovasti Paavali Scheel.


title: Turun postitalo

text: Turun postitalo on Turun pääpostiksi vuonna 1932 valmistunut rakennus. Se sijaitsee Eerikin- ja Humalistonkatujen kulmassa, ja sen on suunnitellut arkkitehti Selim Savonius. Joissakin lähteissä toiseksi suunnittelijaksi mainitaan diplomi-insinööri Torsten Kranck, mutta postimuseon mukaan Savoniusta ovat suunnittelussa avustaneet vain Otto Flodin, C. O. Cronstedt ja E. Schroderus.


title: Turun postitalo

text: Talo sijoittuu arkkitehtuuriltaan uusklassismin ja funktionalismin välille. Talon julkisivu on suoraviivainen ja pelkistetty, ja sen sisätilojen suunnittelua ohjasi tilojen käyttötarkoitus.


title: Turun postitalo

text: Valmistuttuaan 1932 rakennus korvasi vuonna 1899 valmistuneen Sebastian Gripenbergin piirtämän uusrenessanssisen vanhan postitalon, joka purettiin 1960-luvun alussa. Rakennus toimi Turun pääpostina valmistumisestaan 1980-luvulle saakka, jolloin Turun pääposti siirtyi Pitkämäkeen Uhrilähteenkadulle, mutta postitaloon jäi vielä pienempi postikonttori. Aluksi talossa toimi myös muita valtion virastoja.


title: Turun postitalo

text: Talvisodan alussa postitaloon rakennettiin yleinen väestönsuoja. Tammikuun 29. päivänä vuonna 1940, niin sanottuna yllätysmaanantaina, ilmapommituksien aikaan väestönsuojan ovi oli lukossa ja rakennuksen edustalle pudonneet pommit tappoivat 29 henkeä. Pommituksessa postitalon läheisyyteen tippui yli 200 erilaista pommia, ja pommituksen vahinkoja on yhä nähtävissä rakennuksen kivijalassa.


title: Turun postitalo

text: Pommituksien uhrien muistoksi talon kivijalkaan Eerikin- ja Humalistonkatujen kulmaan osoitteeseen Eerikinkatu 21 kiinnitettiin muistolaatta 13.3.1986 ja sille lisälaatta 21.4.2011. Muistolaatan tekstissä lukee ”Nämä vauriot syntyivät talvisodan aikana 29.1.1940 tapahtuneessa pommituksessa”, ja lisälaattaan on merkitty pommituksessa menehtyneiden lukumäärä. Muistolaatan hankkivat Turkuseura ja Turun reserviupseeriyhdistyksen perinnetoimikunta, ja sen on suunnittelut arkkitehti Aarne Ehojoki. Lisälaatta hankittiin Turkuseuran aloitteesta.


title: Benue (joki)

text: Benue () on Nigerin vasemmanpuoleinen sivujoki Kamerunissa ja Nigeriassa. Sen pituus on 1 300 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 441 000 neliökilometriä.


title: Benue (joki)

text: Benue on Nigerin suurin sivujoki. Se saa alkunsa Adamawan ylängöltä Kamerunissa, virtaa tekojärven muodostavan Lagdon rotkon läpi ja sen jälkeen leveässä jokilaaksossa Nigeriaan. Osa valuma-alueesta kuuluu Tšadiin. Lokojassa, jossa Benue yhtyy Nigeriin, molemmat joet ovat lähes saman kokoisia. Benuen sivujokia ovat Mayo Rey, Godi, Mayo Kebi, Faro, Ini, Gongola, Belwa, Fan, Taraba, Donga, Katsina Ala, Mada ja Okwa.


title: Benue (joki)

text: Joen vesi on korkeimmillaan yleensä toukokuusta lokakuuhun. Sen keskimääräinen virtaus Nigeriin on 3 400 kuutiometriä sekunnissa eli 107 kuutiokilometriä vuodessa. Benue on liikennöintikelpoinen Makurdiin kesäkuusta joulukuuhun ja Garouaan elokuusta marraskuuhun.


title: Valtaa ei loistoa

text: Valtaa ei loistoa on punkyhtye Kohu-63:n mini-LP. Se julkaistiin keväällä 1982 levymerkillä Poko Records.


title: Valtaa ei loistoa

text: Vuonna 2013 Svart Records julkaisi albumista uusintapainoksen.


title: 3 vuotta myöhemmin

text: 3 vuotta myöhemmin on punkyhtye Kohu-63:n EP-levy. Se julkaistiin maaliskuussa 1986 levymerkillä Poko Records.


title: Bukit Panjangin asema

text: Bukit Panjang on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Panjangin, Bukit Batokin ja Choa Chu Kangin alueiden rajalla Singaporen läntisellä suuralueella. Sitä käyttävät Downtown Linen junat sekä Bukit Panjangin Light Rail Transit -pikaraitiotie.


title: Bukit Panjangin asema

text: LRT:n asema avattiin 6. marraskuuta 1999 ja metroasema 27. joulukuuta 2015.


title: Videopelivuosi 1988

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1988 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1989

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1989 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Hillview’n metroasema

text: Hillview on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Timahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 27. joulukuuta 2015. Asemaa käyttävät Downtown Linen junat.


title: Turun kauppaopiston talo

text: Turun kauppaopiston talo on Turussa osoitteessa Aurakatu 11 sijaitseva kolmikerroksinen jugend-tyylinen kivitalo. Rakennus valmistui vuonna 1908, ja sen on suunnitellut arkkitehti Eskil Hindersson. Turun kauppaopisto, jota varten rakennus rakennettiin, toimi talossa vuodesta 1908 vuoteen 1968, jolloin se muutti uusiin tiloihin Kellonsoittajankadulle. Kauppaopistosta muistuttaa edelleenkin rakennuksen seinässä oleva teksti ”"Handelsinstitut Kauppaopisto"”.


title: Turun kauppaopiston talo

text: Talon lasimaalaukset, jotka näkyvät parhaiten talon portaikkoon, on suunnitellut Willy Baer.


title: Turun kauppaopiston talo

text: Kauppaopiston muutettua rakennuksessa ovat toimineet Turun kieli-instituutti ja Turun suomenkielinen työväenopisto. Vuoden 2008 syksystä talo on toiminut Puolalanmäen lukion päärakennuksena.


title: Pentti Rauhala

text: Pentti Kauko Kalevi Rauhala (s. 1938 Viipuri) on suomalainen lintukirjailija ja alalla toimiva vaikuttaja.


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala on tehnyt lintulaskentoja Kemin–Tornion seudulla vuodesta 1958 lähtien. Erityisesti kiinnostuksen kohteina hänellä on ollut saaristo- ja suoluonto.


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala on toiminut Lapin lintutieteellisessä yhdistyksessä 1973–1976 ja Kemi-Tornion lintuharrastajat ry. Xenuksessa 1976–2007. Nimi Xenus liittyy yhdistyksen alueella pesivään lintuharvinaisuuteen, rantakurviin (Xenus cinereus).


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala aloitti luontoharrastuksen parikymppisenä luontoretkellä Kemin ulkosaaristossa ja innostui karun saariston linnustosta. Hän on seurannut saariston lajiston kehitystä ensimmäisestä linturetkestään lähtien. Joinakin kesinä hän on laskenut kaikkien puiston saarten pesivät linnut, tehnyt havaintoja ja kirjannut ne ylös. Tietoja laskennasta on kirjattu Metsähallituksen julkaisusarjaansekä Rauhalan ja muiden kirjoittamiin n. 140 artikkeliin ja kirjoihin.


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala on poiminut havaintoja samoilla saarilla 1910–1912 lintuja tarkkailleen Einari Merikallion muistivihkoista myös omaan kirjaansa .


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala sai vuonna 2013 Metsähallituksen luontopalveluiden Sarvipää-palkinnon .


title: Pentti Rauhala

text: Rauhala on linnustoa koskevan teoksen "Kemin–Tornion alueen linnut" yksi tekijä. Teokseen on koottu aiemmin hajallaan olevaa tietoutta eri lähteistä ja yhdistetty uudempaan tutkimukseen. Näin on saatu tietoaineisto yksiin kansiin käsikirjaksi ja hakuteokseksi.


title: Pentti Rauhala

text: Kirjan keskeisenä osana ovat lajikuvaukset. Kemi–Tornion alueella on tavattu 285 Suomessa luonnonvaraiseksi luettua lajia. Näistä kutakin tarkastellaan teoksessa. Missä päin maailmaa ja Suomea lintulajia tavataan, esiintymishavaintoja yhdistyksen alueella sekä lajin harvinaisuutta. Harvinaisuuksia alueella ovat olleet alle kymmenen kertaa tavatut aavikkotylli, merikeiju ja ruostesiipirastas. Maamme ainut havainto preeriaviklosta on Kemistä. Yleisimmin tavattu on pajulintu.


title: Pentti Rauhala

text: Lajikuvausten pohjana olevan materiaalin Pentti Rauhala on koonnut ja kirjoittanut pohjatekstin. Petolintuja koskevissa teksteissä ja taustamateriaalien koostamisessa näkyvät Matti ja Pekka Suopajärven kädenjäljet. Lajiteksteissä on kuvattu linnuston levinneisyyden ja runsauden muutoksia ja nykyistä esiintymistä. Pekka Suopajärvi on tuottanut diagrammit ja kartat, ja Matti Suopajärvi taittanut kirjan painovalmiiksi.


title: Pentti Rauhala

text: Teos on tuhansien maastotuntien ja satojen lintuharrastajien työn tulosta. Taloudellisen tuen teokselle ovat antaneet Tiede- ja kulttuurisäätiö Kemi 2000 sekä Suomen Kulttuurirahaston Lapin rahasto.


title: Umberto Trippa

text: Umberto Trippa (s. 6. huhtikuuta 1931 Terni) on italialainen kilpauransa päättänyt kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Umberto Trippa

text: Pääasiassa 62–63 kilogramman painoluokissa kilpaillut Trippa saavutti uransa ainoan suuren arvokisamitalin, MM-hopean, Napolissa 1953. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Helsingissä 1952 ja Roomassa 1960 neljänneksi sekä Melbournessa 1956 kuudenneksi. Lisäksi hän sijoittui vuoden 1955 MM-kilpailuissa viidenneksi.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkään taistelu käytiin Suomen sisällissodan aikana 19.–21. huhtikuuta 1918, kun Helsingin suunnasta edenneet Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat paikkakunnan sitä kolmen kuukauden ajan hallussaan pitäneiltä punaisilta. Saksalaiset hyökkäsivät Hyvinkäälle kolmesta eri suunnasta; Klaukkalan ja Nurmijärven suunnasta Hangon radan kautta sekä Tuusulan maantietä ja päärataa pitkin. Punaisten pääpuolustusasemat olivat Hangon radan varrella Hyvinkäänkylässä, jonka jälkeen kiivaita taisteluita käytiin myös asemanseudulla. Hyvinkään valtauksen jälkeen alkoi verinen jälkiselvittely, jonka yhteydessä valkoiset teloittivat toukokuun aikana noin 150 punaista tai sellaiseksi epäiltyä.


title: Hyvinkään taistelu

text: Sisällissodan syttyessä Hyvinkää oli noin 8 000 asukkaan kunta, joka oli vuotta aikaisemmin itsenäistynyt Nurmijärven pitäjästä. Paikkakunta oli vuosisadan vaihteesta lähtien ollut kahtiajakautunut varakkaisiin tilanomistajiin ja virkamiehiin sekä paikkakunnalle rautatien ja teollisuuden myötä saapuneisiin työläisiin. Hyvinkään suurin työllistäjä oli Yhdistyneet Villatehtaat. Vuoden 1905 suurlakkoon asti Nurmijärven pitäjässä olivat valtaa käyttäneet lähinnä paikalliset maanomistajasuvut, mutta yhteiskunnallisen murroksen myötä myös työväenliike sai vaikutusvaltaa. Marraskuun 1917 yleislakon jälkeen Hyvinkään kunnallishallinto siirtyi vähitellen punaisille ja lopullisesti valta päätyi heidän käsiinsä helmikuun puoliväliin 1918 mennessä. Punaisten vallan aikana Hyvinkäällä surmattiin yhteensä 16 valkoista. Osallisina veritekoihin oli myös muualta tulleita punakaartilaisia.


title: Hyvinkään taistelu

text: Saksan Itämeren-divisioonan noustua maihin Hangossa 3. huhtikuuta, se eteni rantarataa pitkin Helsinkiin, joka vallattiin 13. huhtikuuta. Samassa yhteydessä saksalaiset ottivat haltuunsa myös Helsingin pitäjän sekä pääradan varrella sijaitsevat Tikkurilan ja Malmin kylät. Helsingin taistelun jälkeen saksalaiset jatkoivat 19. huhtikuuta pohjoiseen kohti Tuusulaa, Keravaa ja Hyvinkäätä.


title: Hyvinkään taistelu

text: Punaisilta taisteluun osallistui noin 300–500 Hyvinkään punakaartin miestä ja naista, joilla oli tukenaan tykistöpatteri sekä panssarijuna. Pääosa hyvinkääläisistä oli tuolloin taistelemassa Satakunnan ja Hämeen rintamilla tai vankina Tampereella. Hyvinkään punakaartin päällikkönä toimi Oskari Koivula, jonka esimiehenä oli Riihimäelle sijoitetun piiriesikunnan ylipäällikkö Efraim Kronqvist. Paikalla oli todennäköisesti myös Viialasta saapunut sikäläisen punakaartin päällikkö Topias Harju. Hän johti Hyvinkäänkylässä käytyä puolustustaistelua, koska sen komppanianpäälliköllä Jalmari Rannalla ei ollut aikaisempaa rintamakokemusta. Hyvinkäänkylän esikunta toimi työväentalolla ja Hyvinkään esikunta puolestaan rautatieasemalla.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkäällä oli taistelua edeltävinä päivinä ainoastaan Hyvinkäänkylän komppania, pohjoiseen vetäytynyt Helsingin pitäjän punakaartin Tapanilan komppania sekä Lauri Karan johtama Hyvinkään punakaartin lentävä osasto. Paikkakunnalla oli myös yksittäisiä punakaartilaisia Turun ja Hangon seuduilta. 18. huhtikuuta Oskari Koivula lähetti viestin Viipuriin siirtyneelle punaisten yleisesikunnalle ja tiedusteli, pitääkö hänen vetäytyä Hyvinkäältä, vai jäädä paikoilleen taistelemaan. Antautuminen ei Koivulan mukaan tullut kyseeseen. Apujoukoiksi lähetettiin vielä saman päivän aikana Lohjalla ollut 1. Hyvinkään joukkue, joka oli osallistunut Hangon radan viivytystaisteluihin jo 6. huhtikuuta käydystä Karjaan taistelusta saakka. Vuorokautta myöhemmin Hyvinkäälle komennettiin vielä osia Lempäälässa taistelleista Hyvinkään punakaartin I ja II komppanioista.


title: Hyvinkään taistelu

text: 18.–19. huhtikuuta paikkakunnalla suoritettiin myös pakko-ottoja, joiden tarkoitus oli lisävoimien saamisen ohella varmistaa, etteivät punakaartin ulkopuolelle jättäytyneet miehet toimineet vihollisen hyväksi. Pakko-ottojen yhteydessä miehille selvitettiin Seuratalolla pidetyissä tilaisuuksissa työväenliikkeen tavoitteita ja päämääriä. Aseistakieltäytyneet vangittiin ja kuljetettiin Riihimäen varuskuntaan.


title: Hyvinkään taistelu

text: Saksan Itämeren-divisioonasta taisteluun osallistui kenraalimajuri Konrad Wolfin johtama 95. reservijalkaväkiprikaati, johon kuului kolme jääkäripataljoonaa, vahvistuksinaan kolme polkupyöräkomppaniaa ja kaksi konekivääriosastoa sekä tykistöä ja panssarijuna. Saksalaiset olivat jakaneet joukkonsa kolmeen osaan. Helsingin pitäjän kirkonkylästä lähti maanteitse etenemään majuri Godert von Redenin johtama pääjoukko, sivustatukinaan Klaukkalaa ja Nurmijärven kautta Hangon radan suuntaan edennyt osasto sekä päärataa pitkin edennyt polkupyöräkomppania, jota saattoi itserakennettu panssarijuna.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkäätä puolustaneiden punaisten pääpuolustusasemat olivat Hangon radan varressa Hyvinkäänkylän Hevosmäessä, jonka länsipuolella virtasi Vantaanjoki. Lisäksi pienempiä osastoja oli kauempana Hangon radan varrella Nopossa ja Nurmijärven Rajamäellä, pääradan varrella Palopurossa sekä Tuusulaan johtavan maantien varrella Nukarin Pengarkoskella. Hyvinkäänkylän joukkojen tukena oli tykkipatteri sekä rautatiellä liikkunut "Panssarijuna N:o 5".


title: Hyvinkään taistelu

text: Majuri Lothar von Brandensteinin johtama saksalaisten etujoukko lähti aamulla 19. huhtikuuta kohti Tuusulaa, jossa kreivi von Plessenin eskadroona joutui koko päivän kestäneeseen taisteluun punaisia vastaan. Tuusulassa etujoukoksi vaihtui kreivi zu Solms-Baruthin johtama eskadroona, joka onnistui iltaan mennessä etenemään vajaat kymmenen kilometriä Tuusulan pohjoispuolella sijaitsevaan Jäniksenlinnaan saakka. Pääradalla saksalaiset saavuttivat Keravan, jossa syntyi taistelu panssarijunan tukemia punaisia vastaan. Lopulta punaiset havaitsivat yhden saksalaisosaston etenevän maanteitse Keravan itäpuolelta kohti Järvenpäätä, ja päättivät saarrostuksen välttääkseen vetäytyä Hyvinkäälle. Tämän jälkeen saksalaiset pääsivät vapaasti etenemään viitisen kilometriä Hyvinkään aseman eteläpuolella sijaitsevalle Palopurolle saakka. Panssarijunastaan he joutuivat kuitenkin luopumaan jo ennen Jokelan kylää, kun punaiset olivat räjäyttäneet Palojoen ylittävän rautatiesillan.


title: Hyvinkään taistelu

text: Seuraavana aamuna taisteluja käytiin Palopurolla, PengarkoskeIla ja Nopossa. Niiden aikana saksalaisten läntinen osasto saavutti Rajamäen, josta punaiset nyt alkoivat evakuoimaan joukkojaan ja perheenjäseniään kohti Hyvinkäätä. PengarkoskeIla punaiset irtaantuivat taistelusta jo ennen puoltapäivää, mikä avasi saksalaisille vapaan tien Rajamäen pohjoispuolella sijaitsevalle Nopon asemalle. Näin he pystyivät katkaisemaan radan ja keskeyttämään punaisten evakuoinnin, niin että ainoastaan yksi juna ehti pääsemään läpi. Noin kello 17 aikaan Rajamäeltä lähtenyt toinen juna pysäytettiin ennen Noppoa, jolloin siinä matkustaneet punaiset lähtivät pakenemaan kohti Kytäjää. He saivat peräänsä saksalaisosaston, jota vastaan Herusen kylässä käydyssä taistelussa kaatui ainakin 16 punakaartilaista.


title: Hyvinkään taistelu

text: Illansuussa kaksi saksalaisosastoa aloitti etenemisen Noposta kohti Hyvinkäätä. Punaiset olivat kuitenkin hyvissä puolustusasemissa Hevosmäen harjulla, jonka vuoksi saksalaiset joutuivat jäämään asemiin Krissin kartanon edustalle tulvivan Vantaanjoen taakse. Alueella taisteltiin aina puoleenyöhön saakka, mutta eteenpäin päästäkseen saksalaisten olisi pitänyt ylittää punaisten miinoittamat rautatie- ja maantiesillat. Tämän johdosta he päättivät ryhmittää joukkonsa uudelleen seuraavana aamuna tehtävää hyökkäystä varten. Paikalle tuotiin lisäjoukkoja, niin että lopulta saksalaisia oli noin pataljoonan verran. Lisäksi Uudenkartanon pelloille ryhmitettiin kolme tykkipatteria.


title: Hyvinkään taistelu

text: Aamulla 21. huhtikuuta saksalaisten hyökkäys käynnistyi kello 7 alkaneella tykistökeskityksellä, joka kohdistui Hevosmäen eteläpäässä Åvikissa sijainneisiin punaisten puolustusasemiin. Punaiset onnistuivat torjumaan vihollisen ensimmäisen läpimurtoyrityksen, mutta saksalaiset pääsivät ylittämään Vantaanjoen pari kilometriä idempänä Kittelässä sijainnutta Rantalan siltaa pitkin, joka oli jätetty vartioimatta. Saksalaiset etenivät nyt kohti vihollisen selustaa, eikä punaisilla ollut mahdollisuutta lähettää vapaita reservejä torjumaan koukkausta. Punaiset päättivät jättää asemansa ja vetäytyä Hyvinkäänkylästä kohti neljän kilometrin päässä sijaitsevaa asemanseutua. Samaan aikaan saksalaiset aloittivat toisen saarrostusliikkeen, kun ratsumestari Ehrenkrookin johtama osasto kiersi idästä Ridasjärven kautta kohti Hyvinkään asemaa. Majamäen koulun paikkeilla saksalaiset kohtasivat idän suuntaa puolustaneita punaisia, jotka perääntyivät vasta vajaan kolmen tunnin taistelun jälkeen. Taisteluja käytiin myös Palopurossa, josta punaiset vetäytyivät Hyvinkäälle samaan aikaan kuin Majamäestäkin.


title: Hyvinkään taistelu

text: Lopulta saksalaiset pääsivät hyökkäämään asemanseudulle kolmesta eri suunnasta. Asemankylässä he kohtasivat ankaraa vastarintaa ja joutuivat etenemään talo talolta, taistellen omista kellareistaan puolustautuneita punaisia vastaan. Vastarinnan ankaruuden selittää, että punaisten välittömästi Hevosmäen puolustuksen murtumisen jälkeen aloittama Hyvinkään evakuointi oli vielä pahoin kesken. Heidän perheitään siirrettiin maanteitse turvaan Hausjärvelle ja Riihimäelle, jonne väkeä evakuoitiin myös junilla. Punaisten jälkijoukot sekä rautatiellä kulkenut panssarijuna onnistuivat viivyttämään saksalaisia niin, että he saivat Hyvinkään haltuunsa vasta kello 16–17 välillä, jolloin paikkakunta oli jo lähes kokonaan tyhjennetty punaisista. Panssarijuna onnistui aiheuttamaan saksalaisille tappioita muun muassa nykyisen Paavolan kaupunginosan Välenojassa.


title: Hyvinkään taistelu

text: Taistelun päätyttyä osa saksalaisista jatkoi kohti Riihimäkeä vielä myöhään samana iltana. Yksi osasto saapui kello 22 aikaan Herajoelle, jossa se joutui taisteluun Riihimäen puolustukseen ryhmittäytyneiden punaisten kanssa. Majuri von Redenin johtama osasto marssi kohti Erkylää, jossa se kello 23 aikaan joutui punaisten väijytykseen. Erkylän taistelussa kaatui kuusi saksalaista ja neljä punaista. Kolmas saksalaisosasto pääsi ilman vastarintaa etenemään Monnin seisakkeen tuntumassa sijaitsevaan Kerkkolaan. Pääosa saksalaisista kuitenkin yöpyi Hyvinkään asemankylässä ja jatkoi Riihimäelle vasta seuraavana aamuna. Riihimäen valtaus saatiin päätökseen myöhemmin saman iltapäivän aikana.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkään taistelussa kaatui 21 saksalaista ja ainakin 50 punaista. Lisäksi taistelu vaati ainakin kaksi siviiliuhria, kun äiti ja poika kuolivat saksalaisten tykistötulituksessa.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkään valtauksen jälkeen saksalaiset pitivät paikkakuntaa hallussaan noin kymmenen päivän ajan, ennen kuin valkoiset saivat järjestettyä oman hallintonsa. Toukokuun loppuun asti jatkuneiden välittömien kostotoimien aikana teloitettiin yhteensä 150–160 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Saksalaiset teloittivat heti taistelun jälkeen yhdeksän vartiomiehinä toiminutta punakaartilaista, jotka olivat jääneet paikkakunnalle kuvitellessaan heitä kohdeltavan sotavankeina. Saksalaiset ilmeisesti kostivat teloituksilla punaisten Välenojassa surmaamat kolme haavoittunutta saksalaista sotilasta. Lisäksi valtauspäivänä kuoli kolme punaista epäselvissä olosuhteissa. Kaksi heistä oli ammuttu kodeissaan Hevosmäessä. Tämän jälkeen tilanne rauhoittui puoleksitoista viikoksi, kunnes saksalaiset vapunpäivänä teloittivat 11 punaista hieman aseman pohjoispuolella sijaitsevassa Lippaan santaluiskassa. Ammutuista kuusi oli Hyvinkäältä ja viisi Nurmijärveltä. Seuraavana päivänä samassa paikassa teloitettiin vielä 16 punaista, jotka olivat saksalaisten Karkkilassa vangitsemia paikallisen työväenyhdistyksen johtomiehiä. He olivat antautuneet taisteluitta 25. huhtikuuta tehdyn sopimuksen nojalla. Ampujina toimivat saksalaiset, mutta teloituksen taustalla oli todennäköisesti Hyvinkään suojeluskunnan esikunta.


title: Hyvinkään taistelu

text: 3.–4. toukokuuta saksalaiset jättivät paikkakunnan ja valta Hyvinkäällä siirtyi valkoisille, jotka suorittivat ensimmäiset teloitukset kahden päivän kuluttua. Teloituspaikkaa oli nyt siirretty ratapenkereeltä hieman syrjempään nykyisen Sahamäen kaupunginosan suuntaan. Toukokuun loppuun mennessä valkoiset teloittivat Hyvinkäällä yhteensä 113 punaista, joka oli Helsingin jälkeen toiseksi eniten Uudenmaan läänin alueella. Heidän joukossaan oli viisi naista, joista punakaartiin kuulumattomat 54-vuotias Hilda Maria Jakovleff ja 50-vuotias Augusta Vilhelmina Lehtonen olivat täysin syyttömiä. Teloitettujen naisten joukossa oli myös Hyvinkään lentävän osaston päällikön Lauri Karan puoliso Elsa Kara (o.s. Hietaniemi). Hänen teloituksensa on arveltu olleen kosto Neuvosto-Venäjälle paenneen Lauri Karan osallisuudesta sodan aikaisiin surmiin.


title: Hyvinkään taistelu

text: Tuomiot jakoi valkoisten perustama sotaoikeus, jota johtivat Hyvinkään suojeluskunnan päällikkö Aleksander Olof Wilén (joissain lähteissä myös H. A. Wilén) ja apulaispäällikkö kreivi Isarias Gylling-Laorsi. Muita jäseniä olivat muun muassa metsänhoitaja Kaarlo Tapiovaara, vanhassa väessä palvellut muurari Johan Fredrik Wallenius, varatuomari Gösta Sahlström, opettaja O. Alanko, apteekkari Emil Väyrynen, opettaja Kalle Heinilä, poliisimestari Albrecht Hornborg sekä aikaisemmin paikkakunnalla tuntematon opettaja ja lakimies Kaarlo Hile. Kuulusteluja johti luutnantti Bengt Hornborg, joka oli palvellut ratsumestarina Venäjän armeijassa ja taistelut itärintamalla. Paikallisesta suojeluskunnasta oli neljä henkilöä mukana kaikissa teloituksissa. He saivat palkkioksi yleensä 100 markkaa jokaisesta teloituksesta tai vaihtoehtoisesti kenkiä ja vaatteita. Muistitieto kertoo, että esimerkiksi Elsa Karan ampuneelle nuorelle pojalle maksettiin sievoinen summa rahaa.


title: Hyvinkään taistelu

text: 28. toukokuuta "Hufvudstadsbladetissa" julkaistiin Hyvinkäällä sijainneen Kytäjän kartanon isännän Hjalmar Linderin kirjoitus "Nog med blodbad!", jossa hän paheksui teloituksia ja kauhisteli vankileirien oloja. Hyvinkään teloitukset koskettivat Linderiä myös omakohtaisesti, sillä osa ammutuista karkkilalaisesta oli hänen omistamansa Högforsin tehtaan työntekijöitä.


title: Hyvinkään taistelu

text: Hyvinkäällä kaatuneista saksalaisista 15 on haudattu rautatieasemaa vastapäätä sijaitsevaan puistoon, jossa on myös muistomerkki. Se paljastettiin Hyvinkään valtauksen vuosipäivänä 21. huhtikuuta 1921. Juhlatilaisuudessa oli puhumassa muun muassa Saksan lähetystön edustaja. Ahdenkalliontien ja Agronomintien risteyksessa on punaisten surmaaman Ahdenkallion kartanon tilanhoitajan Martin Olinin muistomerkki.


title: Hyvinkään taistelu

text: Taisteluissa kaatuneet punaiset haudattiin aluksi Puolimatkan koulun tuntumassa sijainneeseen joukkohautaan. Keväällä 1939 eri puolille Hyvinkäätä haudattujen punaisten jäännökset siirrettiin Puolimatkan hautausmaalle, jossa toukokuun lopussa järjestettiin myös siunaustilaisuus. Joukkohaudalla on punagraniittinen muistomerkki.


title: Hyvinkään taistelu

text: Lippaan teloituspaikalla Sahamäen kaupunginosassa on vuonna 1967 valmistunut muistomerkki, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Oiva Hurme ja pystyttänyt Osuusliike Ahjo. Kesäkuussa 1968 järjestetyssä paljastustilaisuudessa puhui ministeri Viljo Virtanen. Teoksessa on kuvattuna pronssisen muistolaatan pinnasta nouseva avautuva kämmen. Se symbolisoi paikalle liian mataliin kuoppiin haudattuja vainajia, joiden kädet jäivät näkyville. Keväällä 1939 vainajat siirrettiin joukkohautaan Puolimatkan hautausmaalle. Vuonna 1990 nykyisten Niinistön- ja Kerkkolankatujen risteyksessä sijaitsevan teloituspaikan nimeksi annettiin "Surujen puisto".


title: Videopelivuosi 1990

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1990 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1991

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1991 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1992

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1992 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: CAMS 55

text: CAMS 55 oli ranskalaisen CAMS:in valmistama kaksimoottorinen meritiedustelukäyttöön kehitetty lentovene. Konetyyppi kehitettiin tehtaan aiemman CAMS 53 -kuljetuslentoveneen pohjalta. Tyypin ensilento tehtiin vuonna 1928, ja sitä valmistettiin yhteensä 107 kappaletta. Joitakin koneita oli rajoitetussa palveluskäytössä edelleen toisen maailmansodan alkaessa. Viimeiset koneet romutettiin Ranskan antautumisen jälkeen kesäkuussa 1940.


title: CAMS 55

text: CAMS-tehdas lähti kehittämään uutta tiedustelulentovenettä tehtaan aiemman CAMS 53 -kuljetuslentoveneen pohjalta. CAMS 55 -mallinimen saanut tyyppi teki ensilentonsa vuonna 1928, ja pääsi tuotantoon kaksi vuotta myöhemmin. Tyyppiä valmistettiin yhteensä 107 kappaletta useana eri versiona.


title: CAMS 55

text: Joitakin säilyneitä koneita oli edelleen rajoitetussa palveluskäytössä toisen maailmansodan syttyessä. Viimeiset koneet romutettiin Ranskan antautumisen jälkeen kesäkuussa 1940.


title: Videopelivuosi 1993

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1993 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1994

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1994 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Johtojännetuppi

text: Johtojännetuppi () on kasvin johtojänteen ympärillä oleva solukerros, jonka solut poikkeavat niitä ympäröivästä solukosta. Johtojännetuppi voi olla yksi- tai monikerroksinen. Lehdissä sekä muissa kasvin yhteyttävissä osissa johtojännetupet voivat näkyä poikkileikkauksessa niin sanottuna Kranz-anatomiana, joka on tyypillinen C-kasveille. Johtojännetupen soluissa tapahtuva hiilidioksidin konsentroituminen ja sitominen fotosynteesin Calvinin kiertoon RuBisCo-entsyymin kautta on olennainen osa C-yhteyttämistä. Johtojännetuppia on myös joillakin C-kasveilla, joskin sen tehtävät ovat tällöin erilaiset kuin C-kasveilla.


title: Videopelivuosi 1995

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1995 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1996

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1996 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Feuer und Flamme

text: Feuer und Flamme (saksaa, , metafora suurelle innolle) on saksalaisen Nena-yhtyeen kolmas albumi ja sen laulajan Gabriele ”Nena” Kernerin neljäs studioalbumi vuodelta 1985. Albumi oli menestys, saavuttaen 2. sijan Saksan listasijoituksissa.


title: Feuer und Flamme

text: Yhtye oli julkaissut vuoden 1984 albumillaan "99 Luftballons" saksankielisten kappaleidensa englanninkielisiä muunnoksia, jonka johdattelemana Nena loi uudelleen "Feuer und Flammen" englanniksi nimellä "It’s All in the Game". Albumia ei kuitenkaan sanoittanut Nena, vaan kanadalainen laulaja Lisa Dalbello. Albumin englanninkielisestä muunnoksesta ei tullut kovinkaan suuri menestys kaupallisesti, joten Nena ei tehnyt enää englanninkielistä versiota seuraavalle albumille. Kerner nauhoitti kuitenkin uuden kaksikielisen saksan- ja englanninkielisen muunnoksen albumin kappaleesta ”Irgendwie, irgendwo, irgendwann” nimeltä ”Anyplace, Anywhere, Anytime” englantilaisen laulajan Kim Wilden kanssa vuonna 2002.


title: Feuer und Flamme

text: "Feuer und Flamme" sijoittui Suomen virallisen listan sijalle 17. ja oli musiikkilistalla kuusi viikkoa.


title: Feuer und Flamme

text: Kaikki englanninkieliset kappaleet sanoittanut Lisa Dalbello, bonuskappaleita 11–13 lukuun ottamatta.


title: Epidermi (kasvitiede)

text: Epidermi eli päällysketto on kasveilla sen ulkopintoja peittävä solukerros eli se toimii ulkopintojen rajoitussolukkona. Epidermi on tavallisesti vain yhden solukerroksen paksuinen ja siinä voi kasvinosasta riippuen olla erilaisia ulokkeita, kuten esimerkiksi karvoja.


title: Epidermi (kasvitiede)

text: Kehittyvän juuren epidermiä kutsutaan nimellä ritsodermi. Juurten kasvaessa ritsodermi kuluu kuitenkin pois ja korvautuu eksodermillä eli ulkoketolla. Eksodermiin muodostuu usein korkkia ja siitä voi kehittyä korkkikuori. Lehdissä epidermi tyypillisesti säilyy ja sen pinnalla on kasvilajista riippuen paksuudeltaan vaihteleva kutikula.


title: Epidermi (kasvitiede)

text: Epidermin alla voi olla lisäksi hypodermi eli epiderminalainen solukerros.


title: Videopelivuosi 1997

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1997 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1998

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1998 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1999

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1999 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 2000

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 2000 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Luettelo Data Eastin peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Data Eastin -peleistä:


title: Data East

text: Data East Corporation (), lyhyesti DECO on vuonna 1976 perustettu japanilainen pelitalo ja sähkösuunnitteluyritys, joka päätyi konkurssiin vuonna 2003.


title: Data East

text: Yhtiö kehitti ja julkaisi videopelejä sekä flipperipelejä.


title: Luettelo Bomberman-peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Bomberman -peleistä:


title: Heikki Arvonen

text: Henrik Ferdinand ”Heikki” Arvonen (synt. Hilpert, 6. tammikuuta 1870 Pori – 30. lokakuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysmies ja toimittaja. Hän oli yksi nykyisen Metallityöväen Liiton ensimmäisen edeltäjän Suomen rauta- ja metallityöntekijäin liiton perustajista.


title: Heikki Arvonen

text: Porissa syntyneen Arvosen isä oli saksalainen merimies Heinrich August Hilpert ja äiti Maria Josefina Arvelin. Kansakoulun käytyään Arvonen muutti Helsinkiin, jossa hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja työskenteli myöhemmin metallimiehenä. Arvonen oli vuonna 1888 perustetun Helsingin konetehtaalaisten ammattiosaston (nyk. Helsingin Metallityöväen ammattiosasto) jäsen. Kesäkuussa 1899 hän toimi Helsingin Työväenyhdistyksen tiloissa järjestetyn Suomen rauta- ja metallityöntekijäin liiton perustavan kokouksen sihteerinä. Arvonen työskenteli myös liiton julkaiseman "Ilmarinen"-jäsenlehden ensimmäisenä päätoimittajana. Joulukuussa 1899 Arvonen osallistui Helsingissä pidettyyn Suomen Ammattijärjestön perustavaan kokoukseen, jossa hänet valittiin liiton puheenjohtajaksi. Keskusammattijärjestö ei kuitenkaan vielä tuolloin saanut viranomaisilta lupaa toimintaansa, vaan se jouduttiin perustamaan uudelleen 1907.


title: Heikki Arvonen

text: Vuosina 1903–1905 Arvosella oli Helsingissä peltisepänliike yhdessä Alexander Erikssonin kanssa. Tämän jälkeen hän ehti vaikuttamaan vielä Turussa, ennen siirtymistään Hämeenlinnassa ilmestyneen "Hämeen Voiman" toimittajaksi keväällä 1906. Vuosina 1907–1908 hän oli myös lehden päätoimittaja. Tämän jälkeen Arvonen työskenteli Kuopiossa ilmestyneen "Savon Työmiehen" päätoimittajana 1908–1909 ja Lappeenrannassa ilmestyneen "Kansan Äänen" päätoimittajana 1909–1911. Arvonen kirjoitti myös "Työmies"-lehteen. Päätoimittajakausillaan Arvonen sai useita tuomioita kunnianloukkauksista. Vuonna 1911 hän suoritti Lappeenrannan pormestarista esittämänsä väitteen johdosta saadun tuomion Viipurin lääninvankilassa ja vuotta aikaisemmin Arvonen sai tuomion painoylihallituksen kunnianloukkauksesta. Arvonen oli myös aktiiviesti mukana sosialidemokraattisen puolueen toiminnassa.


title: Heikki Arvonen

text: Palattuaan Helsinkiin vuonna 1912, Arvonen asettui Huopalahteen, jonne hän perusti peltisepänliikkeen. Hän oli myös paikallisen työväenyhdistyksen jäsen. Vuoden 1918 sisällissodan aikana Arvonen ei kuulunut punakaartiin, mutta toimi asuinpaikkakunnallaan Huopalahdessa punaisten siviilihallinnon tehtävissä. Hänet valittiin helmikuussa elintarvikelautakunnan puheenjohtajaksi ja hieman myöhemmin vielä sekä vallankumousoikeuden yleiseksi syyttäjäksi, johon tehtävää Arvonen ei kuitenkaan olisi halunnut ottaa vastaan. Lisäksi hän oli mukana Huopalahden kunnallislautakunnassa. Arvosen veli Ivar Hilpert sen sijaan kuului suojeluskuntaan. Helsingin valtauksen jälkeen Arvonen vangittiin huhtikuun lopulla. Hän oli aluksi Sörnäisten vankilassa, josta Arvonen siirrettiin kesäkuun alussa Isosaaren vankileirille.


title: Heikki Arvonen

text: Arvonen kuoli 72-vuotiaana Helsingissä lokakuussa 1942.


title: Heikki Arvonen

text: Heikki Arvosen ensimmäinen puoliso Amanda ”Mandi” Salminen (s. 1872) kuoli synnytykseen vuonna 1912, joka jälkeen hän avioitui Elsa Pylvänäisen kanssa. Arvosen vanhin poika oli 111-vuotiaana tammikuussa 2009 kuollut Aarne Arvonen.


title: Bex

text: Bex on kunta Sveitsissä, Vaud’n kantonin kaakkoisosassa. Vuoden 2015 lopussa kunnassa oli 7 364 vakinaista asukasta. Kunnan pinta-ala on noin 97 neliökilometriä.


title: Bex

text: Maantieteellisesti kunta sijaitsee Rhônejoen laaksossa, joen itärannalla, pari kymmentä kilometriä Genevenjärven kaakkoisnurkasta kaakkoon. Bex’n korkein kohta on Sommet des Diablerets (3 210 m).


title: Bex

text: Moottoritie A9 kulkee Bex’n kautta. Bex on rautateiden risteyspaikka: SBB:n Lausanne–Brig-rata kulkee kunnan kautta; Bex’stä lähtee myös TPC-yhtiön rautatie Gryoniin ja Villarsin kautta Bretay’hin.


title: Bex

text: Bex’ssä on nykyisen Sveitsin alueen ensimmäinen merkittävä suolakaivos, jota käytetty 1500-luvulta alkaen. Kaivoksella on museos.


title: COBRA (tutka)

text: COBRA on Euro-artin (European Advanced Radar Technology Gmbh) suunnittelema ja valmistama vastatykistötutka, jonka sarjatuotanto alkoi kesällä 2004. Se on monitoiminen taistelukentälle suunniteltu tutkajärjestelmä, joka määrittää vastustajan tykistöasemien sijainnin sekä omien tykistöaseiden iskemät.


title: COBRA (tutka)

text: Järjestelmä muodostuu suuritehoisesta tutkasta, tehokkaasta laskentajärjestelmästä sekä niihin liitetyistä komento-, valvonta- ja viestijärjestelmistä. Järjestelmä on mukautettu Natomaiden kansallisiin vaatimnuksiin ja se on tuotettu Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisprojektina.


title: COBRA (tutka)

text: Euro-art on EADSin, Lockheed Martin GESD:n, Thales Defence Limitedin ja Thales Air Defencen yhteisyritys. COBRA tuotettiin OCCARin (Organisation conjointe de Coopération en matière d'Armement) toimeksiannosta.


title: Kauppis

text: Kauppis voi tarkoittaa seuraavia:


title: Protoklorofyllidi

text: Protoklorofyllidi (CHNOMg) on porfyriineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä esiintyy kasveissa ja yhteyttävissä bakteereissa ja se on välituote klorofyllin biosynteesissä.


title: Protoklorofyllidi

text: Protoklorofyllidin biosynteesin esiaste on monille porfyriineille tyypillisesti protoporfyriini IX. Tämä yhdiste sitoutuu koordinaatiosidoksilla magnesiumioniin ja tätä reaktiota katalysoi magnesiumkelataasi. Seuraavassa vaiheessa tästä kompleksista muodostuu monometyyliesteri. Seuraavia protoklorofyllidin biosynteesin vaiheita katalysoi eräs hapettava syklaasientsyymi. Protoporfyriini IX:n magnesiumkompleksin monometyyliesteri hapettuu hapen vaikutuksesta ensin hydroksiesteriksi ja tämän jälkeen ketoesteriksi. Viimeisessä hapettavassa vaiheessa tämä ketoesteri syklitoituu, jolloin muodostuu klorofylleille tyypillinen viides isosyklinen rengas. Tämä tuote on divinyyliprotoklorofyllidi, joka pelkistetään protoklorofyllidiksi.


title: Protoklorofyllidi

text: Klorofyllin biosynteesin seuraavassa vaiheessa eräs protoklorofyllidin pyrrolirenkaiden kaksoissidoksista pelkistetään ja tuotteeksi muodostuu klorofyllidiä. Pelkistimenä reaktiossa toimii NADPH-molekyyli. Suurimmalla osilla kasveista tähän tarvitaan protoklorofyllidirduktaasi, joka aktivoituu valon vaikutuksesta. Sen sijaan monet levät, bakteerit, jäkälät ja eräät itiökasvit sisältävän valoaktivoidun entsyymin lisäksi myös pimeässä toimivaa entsyymiä. Protoklorofyllidi esiintyy osittain vapaana soluissa ja osittain sitoutuneena entsyymeihin. Vapaana olevan protoklorofyllidi voi katalysoida muun muassa soluja vahingoittavien happiradikaalien muodostumista. Kasvimutanttien, jotka tuottavat suuria määriä protoklorofyllidiä pimeässä on havaittu kuihtuvan, kun ne tuodaan valoon johtuen happiradikaalien muodostumisesta.


title: Pyhän Nikolauksen kilta (Turku)

text: Pyhän Nikolauksen kilta oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Nikolaukselle. Pyhän Nikolauksen killasta on säilynyt varhaisin Turun kiltoja koskeva maininta vuodelta 1355, jolloin kilta mainittiin pappi Henrik Tempilin testamenttilahjoituksessa. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Pyhän Nikolauksen kilta (Turku)

text: Killan arvellaan sijainneen Rettigin tupakkatehtaan tienoilla, Vanhan Suurtorin takana. Tältä alueelta on kaivauksissa löytynyt jälkiä kivi- ja hirsirakennuksista. Vanhimpana Turun killoista Pyhän Nikolauksen kiltaa kutsuttiin keskiajalla yksinkertaisesti "killaksi". Esimerkiksi ritari Eerik Akselinpoika Tott antoi istuessaan oikeutta Pyhän Nikolauksen kiltatalossa 6. syyskuuta 1457 merkitä pöytäkirjaan yksinkertaisesti ""på gilstogaen"", "kiltatuvalla". Kiltojen lakkauttamisen jälkeen kuningas Kustaa Vaasa otti Nikolauksen kiltatalon kruunulle, minkä kaupunki yritti kumota vielä vuonna 1610.


title: Pyhän Nikolauksen kilta (Turku)

text: Killan jäsenluetteloa tai sääntöjä ei ole säilynyt. Juhani Rinne on kuitenkin arvellut, että killan jäsenet olisivat olleet lähinnä kauppiaita ja porvaristoa, koska Pyhä Nikolaus oli juuri kauppiaiden ja merimiesten suojeluspyhimys. Kilta ylläpiti Turun tuomiokirkossa Pyhälle Nikolaukselle omistettua alttaria, josta ainoat maininnat ovat vuodelta 1412. Enempää tietoja ei ole säilynyt, koska alttaria ja sen alttaripappeja koskevat asiakirjat olivat killan eivätkä tuomiokapitulin hallussa.


title: Saga Care Finland

text: Saga Care Finland Oy on suomalainen ikääntyneiden palveluasumis- ja hyvinvointipalvelualan yritys. Saga Care Finland Oy tarjoaa ikääntyneiden hoiva-, kuntoutus- ja hyvinvointipalveluita Saga-palvelutaloissa Turussa, Helsingissä, Raumalla, Lappeenrannassa ja Seinäjoella. Uusin Saga-palvelutalo valmistuu keväällä 2019 Vantaan Tikkurilaan. Lisäksi Saga-palvelutaloja on suunnitteilla Mikkeliin ja Lahteen.


title: Saga Care Finland

text: Saga Care Finland Oy on kuulunut vuoden 2013 alusta Esperi Care -konserniin.


title: Euroopan nuorten parlamentti (EYP Finland)

text: Euroopan nuorten parlamentti (European Youth Parliament Finland – EYP Finland ry) on koulutuksellinen nuorisojärjestö, joka edistää kansainvälisen :in tavoitteiden toteuttamista Suomessa. Euroopan nuorten parlamentin päätehtävä on inspiroida ja voimaannuttaa nuoria eurooppalaisia kasvamaan avoimiksi ja aktiivisiksi kansalaisiksi. EYP Finlandin toiminta on täysin nuorten toisille nuorille järjestämää.


text: EYP Finland on osa kansainvälistä -verkostoa, joka toimii 40:ssa maassa. EYP Finland on kansainvälisen EYP:n kansallinen komitea Suomessa. Järjestön toiminnan järjestämisestä vastaavat sen jäsenet. Yleishyödyllisenä yhdistyksenä EYP Finlandin toiminta on vapaaehtoisuuteen perustuvaa ja voittoa tavoittelematonta.


text: EYP Finlandia johtaa sen syyskokouksen valitsema hallitus. Se hallinnoi järjestön valtakunnallista toimintaa, pitää yhteyttä sen yhteistyökumppaneihin ja kehittää järjestön toimintaa strategisesti. Vuonna 2018 yhdistyksen puheenjohtaja toimii Iida Kalliokoski. Hallituksen jäseninä ovat Amir Abdelamir, Anni Niemelä, Ida Eerola, Matti Lötjönen, Oona Huttunen ja Paula Närvänen. Yhdistyksen pääsihteerinä toimii Maiju Tuomainen. EYP Finlandin toimisto sijaitsee Allianssi-talossa, Pasilassa, Helsingissä.


text: EYP Finlandilla on viisi paikallisjärjestöä. Paikallisjärjestöt koordinoivat EYP Finlandin toimintaa alueillaan sekä järjestävät koulutustapahtumia ja virkistystoimintaa jäsenilleen. Ne vastaavat myös kontakteista oman alueensa kouluihin tiedottamalla näille EYP Finlandin tapahtumista ja toimimalla Eurooppalainen kansalaisuutesi -hankkeen koulukiertueessa. Paikallisjärjestöt toimivat EYP Finlandin hallituksen asettamien tavoitteiden ja periaatteiden mukaan. EYP Finlandin paikallisjärjestöt ovat EYP Helsinki, EYP Tampere, EYP Turku, EYP Itä-Suomi ja EYP Pohjois-Suomi.


text: EYP Finland perustettiin nykyisessä muodossaan rekisteröitynä yhdistyksenä vuonna 2001, joskin EYP-toimintaa on Suomessa ollut jo 1990-luvulta lähtien. EYP Finland järjestää vuosittain erilaisia jäsen-, tiedotus- ja koulutustapahtumia, tukee Eurooppa-opetusta kouluissa, harjoittaa julkaisutoimintaa, koordinoi erilaisia hankkeita ja toimii yhteistyössä kansainvälisten ja kansallisten yhteistyökumppaneidensa kanssa. EYP Finlandin päätoimintaa ovat sen vuosittain järjestämät alueelliset ja kansalliset istunnot, joista EYP Finland valitsee ja kouluttaa Suomen edustajat EYP:n kansainvälisiin istuntoihin sekä alueellisiin ja kansallisiin istuntoihin ulkomailla.


text: EYP Finlandin tärkein kohderyhmä ovat 16–22-vuotiaat, jotka ovat kiinnostuneita esimerkiksi yhdestä tai useasta seuraavista asioista: yhteiskunnallisista asioista, kansainvälisyydestä, eri kulttuureista, matkustamisesta, vaikuttamisesta, uusien ihmisten tapaamisesta, julkisesta esiintymisestä tai siinä kehittymisessä, väittelystä, kielistä tai kielitaitojen parantamisesta sekä järjestötoiminnasta.


text: EYP Finlandin istunnot simuloivat Euroopan parlamentin mallia, jossa osallistujat pääsevät keskustelemaan ajankohtaisista eurooppalaisista aiheista ja ilmaisemaan omia mielipiteitään ilman ulkoannettuja rooleja. Istunnot ovat kaksi-kolmepäiväisiä tapahtumia, jotka jakaantuvat ryhmäyttämiseen, komiteatyöhön ja yleisistuntoon. Tapahtumissa nuoret pääsevät keskustelemaan ajankohtaisista eurooppalaisista kysymyksistä omista lähtökohdistaan, mikä tuo Euroopan unionia ja eurooppalaista kansalaisuutta lähemmäksi nuoria. Tapahtumien kieli oli englanti, ja jokaisessa tapahtumassa osallistujia on useista Euroopan maista.


text: EYP-toimintaan tullaan pääsääntöisesti mukaan osallistumalla alueelliseen istuntoon, joita järjestetään vuosittain neljä loka–marraskuussa eri puolilla Suomea. Alueellisista istunnoista EYP Finland valitsee osallistujat sen kansalliseen istuntoon, joka järjestetään vuosittain tammi-helmikuun aikana. Tästä istunnosta valitaan lopulta delegaatiot edustamaan Suomea EYP:n kansainvälisissä istunnoissa ja muissa istunnoissa ulkomailla.


text: Tulevat alueelliset istunnot


text: Tulevat kansalliset istunnot


Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu () on Jyväskylän yliopiston organisoima, etupäässä bio- ja ympäristötieteiden opiskelijoille tarkoitettu intensiivijakso. Se pidetään vuosittain helmikuussa Jyväskylän yliopiston Konnevedellä sijaitsevalla tutkimusasemalla. Talvikoulun opintotarjontaan sisältyy kursseja talviekologiasta ja talvisesta limnologiasta sekä niihin liittyvistä aiheista. Sen lisäksi järjestetään erityinen työpaja vuosittain vaihtuvasta aiheesta.


title: Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu

text: Ekologian talvikoulu järjestetään Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan sekä bio- ja ympäristötieteiden laitoksen yhteistyönä. Apuna järjestelyissä on myös monia ekologian ja limnologian alojen johtavia asiantuntijoita Suomessa. Kursseille osallistuu vuosittain sekä kotimaisia että kansainvälisiä opiskelijoita. Talvikoulun tavoitteena on lisätä kansainvälisyyttä, ja auttaa opiskelijoita ja uraansa aloittavia nuoria tutkijoita saamaan uusia kontakteja.


text: Ekologian talvikoulu on tarkoitettu maisteriopiskelijoille, tohtorikoulutettaville sekä täydennyskoulutuksena tohtorin tutkinnon suorittaneille henkilöille. Talvikoulun pääasiallinen kohderyhmä ovat ekologian, akvaattisen ekologian, limnologian, evoluutiobiologian, hydrobiologian tai ympäristötieteen opiskelijat kotimaasta ja ulkomailta. Kurssit järjestetään vuosittain helmikuussa. Hakuaika talvikoulun opintoihin on aina edellisvuoden lokakuusta joulukuun loppuun ja opiskelijavalinnat tehdään tammikuun aikana.


text: Talvikoulussa järjestetään vuosittain kaksi kurssia ja työpajatoimintaa. Kurssien koordinaattorina on toiminut muun muassa Konneveden tutkimusaseman johtaja, professori Hannu Ylönen. Kursseilla opiskelijoilla on mahdollisuus tehdä kokeellista työtä ja tutustua erilaisiin akvaattisiin eliöihin (mm. kalat) sekä maaperän kasveihin ja maaeläimiin. Vuosittain talvikoulun ohjelmaan kuuluu boreaalisen talviekologian kurssi. Talviekologian kurssilla opiskelijat voivat tutkia, miten eri eläin- ja kasvilajit sopeutuvat talveen. Kurssin keskeinen osa ovat erilaiset kenttätutkimukset. Talviekologian ohella pidetään muita kursseja vaihtelevista teemoista (esimerkiksi talvinen limnologia, eläinten ja kasvien tutkimus, riistaekologia sekä muut ekologiaan tai limnologiaan liittyvät aiheet).


text: Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu perustettiin tutkimukselliset näkökohdat huomioiden. Kasvukausi Suomessa on lyhyt, ja siksi kasvien ja eläinten selviytyminen talven yli on tärkeä tutkimusaihe biotieteissä, ekologian, fysiologian ja varsinkin maaeliöiden ja akvaattisten eliöiden ekosysteemien biologian tutkimuksessa. Suomessa on pitkä perinne talviekologian tutkimuksessa.


text: Ekologian kansainvälinen talvikoulu järjestettiin ensimmäisen kerran helmikuussa 2008. Tuolloin järjestelyistä vastasivat yhteistyössä Jyväskylän ja Helsingin yliopisto. Talvikoulun ohjelmaan kuului kolme kurssia, joiden teemat olivat: boreaalinen talviekologia, riistaekologia sekä talvinen limnologia. Kaksi ensinmainittua järjestettiin Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla ja kolmas pidettiin Helsingin yliopiston Lammilla sijaitsevalla tutkimusasemalla.


text: Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta ja bio- ja ympäristötieteiden laitos järjestivät talvikoulun seitsemännen kerran helmikuussa 2014. Hakijoita vuonna 2014 oli kaikkiaan 66, joista 28 osallistui talvikouluun. Osallistujia oli kuudesta eri maasta ja he edustivat yhteensä 14:ää eri kansallisuutta. VII talvikoulun työpaja käsitteli eläinten parittelun evoluutiota (), ja työpajaan osallistui 55 tutkijaa kymmenestä eri maasta. Vuonna 2015 talvikoulussa oli opiskelijoita 29 ja kursseilla opetti yhteensä yhdeksän luennoitsijaa.


text: Ekologian talvikoulu järjestettiin helmikuussa 2017 jo kymmenettä kertaa. Perinteisen talviekologian kurssin lisäksi ohjelmaan kuului kurssi riistaekologiaa käsitellyt kurssi. Talvikoulun päätteeksi pidettiin ihmisen ja villieläinten rinnakkaiseloa käsitellyt työpaja.


title: Itämainen huone

text: Itämainen huone ("Det orientaliska rummet") on Leif Salménin esseekokoelma vuodelta 2017. Sen on kustantanut Teos ja suomentanut Arto Häilä.


title: Itämainen huone

text: "Itämainen huone" on sivistyneenä kulttuuriesseistinä tunnetun Salménin kahdeksas esseekokoelma ja sisältää kahdeksantoista kirjoitusta niin ajankohtaisista poliittisista kuin ajattomista kirjallisistakin aiheista.


title: Itämainen huone

text: Jukka Koskelainen kirjoittaa arviossaan, että teoksen lukeminen oli hänelle ristiriitainen kokemus. Essee liukuu toisinaan pamfletiksi, joka Koskelaisen mukaan sopisi paremmin lyhytjänteiseen televisio-ohjelmaan kuin esseeksi. Sen sijaan käsitellessään tutkimusmatkailija Georg August Wallinia tai kirjailija Saul Bellow'ta Salmén suo Koskelaisen mukaan lukijalle rikkaamman lukuelämyksen. Ja kirjoittaessaan esimerkiksi rasismin kehittäjästä Arthur de Gobineausta tai Thomas Carlylesta Salmén kirjoittaa kulttuurihistoriaa. Aihepiiri ulottuu myös ajankohtaiseen populismiin ja Sigmund Freudiin, jota käsittelevä kirjoitus on Koskelaiselle malliesimerkki esseistä, joita hän lukisi enemmänkin.


title: Itämainen huone

text: Esa Mäkijärvi luonnehtii Salménia vanhan liiton humanistiksi ja näkee, että esseissä kulkee "punaisena lankana [Salménin] tuntema penseys maailmaa tuhoon vieviä taantumuksellisia voimia kohtaan". Salmén osaa nähdä yhteiskunnallisten kehityskulkujen juuret syvällä historiassa, niinpä Mäkijärvi kirjoittaakin, että "Salménin kaltaiset laajasti sivistyneet ihmiset ovat tänä päivänä painonsa arvoisia kullassa" vetäessään yhteyksiä nykyasenteista antiikin kreikkalaisten suhtautumiseen barbaareihin. Myös Mäkijärvi nostaa esiin Wallin-esseen muiden joukosta: hän pitää sitä kirjan parhaana ja sanoo, että sitä on ilo lukea. Mäkijärven mielestä Salménin provokaatiot ja kärjistykset tekevät kirjasta – yhdessä tiedon ja tyylikkään ilmaisun kanssa – mukavan lukea.


title: Itämainen huone

text: Koskelainen kiittää Arto Häilän suomennosta. Salménin onneksi suomennoksesta vastaa kokenut ja taitava Häilä, hän sanoo.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattiset tieteet eli vesistötieteet ovat monitieteellistä akvaattisten systeemien tutkimusta, joka kattaa sekä makean veden ekosysteemit että merialueet. Akvaattiset tieteet pitävät sisällään useita tieteitä ja tieteenaloja. Akvaattiset tieteet tarkastelevat vesiekosysteemejä monitieteisesti ja kokonaisvaltaisesti. Tavoitteena on ymmärtää vesistöihin ja niiden ekosysteemeihin liittyviä eri tekijöitä ja niiden vuorovaikutussuhteita.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattisiin tieteisiin luetaan seuraavia vesitutkimuksen aloja ja eräiden tieteenalojen erikoisaloja:


title: Akvaattiset tieteet

text: Eri tieteenaloilla on omat tutkimuskohteensa. Esimerkiksi limnologia tutkii sisävesien luonnontaloutta, vesistöissä tapahtuvia ja vesistöihin liittyviä ilmiöitä sekä niiden välisiä yhteyksiä. Hydrobiologian tutkimus puolestaan suuntautuu lähinnä murto- ja merivesiin.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattisten tieteiden keskeisiä tutkimuskohteita ovat monet globaalit vesistöihin liittyvät kysymykset. Puhtaan veden puute on yksi esimerkki tutkimusongelmista. Tutkimustyötä tehdään myös yksittäisissä vesistöissä. Euroopan unionin alueella ja Suomessa vesistöjen käyttöä sekä niiden tilan seurantaa koskee vuonna 2000 voimaan tullut vesipuitedirektiivi. Se sisältää vaatimuksia mm. vesistöjen tilan heikkenemisen pysäyttämiseksi. Direktiivin vaatimuksien täyttämiseksi tarvitaan vesistöjen tutkimusta.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattisten tieteiden keskeiset tutkimusyksiköt Suomessa ovat Jyväskylän ja Helsingin yliopistot. Lisäksi sitä sivuavaa biologian, biotieteiden tai ympäristötieteiden tutkimusta tehdään Itä-Suomen, Oulun ja Turun yliopistoissa. Osa Turun yliopiston tutkimustoiminnasta tapahtuu erityisessä tutkimuskeskuksessa (Turun yliopiston ympäristöntutkimuskeskus, TYYK), joka nykyisin tunnetaan nimellä "Turun yliopiston biodiversiteettiyksikkö". Yliopistojen ohella tutkimusta tekevät mm. Luonnonvarakeskus, Suomen ympäristökeskus ja muut erilaiset tieteelliset tutkimusinstituutiot.


title: Akvaattiset tieteet

text: Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitos on 1970-luvulta lähtien tehnyt hydrobiologian ja sittemmin akvaattisten tieteiden tutkimusta. Alan tutkimusta Jyväskylän yliopistossa johti keväällä 2017 neljä professoria. Tutkimustyötä tehdään paitsi laitoksen omassa laboratoriossa ja laitoksella, myös Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalla. Bio- ja ympäristötieteiden laitoksen yhteydessä toimivat myös vesistötutkimusta harjoittavat Luonnonvarakeskuksen (Luke) yksikkö, Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) järvitutkimuksen yksikkö sekä Jyväskylän yliopiston Ympäristöntutkimuskeskus (YMTK).


title: Akvaattiset tieteet

text: Helsingin yliopistossa tutkimustoiminta keskittyy bio- ja ympäristötieteelliseen tiedekuntaan ja sen alaisille biotieteiden laitokselle ja ympäristötieteen laitokselle. Yliopistolla on myös erilliset biologiset tutkimusasemat Lammilla ja Kilpisjärvellä sekä Tvärminnen eläintieteellinen tutkimusasema Hankoniemellä.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattisia tieteitä voi opiskella Jyväskylän yliopistossa ja Helsingin yliopistossa. Jyväskylässä akvaattisia tieteitä voi opiskella pääaineena ja suorittaa luonnontieteen kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot. Myös Helsingissä akvaattisia tieteitä voi opiskella osana ympäristötieteiden kandidaatin tutkintoa.


title: Akvaattiset tieteet

text: Maisterin tutkinnon jälkeen akvaattisten tieteiden alalla on mahdollista suorittaa tohtorin tai lisensiaatin tutkinto.


title: Akvaattiset tieteet

text: Akvaattisten tieteiden alan keskeinen lehti on "Pan-American Journal of Aquatic Sciences", joka julkaisee vertaisarvioituja tutkimusartikkeleita. Toinen alan merkittävä julkaisu on kanadalainen "Canadian Journal of Fisheries and Aquatic Sciences", joka on ilmestynyt eri nimillä vuodesta 1901 lähtien. Akvaattisten tieteiden tutkimustuloksia julkaistaan myös usein biologian, biotieteiden sekä ympäristötieteen alojen lehdissä.


title: Pyhän Erasmuksen kilta (Turku)

text: Pyhän Erasmuksen kilta oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Erasmukselle eli Elmolle. Varhaisin maininta killasta on 11. kesäkuulta vuonna 1466, jolloin ritari Eerik Akselinpoika Tott ja kaksitoista muuta korkea-arvoista miestä pitivät Pyhän Erasmuksen kiltatuvassa oikeuden istuntoa. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Pyhän Erasmuksen kilta (Turku)

text: Pyhän Erasmuksen kultti sai suosiota Pohjolassa 1400-luvulla, mutta Turun lisäksi hänelle omistettu kilta toimi tiettävästi vain Kalmarissa.Juhani Rinne pitää todennäköisenä, että kilta olisi perustettu piispa Olavi Maununpojan aikana 1400-luvulla, vaikkei tästä kertovia kirjallisia lähteitä olekaan säilynyt. Killan jäsenluetteloakaan ei ole säilynyt, mutta Rinne on arvioinut, että kiltaan olisi kuulunut alempia kauppiaita ja etenkin rannikkolaivureita, joiden suojeluspyhimys Pyhä Erasmus on. Kilta piti Turun tuomiokirkossa yllä Pyhän Erasmuksen alttaria, joka sijaitsi ilmeisesti kirkon Pormestarinkuorissa.


title: Pyhän Erasmuksen kilta (Turku)

text: Pyhän Erasmuksen kiltatalo saattoi sijaita Kirkkokorttelissa tuomiokirkon eteläpuolella, missä 1500-luvulla sijaitsi Gildilän talo.


title: Pyhän Kerttulin kilta (Turku)

text: Pyhän Kerttulin kilta oli yksi kuudesta tunnetusta keskiajalla Turussa toimineesta killasta. Se oli omistettu Pyhälle Gertrud Nivellesiläiselle. Ensimmäinen maininta killasta on maaliskuun 18. päivältä vuonna 1439, jolloin kiltatuvassa pidettiin maakäräjiä. Kilta on saatettu kuitenkin perustaa jo 1300-luvulla, koska Ulvilassa tiedetään olleen jo vuonna 1347 Pyhän Gertrudin kilta. Vuonna 1457 Suomen säätyjen edustajat kokoontuivat Kerttulin kiltatupaan vahvistamaan Tanskan kuningas Kristian I:n Ruotsin kuninkaaksi. Katoliseen kirkkoon sidoksissa ollut kiltalaitos lakkautettiin Ruotsissa Västeråsin valtiopäivillä vuonna 1544 ja kiltojen omaisuus takavarikoitiin kruunulle.


title: Pyhän Kerttulin kilta (Turku)

text: Kerttulin kilta on hyvin todennäköisesti sijainnut nykyisen Uudenmaankadun varrella ja sen alla killan mukaan nimensä saaneen Kerttulinmäen kupeessa. Paikalta on löytynyt ilmeisesti killalle kuulunut hautausmaa, joka säilyi käytössä vielä killan lakkauttamisen jälkeen. Vuonna 1578 vanha Kerttulin hautausmaa määrättiin nimenomaan köyhien hautapaikaksi. Vuonna 1861 Uudenmaankatua madallettaessa paikalta kaivettiin seitsemän kuormaa ihmisluita, jotka haudattiin Turun hautausmaalle.


title: Pyhän Kerttulin kilta (Turku)

text: Yleiseurooppalaiseen tapaan Turunkin Kerttulin killan tärkein tehtävä on ollut tarjota yösija, sairasapua ja hautapaikka kaikkein köyhimmälle kansanosalle. Killan rakennuksiin on kuulunut ainakin yömaja, ruoanlaittotiloja, kappeli ja hautausmaa. Ainoastaan hautausmaa on löydetty arkeologisten kaivausten yhteydessä. Kappelista on kuitenkin kirjallisia tietoja: vuonna 1486 laamanni Hartvik Japsson Garp lahjoitti Gertrudin säätiön kirkolle läskiä ja vuonna 1512 Klemet Hogenskild lahjoitti Gertrudin kappelille ruista ja maltaita. Kappeli on saattanut olla kivestä muurattu ja kuulua "niihin vanhoihin kivirakennuksiin ja kirkkoihin Turussa", jotka kuningas Kustaa Vaasa määräsi purettaviksi vuonna 1556.


title: Pyhän Kerttulin kilta (Turku)

text: Kilta ylläpiti Turun tuomiokirkossa Pyhälle Gertrudille omistettua alttaria. Ei tiedetä, missä alttari on kirkossa sijainnut, mutta Juhani Rinne arvelee sen olleen kirkon länsipuolella. Alttarille kertyneet lahjoitukset on käytetty killan toimintaan.


title: Beauty Worldin metroasema

text: Beauty World on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Timahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 27. joulukuuta 2015. Asemaa käyttävät Downtown Linen junat.


title: Marski (täsmennyssivu)

text: Marski voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Tanja Jääskeläinen

text: Tanja Jääskeläinen on suomalainen diplomaatti. Hän on ollut Suomen suurlähettiläs Tunisian Tunisissa 19. elokuuta 2013 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1995.


title: Tanja Jääskeläinen

text: Jääskeläinen oli ennen Tunisia Suomen Lontoon-suurlähetystössä, jossa hän toimi ministerinä vuodesta 2009. Hän on aiemmin työskennellyt Suomen suurlähetystöissä myös Damaskoksessa ja Budapestissa ja kotimaassa ulkoministeriössä kauppapoliittisella osastolla ja oikeudellisella osastolla sekä poliittisella osastolla Eurooppakirjeenvaihtajan sijaisena. Vuosina 2007–2009 hän toimi ulkoministerin diplomaattisena neuvonantajana.


title: Sinikka Antila

text: Sinikka Antila on suomalainen diplomaatti. Hän on ulkoministeriön kehityspoliittisella osastolla kaupan ja kehityksen johtava asiantuntija. Hän on aiemmin ollut Suomen suurlähettiläs Tansaniassa Dar es Salaamissa 2011–2015. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1985 .


title: Sinikka Antila

text: Ennen Dar es Salaamia Antila oli 2007–2011 Lusakassa, jossa hän oli myös suurlähettiläänä Sambiassa, Zimbabwessa ja Malawissa vuosina 2007–2011. Lisäksi hän on työskennellyt ministeriössä kehityspolitiikkaan liittyvissä tehtävissä,ja ennen Lusakaan siirtymistä hän toimi yleisen kehityspolitiikan ja suunnittelun yksikön päällikkönä. Vuosina 1998–2003 hän toimi Suomen Windhoekin-suurlähetystössä kehitysyhteistyöneuvoksena ja väliaikaisena asiainhoitajana vuosina 2001–2003. Vuosina 1988–1991 hän toimi Maailman työjärjestössä ILO:ssa Norsunluurannikolla. Samalla hän oli Nigeriassa Kanada-rahaston hoitajana ja free lancer -konsulttina.


title: Fanny Teijonsalo

text: Fanny Teijonsalo (s. 6. helmikuuta 1996) on suomalainen uimari ja edustaa seuratasolla Suomessa espoolaista Cetusta ja Yhdysvalloissa Florida Gulf Coast University Eaglesiä. Hän on edustanut Suomea vuoden 2016 uinnin lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa Kanadan Windsorissa sijoittuen viidenneksitoista 100 metrin sekauinnissa. Suomen uintimaajoukkueessa vuodelle 2017 hän kuuluu ryhmään "Ulkomailla harjoittelevat yksittäisiin tapahtumiin osallistumisoikeuden saavat".


title: BAFTA Interactive Entertainment Awards

text: BAFTA Interactive Entertainment Awards on vuosittainen BAFTA:n järjestämä palkinto. Palkinto myönnettiin vuodesta 1998 vuoteen 2003, jolloin palkinto jakaantui kahdeksi: BAFTA Video Games Awards ja BAFTA Interactive Awards.


title: BAFTA Interactive Entertainment Awards

text: Ensimmäinen palkinnoista on nykyään British Academy Games Awards (lyhyesti "BAFTA Games Awards") ja jälkimmäinen ei ole enää esillä promootiomateriaalissa.


title: British Academy Games Awards

text: British Academy Games Awards on BAFTAn palkinto, joka on jaettu vuodesta 2004 lähtien. Palkinto tunnetaan myös lyhyemmin BAFTA Games Awards.


title: British Academy Games Awards

text: Palkinto oli aiemmin osa BAFTA Interactive Entertainment Awards -palkintoa, joka jakaantui kahdeksi vuonna 2003.


title: British Academy Games Awards

text: 2002/3 tapahtuma järjestettiin helmikuussa 2004.2003/4 tapahtuma järjestettiin 1. maaliskuuta 2005.2005/6 tapahtuma järjestettiin 5. lokakuuta 2006.2006/7 tapahtuma järjestettiin 23. lokakuuta 2007.2007/8 tapahtuma järjestettiin 10. maaliskuuta 2009.2009 tapahtuma järjestettiin 19. maaliskuuta 2010.2010 tapahtuma järjestettiin 16. maaliskuuta 2011.2011 tapahtuma järjestettiin 16. maaliskuuta 2012.2012 tapahtuma järjestettiin 5. maaliskuuta 2013.


title: British Academy Games Awards

text: 2013 tapahtuma järjestettiin 12. maaliskuuta 2014.2014 tapahtuma järjestettiin 12. maaliskuuta 2015.2015 tapahtuma järjestettiin 7. huhtikuuta 2016.2016 tapahtuma järjestettiin 6. huhtikuuta 2017.


title: British Academy Games Awards

text: Vuoden 2017 tapahtuma järjestettiin 12. huhtikuuta 2018.


title: Adrian Smiseth Sejersted

text: Adrian Smiseth Sejersted (s. 16. heinäkuuta 1994) on norjalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Stabæk IF -seuraa.


title: Adrian Smiseth Sejersted

text: Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Liberecissä 2011 Sejersted saavutti pronssia pujottelussa. Nuorten MM-kilpailuissa Le Massifissa 2013 hän saavutti pronssia supersuurpujottelussa. Vuotta myöhemmin Jasnassa hän voitti kultaa syöksylaskussa ja hopeaa superalppiyhdistetyssä.


title: Adrian Smiseth Sejersted

text: Alppihiihdon maailmancupissa Sejersted kilpaili ensimmäisen kerran Lenzerheiden syöksylaskussa maaliskuussa 2014 yltäen heti pisteille oltuaan 14:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän pääsi ensimmäisen kerran Santa Caterinan supersuurpujottelussa joulukuussa 2016 oltuaan yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Kvitfjellin supersuurpujottelussa maaliskuussa 2018.


title: Tampereen vanha postitalo

text: Tampereen vanha postitalo on Tampereen Kyttälässä osoitteessa Hämeenkatu 13 sijaitseva vuonna 1927 valmistunut rakennus. Rakennuksessa on pohjakerroksen lisäksi neljä maanpäällistä kerrosta. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Selim Savonius ja Yrjö Sadeniemi. Tyyliltään ja pohjaratkaisultaan talo edustaa klassismia. Talossa otettiin ensimmäisen kerran Suomessa käyttöön postin koneellistettu kuljetus, johon oltiin käyty tutustumassa Ruotsissa. Lajiteltavat lähetykset tulivat asianomaisen kirjeenkantajan pöydälle toisen kerroksen suureen lajittelusaliin ensimmäisen kerroksen piirijakeluhuoneesta ison jakeluhihnan avulla..


title: Tampereen vanha postitalo

text: Talo on saneerattu täysin nykyaikaiseksi vuonna 1993 ja on nykyään ravintola- ja toimistokäytössä. Talon pohjakerroksessa toimii ravintola nimeltään "Wanha Posti".


title: Tampereen vanha postitalo

text: Vuonna 1972 Tampereelle valmistui uusi postitalo, joka oli käytössä vuoteen 2016 asti, jolloin Tampereen pääposti muutti Tullintorille. Vuonna 1972 valmistunut postitalo saneerataan asuinkäyttöön.


title: Heteniityn koulu

text: Heteniityn ala-asteen koulu eli Heteniityn koulu oli koulu joka sijaitsi Helsingin Vuosaaressa. Koulun viimeinen rehtori oli Juha Hirvonen. 1. elokuuta 2017 Heteniityn ala-aste ja Vuosaaren peruskoulu yhdistyivät Vuoniityn peruskouluksi.


title: Heteniityn koulu

text: Vuosaaren ensimmäinen suomenkielinen koulu rakennettiin Sasekan aloitteesta yhtiön lahjoittamalle tontille, vieläpä Sasekan Kallahdessa valmistamista Siporex-harkoista. Koulu valmistui vuonna 1950, ja oli tuollon Suomen uudenaikaisin koulu. Sen nimi oli Rannikkopiirin kansakoulu, jota aluksi kutsuttiin Sasekan kouluksi. Koulun oli suunnitellut Pirkko Wesamaa.


title: Heteniityn koulu

text: Koulun tiloissa virisi monenlaista kulttuuritoimintaa. Juhlia ja esityksiä järjestettiin juhlasalissa ja koululla toimi Vuosaaren sivukirjasto. 1950-luvun lopulla koululla alkoi työväenopiston ja musiikkiopiston toiminta. 1960-luvun alussa Rannikkopiirin koulu muuttui Vuosaaren kansakouluksi.


title: Heteniityn koulu

text: Koulun ensimmäinen johtajaopettaja Erkki Hiltunen oli merkittävä kulttuurivaikuttaja, joka toimitti mm. Vuosaari – merellinen kaupunginosa -kirjan 1990. Hänen aikanaan aloitettiin Vuosaaressa musiikkiluokkatoiminta.


title: Sakari Rusama

text: Heikki Sakari Rusama (4. huhtikuuta 1918 Viipuri – 30. kesäkuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen eversti, joka toimi muun muassa Karjalan prikaatin komentajana ja Taistelukoulun johtajana.


title: Sakari Rusama

text: Rusaman vanhemmat olivat Helle Rusama ja Maria Raunio. Hänen puolisonsa vuodesta 1941 oli Eila Vesalainen. Myös Rusaman poika Kari Rusama (s. 1942) toimi puolustusvoimien palveluksessa, vuoteen 1992 saakka.


title: Sakari Rusama

text: Rusama tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta lyseosta 1937, Kadettikouluun hän hakeutui 1939 ja suoritti Sotakorkeakoulun 1957. Talvisodassa Rusama toimi adjutanttina ja komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 19:ssä, jatkosodassa hän oli toimistoupseeri ja komppanianpäällikkö Jalkaväkirykmentti 27:ssä, opetusupseeri Maasotakoulussa eli Kadettikoulussa ja komppanianpäällikkö ja pataljoonankomentaja Jalkaväkirykmentti 25:ssä.


title: Sakari Rusama

text: Sotien jälkeen Rusama työskenteli toimistoupseerina 2. divisioonan esikunnassa vuodesta 1946, komppanianpäällikkönä Jääkäripataljoona 2:ssa vuodesta 1951, opettajana Kanta-aliupseerikoulussa 1952–1955, toimistopäällikkönä 3. divisioonan esikunnassa vuodesta 1957 sekä Pohjois-Savon prikaatin esikunnassa pataljoonankomentajana vuodesta 1961 ja esikuntapäällikkönä vuodesta 1964. Taistelukoulun opettajana Rusama toimi vuodesta 1965 ja Karjalan prikaatin komentajana vuodesta 1968. Taistelukoulua hän johti vuodesta 1971 vúoteen 1977, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Sakari Rusama

text: Rusama ylennettiin reservin vänrikiksi 1938, vänrikiksi 1939, luutnantiksi 1940, kapteeniksi 1942, majuriksi 1955, everstiluutnantiksi 1961 ja everstiksi 1968.


title: Eetioneia

text:
Eetioneia () oli antiikin aikana Pireuksen satamalahden Kantharoksen länsipuolisen kapean niemen nimitys. Se oli saanut nimensä heeros Eetionista.
Eetioneia sijaitsi Pireuksen kaupunginmuurien sisäpuolella. Alueella oli muun muassa Afrodite Euploialle omistettu pyhäkkö, jonka perusti Themistokles ja jonka Konon myöhemmin kunnosti. Muurissa Eetioneian pohjoislaidalla lähellä pyhäkköä oli portti, joka tunnettiin nimellä Afroditen portti tai Eetioneian portti. Siitä on säilynyt suhteellisen laajoja osia. Vuonna 411 eaa. Ateenaa hallinneet oligarkit aloittivat linnoituksen rakentamisen Eetioneiaan, mutta rakennustyö jäi kesken.


title: Kantharos (Pireus)

text: Kantharos () oli antiikin Pireuksen kauppasataman nimitys. Se toimi samassa satamalahdessa, joka on nykyisinkin Pireuksen sataman lauttasatamana. Satamalahti sijaitsee Pireuksen niemen länsipuolella ja sai nimensä siitä, että sen muodon katsottiin muistuttavan kantharosta. Sataman länsirannalla sijaitsi Eetioneian niemi.


title: Kantharos (Pireus)

text: Kantharos oli yksi antiikin Pireuksen ja Ateenan kolmesta satamasta Munikhian ja Zean ohella. Se oli näistä suurin, ja sitä käytettiin pääasiassa kauppasatamana, vaikkakin se oli myös Ateenan sotalaivaston käytössä. Satama otettiin käyttöön 400-luvun eaa. alkupuolella, ja se oli 400-luvulla eaa. koko Välimeren merkittävimpiä kauppasatamia.


title: Kantharos (Pireus)

text: Antiikin aikaisen Kantharoksen rakenteista ei ole jäljellä käytännössä mitään sataman 1800-luvulla alkaneen kehityksen vuoksi, mutta niistä tiedetään yksityiskohtia 1800-luvulla tehtyjen löytöjen perusteella. Satama-altaan itälaidalla oli kauppapaikka ("emporion") sekä rivi stoia eli pylväshalleja. Sotalaivoja varten Kantharoksessa oli erään piirtokirjoituksen mukaan 94 laivasuojaa. Sataman lähellä sijaitsi myös Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeli.


title: Kantharos (Pireus)

text: Sataman alueelta on löydetty merkittävät pronssiveistokset, niin kutsutut Pireuksen Apollon, Pireuksen Athene sekä kaksi Pireuksen Artemista, jotka oli mahdollisesti kätketty Sullan joukkojen hyökkäyksen yhteydessä vuonna 86 eaa. Ne ovat nykyisin Pireuksen arkeologisessa museossa.


title: Munikhia

text: Munikhia ( tai "Mounikhia") oli antiikin aikainen linnoitettu kukkula ja luonnonsatama Pireuksessa Kreikassa. Sen satama oli yksi antiikin Pireuksen satamista ja antiikin Ateenan sotasatamia. Sama satamalahti on myös nykyisin venesatamana, joka tunnetaan nimellä Mikrolímano. Se sijaitsee Fálironlahden rannalla Pireuksen niemen itäosassa. Munikhian kukkula puolestaan tunnetaan nykyisin nimellä Kastélla sekä Profítis Ilías siellä olevan kirkon mukaan.


title: Munikhia

text: Munikhia sijaitsi Pireuksen koilliskulmassa. Munikhian kukkulan korkeus oli noin 87 metriä. Se oli Pireuksen varhaisin asuttu alue, ja siellä oli asutus ja linnoitus jo helladisella kaudella. Antiikin aikana Munikhiaa linnoitettiin tyranni Hippiaan aikana vuosina 527–510 eaa. Myöhemmin se kuului Pireuksen muurien ympäröimään alueeseen.


title: Munikhia

text: Munikhian satama oli yksi antiikin Pireuksen ja Ateenan satamista Kantharoksen ja Zean satamien ohella. Se toimi Zean tavoin sotasatamana, mutta oli tätä pienempi. Satamassa kerrotaan olleen 82 laivasuojaa sotalaivoja varten. Munikhiassa sijaitsi Artemis Munikhian temppeli, joka oli yksi Pireuksen merkittävimmistä, ja siihen liittyi Munikhia-juhla. Munikhian kukkulan laella oli Bendiksen temppeli, johon liittyi puolestaan Bendideia-juhla, ja kukkulan länsirinteessä Pireuksen suurempi ja vanhempi teatteri, joka edelsi Zean sataman lähellä sijainnutta Zean teatteria. Zean sataman paikka sijaitsee noin kilometrin länteen Munikhian sataman paikasta ja nykyisestä Mikrolímanosta.


title: Pireuksen tie

text: Pireuksen tie () oli antiikin aikainen tie, joka johti Ateenan Agoralta Pireukseen. Se sai alkunsa Agoran lounaiskulmasta Tholoksen luota, ja kulki muun muassa Strategeionin sekä Kaupunginvankilan ohi. Se kiersi Pnyks-kukkylan eteläpuolelta ja kulki tämän jälkeen kaupunginmuurissa eli niin kutsutussa Themistokleen muurissa olleesta "Pireuksen portista". Tämän jälkeen se kulki Pitkien muurien sisäpuolella Pireukseen suunnilleen samaa reittiä kuin nykyinen Peiraiós-katu. Pitkät muurit suojasivat kaupungille elintärkeää tietä ja yhteyttä satamaan ja merelle.


title: Pireuksen tie

text: Kadusta on kaivettu esiin osia muun muassa sen alkupäässä Agoran alueella sekä erityisesti Pnyksin ja Filopappos-kukkulan välisellä alueella.


title: Zéa

text:
Zéa () on Pireuksen kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee Fálironlahden rannalla Pireuksen niemen itäosassa. Antiikin aikana paikalla sijainnut Zean satama oli yksi antiikin Pireuksen satamista ja antiikin Ateenan pääsotasatama. Se toimi alueella sijaitsevassa luonnonsatamassa, joka on satamana myös nykyään.
Zean satama oli yksi antiikin Pireuksen kolmesta satamasta Kantharoksen ja Munikhian ohella. Satama oli Ateenan trieereistä eli kolmisouduista koostuneen laivaston pääsatama, ja siellä kerrotaan olleen yhteensä 196 laivasuojaa sotalaivoja varten. Yhdelle laivalla tarkoitettujen suojien pituus oli noin 50 metriä, leveys noin 6 metriä ja korkeus noin 8 metriä. Osa oli tarkoitettu kahdella laivalle. Zeassa oli myös suuri tarvikevarasto ("skeuothēkē") purjeiden ja köysien säilyttämistä varten. Sen arkkitehdiksi mainitaan Filon. Sataman rakennuksista on tehty joitakin löytöjä. Sataman arkeologisia tutkimuksia on suorittanut Tanskan Ateenan-instituutti yhdessä Kööpenhaminan yliopiston ja kreikkalaisten arkeologien kanssa. Projekti toimii nimellä "Zea Harbour Project".


title: Zéa

text: Nykyinen Zéan satama (Λιμένας Ζέας, "Liménas Zéas") on pääasiassa huvi- ja pienvenesatamana. Sen satama-altaan halkaisija on noin 400 metriä ja ympärysmitta noin 1,2 kilometriä. Nykyaikana satama on tunnettu vanhastaan myös nimellä "Pasalimáni" (Πασαλιμάνι, ”Paššan satama”).


title: Zéa

text: Sataman länsipuolella sijaitsi antiikin aikana Zean teatteri, jonka rauniot ovat näkyvissä. Niiden vieressä sijaitsee nykyisin Pireuksen arkeologinen museo. Munikhian satama sijaitsi (ja sen paikalla nykyisin oleva Mikrolímanon satama sijaitsee) noin kilometrin itään Zéasta.


title: Alcázar de San Juan

text: Alcázar de San Juan on kaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella Espanjassa. Kaupungin asukasluku oli 30 967 vuonna 2016.


title: Alcázar de San Juan

text: Alcázar de San Juan on perinteinen La Manchan alueen kaupunki. Keskusta sijaitsee Santa María -aukion (Plaza Santa María) ympärillä.


title: Alcázar de San Juan

text: Kaupungin lähiseudulta on löydetty merkkejä pronssikauden ajan asutuksesta. Ilmeisesti alueella on sijainnut keltiberien leirejä ennen roomalaisten tuloa. Jotkut historioitsijat uskovat, että kaupungin paikalla sijaitsi alun perin ennen roomalaisaikaa paikkakunta nimeltä "Alces", jonka Tiberius Sempronius Gracchus valloitti, kun seutu liitettiin Rooman valtakuntaan.


title: Alcázar de San Juan

text: Kaupungissa on säilynyt mosaiikkeja roomalaisajalta 100- ja 200-luvulta. Arkeologisten kaivausten perusteella on todettu, että visigoottien valtakauden lopulla kylä alkoi kehittyä pieneksi kaupungiksi.


title: Alcázar de San Juan

text: Museo del Hidalgossa, joka sijaitsee vanhassa 1500-luvun aatelistalossa, voi tutustua niiden hidalgojen elämään, jotka innoittivat Miguel Cervantesia kirjoittamaan Don Quijotesta.


title: Siirtyvä unijakso

text: Siirtyvä eli hypernyktemeraalinen unijakso (diagnoosikoodi G47.24) on elimellinen unihäiriö, joka aiheuttaa sen, ettei potilaan uni-valverytmi pysy 24 tunnin pituisena. Häiriötä voidaan yrittää hoitaa melatoniinilla ja oikea-aikaisella kirkasvalohoidolla, mutta hoito toimii valitettavasti vain osalle potilaista. Melatoniinin teho katoaa säännöllisesti käytettynä viimeistään puolessa vuodessa.


title: Siirtyvä unijakso

text: Ihmisen biologinen vuorokausirytmi on yli 25 tunnin pituinen, mutta päivänvalon säätelemä melatoniinintuotanto tahdistaa terveillä henkilöillä sisäistä kelloa niin, että vuorokausirytmi kutistuu keskimäärin 24 tuntiin ja kymmeneen minuuttiin. Sisäisen kellon joustokyky heikkenee kuitenkin iän myötä..


title: Rhys Clark

text: Rhys Clark (s. 17. elokuuta 1994 Stonehouse, Skotlanti), on skotlantilainen snooker-ammattilainen.


title: Aesop Rock

text: Aesop Rock on yhdysvaltalainen rap-artisti, joka on vaikuttanut alternative hip hop -skeneen 1990-luvun loppupuolella. Aesop Rock on kuulunut moneen eri hip hop -kollektiiviin, kuten Hail Mary Malloniin. Aesop asuu Oregonin Portlandissa.


title: Munakari (Haukipudas)

text: Munakari on asumaton saari Perämerellä Oulun edustalla noin 13 kilometriä Oritkarin satamasta luoteeseen. Saarella on neljä loma-asuntoa yksityisomistuksessa. Lähimmät saaret ovat Mustakari, Pensaskari, Eeranletto ja Kotakari. Saaren puusto on lähinnä lehtimetsää ja jonkin verran katajaa.


title: Run the Jewels

text: Run the Jewels on hip hop -duo, johon kuuluvat räppäri Michael "Killer Mike" Render ja tuottaja/räppäri Jaime "El-P" Meline. Vuonna 2013 perustettu yhtye on julkaissut kolme albumia ja yhden remix-albumin. Yhtyeen jäsenet tapasivat vuonna 2012, kun El-P tuotti Killer Miken hitiksi nousseen albumin. Vuonna 2013 Run the Jewels julkaisi ensimmäisen albuminsa, jota pidettiin sen vuoden parhaimpana hip-hop albumina.


title: Run the Jewels

text: Vuonna 2014 he julkaisivat toisen levynsä, RTJ 2. Myöhemmin El-P järjesti Kickstarter-kampanjan, jossa yhtye keräsi rahaa remix-albumia varten. Albumin tuotto lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen.


title: Run the Jewels

text: Vuoden 2016 jouluna he julkaisivat RTJ 3 -albumin ja joulusinkun, "A Christmas Fucking Miracle".


title: Run the Jewels

text: Albumit


title: Cenk Akyol

text: Cenk Akyol (s. 16. huhtikuuta 1987 Kadıköy) on turkkilainen koripalloilija.


title: Cenk Akyol

text: Takakentällä pelaava Akyol on edustanut turkkilaisjoukkueiden lisäksi italialaista Air Avellinoa. Akyol voitti Turkin mestaruuden vuosina 2005, 2009 ja 2013 sekä Turkin cup-mestaruuden vuosina 2006, 2007 ja 2009. Akyol on pelannut myös Turkin miesten maajoukkueessa useissa MM- ja EM-kilpailuissa. Vuonna 2010 hän saavutti kotikisoissa Turkin mukana MM-hopeaa. Juniorimaajoukkueista hänelle kertyi useita arvokisamitaleja.


title: Cenk Akyol

text: Vuonna 2013 Akyol avioitui lentopallon arvokisamitalisti Naz Aydemirin kanssa.


title: Muhniemen Reginakappeli

text: Muhniemen Reginakappeli on rakennettiin nykyisin Kouvolaan kuuluvan Anjalan Muhniemen kylään vuonna 1952 Carl Frankenhauserin suunnitelmien pohjalta. Se on torniton suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, jonka alttaripäädystä erkanee runkohuonetta matalampi suorakulmion muotoinen sakaristo. Erillinen, kaksinivelinen kellotapuli valmistui 1956 silloisen Anjalan kunnan rakennusmestari Elis Ardellin piirustusten pohjalta.


title: Muhniemen Reginakappeli

text: Kirkko palvelee nykyisin siunauskappelina ja sen eteläpuolella on Muhniemen hautausmaa. Rakennuksen kokonaispinta-ala on 150 neliötä. Kappeli peruskorjattiin 1987. Istumapaikkoja kappelissa on 130 ihmiselle.


title: Sinan Güler

text: Sinan Güler (s. 8. marraskuuta 1983 Istanbul) on turkkilainen koripalloilija.


title: Sinan Güler

text: Takakentällä pelaava Güler on edustanut turkkilaisjoukkueiden lisäksi yhdysvaltalaisia yliopistojoukkueita. Güler voitti Eurocupin vuonna 2016, Turkin mestaruuden vuonna 2009 ja Turkin cup-mestaruuden vuonna 2009. Hän on myös pelannut useasti Turkin pääsarjan tähdistöottelussa. Güler on pelannut myös Turkin miesten maajoukkueessa useissa MM- ja EM-kilpailuissa. Vuonna 2010 hän saavutti kotikisoissa Turkin mukana MM-hopeaa.