title: Timothée Jordan

text: Timothée Jordan (s. 27. helmikuuta 1865) oli brittiläinen kriketinpelaaja ja olympiamitalisti.


title: Timothée Jordan

text: Jordan pelasi Pariisin olympialaisissa 1900 ranskalaisessa Union des Sociétés Français de Sports Athletiques -joukkueessa, joka sai hopeaa. Jordan oli joukkueen aloittava lyöjä ja ensimmäisessä sisävuorossa hän onnistui lyömään 11 juoksua, toisesessa sisävuorossa tässä kaksivuoroparisessa ottelussa Jordan jäi ilman juoksuja ("duck").


title: Saksan 9. vuoristodivisioona

text: Saksan 9. vuoristodivisioona () oli kahden Saksan maavoimien yhtymän nimenä toisen maailmansodan lopulla. Divisioonat erotettiin toisistaan lisämäärein Nord (pohjoinen) ja Ost (itä), mitkä tulivat niiden toiminta-alueista. Todellisuudessa kumpikaan divisioonista ei saavuttanut täyttä määrävahvuutta.


title: Saksan 9. vuoristodivisioona

text: Saksan 3. vuoristodivisioonan siirtyessä vuoden 1941 lopulla Lapista Saksaan, se joutui jättämään Pohjanmeren jäätilanteen vuoksi vuoristojääkärirykmentti 139:n Suomeen. Rykmentistä, joka kuului 20. vuoristoarmeijan XVIII armeijakuntaan, täydennettiin keväällä 1944 lähes divisioonan vahvuinen ryhmä Kräutler (), joka sai 7. syyskuuta nimekseen 140. erillisdivisioona ().


title: Saksan 9. vuoristodivisioona

text: Divisioona muodostettiin Pohjois-Norjassa kenraalimajuri Mathias Kräutlerin komentamasta 140. erillisdivisioonasta, joka nimettiin 9. vuoristodivisioonaksi 6. toukokuuta 1945. Divisioona antautui briteille vain muutamaa päivää myöhemmin.


title: Saksan 9. vuoristodivisioona

text: Divisioona muodostettiin taisteluosasto Semmeringistä, jonka tehtävänä oli puolustaa Semmeringin solaa itäisessä Itävallassa. Osastoon kuului muun muassa Dachsteinin vuoristotykistökoulun henkilöstöä, vuoristodivisioona Steiermark, 13. SS-täydennysvuoristopataljoona Leobenissa sekä poliisin ja RAD-osastojen henkilöstöä. Lisäksi siihen kuului hävittäjälennosto Boelcken maahenkilöstöä. Näistä oli muodostettu vuoristokoulun esikunnasta divisioonan esikunta, vuoristojääkärirykmentit 154 ja 155, vuoristotiedustelupataljoona 56, 48. panssarintorjuntakomppania, vuoristotykistörykmentti 56 ja vuoristopioneerikomppania.


title: Saksan 9. vuoristodivisioona

text: Taisteluosasto Raithel taisteli eversti Heribert Raithelin johdolla etenevää puna-armeijaa vastaan 4. huhtikuuta 1945 alkaen osana Saksan 6. armeijaa. Taisteluosastosta muodostettiin 25. huhtikuuta vuoristodivisioona Steiermark mutta se nimettiin toukokuussa edelleen 9. vuoristodivisioonaksi. Viikkoa myöhemmin toinen maailmansota päättyi Euroopassa Saksan antautumiseen ja divisioonan jäänteet antautuivat pääosin länsiliittoutuneille.


title: Kello (vene)

text: Kello oli ensimmäinen suomalainen alumiinivene. Valmistuspaikkakunnan, Tuusulan Kellokosken mukaan nimensä saaneita Kello-veneitä tehtiin vuodesta 1955 alkaen lukuisina malleina lähes 10 000 kappaletta. Oy Fiskars Ab osti Kellokosken Tehdas Oy – Mariefors Bruk Ab:n vuonna 1963 ja siirsi alumiiniveneiden tuotannon vuonna 1974 Inhan tehtaille Ähtäriin, jossa veneiden valmistus jatkui ensin Fiskars- ja myöhemmin vuodesta 1976 lähtien Buster-tuotemerkillä.


title: Kello (vene)

text: Kello-veneiden pituudet olivat 3,2–5,5 metriä, ja versioita oli niin soutu-, purje- ja moottorikäyttöönkin. Aloitteen veneiden valmistamisesta alumiinista teki Kellokosken tehtaiden toimitusjohtaja Torsten Carlanderin vanhin poika Per-Håkan Carlander. Sitä ennen Kellokoskella valmistettiin alumiinisia maitotonkkia, mutta veneiden valmistuksesta ei ollut kokemusta.


title: Kello (vene)

text: Ensimmäinen malli, Kello 1, esiteltiin Helsingin teknillisillä messuilla lokakuussa 1955. Jo seuraavana vuonna venettä valmistettiin yhtä vaille 800 kappaletta. Alun perin soutuveneeksi suunniteltu Kello 1 oli kolme metriä pitkä, ja siihen suositeltiin 1,5–2,5 hevosvoiman perämoottoria. Mallisto laajeni nopeasti 12 venemalliin, mutta laajemmassa sarjatuotannossa oli kuusi perusmallia.


title: Kello (vene)

text: Kello-veneet olivat alumiinirakenteen ansiosta turvallisia, huolettomia ja kestäviä. Malliston tyypillisiä tunnusmerkkejä olivat runkomateriaalin lisäksi tummanruskeat mahonkituhdot, sininen kylkiviiva, hitsaustekniikan käyttö ja aikaansa edellä ollut uppoamaton rakenne. Kellukkeina toimivina ilmasäiliöinä käytettiin aluksi umpinaiseksi hitsattuja maitotonkkia, jotka sijoitettiin tuhtojen alle. 1960-luvulla siirryttiin polystyreenimuoviin, joka suojattiin alumiinipellillä.


title: Kello (vene)

text: Ensimmäinen Kello-vene valmistettiin meijeriastioiden valmistuksessa käytetystä alumiinista, mutta sarjatuotannossa siirryttiin kaksi millimetriä paksuun, korroosionkestävään 5052-sarjan (AlMg2,5) -seokseen.


title: Kello (vene)

text: Kello oli 1960-luvulla merkittävä vientituote. Koko tuotannosta meni vientiin 40 prosenttia, vuonna 1960 valmistetuista veneistä peräti 80 prosenttia.


title: Sotasankarit

text: Sotasankarit on Pertti Reposen tuottama ja ohjaama kolmiosainen tv-komediasarja vuodelta 1967.


title: Sotasankarit

text: Santahaminassa kuvatun sarjan käsikirjoituksesta vastasi Juhani Lompolo, ja sen pääosassa näyttelee Vesa-Matti Loiri. Muina esiintyjinä on myös Santahaminan asevelvollisia ja henkilökuntaa. Sarjakuvamaiseksi luonnehditussa komediassa ei ohjaaja Reposen mukaan niinkään naureta varusmiehille, vaan siinä varusmiehet nauravat itselleen ja varuskunnille.


title: Major League Baseball -kausi 1935

text: Major League Baseball -kauden 1935 päätteeksi pelatussa World Series -ottelusarjassa kohtasivat Detroit Tigers ja Chicago Cubs. Kolmas MLB:n All-Star -ottelu pelattiin Municipal Stadiumilla, Clevelandissa 8. heinäkuuta 1935. AL voitti juoksuin 4–1.


title: Palkkikaavio

text: Palkkikaavio (myös palkkidiagrammi tai vaakapylväskaavio) on diagrammi, jossa kuvataan muuttujia vaakasuuntaisten palkkien avulla. Se soveltuu havainnollistamaan erityisesti ryhmiin tai luokkiin liittyviä määriä, joilla ei ole numeerisesti määrättyä järjestystä, kuten talousalueita, tuotemerkkejä tai ammattiryhmiä. Sitä käytetään myös useiden muuttujien, kuten eri kysymyksistä saatujen vastausten kuvaamiseen.


title: Palkkikaavio

text: Palkkikaavion vaaka- ja pystyakselit ovat normaalisti tasavälisiä. Pystyakselilla ovat vertailtavat ryhmät, luokat tai muuttujat. Vaaka-akselille tulevat määriä kuvaavat arvot. Vaaka-akselin asteikko lähtee yleensä nollasta, jotta palkkien mittasuhteet säilyvät oikeina kuvaamiensa arvojen suhteisiin nähden. Palkkien järjestys on vapaa, mutta ne ovat yleensä suuruusjärjestyksessä, pisin ylimpänä. Jos palkkeja on runsaasti, myös aakkosjärjestystä voi käyttää. Palkkien väliksi suositellaan 20–50 % pylväiden leveydestä. Välien leveys ja etenkin pylväiden paksuus riippuvat siitä, mikä tilanteessa näyttää parhaalta.


title: Palkkikaavio

text: Luokkien keskiarvoa voidaan kuvata viiteviivalla, joka kulkee pystysuunnassa palkkien poikki. Jotain palkkia voi halutessa korostaa eri värillä. Pitkätkin nimiöt sopivat palkkikaavioon melko hyvin.


title: Palkkikaavio

text: Palkkikaaviota käytetään eri tilanteissa kuin pystypylväskaaviota. Sitä käytetään tilastokaavioissa, joissa selitettävän ilmiön mitta-asteikko ja toisen koordinaattiakselin asteikko ei ole jatkuva-arvoinen tai järjestävä, kuten pystypylväskaaviossa. Tähän se sopii muun muassa siksi, koska y-akselia ei mielletä jatkumoksi kuten x-akselia ja koska pitkät nimiöt mahtuvat vaakapalkkien viereen paremmin kuin pystypylväiden päihin.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Saksan 188. reservivuoristodivisioona () oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Divisioona perustettiin nimellä divisioona Nr 188 () loppuvuodesta 1939, jolloin siihen kuuluivat vuoristojääkärirykmentit 136, 138 ja 139 ja täydennyskenttätykistörykmentti 112 sekä tukevia osia.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Divisioona oli rajanvartiointi tehtävissä Itävallan ja Jugoslavian välisellä vuoristoalueella tärkeimpänä tehtävänään kouluttaa reserviä ja täydennysmiehiä vuoristodivisioonille. Keväällä 1941 divisioona liitettiin Jugoslavian valtaamiseksi koottuihin joukkoihin ja kolme rykmenttiä saivat tehtäväkseen vallata Carniolan ja Carinthian. Rykmentit saivat tehtävän suoritettua kohdaten vain vähäistä vastarintaa.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Taistelutoimien päätyttyä divisioona oli Innsbruckissa reservinä. Se nimettiin 8. lokakuuta 1943 188. reservivuoristodivisioonaksi ja se organisoitiin uudelleen. Siihen kuuluivat kaksi pataljoonaiset reservivuoristojääkärirykmentit 136, 137, 138 ja 139 sekä kaksi patteristoinen reservivuoristotykistörykmentti 112. Divisioona siirrettiin organisoinnin jälkeen Pohjois-Italiaan.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Se siirrettiin 27. helmikuuta 1944 Istriaan partisaanien torjuntaan ja divisioona nimettiin 1. maaliskuuta 188. vuoristodivisioonaksi (), jolloin sen rykmentit numeroitiin uudelleen vuoristorykmenteiksi 901, 902, 903 ja 904 sekä vuoristotykistörykmentti 1088:ksi. Divisioona antautui Istriassa Saksan antauduttua toukokuussa 1945.


title: Saksan 188. reservivuoristodivisioona

text: Divisioonankomentajana oli:


title: Jänsmässholmen

text: Jänsmässholmen on kylä Ruotsissa Krokomin kunnassa. Paikka oli aikaisemmin Offerdalin saamelaisten asuinpaikka syksyisin ja keväisin. Useat entiset poronhoitajat muuttivat paikalle 1800-luvun lopussa ja aloittivat pienimuotoisen maanviljelyn. Valtio yritti säädellä asutusta Jänsmässholmenilla 1920-luvulla: sinne rakennettiin kymmenkunta ns. tyyppitaloa ja vuokrattiin maanviljelijöille. Useimmat talot lahosivat hiljalleen ja nykyään vain yksittäisiä taloja on modernisoitu ja edelleen asuinkäytössä.


Tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0) (Pd[P(CH)]) on kompleksiyhdiste, jossa keskusatomina on palladium. Palladiumia ympäröi ligandeina neljä trifenyylifosfiinimolekyyliä. Tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0) on suhteellisen stabiili kompleksi, jota käytetään katalyyttinä useissa tärkeissä orgaanisissa synteeseissä käytettävissä reaktioissa.


Tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0) on huoneenlämpötilassa kirkkaankeltainen kiteinen aine. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten tetrahydrofuraaniin, trikloorimetaaniin, bentseeniin, tolueeniin ja dimetyyliformamidiin. Yhdiste on kiinteänä suhteellisen stabiili, mutta hajoaa valon ja ilman vaikutuksesta ja kuumennettaessa. Liuoksissa tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0) on tasapainossa tris(trifenyylifosfiini)palladium(0)- ja bis(trifenyylifosfiini)palladium(0)kompleksien kanssa. Yhdiste noudattaa 18 elektronin sääntöä.


Tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0)ia on saatavissa kaupallisesti, mutta tyypillisesti se valmistetaan juuri ennen käyttöä stabiilimmasta bis(trifenyylifosfiini)palladium(II)kloridista tai -asetaatista, jotka voidaan pelkistää yhdisteeksi hydratsiinin avulla. Toinen tapa tuottaa yhdistettä on tris(dibentsylideeniasetoni)dipalladium(0)in ja trifenyylifosfiinin välinen reaktio.


Tetrakis(trifenyylifosfiini)palladium(0) on yksi käytetyimmistä katalyyteistä platinakatalysoiduissa kytkentäreaktioissa kuten Suzuki- ja Stille-kytkentä, joissa muodostetaan uusia hiiliatomien välisiä sidoksia. Yhdessä muiden katalyyttien kanssa sitä voidaan käyttää myös useiden funktionaalisten ryhmien pelkistämiseen, hiilen ja muiden alkuaineiden, kuten hapen, typen, rikin, fosforin ja eräiden metallien välisten sidosten muodostamisessa ja eräiden suojaryhmien poistamiseen.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Pörssitalo on Helsingin pörssin rakennus Fabianinkatu 14:ssä Helsingin Kluuvissa. Vuosina 1911–1912 valmistuneen, kansallisromanttista tyylisuuntaa edustavan harmaagraniittisen talon suunnitteli arkkitehti Lars Sonck. Meklarit jättivät talon 1990-luvun alussa, kun pörssi siirtyi sähköiseen arvopaperikauppaan. Talossa on kuitenkin edelleen Helsingin pörssin muuta toimintaa. Lisäksi rakennuksessa toimii muun muassa tilausravintola, jonka ravintolatoiminnasta vastaa Royal Ravintolat, sekä historiallinen Pörssiklubi. Koko rakennuksen omistaa Suomen Pörssisäätiö.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Pörssitalon vuokrattavat tilat koostuvat Linnanpihasta, Restaurant Pörssistä, Peilisalista, Börs- ja Patio-kabineteista sekä toisen kerroksen Pörssisalista. Tiloissa järjestetään kokouksia, näyttelyitä, juhlia kuten häitä ja yritystilaisuuksia sekä buffet- tai istuvia illallisia. Tiloja yhdistämällä Pörssitaloon voidaan kattaa istuva illallinen 550 hengelle ja cocktail-tilaisuus jopa tuhannelle.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Arkkitehti Carl Ludvig Engel oli jo 1820-luvulla laatinut suunnitelmat Esplanadin puiston varrelle rakennettavaa Helsingin pörssitaloa varten. Talo jäi rakentamatta, koska pörssitoiminta ei käynnistynyt Helsingissä vielä Engelin aikana. Pörssikauppa alkoi Suomessa 1860-luvulla. Aluksi Helsingin pörssin toiminta oli epäsäännöllistä eikä vakituista kokoontumispaikkaa ollut. Ennen omia tiloja pörssi-istuntoja pidettiin Helsingissä muun muassa Ritarihuoneella ja nykyisen kaupungintalon itäpuolella sijainneessa hotelli Kleinehissä.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Kauppias Julius Tallberg ja kauppaneuvos Victor Ek ostivat yhdessä muutaman muun liikemiehen kanssa vuonna 1907 Fabianinkadulta tontin Pörssitaloa varten. Talon suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Lars Sonck. Talon piirustukset valmistuivat 1910. Samana vuonna perustettiin kiinteistöyhtiö Aktiebolaget Börs (nykyinen Pörssitalo Oy) sekä Helsingin Pörssiklubi, jonka jäseniksi pääsivät vain yhtiön osakkaat. Rakennuksen kadunpuoleinen osa valmistui 1911 ja sisäosa seuraavana vuonna. Sonck oli itse Pörssiklubin perustajajäsen ja viihtyi talon valmistumisen jälkeen usein klubilla. Pörssi osti kiinteistöyhtiön osakkeet takaisin itselleen vuonna 1917. Vuonna 1985 se luovutti ne tuolloin perustetun Suomen Pörssisäätiön peruspääomaksi. Sähköinen pörssikauppa otettiin Helsingin pörssissä käyttöön vaiheittain vuodesta 1987 alkaen. Viimeinen julkihuuto pidettiin pörssitalossa vuonna 1990, minkä jälkeen meklarien toiminta pörssisalissa päättyi.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Nykyisen pörssitalon paikalla sijaitsi aiemmin 1800-luvun alkupuolella valmistunut empiretyylinen kaksikerroksinen puutalo, jossa olivat asuneet muun muassa Elias Lönnrot ja ravintoloitsija Florio Catani. Rakennuksessa toimi myös aikanaan tunnettu ravintola Gambrini ja biljardisali sekä "Hufvudstadsbladetin" konttori.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Pörssiklubin lisäksi pörssitalon vuokralaisina toimivat pitkään muun muassa Keskuskauppakamari, Suomen Autoklubi ja G. W. Berg Oy. Pörssitalo toimi 1900-luvun alussa myös Helsingin kaupunginvaltuuston istuntosalina. Tilantarpeensa lisääntymisen vuoksi Helsingin Pörssi otti vuonna 1997 käyttöönsä kaikki talon toimistotilat ja vuoteen 2001 mennessä myös kaikki liiketilat. Vuonna 2010 katutason liiketilat vapautettiin muotiliikkeiden käyttöön. Nykyään Helsingin pörssi eli NASDAQ Helsinki toimii rakennuksen toisessa ja kolmannessa kerroksessa, Suomen Pörssisäätiö neljännessä kerroksessa. Ensimmäisen kerroksen ravintola ja neljännen kerroksen Pörssiklubi ovat toimineet rakennuksessa katkeamatta.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Helsingin suurpommitusten aikana taloon osui 27. helmikuuta 1944 pommi, joka tuhosi Pörssiklubin sisustuksen.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Pörssitaloon avattiin heti perustamisvuonna ravintola Grand Restaurant Börs, jota ruvettiin tuttavallisesti kutsumaan Pörssiksi. Se oli Helsingin korkeatasoisimpia ravintoloita, jossa juhlivat silmäätekevät ja kaupungin seurapiirit. Börsissä järjestettiin kabareita, konsertteja ja muita esityksiä sekä juhlia, kuten Siperiaan karkotetun P. E. Svinhufvudin kotiinpaluun kunniaksi vietetty kansalaisjuhla vuonna 1917. Vuoden 1917 jälkeen kabareet ja taiteilijoiden esitykset tulivat vähitellen mahdottomiksi korkean huviveron ja kieltolain vuoksi, mutta 1920-luvulla ravintolaelämä alkoi taas kukoistaa. Grand Restaurant Börsissä kestittiin myös kuninkaallisia ja muita arvovieraita. Esimerkiksi Ruotsin kuninkaan Kustaa V:n vieraillessa Suomessa vuonna 1925 presidentti Lauri Kristian Relanderin isännöimät juhlatanssiaiset järjestettiin Pörssissä. Vaikka pääsyliput loppuivatkin kesken, tanssiaiset olivat menestys ja ne jatkuivat kolmeen asti aamulla.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Grand Restaurant Börs toimi vuoteen 1938, jolloin se avattiin omistajanvaihdoksen jälkeen Adlon-nimisenä. Ravintola Adlon piti pitkään yllä entisen Pörssin mainetta Helsingin tasokkaimpiin kuuluvana ruoka- ja viihderavintolana. Adlon oli suosittu filmauspaikka, jossa kuvattiin 1930–1950-luvuilla muun muassa Suomi-Filmin elokuvia. Jussi-gaala pidettiin ravintolassa useita kertoja. Adlonin maineikkaimpia tapahtumia olivat teatteritanssiaiset, jotka pidettiin 35 kertaa. Teatteritanssiaisissa esiintyjinä ovat olleet vuosien varrella muun muassa Karita Mattila ja Matti Salminen. Tanssiaisten perinteisiin kuului myös Pentti Siimeksen ja Elina Pohjanpään pitämä keskiyön osteribaari. Osterit lennätettiin aina päiväntuoreina suoraan Pariisista. Arpoja oli myymässä usein Tauno Palo, joka jakoi myös käsisuudelmia naisvieraille. Ostereista, illalliskorteista ja arvoista saaduilla tuloilla rahoitettiin Munkkiniemessä sijaitsevan näyttelijäkoti Thalian Torpan rakentamista.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: 1960-luvun lopulla Adlon esitteli helsinkiläisille ravintolashow’t. Esimerkiksi Marjatta Leppänen esiintyi Adlonissa vuodesta 1968 lähtien viitenätoista peräkkäisenä syksynä. Vuonna 1976 Adlon siirtyi Satu Tiivolan johtamalle Vuoristo Yhtiöt Oy:lle ja ravintola korjattiin ja uudistettiin Lars Sonckin luomaa alkuperäistä henkeä seuraten. Korjaustyön yhteydessä alun perin kabinetteina toimineitten tilojen paikalle avattiin unkarilaisravintola Egri ja ranskalaishenkinen Petit Paris. Iltaisin oli edelleen tarjolla kotimaista viihdeohjelmaa.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Vuonna 1986 uusi omistaja, ruotsalainen sijoitusyhtiö, muutti ravintolan Café Adlon -nimiseksi, nuorille aikuisille tarkoitetuksi yökerhoksi ja diskoksi. Kun paikan suosio kymmenisen vuotta myöhemmin hiipui, Adlon siirtyi Arctia Oy:lle ja se avattiin laajan kunnostustyön jälkeen korkeatasoisena à la carte -ravintolana. Nykyään ravintola kuuluu Royal Ravintolat Oy:lle. 2010-luvulla Pörssitalo on toiminut tilausravintolana, jossa järjestetään yritystilaisuuksia, juhlia, vastaanottoja, häitä ja kokouksia.


title: Pörssitalo (Helsinki)

text: Rakennusta pidetään yhtenä Sonckin onnistuneimmista töistä ja eräänä 1900-luvun suomalaisen jugend-arkkitehtuurin vaikuttavimmista edustajista. Suunnittelun teki haastavaksi toisaalta tontin kapeus, toisaalta myös edessä kulkevan Fabianinkadun kapeus, mikä hankaloittaa nelikerroksisen talon julkisivun näkymistä kadulle. Sonckia avustivat talon julkisivun suunnittelussa Max Frelander ja Gösta Kulvik. Julkisivun harmaan graniitin toimitti Suomen kiviteollisuus Oy. Rakennuksen sisäänkäynniltä johtaa holvimainen ja niukasti valaistu käytävä avaralle ja valoisalle katetulle sisäpihalle. Lasikaton suunnitteli Wietti Nykänen. Sisäpihalta johtavat näyttävät monumentaaliportaat toisen kerroksen pörssisaliin. Portaikot on koristeltu kipsiornamenteilla, jotka restauroitiin alkuperäiseen asuunsa vuonna 2010. Pääsalin ikkunat on koristeltu lasimaalauksin.


title: Geometry Dash

text: Geometry Dash on RobTopGamesin eli Robert Topalan vuonna 2013 älypuhelimille julkaisema tasohyppelypeli. Peli on saanut paljon vaikutteita muun muassa "Impossible Game" -pelistä. Pelin ideana on hyppiä esteiden päältä toisille esteille. Suomalainen tekno-artisti DJVI on säveltänyt kuuteen eri tasoon teknon ja electron kaltaisia kappaleita.


title: Geometry Dash

text: "Geometry Dashista" on saatavilla ilmainen versio, jossa on puolet maksullisesta versiosta, ja maksullinen versio, joka sisältää kaikki 21 tasoa. "Geometry Dashin" maksullisessa versiossa voi tehdä omia tasoja, joita voi laittaa nettiin muiden pelattavaksi. Muut pelaajat voivat antaa internettiin jaetuista tasoista oman mielipiteensä (tykkään tai en tykkää) ja arvioida niiden vaikeustasoa asteikolla 1−10.


title: Geometry Dash

text: Peli nousi suureen suosioon vuoden 2014 alussa. Joulukuussa 2015 RobTopGames julkaisi pelin nimeltä "Geometry Dash Meltdown", jossa on kolme uutta tasoa. Kuukaudelleen vuosi myöhemmin tuli "Geometry Dash World," jossa on 10 uutta (30-sekuntista) tasoa ja osa muiden pelaajien tasoista. Tässä tosin ei voi tehdä omia tasoja, koska versio on ilmainen ja sisältää mystisen tason, "The Challengen," jossa tulee päivityksen 2.1 asiat. Vuonna 2017 julkaistiin "Geometry Dash SubZero", jossa oli 3 uutta tasoa.


title: Geometry Dash

text: Pelimuotoja on hyppimismuodon eli cuben lisäksi myös muita: Ship - lentävä alus, UFO - lentävä lautanen, joka pomppii ilmassa, Ball - pallo joka muuttaa painovoimaa ylös alas, Robot - Sama kuin cube, mutta hypyn korkeus on kontrolloitavissa, Spider - Sama kuin Ball, mutta Spider menee painovoiman vaihtamisen jälkeen suoraan vastakkaiselle esteelle ja Wave - kolmio, joka tekee siksakkia ilmassa. Peliin on myös tulossa uusi pelimuoto, Swingcopter, joka toimii kuten ball, mutta painovoimaa voi vaihtaa missä tahansa kohtaa.


title: Gloydius saxatilis

text: Gloydius saxatilis on kyykäärmeisiin kuuluva matelija. Sitä tavataan Venäjällä, Kiinassa ja Korean niemimaalla.


title: Gloydius saxatilis

text: Laji elää kallioisilla vuorenrinteillä ja metsissä.


title: Gloydius ussuriensis

text: Gloydius ussuriensis on kyykäärmeisiin kuuluva matelija. Sitä tavataan Venäjällä, Kiinassa ja Korean niemimaalla.


title: Nello Pazzafini

text: Nello Pazzafini (oikealta nimeltään "Giovanni Pazzafini"; 15. toukokuuta 1934 Rooma – 27. marraskuuta 1997 Ostia) oli italialainen elokuvanäyttelijä.


title: Nello Pazzafini

text: Pazzafinin ensimmäinen elokuvarooli oli Carmine Gallonen "Messalinassa" vuonna 1951. Sen jälkeen hän harjoitti useita eri ammatteja, kunnes vuonna 1958 osallistui ensimmäiselle Italiassa järjestetylle sijaisnäyttelijäkurssille. Pazzafini työskenteli sijaisnäyttelijänä ja esitti sivuosia lukuisissa peplum-elokuvissa ja spagettiwesterneissä. Voimakasrakenteisen ja -piirteisen miehen vakiorooliksi muodostuivat viihde-elokuvien ”pahikset”, joita hän näytteli aina 1990-luvun alkuun saakka.


title: Michel Chasles

text: Michel Floréal Chasles (15. marraskuuta 1793 – 18. joulukuuta 1880) oli ranskalainen matemaatikko.


title: Michel Chasles

text: Hän syntyi Éperonissa, Ranskassa, ja opiskeli Pariisin École Polytechniquessa Siméon Denis Poissonin oppilaana. Kuudennen liittokunnan sodassa vuonna 1814 hän päätti taistella Pariisin puolustamiseksi. Sodan jälkeen hän toimi insinöörinä ja osakevälittäjänä rahoittaakseen matematiikan opintojaan.


title: Michel Chasles

text: Vuonna 1837 hän julkaisi projektiivisen geometrian historiaa käsittelevän teoksen "Aperçu historique sur l'origine et le développement des méthodes en Géométrie" ("historiallinen näkemys menetelmien alkuperästä ja kehityksestä geometriassa". Teos tuotti hänelle mainetta ja kunniaa. Vuonna 1841 hänet nimitettiin professoriksi École Polytechniqueen ja vuonna 1846 Pariisin yliopistoon, Sorbonneen. Vuonna 1875 teoksesta julkaistiin uusi painos, ja Leonhard Sohncke käänsi sen saksaksi.


title: Michel Chasles

text: Jakob Steiner oli esittänyt probleeman kaikkien sellaisten kartioleikkausten luettelemisesta, jotka sivuavat kutakin viidestä kartioleikkauksesta, ja hän oli päätynyt väärään tulokseen. Chasles kehitti niitä koskevan teorian, joka johti oikeaan tulokseen: niitä on 3264. Kysymys kuuluu enumeratiivisen geometrian alaan.


title: Michel Chasles

text: Vuonna 1865 Chaslesille myönnettiin Copley-mitali.


title: Michel Chasles

text: Chasles oli myös innokas kirjeiden ja historiallisten dokumenttien keräilijä, mutta sellaisena hän joutui suurisuuntaisen huijauksen uhriksi. Vuosien 1861 ja 1869 välisenä aikana hän osti Denis Vrain-Lucas'lta yli 27 000 väärennettyä kirjeitä. Vrain-Lucas oli väärentänyt kirjeet, jotka muun muassa Aleksanteri Suuri oli muka kirjoittanut Aristoteleelle, Kleopatra Julius Caesarille ja Maria Magdalena kuolleista herätetylle Lasarukselle, ja nämä kaikki oli kirjoitettu vanhahtavalla, keskiaikaisella ranskan kielellä. Vuonna 2004 "Critical Inquiry" -lehdessä julkaistiin kirje, jota väitettiin äskettäin löydetyksi ja Vrain-Lucas'in Chaslesille vuonna 1871 vankilassa kirjoittamaksi ja joka esitti Vrain-Lucas'n näkemyksen tapahtumasarjasta, mutta tämäkin kirje oli tekaistu.


title: Michel Chasles

text: Geometristen menetelmien historiassaan Chasles viittasi muun muassa Pappus Aleksandrialaisen teoksen seitsemänteen kirjaan. Vuonna 1986 Alexander Jones julkaisi samaan teokseen liittyvän selitysteoksen, jossa hän esittää Chaslesista, Pappuksesta ja Euklideesta seuraavat kommentit:


title: Michel Chasles

text: Chaslesin nimi on yksi niistä 72:staä, jotka on kirjoitettu Eiffelin torniin.


title: Michel Chasles

text: Chaslesin mukaan on nimetty asteroidi 18510 Chasles.


title: Daniele Vargas

text: Daniele Vargas (oikealta nimeltään "Daniele Pitani"; 20. huhtikuuta 1922 Bologna – 7. tammikuuta 1992 Rooma) oli italialainen elokuvanäyttelijä.


title: Daniele Vargas

text: Vargas oli lukiossa Pier Paolo Pasolinin luokkatoveri. Hän opiskeli lääketiedettä ja työskenteli muutaman vuoden lääkärinä, kunnes vuonna 1957 muutti Roomaan päättäen ryhtyä elokuvanäyttelijäksi. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli "Herkules ja Lyydian kuningatar" (1959). Tukevasta ja kaljusta Vargasista muodostui pian yksi peplum- ja muiden viihde-elokuvien vakioroistoista. Hän on esiintynyt myös vakavemmissa rooleissa muun muassa Dino Risin elokuvissa "Vaikea elämä" ("Una vita difficile", 1961), "La Marcia su Roma" (1962) ja "I mostri" (1963).


title: Shane O’Neill

text: Shane O’Neill (n. 1530 – 2. kesäkuuta 1567 lähellä Cushendumia, Antrimin kreivikunta) oli irlantilainen aatelisherra, joka johti 1560-luvulla kapinaa Englannin ylivaltaa vastaan.


title: Shane O’Neill

text: Shane O’Neill kuului vanhaan O’Neillin ylimyssukuun, joka oli vaikuttanut varsinkin Ulsterin alueella vuosisatojen ajan. Hän oli sukunsa päämiehen, Conn O’Neillin vanhin avioliitosta syntynyt poika. Hänen isänsä sai vuonna 1541 Englannin kuningas Henrik VIII:lta Tyronen jaarlin arvon. Shane O’Neill murhautti vuonna 1558 Dungannonin paroni Matthew O’Neillin, jota väitettiin Conn O’Neillin aviottomaksi pojaksi ja siten lailliseksi perijäksi. Hänen isänsä kuoli seuraavana vuonna. Englanti yritti saada O’Neillin liittolaisekseen Antrimin rannikolle asettuneita skotteja vastaan, mutta hän antoikin tukensa näiden skottien johtavalle suvulle, MacDonnelleille. Tästä huolimatta Englannin kuningatar Elisabet I oli aluksi valmis tunnustamaan Shane O’Neillin sukunsa uudeksi päämieheksi isänsä seuraajana. Kun O’Neill ei kuitenkaan suostunut taipumaan Irlannin käskynhaltijaksi nimitetyn Sussexin jaarlin alaisuuteen ja asetti liian tiukkoja vaatimuksia oman asemansa suhteen, englantilaiset päättivät vetää tukensa pois häneltä ja alkoivat tukemaan O’Neillin suvun päämieheksi murhatun Matthew’n poikaa Briania. Englantilaiset yrittivät myös huonolla menestyksellä usuttaa kilpailevan O’Donnellin suvun O’Neillia vastaan. O’Neill onnistui vuonna 1561 kaappaamaan O’Donnellien päämiehen Calvagh O’Donnellin, piti häntä vankina kolme vuotta ja teki hänen vaimostaan oman rakastajattarensa.


title: Shane O’Neill

text: Kuningatar Elisabet yritti löytää sovun O’Neillin kanssa kutsumalla hänet luokseen Lontooseen. Kutsun sai välittää O’Neillin vihamieheksi muodostuneen Sussexin jaarlin sijasta Kildaren jaarli. O’Neill ja Elisabet tapasivat Lontoossa tammikuussa 1562, mutta kunnollista ratkaisua kiistoihin ei löytynyt. Pelätessään O’Neillin liittoutuvan Englannin vihollisten kanssa Elisabet päätti kuitenkin tunnustaa hänet uudelleen O’Neillien päämieheksi sekä Tyronen alueen päälliköksi. Hän myös yllytti O’Neillia ajamaan MacDonnellit pois Irlannin rannikolta. Shane O’Neillin vieraillessa Englannissa hänen sukulaisensa Turlough O’Neill yritti syrjäyttää hänet suvun johdosta, mutta Shane palautti asemansa nopeasti palattuaan Irlantiin. Lisäksi Turlough murhasi samana vuonna Brian O’Neillin. Elisabet määräsi nyt Sussexin jaarlin sotaretkelle Shane O’Neillia vastaan, mutta O’Neill onnistui torjumaan kaksikin hyökkäystä, minkä jälkeen englantilaisten oli myönnyttävä hänen vaatimuksiinsa.


title: Shane O’Neill

text: Tämän jälkeen O’Neill ryhtyi sotimaan MacDonnelleita vastaan. Hän saartoi heidän armeijansa vuonna 1565 ja otti suvun päämiehen Sorley Boy MacDonnellin vangiksi. Hän löi myös O’Donnellit ja yritti hankkia itselleen sotilaallista apua Skotlannilta tai Ranskalta. Englantilaiset kuitenkin nousivat maihin Donegalissa ja palauttivat O’Donnellit valtaan. Kärsittyään tappion O’Donnelleille lähellä Letterkennyä O’Neill päätti etsiä tukea toiselta viholliseltaan, MacDonnelleilta. Hän tapasi MacDonnellit lähellä Cushendunia ja tarjoitui vapauttamaan vankina pitämänsä Sorley Boy MacDonnellin. MacDonnellien joukot kuitenkin hyökkäsivät petollisesti hänen kimppuunsa ja surmasivat hänet. Näin englantilaiset pääsivät eroon O’Neillista, jota he eivät itse olleet kyenneet kukistamaan. Turlough tunnustettiin O’Neillien uudeksi päämieheksi. Myöhemmin O’Neillin suvusta tuli vielä kaksi englantilaisia vastaan sotinutta kapinajohtajaa, Brianin nuorempi veli Hugh O’Neill sekä hänen veljenpoikansa Owen Roe O’Neill.


title: 120347 Salacia

text: 120347 Salacia on suurikokoinen transneptuninen kohde Kuiperin vyöhykkeellä, joka kuuluu cubewanoihin. Se on myös todennäköisesti kääpiöplaneetan määritelmän täyttävä kappale, jonka läpimitta on todennäköisimmin noin 921 km. Kohteen löysivät H. G. Roe, M. E. Brown ja K. M. Barkume 22. syyskuuta vuonna 2004. Salacia sai nimensä roomalaisen mytologian jumalattarelta. Ennen kuin tämä pikkuplaneetta sai nimensä se tunnettiin tunnuksella . Salacialla tiedetään myös olevan yksi kuu, jonka nimi on Actaea.


title: Jaarlien pako

text: Jaarlien paoksi (, ) kutsutaan 14. syyskuuta 1607 sattunutta tapahtumaa, jossa Irlannin merkittävimpien mahtisukujen, O’Neillien ja O’Donnellien, päämiehet yllättäen purjehtivat laivalla pois Irlannista eivätkä koskaan palanneet. Jaarlien pakoa pidetään käännekohtana Irlannin historiassa, sillä sen on katsottu päättäneen tuhat vuotta kestäneen gaelilaisten sukujen vallan Ulsterissa ja avanneen tien niin sanotuille ”istutuksille” eli protestanttisten englantilaisten ja skotlantilaisten maanomistajien asettumiselle Ulsteriin.


title: Jaarlien pako

text: Paenneet jaarlit olivat Tyronen jaarli Hugh O’Neill ja Tyrconnellin jaarli Rory O’Donnell. He nousivat saattojoukkojensa kanssa laivaan Lough Swillyn rannalla sijaitsevassa Rathmullanissa tarkoituksenaan purjehtia Espanjaan. Mukana aluksella oli kaikkiaan 99 henkilöä, joiden on arveltu kuuluneen Irlannin gaelilaiseen eliittiin, joskin pääosa oli todellisuudessa vain laivan miehistöä. Historioitsijat ovat kiistelleet paon motiiveista, mutta tyydyttävää selitystä ei ole löydetty. Myös tapahtuman kutsumista ”paoksi” on pidetty kyseenalaisena, joskin lähtö selvästi suoritettiin kiireessä, sillä O’Neill jätti jälkeen vanhimman poikansa ja O’Donnell raskaana olevan vaimonsa. O’Neill oli johtanut irlantilaisten kapinaa niin sanotussa yhdeksänvuotisessa sodassa Englantia vastaan 1594–1603. Sota oli päättynyt vuonna 1603 Mellifontin rauhaan, joka takasi hänen asemansa Irlannissa. Englannin käskynhaltijaksi Irlantiin lähetetty Sir Arthur Chichester ryhtyi kuitenkin toimimaan entisiä kapinallisia jaarleja vastaan ja uhkasi viedä heidän maitaan. Tämän seurauksena O’Neill ja O’Donnell olivat ilmeisesti sekaantuneet juonitteluun espanjalaisten kanssa englantilaisia vastaan. He pakenivat todennäköisesti saatuaan varoituksen, että salaliitto oli paljastunut ja heidän henkensä vaarassa.


title: Jaarlien pako

text: Myrskyisän sään vuoksi jaarlien laiva ei päässyt Espanjaan vaan rantautui Ranskan rannikolle. Ranska kieltäytyi luovuttamasta heitä Englantiin, mutta Englannin kanssa vuonna 1604 rauhan tehnyt Espanja ei myöskään ollut halukas ottamaan heitä vastaan. Jaarlit matkustivat tämän vuoksi Roomaan, jossa he asuivat loppuikänsä. O’Donnell kuoli siellä vuonna 1608 ja O’Neill vuonna 1616.


title: Jaarlien pako

text: Tapahtuman 400-vuotismuistoa juhlittiin näkyvästi Irlannissa vuonna 2007.


title: Andrea Scotti

text: Andrea Scotti (27. elokuuta 1931 Napoli) on italialainen elokuvanäyttelijä.


title: Andrea Scotti

text: Scotti valmistui Rooman Kokeellisesta elokuvakeskuksesta vuonna 1956. Hänen ensimmäinen roolinsa oli Antonio Pietrangelin elokuvassa "Lo scapolo" (”Poikamies”, 1955). Myöhemmin Scotti esitti sivuosia lukuisissa viihde-elokuvissa peplumista spagettiwesterneihin ja rikosjännäreihin. Hänet tunnetaan myös taiteilijanimellä "Andrew Scott".


title: Andrew Scott

text: Andrew Scott (s. 21. lokakuuta 1976 Dublin, Irlanti) on irlantilainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä. Hän on saanut urallaan muun muassa kaksi teatterialan Olivier-palkintoa.


title: Andrew Scott

text: Scottin tunnetuin televisiorooli on James Moriarty sarjassa "Uusi Sherlock", josta hän voitti vuonna 2012 parhaan miessivuosan Bafta-palkinnon.


title: Andrew Scott

text: Scott on avoimesti homoseksuaali.


title: Luettelo Minna Canthia käsittelevästä kirjallisuudesta

text: Tämä on luettelo Minna Canthia käsittelevästä kirjallisuudesta.


title: Saksan 9. armeija

text: Saksan 9. armeija () oli Saksan maavoimien armeijatason yhtymä toisessa maailmansodassa.


title: Saksan 9. armeija

text: Armeija perustettiin 15. toukokuuta 1940 nimeämällä idän esikunta () uudelleen. Armeija tunnettiin toukokuusta kesäkuuhun 1941 myös nimellä varuskuntaesikunta Blaurockia. Heinäkuussa 1944 se muutettiin ryhmä Vormanniksi.


title: Saksan 9. armeija

text: Perustamisen jälkeen armeija miehitti Ranskan valtauksen aikana Siegfried-linjaa ollen strategisena reservinä. Vuonna 1941 armeijan vahvuutta kasvatettiin ja se liitettiin osaksi Keskustan armeijaryhmää, jonka mukana se hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta operaatio Barbarossassa.


title: Saksan 9. armeija

text: Armeijankomentajina olivat:


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Herkkä, hellä, hehkuvainen: Minna Canth on tietokirjailija ja kirjallisuushistorioitsija Minna Maijalan kirjoittama Minna Canthin elämäkertateos, joka ilmestyi vuonna 2014 Otavan kustantamana. Maijala on pyrkinyt korjaamaan ja monipuolistamaan sitä Canthista muodostunutta kuvaa, joka on syntynyt Lucina Hagmanin 1900-luvun alussa kirjoittaman elämäkerran ja sitä lähteenä käyttävien myöhempien elämäkertojen pohjalta. Teos on vuoden 2014 Tieto-Finlandia-ehdokkaana.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Teoksen nimi on peräisin runoilija J. H. Erkon Canthille omistamasta muistorunosta ”Minna Canthin muisto”, josta on otettu kirjan motoksi kaksi viimeistä säkeistöä.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Minna Maijala on aiemmin väitellyt Canthin tuotannosta tutkimuksella "Passion vallassa: Hermostunut aika Minna Canthin teoksissa" (SKS, 2008). Hän käsittelee siinä Canthin tuotannon psykologista ihmiskuvaa. Pian väitöskirjan valmistumisen jälkeen, ennen väitöstilaisuutta, professori Liisi Huhtala ehdotti Maijalalle Canthin elämäkerran kirjoittamista. Aluksi Maijala torjui ajatuksen, mutta kypsyi siihen väitöstilaisuuteen mennessä, minkä hän saattoi vastaväittäjälleen Huhtalalle sitten ilmoittaa. Elämäkertateoksellaan Maijala on pyrkinyt korjaamaan ja monipuolistamaan Canthista muodostunutta kuvaa. Arkistoaineistoa oli Maijalan mukaan valtavasti, ja sitä on hyödynnetty myös perustamalla vuonna 2013 verkkoarkisto Minnansalonki.fi.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Teoksen alkusanoissa ”Prologissa” Maijala esittää yleispiirteittäin kuvan Minna Canthin elämästä. Hän korostaa, kuinka kuva muuttuu toiseksi, kun sitä vertaa aiempaan Lucina Hagmanin teoksen "Minna Canthin elämäkerta" (osat 1–2, 1901, 1906) pohjalta syntyneeseen Canth-kuvaan. Hagmanin elämäkerta puolusti Canthia vastustajien hyökkäyksiltä, mutta Maijalan mukaan Canthin elämäntyön arvostus kärsi siitä. Syntyi kuva amatsoni-Minnasta.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Canthin aikalaisen Hagmanin sinänsä hyvää tarkoittavan elämäkertateoksen pohjalta syntynyt Canth-kuva on asettanut perussävyn, ja muut elämäkerturit ovat käyttäneet hänen teostaan lähteenä. Maijalan mukaan kuva on kuitenkin yksipuolinen: Canthin elämäntyö on nähty hänen sukupuolensa kautta ja hänen taiteellinen merkityksensä on lähes sivuutettu. Maijala löysi Canthin aikalaisten arvostuksen ja kunnioituksen, ja paljastui, että heidän silmissään Canth oli kosmopoliitti, vapaan ajattelun kannattaja ja innostava keskustelukumppani. Tämän monipuolisemman kuvan Maijala haluaa välittää lukijoille.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Teos jakautuu kolmeen osaan: Elämä, Kirjoittaminen ja Aatoksia. Niiden jälkeisissä jälkisanoissa Maijala kertoo Canthin perillisistä, seitsemästä lapsesta ja heidän jälkeläisistään sekä yrityksen vaiheista aina sen lopettamiseen saakka. Viimeiseksi Maijala nostaa esille Canthin talon Kanttilan tilanteen. Teoksen lopussa on luettelo Canthin tuotannosta, lyhyet tiivistelmät hänen elämäänsä liittyvistä ihmisistä, lähteet ja henkilöhakemisto.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Anna Paju kirjoitti arviossaan "Kansan Uutisissa", että ”taistelevan Minnan” muotokuvan rinnalle Maijala nostaa Minna Canthin, joka oli keskustelija ja yksityiselämässään haavoittuva. "Talouselämän" Eija Pöysä löysi elämäkerrasta Minna Canthin, joka oli talouselämässä edelläkävijä.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: Mervi Kantokorpi totesi laajassa "Helsingin Sanomiin" kirjoittamassaan arviossa, että ”Maijala pyyhkii pöytänsä vanhoilla Canth-biografioilla”, millä hän viittaa Lucina Hagmanin varhaiseen elämäkertaan, joka loi perinteisen virallisen kirjailijakuvan ja kuvan Canthista uhrina ja jossa demonina oli Canthin puoliso Ferdinand Canth. Tosiasiassa Canthilla oli ajatuksilleen ja toimilleen puolisonsa täysi tuki. Kantokorpi piti tärkeänä myös sitä, että Maijala nostaa esiin Canthin uskonnollisen puolen: Canth oli tunnustuksellinen kristitty mutta samalla kriittinen ajattelija, joka halusi kirkon erilleen valtiosta.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: "Aikalaisessa" Juhani Niemi kiitti Maijalaa Canthin kirjailijakuvan päivittämisestä. Maijala tuo Niemen mukaan tendenssikirjailijan kuvaan inhimillisiä piirteitä. Hyödyntäessään Canthin omaelämäkerrallista artikkelia ja kirjeitä Maijala tuo esiin Canthin niissä paljastamia syvimpiä tuntoja.


title: Herkkä, hellä, hehkuvainen

text: "Savon Sanomien" kriitikko Jouni Tossavaisen mukaan Maijalan lupaus Canthin uudesta hellemmästä muotokuvasta ei toteudu. Hän olisi kaivannut myös Canthin talousmenojen avaamista: mihin tarkkaa kirjanpitoa pitänyt Canth rahojaan käytti. Tossavaisen mukaan ”kirjailijan inhimillinen elämä monine ristiriitaisine puolineen jää -- lämmittämättä” ja sen sijaan Maijala hyödyntää väitöskirjaansa ja siinä käsittelemäänsä 1870–1880-lukujen hermostunutta vaihetta. Aiemmista naisasiasta lähteneistä neljästä elämäkerrasta teos eroaa Tossavaisen mukaan siten, että lähtökohtana on Canthin kirjallinen työ.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Feeniläisveljeskunta () oli Yhdysvalloissa amerikanirlantilaisten keskuudessa 1860-luvulla toiminut feeniläisten vallankumouksellinen salaseura, jonka tavoitteena oli Irlannin itsenäisyys ja muuttaminen tasavallaksi. Se oli Irlannissa toimineen Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan ("Irish Republican Brotherhood", IRB) sisarjärjestö. Feeniläisveljeskunta teki vuosina 1866, 1870 ja 1871 epäonnistuneita hyökkäyksiä Yhdysvaltain rajan yli brittiläiseen Kanadaan.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Feeniläisveljeskunnan perusti New Yorkissa vuonna 1858 John O’Mahony, entinen Nuori Irlanti -liikkeen kannattaja, joka oli vuoden 1848 epäonnistuneen kapinan jälkeen joutunut pakenemaan Irlannista Ranskaan ja tutustunut Pariisissa saman kohtalon kokeneeseen James Stephensiin. O’Mahony muutti vuonna 1854 Yhdysvaltoihin ja ryhtyi organisoimaan siellä irlantilaisemigranttien salaista toimintaa. Hänen ensimmäinen salaseurahankkeensa, Emmetin muistomerkkiyhdistys (EMA) ei johtanut tuloksiin. Kun Irlantiin palannut Stephens vuonna 1857 pyysi häntä keräämään Yhdysvalloista rahaa muistomerkkiin Philip Gray -nimiselle kuolleelle kapinalliselle, O’Mahony tarjoutui rahoittamaan ja aseistamaan salaista kumousjärjestöä, jos Stephens perustaisi Irlantiin sellaisen. Yhteisymmärrys syntyi,ja Stephens perusti Dublinissa IRB:n ja O’Mahony samanaikaisesti New Yorkissa oman järjestönsä. Vuoden 1859 alussa O’Mahony otti käyttöön nimen feeniläisveljeskunta. Nimessä esiintynyt sana "fenian" viittasi pakana-aikaiseen myyttiseen irlantilaiseen soturijoukkoon, joka tunnettiin nimellä "fianna" ja jota oli legendan mukaan johtanut kuuluisa Finn mac Cumhaill.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Miljoonia ihmisiä oli muuttanut Irlannista Amerikkaan varsinkin 1840-luvun nälänhädän seurauksena, ja monilla heistä oli hyvin vihamielinen suhtautuminen Isoon-Britanniaan ja brittien valtaan Irlannissa. Feeniläisten toiminnan alkuvaiheessa Yhdysvalloissa toimineella feeniläisveljeskunnalla oli tasaveroinen ellei suorastaan johtava rooli yhteistyössä irlantilaisen sisarjärjestönsä kanssa. Feeniläisveljeskunnan toiminta lähti liikkeelle takellellen, mutta vuoteen 1865 mennessä se oli kasvanut niin suureksi ja varakkaaksi, että se saattoi tukea Irlannin IRB:tä sekä raha- että aselähetyksillä. Tämä johtui siitä, että Amerikassa asuneiden irlantilaisten siirtolaisten toimeentulo oli lähes poikkeuksetta paljon parempi kuin Irlantiin jääneillä. Myös irlantilaisten kasvanut poliittinen vaikutusvalta Yhdysvalloissa sekä Yhdysvaltain sisällissodassa saatu sotakokemus edisti veljeskunnan toimintaa. Feeniläisveljeskunnan toiminta huipentui vuonna 1866, jolloin se suoritti kolme epäonnistunutta hyökkäystä Kanadaan. Kanadaan hyökänneet feeniläiset käyttivät itsestään myös nimeä Irlannin tasavaltalaisarmeija (IRA), mikä nimitys esiintyi tuolloin ensi kerran.


title: Feeniläisveljeskunta

text: Vuoden 1866 ja varsinkin vuoden 1870 hyökkäysten epäonnistumisen jälkeen feeniläisliikkeen painopiste alkoi siirtyä Yhdysvalloista Irlantiin. Feeniläisveljeskunnan toiminta kuihtui 1880-luvulle mennessä ja sen korvasi Clan na Gael -niminen salaseura, josta tuli vuorostaan amerikanirlantilaisten tärkein vallankumousjärjestö.


title: Antti Aalto (täsmennyssivu)

text: Antti Aalto tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Teemakartta

text: Teemakartta eli tietokartta on kartta, joka esittää symbolisin keinoin maastokarttapohjalla abstraktia tietoa, joka voidaan kohdentaa maantieteellisesti. Sen aiheena voi olla mikä tahansa asia, jota koskeva tieto voidaan liittää paikkaan, kuten erilaiset luonnonilmiöt, väestö, talous, liikenne, kulttuuri tai yhteisöjen toiminta. Sen alatyypissä, tilastollisessa teemakartassa, kuvataan määrällisen tiedon alueellista jakaumaa tai hajontaa. Teemakartan avulla voidaan usein tuoda esiin sellaisia maantieteellisiä riippuvuuksia, joita on muilla tavoin vaikeampi ilmaista.


title: Teemakartta

text: Teemakartat voidaan luokitella laadullisiin ja määrällisiin, joista jälkimmäiset ovat tilastollisten teemakarttojen joukossa paljon yleisempiä. Teemakartat voi luokitella myös sen mukaan, ovatko esitettävät tiedot kohdennettavissa tarkasti vai vain suurempaan alueeseen. Teemakarttojen pääryhmiä alaryhmineen ovat:


title: Teemakartta

text: Alueluokituskartat kuvaavat alueellisten ilmiöiden esiintymistä, ja ne perustuvat usein hallinnollisiin alueisiin tai homogeenisiin aluejakoihin. Laadullisia alueluokituskarttoja ovat esimerkiksi kasvillisuusvyöhykekartat, joihin ei ole sisällytetty määrällisiä tietoja kuten määrällisissä alueluokituskartoissa.


title: Teemakartta

text: Koropleettikartta on määrällinen alueluokituskartta. Siinä esitettävä tieto ensin luokitellaan ja luokille määrätään tummuusaste, joka on yleensä yhtä ja samaa väriä. Tavallisinta on kuvata tummalla sävyllä suurta määrää. Sen jälkeen jokainen kartan alue, yleensä hallintoalue, väritetään luokkansa värillä. Koropleettikartassa voidaan yleensä esittää vain yhtä asiaa kerrallaan ja vain sen suhteellista vaihtelua. Kartan antamaan mielikuvaan vaikuttavat merkittävästi valittu luokkien määrä ja luokkavälit. Luokkavälit voivat olla esimerkiksi tasavälisiä, keskihajontaan perustuvia, asteittain nousevia, logaritmisia tai luonnollisiin luokkarajoihin perustuvia.


title: Teemakartta

text: Koropleettikarttojen aiheuttamia yleisimpiä havaintoharhoja ovat pinta-alaharha, joka korostaa laajojen mutta harvaanasuttujen alueiden merkitystä; alueiden sisäisen vaihtelun näkymättömyys; sekä rajaamisharha, joka aiheuttaa kartalle jyrkkiä rajoja, joita todellisuudessa ei esiinny.


title: Teemakartta

text: Toinen alueluokituskartan tyyppi on ruutukartta. Ruutukartan alueet ovat maastopohjaisesti määriteltyjä tasakokoisia ruutuja, eivät hallintoalueita.


title: Teemakartta

text: Pistesymbolikartassa esiintymiset, tapahtumat tai absoluuttiset lukuarvot esitetään tarkkaan määritellyissä pisteissä. Pisteet voivat olla samankokoisia tai erikokoisia, jolloin koon vaihtelu kuvaa esitettävää määrää.


title: Teemakartta

text: Pistetiheyskartan pisteet ovat samankokoiset, ja alueellinen jakauma näkyy pisteiden tiheydessä. Pistetiheyskartassa voidaan esittää useita ilmiöitä kerrallaan toisistaan eroavien pisteiden avulla. Pisteet voivat olla erivärisiä tai erimuotoisia.


title: Teemakartta

text: Suhteellisessa symbolikartassa pisteiden koko kuvaa esitettävää määrää niin että suuri koko kuvaa suurta ja pieni koko pientä määrää. Joskus tiettyjä lukuarvoja, kuten tuhatta ihmistä tai miljoonaa euroa, voidaan kuvata erityisillä symboleilla.


title: Teemakartta

text: Virtauskartta esittää alueiden välistä dynamiikkaa, kuten muuttoliikettä tai kuljetuksia alueelta toiselle. Liikkeen suunta, määrä tai reitti osoitetaan viivoilla, nuolilla tai virtausnauhoilla. Liikkeen määrää edustaa nuolen leveys, ei pituus.


title: Teemakartta

text: Määrällisiä viivakarttoja ovat esimerkiksi lämpötila-, ilmanpaine- ja korkeuskäyräkartat.


title: Teemakartta

text: Karttadiagrammissa sijoitetaan maastokarttapohjalle tilastodiagrammeja esittämään kunkin alueen tilastotietoja. Diagrammina voidaan käyttää mitä tahansa esitystapaa, mutta useimmin ympyräkaaviota. Eri alueiden diagrammit voivat olla erikokoisia, jos koolla halutaan viestittää tietoa eri alueiden välisestä hajonnasta.


title: Teemakartta

text: Ensimmäiset teemakartat ovat peräisin tiettävästi 1600- ja 1700-luvun vaihteen tienoilta. Sitäkin ennen on tehty karttoja, joissa on teemakarttojen piirteitä.


title: McMasterville

text: McMasterville on kunta lounaisessa Quebecissä, Kanadassa. Kunnan väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskun mukaan 5 615.


title: Pimennys

text: Pimennys on tapahtuma, jossa taivaankappale joutuu toisen varjoon tai sen peittämäksi. Pimennyksiä ovat kuunpimennys, jossa Maa on Auringon ja Kuun välissä siten että kuu on Maan varjossa, ja auringonpimennys, jolloin kuu kulkee Maan ja Auringon välistä pimentäen auringon.


title: Kapodistrias-suunnitelma

text: Kapodistrias-suunnitelma () oli Kreikassa totettu laaja kuntauudistus. Uudistus hyväksyttiin vuonna 1997 ja se astui voimaan seuraavan vuoden alussa. Uudistus sai nimensä Ioannis Kapodistriasin mukaan.


title: Kapodistrias-suunnitelma

text: Kapodostrias-suunnitelma oli osa laajempaa paikallishallinnon uudistusta. Uudistuksen myötä maan kuntien määrä laski 5 775 kunnasta 1 033 kuntaan. Vuonna 2011 toteutettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnettu aluehallintouudistus, joka vähensi kuntien määrää edelleen.


title: Ruusu ja leijona

text: Ruusu ja leijona () on yhdysvaltalaisen fantasiasarjan "Game of Thronesin" (2011–) neljännen tuotantokauden toinen jakso. Sen on käsikirjoittanut sarjan vastaava tuottaja George R. R. Martin, joka on luonut "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjan, johon televisiosarja perustuu. Sen on ohjannut Alex Graves. ”Ruusu ja leijona” on järjestyksessään sarjan 32. jakso. Jakso esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 13. huhtikuuta 2014, jolloin siitä tuli sarjan toiseksi katsotuin. Jakso sai hyviä arvosteluja ja sitä pidettiin yhtenä sarjan parhaista jaksoista. Martin oli jaksosta ehdolla Writers Guild of America -palkinnon saajaksi vuonna 2015.


title: Ruusu ja leijona

text: ”Ruusu ja leijona” keskittyy Joffrey Baratheonin (Jack Gleeson) ja Margaery Tyrellin (Natalie Dormer) kuninkaallisiin häihin, jotka pidetään maan pääkaupungissa, Kuninkaansatamassa. Häiden lisäksi jaksossa seurataan muutamien hahmojen tarinoita Pohjoisessa ja Lohikäärmekivellä.


title: Ruusu ja leijona

text:
Theon Greyjoy (Alfie Allen) on jäänyt sadistisen Ramsay Nietoksen (Iwan Rheon) panttivangiksi,
sen jälkeen kun hänen miehensä pettivät hänet Talvivaarassa, jonka prinssinä hän hallitsi lyhyen ajan. Talvivaarassa Theon lavasti Bran (Isaac Hempstead-Wright) ja Rickon Starkin (Art Parkinson) kuoleman näyttääkseen mahtinsa. Theonia on kidutettu vankeutensa aikana lähes hulluuteen saakka, mikä on tehnyt hänestä Ramsayn uskollisen palvelijan. Bran, joka osaa tunkeutua eläinten ja muiden ihmisten mieleen, etsii Muurin takana kolmisilmäistä korppia, jonka hän on nähnyt näyissään. Ramsayn isä, Roose Bolton (Michael McElhatton), on uusi Pohjoisen suojelija; virka, jonka hän sai petettyään Pohjoisen edellisen hallitsijan, Starkin suvun.


title: Ruusu ja leijona

text: Stannis Baratheon (Stephen Dillane) vaatii Westerosin kuninkuutta itselleen, ja on alkanut kannattaa Valon Herraa, kaukaisen maan uskontoa, jonka papitar Melisandre (Carice van Houten) toimii hänen neuvonantajanaan yhdessä skeptisen Davos Merenverron (Liam Cunningham) kanssa.


title: Ruusu ja leijona

text: Kuninkaankaartin ylikomentaja Jaime Lannister (Nikolaj Coster-Waldau) on palannut Kuninkaansatamaan oltuaan lainsuojattomien vankina. Hän menetti vankeudessaan oikean kätensä, mikä on tehnyt entisestä miekkailun mestarista hyödyttömän. Brienne Tarth (Gwendoline Christie) saattoi Jaimen kotiin ja he kehittivät ystävyyssuhteen. Tyrion Lannister (Peter Dinklage) on ollut suhteessa prostituoidun Shaen (Sibel Kekilli) kanssa jo jonkin aikaa, vaikka hänen isänsä kielsi häntä tuomasta huoraa pääkaupunkiin. Tyrion on lisäksi naimisissa Sansa Starkin (Sophie Turner) kanssa, kuningas Joffreyn entisen kihlatun kanssa. Joffrey on saanut uuden kihlatun Margaery Tyrellista. Tyrellit ottavat osaa Sansan suruun, jonka veljen Lannisterit murhasivat. Tulevan kuningattaren veli, Loras Tyrell (Finn Jones), on kihlattu kuninkaan äidin Cersei Lannisterin (Lena Headey) kanssa. Sansa on saanut kuninkaan hovinarrilta ser Dontosilta (Tony Way) lahjaksi kaulakorun, kun hän tuli pelastaneeksi tämän hengen aiemmin.


title: Ruusu ja leijona

text: Theon Greyjoy seuraa peloissaan Ramsay Nietosta ja Myrandaa (Charlotte Hope), jotka jahtaavat metsässä nuorta naista raakalaismaisesti ja jättävät hänet koirien syötäväksi. Kun he palaavat Kauhialaan, Ramsay tervehtii juuri saapunutta isäänsä, Roose Boltonia, tämän uutta morsianta, Waldaa (Elizabeth Webster), ja Lockea (Noah Taylor). Roose on tyytymätön äpäräänsä, kun näkee mitä Ramsay on tehnyt Theon Greyjoylle, jonka hän kokee olevan nyt hyödytön panttivanki. Vaikka Roose on Pohjoisen suojelija, Boltonin vaade alueeseen on hatara niin kauan kun rautasyntyiset pitävät hallussaan Cailinvallia. Osoittaakseen isälleen, että ”Löyhkä” on sekä säyseä että hyödyllinen, Ramsay komentaa vankiaan ajamaan hänen partansa. Löyhkä käsittelee terää hienovaraisesti ja vastaa Ramsayn kysymyksiin tiedottaen Rooselle, että Bran ja Rickon Stark ovat yhä elossa. Löyhkän mukaan Starkit ovat varmaankin menneet Jon Nietoksen luo, mikä saa Roosen lähettämään Locken Mustalinnaan etsimään pojat käsiinsä. Vaikuttuneena Löyhkän kurinalaisuudesta, Roose lupaa harkita äpäränsä laillistamista, jos tämä saa Cailinvallin haltuunsa Theonin avulla.


title: Ruusu ja leijona

text: Lohikäärmekivellä Melisandre valvoo ”uhrausta” Valon Herralle. Kolme petturia, joiden joukossa on Stannis Baratheonin lanko, poltetaan roviolla. Davos Merenverto kyseenalaistaa teon, mutta Stannis ei ota hänen valituksiaan kuuleviin korviinsa. Myöhemmin samana iltana Stannis puolustaa tytärtään Shireenia (Kerry Ingram), kun hänen vaimonsa Selyse (Tara Fitzgerald) kutsuu tätä synnin saastuttamaksi. Melisandre lupaa puhua tytön kanssa. Hän selittää Shireenille, että Seitsemän jumalat ovat epäjumalia, ja että on vain kaksi jumalaa––yksi Valon puolesta, ja yksi Pimeyden––jotka ovat ainaisessa sodassa keskenään.


title: Ruusu ja leijona

text: Bran metsästää Kesä-hurjasutenaan, kun Hodor (Kristian Nairn) herättää hänet. Meera (Ellie Kendrick) ja Jojen Reed (Thomas Brodie-Sangster) varoittavat häntä viettämästä liikaa aikaa Kesän mielessä, sillä se johtaa ennen pitkää inhimillisyyden kadottamiseen. He lähtevät liikkeelle, mutta pysähtyvät lumopuun juurelle. Houkuttuneena puun kasvoista, Bran koskettaa sen runkoa ja näkee näkyjä. Hän kertoo kumppaneilleen tietävänsä minne heidän pitää mennä.


title: Ruusu ja leijona

text: Kun Jaime Lannister kertoo Tyrionille, ettei osaa miekkailla vasemmalla kädellään, hänen veljensä neuvoo häntä harjoittelemaan hillityn miekkailijan kanssa, ja ehdottaa Bronnia (Jerome Flynn). Myöhemmin Tyrion kuulee Varysilta (Conleth Hill) tuhoisia uutisia: Cersei on saanut tietää hänen suhteestaan Shaehin eikä Varys aio suojella häntä. Tyrion lähettää vastentahtoisen Shaen Pentosiin.


title: Ruusu ja leijona

text: Kuningas Joffrey ottaa vastaan häälahjoja hänen kunniakseen järjestetyllä aamiaisella. Tyrion antaa veljenpojalleen lahjaksi harvinaisen kirjan, jonka kuningas hakkaa palasiksi uudella miekallaan, jonka hän nimeää ”Lesken itkuksi”. Joffrey ja Margaery vihitään. Oberyn Martell (Pedro Pascal) ja Ellaria Hieta (Indira Varma) onnittelevat Tywin Lannisteria (Charles Dance) ja Cerseita avokätisestä vastaanotosta. Tywin osallistuu myös kärjekkääseen keskusteluun Olenna Tyrellin (Diana Rigg) kanssa, joka ottaa myös osaa Sansa Starkin suruun. Jaime juttelee Loras Tyrellin kanssa ja pari vaihtaa herjaavia kommentteja keskenään. Cersei kohtaa Brienne Tarthin ja kysyy tämän suhteesta Jaimeen, osaamatta kuitenkaan tulkita naista. Kiukusta kihisevä Cersei soimaa suurmestari Pycellea (Julian Glover) ja määrää tämän antamaan juhla-aterian jätteet koirille huolimatta kuningatar Margaeryn lupauksesta antaa ne kaupungin köyhille.


title: Ruusu ja leijona

text: Joffrey hiljentää juhlayleisön esittelemällä näytelmän ”Viiden kuninkaan sota”, jonka pääosissa ovat kääpiöiden esittämät Joffrey, Stannis Baratheon, Renly Baratheon, Balon Greyjoy ja Robb Stark. Joffrey virnuilee Tyrionille, kun lapsellinen näytelmä loppuu. Sansa on yhtä loukkaantunut, kun hänen veljensä näytetään kuolevan näytelmässä. Joffrey ehdottaa, että Tyrion liittyisi kääpiöiden joukkoon. Kun Tyrion kieltäytyy, Joffrey kostaa kaatamalla viinilasinsa tämän päälle. Hän jatkaa Tyrionin nöyryyttämistä ja määrää hänet juomanlaskijakseen. Margaery lievittää tilannetta kiinnittämällä kuninkaan huomion suureen kyyhkyspiiraaseen. Joffrey leikkaa piiraan miekallaan päästäen sen sisällä olleet linnut vapaaksi. Joffrey syö palan piirasta ja juo viiniä. Hän alkaa yskiä rajusti ja kaatuu maahan. Tilanteen aiheuttamassa kaaoksessa, Dontos saattaa Sansan pois paikalta. Joffrey osoittaa Tyrionia viimeisillä hengenvedoillaan. Cersei pitelee kuollutta poikaansa ja määrää Tyrionin pidätettäväksi kuninkaan murhasta.


title: Ruusu ja leijona

text: Jakson nimi on viittaus Tyrellin (ruusu) ja Lannisterin (leijona) suvun vaakunoihin. Samantapaista sanaleikkiä käytettiin sarjan ensimmäisellä kaudella jaksossa ”Susi ja leijona”, joka viittasi Lannisterin ja Starkin suvun vaakunoihin. ”Ruusu ja leijona” keskittyy kuninkaallisiin häihin, jotka vievät suurimman osan jakson kestosta. Jakson hääseremonia kuvattiin Belfastissa, Pohjois-Irlannissa, ja häävastaanotto Dubrovnikissa, Kroatiassa. Tarkemmin häävastaanotto kuvattiin Parc Gradac -puistossa sijaitsevalla ulkoilmalavasteella. Kohtauksen kuvaukset kestivät viisi päivää. Hääkohtaus oli yksi sarjan siihen asti suurimmista sisältäen 23 nimettyä hahmoa ja 218 avustajaa eri puolilta maailmaa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Itä-Ukrainan sota (myös Ukrainan kriisi, Ukrainan sota tai Donbassin sota) on huhtikuussa vuonna 2014 alkanut Ukrainan hallituksen ja Venäjän tukemien joukkojen, kapinallisten tai separatistien välinen aseellinen yhteenotto Itä-Ukrainassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjä oli suunnitellut Krimin ja Itä-Ukrainan haltuunottoja jo ennen vuonna alkaneita 2014 tapahtumia. Jo vuonna 2008 Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti: "Jos Ukraina menee Natoon, se menee ilman Krimiä ja itää". Ennen varsinaisen Itä-Ukrainan kriisin alkamista Venäjän joukot miehittivät Krimin. Itä-Ukrainan tapahtumien taustalla on osittain myös Ukrainan parlamentin helmikuun 2014 lopulla peruuttama vuoden 2012 kielilaki, joka turvasi Venäjän ja muiden vähemmistökielien asemaa Ukrainassa. Tämä päätös huolestutti Ukrainan venäjänkielistä väestönosaa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Tapahtumat alkoivat, kun useissa Itä-Ukrainan kaupungeissa käynnistettiin protesteja Ukrainan uutta valtionjohtoa vastaan. Ukrainan presidentti perui myöhemmin kielilain muutoksen hyväksymisen, mutta protestointi jatkui. Itä-Ukrainassa protestoijat valtasivat monilla paikkakunnilla hallintorakennuksia. Valtaajat, joiden seassa oli Venäjän tiedusteluviranomaisten joukkoja, vastustivat maan uutta hallintoa ja vaativat alueille suurempaa itsehallintoa tai Itä-Ukrainan pääosin venäjänkielisten alueiden liittämistä Venäjään. Itäisimmän Ukrainan asukkaista noin 10 prosenttia on syntynyt Venäjällä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukraina vastasi protesteihin "terrorisminvastaisella operaatiollaan". Operaatio alkoi menestyä kesä-heinäkuussa 2014, jolloin kapinakeskus Slovjansk luhistui. Yhtenä kriisin käännekohdista voidaan pitää heinäkuun puoliväliä, jolloin Malaysia Airlinesin lento 17 ammuttiin alas ja lähes 300 siviiliä kuoli.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Lähes miljoona ukrainalaista on joutunut taistelujen vuoksi maan sisäisiksi pakolaisiksi. Näiden ihmisten lisäksi YK:n arvion mukaan noin 600 000 henkilöä on hakenut turvapaikkaa tai oleskelulupaa Ukrainan naapurivaltioista, pääasiassa Venäjältä, mutta myös Valko-Venäjältä, Moldovasta, Puolasta, Unkarista ja Romaniasta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Länsivallat tukivat kriisissä Ukrainan hallitusta ja Venäjä kapinallisia. Ukraina syytti Venäjää kriisin aiheuttajaksi ja osapuoleksi, ja myös EU ja Nato katsoivat Venäjän toimivan Itä-Ukrainassa muun muassa aseistaen joukkoja. Venäjä on kiistänyt käyvänsä suoraa sotaa Ukrainassa. Silti Venäjä on sanonut, että separatistien auttajat ovat vapaaehtoisia venäläisiä. Kriisissä saavutettiin tulitaukosopimus (ns. Minsk II) helmikuussa 2015, mutta taisteluja on puhjennut toisinaan siitä huolimatta. Kriisiä voidaan joidenkin asiantuntijoiden mukaan pitää jäätyneenä konfliktina.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Tiedotusvälineissä oli kriisin eskaloitumisen aikaan paljon ristiriitaista, epäselvää ja jopa virheellistä tietoa Itä-Ukrainan kriisistä, mikä johtui siitä, että niin Venäjän kuin Ukrainan tiedotusvälineet levittivät paljon perättömiä huhuja ja uutisia, joiden luotettavuutta oli vaikea selvittää. Kriisiin liittyvää viestintää eri medioissa voidaankin pitää esimerkkinä nykyaikaisesta informaatiosodankäynnistä. Kriisin myötä Yhdysvallat ja EU asettivat Venäjälle talouspakotteita ja Venäjä vastapakotteita, jotka ovat edelleen voimassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov myönsi 30. kesäkuuta 2017 maansa joukkojen liittymisen Ukrainan taisteluihin. Lavrovin mukaan Venäjän toimet olivat vastaus siihen, että venäjänkieliset joutuivat vaikeuksiin ja syrjityiksi vallankaappauksen jälkeisessä Ukrainassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainassa oli pitkään kiistaa ukrainalaisten ja venäläisten välillä, mikä ilmeni muun muassa kielikiistana. Itä-Ukrainan sota alkoi, kun Ukrainassa tapahtui helmikuussa 2014 vallankumous. Kumous kaatoi venäläismielisen presidentti Janukovytšin hallituksen. Vallan ottivat ukrainalais-kansallismieliset, euromyönteiset ja muut tahot. Janukovytš pakeni Venäjälle. Kun Ukrainan parlamentti kumosi Venäjän kielen aseman, venäläismieliset aktivistit vastasivat protestiaallolla eri puolilla Ukrainaa, lähinnä Krimillä, Odessassa ja Itä-Ukrainassa. Varsinkaan Itä-Ukrainassa Kiovan hallituksella ei ollut paljoa kannatusta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainassa ja länsimaissa kriisi nähdään usein joko Venäjän käynnistämänä tai siten, että Venäjällä on vahva osuus kriisissä separatistien tukijoina. Tämän näkemyksen mukaan Venäjä olisi halunnut pitää Ukrainan liittolaisenaan, ja se pyrki heikentämään Ukrainaa luomalla maahan epävakautta käymättä kuitenkaan laajaa sotaa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Kriisin yhdeksi syyksi on esitetty Venäjän pyrkimystä turvata energian kuljetusreitit Euroopan markkinoille. Venäjän erityisenä huolena oli Ukrainan halki Keski- ja Etelä-Eurooppaan johtavien kaasuputkien pitäminen valvonnassa. Niiden menettäminen olisi merkinnyt Venäjän taloudelle suuria tappioita. On myös ehdotettu, että Putinin tavoite olisi ollut Venäjälle korvaamattoman ukrainalaisen strategisen aseteollisuuden kaappaaminen hallintaansa. Venäläisen Novaja Gazeta-lehden haltuunsa saaman asiakirjan mukaan Venäjä suunnitteli Krimin kaappaamista ja Itä-Ukrainan haltuunottoa jo Janukovytšin ollessa vallassa Ukrainassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän johdolle Ukrainan johtajien liittyminen länsileiriin on suuri uhka, ja lisäksi Ukraina on läntisten valloittajien ikiaikainen hyökkäysreitti. Länsimielisten poliitikkojen nousu Ukrainan johtoon oli Putinille esimakua painajaisesta ja tämä on todennäköisesti syy, miksi Venäjä on toiminut Ukrainan kriisissä toimimallaan tavalla. Neuvostoliiton hajoaminen oli Venäjän johdon näkemyksen mukaan vääryys, joka pitää pyrkiä korjaamaan. Putin totesi vuonna 2005, että "Neuvostoliiton hajoaminen oli vuosisadan (1900-luvun) suurin geopoliittinen katastrofi.


title: Itä-Ukrainan sota

text: "Russia Insiderissa" vuonna 2014 julkaistun artikkelin mukaan liuskekaasun esiintyminen saattaisi olla eräs tekijä konfliktissa. Dnepr Donetskin valuma-alue, jonka itäosissa taisteluita on käyty, on huomattava öljyn ja kaasun tuotantoalue Ukrainassa. Reutersin vuonna 2012 julkaiseman artikkelin mukaan Ukraina toi kaasustaan noin puolet Venäjältä aikaisempina vuosina tasaisesti noussein hinnoin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäläinen oppositiolehti Novaja Gazeta julkaisi helmikuussa 2015 Venäjän hallinnon muistion, joka oli laadittu ennen Venäjä-mielisen Ukrainan hallinnon romahtamista. Helmikuun alussa 2014 laaditussa muistiossa puhutaan Ukrainan pilkkomisesta osiin ja Itä-Ukrainan alueiden liittämisestä Venäjään. Muistion laatijoiden joukossa väitetään olleen muun muassa kapinallisia tukevaksi tiedetyn konservatiivis-isänmaallisen suurliikemies Konstantin Malofejevin. Malofejev tuntee monia Itä-Ukrainan tapahtumiin osallistuneita kapinapäälliköitä. Vuodettujen sähköpostien mukaan Malofejev on mukana salaisessa isänmaallisessa veljeskunnassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän mielestä läntisten kauppa- ja sotilasliittojen levittäytyminen sen lähelle on haittatekijä ja uhka. Laajemmin ottaen kyse on Euroopan unionin ja Euraasian tulliliiton välisestä etupiirijaosta, joihin kuuluminen saattaisi olla Ukrainan etu, mutta molempien osapuolten mielestä toisensa poissulkeva mahdollisuus. Naton laajenminen on Venäjän mielestä vakava uhka ja vastoin sovittua. Venäjä vastustaa erityisesti Ukrainan liittymistä Natoon, koska kokee sen turvallisuusuhaksi itselleen. Näin lännessä on vallalla käsitys, joka mukaan Venäjä haluaa heikentää ja pelotella Ukrainaa, ettei maa liittyisi läntisiin liittoihin. Eräiden tarkkailijoiden mielestä Venäjä haluaa valvoa Ukrainan aseteollisuutta. Venäjän mielestä länsi haluaa talouspakotteillaan ajaa maan vallankumoukseen.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan parlamentti antoi joulukuussa 2014 luvan maalle liittyä sotilasliittoihin, eli käytännössä Natoon. Venäjä ilmaisi vastustavansa sitä. Ukrainalle ei ollut kuitenkaan mahdollista liittyä suoraan Natoon vielä vuosikausiin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Perinteisesti venäjää puhuvien itä-ukrainalaisten ja ukrainaa puhuvien länsiukrainalaisten välillä on ollut etninen jännite. Venäläismielisten separatistien mielestä Ukrainan uusi hallitus polki ja uhkasi venäjää puhuvien oikeuksia. Niinpä kansallismieliset aktivistit halusivat itsenäisyyttä tai Venäjään liittymistä. Itä-Ukrainan venäjänkieliset eivät luottaneet uuteen Kiovan keskushallintoon, mutta eivät halunneet liittyä Venäjäänkään. Separatistit syyttelivät usein uutta Kiovan hallitusta fasistiseksi. Vaikka mielenoittajissa olikin Oikean sektorin äärikansallismielisiä, niin kuin Ukrainan sisäministeriön joukoissa, hallitus oli maltillisempaa oikeistoa.


title: Itä-Ukrainan sota

text:
Ukrainan turvallisuusviranomaiset kertoivat helmikuussa 2014 aloittavansa "terrorismin vastaisen operaation" (, engl. Anti Terrorist Operation - ATO) koko maassa. Heinäkuun alussa maan hallinto ilmoitti aloittavansa ATO-operaation uudelleen.
Ukraina ei julistanut poikkeustilaa, sotatilaa tai tehnyt muutakaan sellaista, jonka mukaan Ukrainaa voitaisiin kutsua sotaa käyväksi maaksi.


title: Itä-Ukrainan sota

text: 23. heinäkuuta 2014 Punainen Risti ilmoitti pitävänsä tapahtumia "Ukrainan sisällissotana". Maanpuolustuskorkeakoulun strategian laitoksen johtaja, everstiluutnantti Torsti Sirén sanoi elokuussa Ukrainan konfliktin täyttävän tutkijan näkökulmasta sodan määritelmät. 3. syyskuuta Helsingin Sanomat päätti ryhtyä käyttämään nimeä "Ukrainan sota".


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan talousongelmat synnyttivät maan sisällä halua liittyä Euroopan unioniin. Tämä synnytti kansanliikkeen, joka alkoi järjestää protesteja. Kun hallitus käytti helmikuun lopussa 2014 kovaa väkivaltaa protestien kukistamisessa, se ajautui umpikujaan. Venäjän tukema presidentti Viktor Janukovytš pakeni maasta. Valtaan noussut väliaikainen hallitus oli Venäjän median mielestä laiton ja fasistinen. Parlamentti yritti muuttaa venäläisten asemaa koskevaa lakia venäläisiä syrjiväksi. Pian venäläisaktivistit aloittivat protestiaallon ja Ukrainan hallitus syytti Venäjää näiden levottomuuksien lietsomisesta. Venäläis- ja ukrainalaisaktivistien välillä alkoi esiintyä satunnaisia yhteenottoja. Krimillä käyty aktivistien ja hallinnon kamppailu johti pian Venäjän interventioon.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Toukokuun alussa 2014 kuoli Odessassa 48 henkilöä väkivaltaisuuksissa ja tuhopoltossa, suuri osa Ukrainan hallitusta vastustavia mielenosoittajia. Ukrainan pääministeri Arseni Jatsenjuk syytti Venäjää Odessan verilöylystä ja ilmoitti kiihdyttävänsä itä-Ukrainan operaatiota. Huhuista ja syytteistä huolimatta kaikki tunnistetut uhrit olivat Odessan asukkaita.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Pian venäläisaktivistit järjestivät Krimillä kansanäänestyksen, jonka tuloksena alue liitettiin Venäjään. Länsi vastusti ankarasti Venäjän toimia Ukrainassa. Kun Ukrainan hallitusta tukevat länsivallat alkoivat painostaa Venäjää talouspakottein, kriisi laajeni kansainväliseksi.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Itä-Ukrainan Donetskin ja Luhanskin alueilla toimivat eri separatistiryhmät alkoivat miehittää Itä-Ukrainan hallintorakennuksia. Ukrainan mellakkapoliisi oli voimaton ja osin halutonkin estämään näitä valtauksia. Sisäministeri Arsen Avakov uhkasi 11. huhtikuuta 2014 lopettaa valtaukset voimatoimin, jos ne jatkuvat. 14. huhtikuuta Ukrainan virkaatekevä presidentti Oleksandr Turtšynov ilmoitti "terrorismin vastaisen operaation" aloittamisesta kapinallisia vastaan. Terrorismin vastaisen operaation aluksi ukrainalaisia eliittisotilaita antautui venäläisille separatisteille. Ukrainan armeijassa näytti esiintyvän taisteluhaluttomuutta ja petturuuttakin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Toukokuussa taisteltiin muun muassa Donetskin lentoaseman alueella. Kapinalliset olivat linnoittautuneet muun muassa Slovjanskin ja Kramatorskin kaupunkeihin. Slovjanskin ryhmää johti Venäjän sotilastiedustelun upseeri Igor Girkin alias "Strelkov". Eri kapinallisryhmillä oli myös keskinäisiä kahnauksia. Venäjältä tulleiden uskottiin pyrkivän kapinallisryhmissä niskan päälle. Kapinallisalueilla vallitsi laittomuus ja hallinto, jossa oli hirmuvallan piirteitä. Ukrainan armeija tulitti erityisesti Kramatorskia ankarasti, ja väki pakeni kaupungista.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäläismieliset kapinalliset ampuivat alas Ukrainan armeijan lentokoneita ja helikoptereita. Ukrainan armeija onnistui kokoamaan joukkonsa kesäkuussa 2014 laajaan operaatioon kapinallisia vastaan. Käyttämällä raskaista aseistusta armeija onnistui heinäkuun alussa ajamaan kapinalliset pois Slovjanskin seuduilta Donetskiin. Armeija alkoi tulittaa Donetskia saartaen sen pitkien taistelujen jälkeen. Piiritetyssä Donetskissa oli pula muun muassa vedestä, sähköstä ja bensiinistä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäläisiä vapaaehtoisiksi kutsuttuja joukkoja raskaine aseineen tunkeutui Itä-Ukrainaan auttamaan ahdinkoon joutuneita kapinallisia elokuun lopussa 2014. Kapinalliset etenivät monilla alueilla. Ukrainan armeija kärsi raskaita tappioita ja vetäytyi nopeasti. Syyskuussa venäläismielisillä oli hallussaan koko Itä-Ukrainan Venäjän raja Luhansk–Mariupol-linjan takana. Kapinallisten alueella asuvista Itä-Ukrainan venäjänkielisistä asukkaista suurin osa ei halunnut Ukrainan yhteyteen..


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjä kiisti osallisuutensa sotatoimiin. Syyskuussa 2014 sovittiin tulitauko ja tehtiin rauhantunnusteluja Minskissä. Taistelut hiljenivät monin paikoin, mutta jatkuivat muun muassa Donetskin lähellä. Venäjä näytti vetäneen joukkojaan pois. Taistelut eivät tauonneet lokakuussakaan.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Donbassin alueen kapinalliset järjestivät parlamentti- ja toimeenpanovallan vaalit 2. marraskuuta 2014. Ukrainan hallituksen mielestä vaalit rikkoivat tulitaukosopimusta. Niinpä hallitus katkaisi kapinallisalueiden rahoituksen ja eristi sen muusta maasta, ja lähetti lisää joukkoja Itä-Ukrainaan. Toisaalta kapinalliset sanoivat Ukrainan rikkovan tulitaukosopimusta ja pyrkivän uuteen hyökkäykseen. Marraskuun alussa Venäjä oli lisännyt taas joukkojaan rajalla, ja Ukrainan armeijan mukaan venäläispanssarit ylittivät rajan. Venäjä ilmoitti jälleen, ettei sillä ole sotilaita Ukrainassa. Donetskin lähelle venäläismielisten puolella siirrettiin paljon raskaita aseita, ja siellä oli kovaa tulitusta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Eri kapinallisryhmien välillä oli vuoden 2014 lopulla lisääntyviä keskinäisiä taisteluita.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Taistelut kiihtyivät jälleen tammikuun puolivälissä 2015, kun niskan päälle päässeet kapinalliset hyökkäsivät useilla alueilla. Kriisin osapuolet ja Euroopan suurvallat sopivat Minskissä 12. helmikuuta 2015 uudesta tulitauosta, mutta muun muassa rajakysymys jäi ratkaisematta. Venäjä toimitti rauhanneuvotteluiden aikana noin 50 panssarivaunua sekä kymmeniä raketinheitinjärjestelmiä ja panssaroituja ajoneuvoja Ukrainaan. Hauras tulitauko hiljensi taisteluja, mutta ne kiihtyivät toukokuussa uudelleen monissa paikoissa. Toukokuussa Yhdysvalloista saapui kouluttajia Länsi-Ukrainaan..


title: Itä-Ukrainan sota

text: Kapinalliset valmistautuivat uusiin hyökkäyksiin toukokuussa 2015, kuten Ukrainan joukotkin. Taistelut kiihtyivät kesällä 2015. Taistelut kiihtyivät kapinallisten hyökkättyä.. Kapinalliset vaativat itselleen koko Donetskin ja Luhanskin alueita Venäjän puolella Ukrainan vastaisella rajalla oli suurin kriisin aikainen joukkojen keskitys. Taistelut hiljenivät syyskuussa, jolloin uusi tulitauko piti melko hyvin. Molemmat osapuolet vetivät lokakuussa raskaita aseitaan rintamalta. Mutta kauppasota Venäjän ja Ukrainan välillä kiihtyi. Yksittäisiä välikohtauksia oli silti.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Vuosina 2016–2017 sota aaltoili molemmilla rintamilla uusista tulitauoista huolimatta. Separatistit pyrkivät valtaamaan stategisia kohteita. Näitä olivat muun muassa Mariupol ja Avdijivkan läheinen maantie. Ukrainalaiset kykenivät torjumaan kapinallisten etenemisen.. Heinäkuussa 2017 länsi salli aseavun Ukrainalle. Tarkkailijoiden mukaan Venäjä pyrki Ukrainassa nopeisiin aluelaajennuksiin. Ukrainassa tapahtui noin yhdeksän salamurhaa, joista Ukrainan hallinto syytti Venäjää.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Mutta syksyllä 2017 Venäjä ehdotti rajattua, etujensa mukaista rauhanturvaoperaatiota Ukrainaan.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Donetskin kansantasavallan separatistijohtaja Aleksandr Zahartšenko murhattiin pommilla elokuun 31. päivänä. Venäjän hallinnon mukaan syyllinen oli Ukraina. Mutta venäläinen oppositiolehti "Novaja gazetassa" syyksi epäiltiin sitä, että Zahartsenko vaati liian suuria osuuksia Donbassin viennistä, eikä Kremlissä pidetty siitä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjä valtasi 25. marraskuuta kolme ukrainalaista sotalaivaa, jotka kulkivat Krimin sillan ali. Venäjän mielestä Ukrainan sotalaivat kulkivat sen aluevesillä. Venäjä ja Ukraina syyttivät välikohtauksesta toisiaan. Läntisten tahojen mielestä Venäjä pyrki rajoittamaan Ukrainan Asovanmeren satamista käymää merikauppaa. Tämä merkitsi konfliktin laajentumista yhä suoremmin Ukrainan ja Venäjän väliseksi.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Toukokuussa 2014 Ukrainassa järjestettiin presidentinvaalit syrjäytetyn presidentin Viktor Janukovytšin seuraajan valitsemiseksi. Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmoitti pyrkivänsä yhteistyöhön lännen ja uuden Ukrainan hallituksen kanssa riippumatta siitä, kuka voittaa presidentinvaalit. Putin sanoi, että Venäjän suurin huolenaihe on Ukrainan mahdollinen liittyminen Natoon.. Presidentinvaalit voitti vaalien ennakkosuosikki, suklaamiljonääri Petro Porošenko. Porošenko sanoi neuvottelevansa Venäjän, mutta ei terroristien kanssa. Venäjä ei tunnustanut Ukrainan uutta hallitusta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Malaysia Airlinesin lento 17 (MH17/MAS17) oli matkustajalento Amsterdamista, Alankomaista Kuala Lumpuriin, Malesiaan. Boeing 777-200ER -lentokone syöksyi 17. heinäkuuta 2014 maahan Torezin kaupungissa Ukrainassa, 40 kilometrin päässä Venäjän rajasta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Lännessä ja Ukrainassa katsottiin laajalti Venäjän käyvän Ukrainassa salaista sotaa tuhansien sotilaiden voimin. Venäjä kiisti jatkuvasti käyvänsä sotaa Ukrainassa, sanoen yksittäisten venäläisten "militaarien" ja vapaaehtoisten sotivan siellä. Kuitenkin muun muassa Amnesty Internationalin mukaan Venäjä ruokki kriisiä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän rajan takaa virtasi miehiä ja aseita Donbassin alueen taisteluihin. Ajatusta Venäjän peitetystä toiminnasta Ukrainassa tukee esimerkiksi se, että Slovjanskin kapinajohtaja Igor Girkin alias Strelkov on Venäjän sotilastiedustelun upseeri. Girkin kuitenkin lähti elokuussa 2014 pois maasta. Myös se, että Malesian lehtoyhtiön matkustajakone ammuttiin alas luultavasti Venäjältä tuodulla Buk-ohjuksella viittaa siihen, että ainakin osa Venäjän armeijan upseereista tukee Donbassin kapinaa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän varusmiehiä painostettiin sopimussotilaiksi sotimaan Ukrainassa. Taisteluun menevien venäläisten sotilaiden piti hankkia toisenlainen univormu. Venäläisiä sotilaita haudattiin yöllä tai suljetuissa tilaisuuksissa, joita vartioivat poliisit. Sotilaita kuoli "sotaharjoituksissa" Donin Rostovin alueella, joka on Ukrainasta itään. He olivat allekirjoittaneet vaitiolosopimuksen.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan tiedustelun mukaan Itä-Ukrainan separatistialueilla on joulukuussa 2017 vajaa 40 000 taistelijaa, joista valtaosa on Venäjän "sijaisjoukkoja". Sijaisjoukot tarkoittavat Venäjän johtamia, aseistamia ja rahoittamia taistelijoita, jotka tulevat Venäjältä, Ukrainasta ja entisistä neuvostotasavalloista. Ukrainan tiedustelun mukaan Venäjän virallisen armeijan sotilaita Itä-Ukrainassa on noin 3 000, vaikka Venäjä kiistää tiedon. Tämän lisäksi Venäjän puolella Ukrainan rajaa on suuria valmiusosastoja.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäläisten sotilaiden kuolemia tutkivia journalisteja ja muita kriitikoita häirittiin useasti Venäjällä seuraamalla ja kimppuun käymällä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan joukot oli leimattu Venäjän televisiossa fasisteiksi, ja juuri fasisteja vastaan osa venäläisistä vapaaehtoisista on halunnut taistella, aivan kuten osa heidän isoisistään toisessa maailmansodassa. Ukrainan sodan veteraaneja ovat odottaneet Venäjälle paluun jälkeen monet ongelmat. Vapaaehtoisille ei ole esimerkiksi myönnetty mitään veteraanikorvauksia. Monet vapaaehtoiset ovat joutuneet kotiin palattuaan työttömiksi. Monet vapaaehtoiset ovat olleet pettyneitä sodan kulkuun. Itä-Ukrainassa on ajauduttu pitkäkestoiseen asemasotaan, eikä heidän unelmansa laajasta Novorossijasta osana Venäjää ole toteutunut.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjällä on ainakin kolme Itä-Ukrainan sodan veteraanijärjestöä. Novorossijan veteraaneissa on noin 3 000 jäsentä. Muita veteraanijärjestöjä ovat ainakin Donbassin vapaaehtoiset ja Novorossijan liike. Sotilaat ovat järjestäytyneet ja ryhtyneet keräämään rahaa toistensa tarpeisiin, kuten lääkkeisiin. Myös Donbassin sodan museo Pietarin keskustassa toimii vapaaehtoisvoimin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Myös suomalaiset uutisryhmät näkivät venäläisjoukkoja Venäjä-Ukraina rajalla. Helsingin Sanomien toimittaja näki osin tunnuksettomista ajoneuvoista koostuvan saattueen, jossa oli kuorma-autoja ja raketinheittimiä. Yleisradion kuvausryhmä kuvasi esimerkiksi helmikuun lopulla 2015 taisteluiden etulinjaan Mariupolin kaupunkiin johtavalla tiellä videolle venäläisiä raketteja ja venäläissotilaita. Venäläiset rajaviranomaiset yrittivät estää kuvaamista.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Pihkovalainen paikallislehti kertoi, että esimerkiksi 16. elokuuta 2014 Pihkovasta lähetettiin tuhat laskuvarjojääkäriä kohti Ukrainan Luhanskia. Lehden edustaja on pitänyt uskottavimpana selityksenä venäläisjoukkojen läsnäololle menettelyä, jossa sopimussotilaina Venäjän armeijassa palvelevien sopimukset irtisanotaan ja solmitaan uudet jonkin kolmannen tahon kanssa. Venäjän lain mukaan palkkasotilaana toimimisesta saisi jopa seitsemän vuotta vankeutta, joten sopimukset pidetään visusti salassa. Eräs Ukrainassa haavoittunut venäläinen sotilas kertoi, että heidät oli määrätty muka harjoituksiin, vaikka heidät oli lähetetty taistelemaan Ukrainaan. Venäläiset sotilaat kertoivat salaisesta sodastaan tiedotusvälineissä. Tämä ei viitannut vapaaehtoisiin, vaan siihen että sotilaat komennettiin taistelemaan Itä-Ukrainassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän viranomaiset määräsivät Pietarin Sotilaiden äidit -järjestön ulkomaisten agenttien luetteloon. Sinne olivat aiemmin päätyneet HRW, Amnesty, Levada ja Transparency-järjestötkin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän mukaan sotilaat olivat Ukrainassa "lomilla" tai "harjoituksissa".. Venäjän erikoissotilaita jäi kiinni Ukrainan puolelta rajaa Sotilaiden äidit-järjestön mukaan satoja muun muassa "harjoitusonnettomuuksissa" kuolleita sotilaita olisi taistellut ja kaatunut Ukrainassa, ja että Itä-Ukrainassa olisi taistellut tuhansia venäläissotilaita. Järjestön mukaan kesä-elokuussa 2014 yli kymmenentuhatta venäläissotilasta taisteli Ukrainassa. Itä-Ukrainan kapinajohtaja Aleksandr Zahartšenko sanoi 28. elokuuta 2014, että kolme tuhatta venäläissotilasta oli ottanut lomaa taistellaakseen kapinallisten riveissä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Viron presidentti Toomas Hendrik Ilves antoi helmikuussa 2015 Yleisradiolle haastattelun, jossa kertoi Venäjän joukoista Ukrainassa seuraavasti: "Toisella puolella on nykyaikainen kalusto ja Spetsnaz-erikoisjoukot. Toisella [Ukrainan] puolella on vapaaehtoisia, joilla on puutteellinen koulutus ja parhaimmillaan 80-lukulaisia eli 30 vuotta vanhoja aseita. Heillä ei ole sitä huipputekniikkaa, jota on Venäjän puolella ja jonka käyttöä ei muuten opi ihan tuosta vain. Ajatellaan vaikka Buk-ohjusta, joka ampui malesialaiskoneen. Ei sitä kuka vain laukaise. Bukin kaltaisten ohjusjärjestelmien hallinnan opettelu vie yli vuoden, koska kyse on huipputeknologiasta." Presidentti Ilves on taustaltaan radiotoimittaja.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ensimmäisen kerran Venäjä lähetti Ukrainan rajalle noin 270 kuorma-autoa 12. elokuuta 2014. Saattue ylitti Ukrainan rajan ilman lupaa Ukrainalta 22. elokuuta 2014 ilman Ukrainan rajavartioston tai Kansainvälisen Punaisen Ristin suunniteltua tarkastusta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjä lähetti useita kertoja autosaattueita Itä-Ukrainan rajan yli. Venäjän hätätilaministeriön mukaan joulukussa 2014 se oli lähettänyt Itä-Ukrainaan jo 9 500 tonnia ruokaa, rakennusmateriaaleja ja lääkkeitä. Ukrainan mukaan rekoissa oli mukana taistelutarvikkeita, esimerkiksi tykistön ammuksia. Marraskuun 2014 loppuun mennessä Venäjä oli lähettänyt kahdeksan rekisterikilvetöntä rekkasaattuetta, joista viimeisimmässä oli 106 tunnuksetonta autoa..


title: Itä-Ukrainan sota

text: 1. huhtikuuta 2014 Venäjän valtion omistama Gazprom peruutti joulukuussa 2013 Ukrainan kanssa sovitun alennuksen maakaasun hinnasta, kun maan maakaasuvelka oli noussut 1,7 miljardiin dollariin. 16.6. Ukrainan velka oli Gazpromin mukaan noussut 4,5 miljardiin dollariin, ja EU:n energiakomissaarin johtamien kolmikantaneuvottelujen epäonnistuttua Gazprom katkaisi kaasutoimitukset Ukrainaan.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Venäjän mielestä Nato-maat kannustivat Ukrainan hallitusta käyttämään väkivaltaa venäläismielisten kukistamisessa. Toisaalta Yhdysvallat ja EU-maat syyttelivät Venäjää aseellisen separatismin tukemisesta ja luomisesta. Lännen mielestä Venäjä peitteli osuuttaan Ukrainan kriisissä eikä halunnut rauhaa Ukrainaan, vaan pyrki joko pilkkomaan tai horjuttamaan Ukrainaa, ja näin rankaisemaan maata sen kääntymisestä länteen. Länsi reagoi jyrkästi jo Krimin miehitykseen alkaen määrätä Venäjälle talospakotteita. Yhdysvallat ja EU asettivat Venäjälle eneneviä talouspakotteita Itä-Ukrainan sotatoimien ja yhä jatkuvan Krimin miehityksen takia. Venäjän vastaveto tähän olivat muun muassa vastapakotteet ja sotaharjoitukset. Myös jotkut länsimaiset kriitikot arvostelivat Venäjään kohdistettuja pakotteita tehottomiksi ja kriisiä pahentaviksi.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Idän ja lännen välinen kriisi kiristyi entisestään, kun sota-alueen ylitse lentänyt Malaysia Airlinesin matkustajalentokone ammuttiin alas venäläisvalmisteisella BUK-ohjuksella heinäkuussa 2014. Surmansa sai 298 ihmistä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Elokuun lopussa EU lupasi uusia pakotteita Venäjälle. Venäjä muutti sotilasoppiaan siten, että se määritteli Naton ja sen liittolaiset vihollisiksi. Monet ennustivat idän ja lännen välirikosta pitkää. Venäjän ja lännen välistä nokittelua verrattiin kylmään sotaan ja "Suureen peliin", jossa Iso-Britannia ja Venäjä kamppailivat etupiireistä 1800-luvulla keski-Aasiassa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan, Venäjän ja länsivaltojen tiedonvälitys esitteli runsaasti erilaisia sotaan liittyviä oletuksia. Sekä Ukrainan että Venäjän tiedotusvälineet levittivät oman kantansa mukaisesti värittynyttä tietoa kriisistä. Molempien maiden hallitukset ja mediat myös pyrkivät sensuroimaan kriisiin liittyviä asioita. Venäjän mediassa varsinkin sodan alussa Ukraina uusi hallitus esitettiin laittomana ja fasistisena. Ukrainan hallitus peitteli sen armeijan pommittamia siviilialueita. Sen tiedotus liioitteli Venäjän uhkaa. Venäjän hallitus salaili joukkojensa osuutta Itä-Ukrainan sotaan. Venäjä käytti myös "trolliarmeijaa" eli nimimerkkejä käyttäviä, verkkokeskusteluja häiriköiviä kommentaattoreita sosiaalisessa mediassa ja Yle Uutiset keräsi myös yleisöltä tietoa verkossa häiriköivistä Venäjä-trolleista. Ne olivat osa konfliktissa käytävää informaatiosodankäyntiä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Jo kriisin alussa valtioiden johtajat neuvottelivat sovun Genevessä, mutta sillä ei ollut vaikutusta taistelujen kiihtymiseen. Elokuun lopussa 2014 Putin ja Porošenko tapasivat Minskissä. Vaikka se oli merkki vuoropuhelusta, kriisin osapuolet olivat yhä kaukana toisistaan.


title: Itä-Ukrainan sota

text: 5. syyskuuta 2014 solmittiin Minskissä ensimmäinen tulitaukosopimus Ukrainan hallituksen, Donetskin ja Luhanskin "kansantasavaltojen" johtajien välillä ETYJin välittämänä taistelujen lopettamiseksi. Taistelut kuitenkin jatkuivat tulitaukoesityksestä huolimatta. Tulitauon aikana kapinalliset valtasivat Donetskin lentokentän.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Tulitaukoa yritettiin uudelleen Saksan ja Ranskan johdolla saada alkavaksi 15. helmikuuta 2015. Tulitauko alkoi kuitenkin rakoilla välittömästi. ETYJ syytti tulitauon rikkomisesta Venäjän tukemia kapinallisia. Venäjän tukemat aseelliset joukot valtasivat tulitauon aikana Debaltseven kaupungin, joka ei heidän mukaansa kuulunut tulitauon piiriin.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Tulitauon alettua rakoilla Ukraina pyysi, että YK aloittaisi alueella rauhanturvaoperaation tulitauon toteutumisen valvomiseksi. Venäjä syytti Ukrainaa pyrkimyksistä rikkoa juuri tehty tulitaukosopimus.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Maaliskuussa 2016 saksalainen "Bild"-lehti julkaisi otteita saamastaan asiakirjasta. Sen mukaan Itä-Ukrainaa hallinnoidaan Venäjältä käsin eräänlaisessa varjohallituksessa. Lehden haltuunsa saaman asiakirjan mukaan venäläinen ministeriöiden välinen komissio päättää kaikista tärkeistä asioista Itä-Ukrainassa. "Varjohallitusta" johtaa varaministeri Sergei Nazarov. Korkeat Venäjän viranomaiset ovat pitäneet asiakirjaa aitona.


title: Itä-Ukrainan sota

text: "Kansantasavaltojen" eli kapinallisalueiden johto muodostuu venäläisistä, entisen valtapuolueen jäsenistä ja järjestäytyneestä rikollisuudesta. ICG:n raportissa johto myönsi roolinsa erittäin rajoitetuksi. "Kapinan" tavoitteen katsotaan olevan Ukrainan pitäminen heikkona.


title: Itä-Ukrainan sota

text: YK ja muut ihmisoikeuksia puolustavat järjestöt pitivät kriisin osapuolten ihmisoikeusrikkomuksia sodan sääntöjen tai ihmisyyden vastaisina. Kaikki sodan osapuolet ovat rikkoneet ainakin jossain määrin sodan sääntöjä ja humaanisia periaatteita.


title: Itä-Ukrainan sota

text: YK:n, Amnestyn ja HRW:n tiedotteissa syytettiin kapinallisia muun muassa siviilien kidutuksista, murhista ja sieppauksista muun muassa lunnaita varten. Raporteissa syytetään separatisteja myös liian ankarista rangaistuksista ja siviilien määräämisestä pakkotyöhön. Selviytyneiden kertomukset tukevat väitettä. Esimerkiksi Venäjän virallinen tiedotus ei tunnustanut tätä. Venäläismieliset ja Venäjä syyttivät Ukrainan hallitusta siviilien asuinalueiden tulituksesta raskain asein. Ukrainan virallinen tiedotus vaikeni tästä. Amnesty Internationalin mukaan Ukrainan vapaahtoispataljoonat sieppasivat ja pahoinpitelivät ihmisiä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Taisteluissa oli kuollut huhtikuusta heinäkuun alkuun 2014 mennessä noin 200 Ukrainan sotilasta ja haavoittunut hieman yli 600. Separatistitaistelijoita oli kuollut noin 800. Siviilejä oli kuollut ainakin 250. 110 000 ihmistä oli paennut Venäjälle ja 54 000 Ukrainan sisällä.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Kesän 2014 kuluessa pakolaisvirrat kasvoivat. n mukaan 5. elokuuta 2014 Venäjän puolelle oli paennut jo noin 730 000 ihmistä ja Ukrainan sisäisiä pakolaisia on arviolta 117 000.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Ukrainan tiedustelupalvelu SBU:n upseereja on murhattu 2016–2017. SBU:n mukaan ainakin osa murhista on Venäjällä suunniteltuja.Ulkomaisia yksiköitä ja yksittäistaistelijoitaUkrainan armeijan apuna taisteli jalkaväkenä vapaaehtoispataljoonia, esimerkiksi Azovin, Donbasin ja Aidarin pataljoonat. Nämä pataljoonat olivat monesti äärikansallismielisten, muun muassa Oikean Sektorin perustamia, mutta toimivat Ukrainan sisäministeriön alaisuudessa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Toukokuussa 2014 Unkarin oikeistolainen pääministeri Viktor Orbán vaati Länsi-Ukrainaan kuuluvalle Taka-Karpatialle autonomiaa. Alueen väestöstä on merkittävä osa taustoiltaan unkarilaisia. Vuoden 2001 väestönlaskennassa tämän maaseutuvaltaisen alueen väestöstä oli taustoiltaan ukrainalaisia 80,5 prosenttia ja unkarilaisia 12,1 prosenttia (noin 151 100 henkeä).


title: Itä-Ukrainan sota

text: Keväällä 2014 Ruotsin hallitus ilmoitti pitkittyneen Ukrainan kriisin osoittavan, että Ruotsin on lisättävä puolustusmenojaan turvatakseen rajansa. Elokuun lopulla Ruotsin puolustusvoimat ilmoitti nostavansa esikuntavalmiutta pääesikunnassa ja vahvistavansa tiedustelutoimintaa.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Elokuun lopussa 2014 Suomen Ilmavoimat ilmoitti nostavansa valmiuttaan venäläisten toistuvien ilmatilaloukkausten vuoksi. Samalla lentokalustoa siirrettiin Etelä-Suomeen.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Joulukuussa 2014 Yhdysvaltain kongressi halusi lähettää Ukrainaan aiemman "ei-tappavan sotilasavun" lisäksi myös tappavaa sotilasapua, muun muassa panssarintorjunta-aseita ja ammuksia. Kongressi halusi myös pakotteita niille venäläisille yhtiöille, jotka vievät aseita Ukrainan separatisteille. Presidentti Obama ei ollut varma, allekirjoittaako hän lain.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Nato päätti keväällä 2014 vahvistaa puolustustaan Itä-Euroopassa. Nato vahvisti joukkojaan maalla, merellä ja ilmassa. Baltian ilmapuolustus kolminkertaistettiin ja Viron Ämariin perustettiin lentotukikohta.


title: Itä-Ukrainan sota

text: Kesäkuussa 2016 Saksan ulkoministeri Frank-Walter Steinmeier huomautti, ettei NATO:n lisääntynyt aktiviteetti itärajoillaan ole omiaan lisää turvallisuutta ja vaati vuoropuhelua Venäjän kanssa.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Yhdysvalloissa toiminut amerikanirlantilaisten järjestö feeniläisveljeskunta teki vuosina 1866, 1870 ja 1871 useita hyökkäyksiä Kanadaan painostaakseen Britannian hallitusta perääntymään Irlannista. Kaikki hyökkäykset torjuttiin pikaisesti, joskin suurimman eli vuoden 1866 hyökkäyksen yhteydessä feeniläiset onnistuivat yhdessä kahakassa voittamaan kanadalaiset joukot.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Hyökkäysten taustalla oli feeniläisten Irlantiin suunnitteleman kapinan epäonnistuminen, sillä brittiviranomaiset olivat syyskuussa 1865 vanginneet pääosan feeniläisveljeskunnan sisarjärjestön, Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan (IRB) johtajista. Feeniläisveljeskunnan johto päätti tällöin hyökätä brittien hallitsemaan Kanadaan tarkoituksenaan vallata sieltä alueita. Tämä pakottaisi Britannian siirtämään joukkoja pois Irlannista. He toivoivat esimerkkinsä rohkaisevan myös Yhdysvaltain armeijaa hyökkäämään Kanadaan. Britannian ja Yhdysvaltojen suhteet olivat tuolloin huonot, sillä hiljattain käydyn Yhdysvaltain sisällissodan aikana Britannia oli julistautunut puolueettomaksi ja jossain määrin myötäillyt Etelävaltioita. Veljeskunnan johto kuitenkin erehtyi kuvitellessaan saavansa Yhdysvaltain johdon tai Kanadan irlantilaistaustaisen väestön puolelleen. Kanadanirlantilaiset olivat enimmäkseen tyytyväisiä oloihinsa ja pääosa heistä oli sitä paitsi briteille lojaaleja Pohjois-Irlannin protestantteja.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Vuoden 1866 hyökkäyssuunnitelma oli kunnianhimoinen: tarkoituksena oli hyökätä samanaikaisesti rajan yli eri paikoissa ja vallata Toronton kaupunki sekä eteläisen Kanadan tärkeät liikenneyhteydet. Ensimmäinen hyökkäys käynnistyi huhtikuussa 1866, kun pieni joukkio hyökkäsi New Brunswickissa sijainneelle Indian Islandille tarkoituksenaan vallata läheinen Campobellon saari sillanpääasemaksi myöhempiä hyökkäyksiä varten. Tätä operaatiota johti feeniläisveljeskunnan perustaja John O’Mahony henkilökohtaisesti. Britannian laivaston alukset ja kanadalaiset vapaaehtoisjoukot karkottivat valtaajat ylivoimallaan ilman varsinaista taistelua.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Suurempi hyökkäys käynnistyi 1. kesäkuuta, jolloin lähes 1000 miestä ylitti Niagarajoen lähellä Buffaloa ja nousi vastarannalla maihin lähellä Fort Erien kylää. Feeniläiset onnistuivat voittamaan ensimmäiset heitä vastaan lähetetyt kanadalaiset joukot Ridgewayn taistelussa, joka käytiin 2. kesäkuuta Fort Erien ja Limestone Ridgen alueella. Feeniläisten mukaan kyseessä oli ensimmäinen taistelu vuosisatoihin, jossa irlantilaiset olivat onnistuneet saamaan voiton brittijoukoista. Saadessaan tietää paljon suuremman armeijan lähestyvän feeniläisjoukot kuitenkin perääntyivät jo 3. kesäkuuta takaisin Yhdysvaltain puolelle, jossa Yhdysvaltain merivoimien joukot vangitsivat heidät. Tässä hyökkäyksessä kaatui tiettävästi yhdeksän miestä sekä feeniläisten että kanadalaisten puolelta. Yhdysvaltain presidentti Andrew Johnson tuomitsi kolme päivää myöhemmin feeniläiset rikollisiksi. Päivää Johnsonin puheen jälkeen, 7. kesäkuuta, lähes 1000 feeniläistä hyökkäsi rajan yli lähtien Vermontin St. Albansista. He valtasivat kanadalaisen Pigeon Hillin kylän sekä kolme muuta kylää. Kanadalaisen ratsuväkiosaston ajamina he pakenivat pian takaisin Yhdysvaltain puolelle.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Koska irlantilaiset muodostivat Yhdysvalloissa merkittävän äänestäjäjoukon, presidentti Johnson päätti määrätä vapautettaviksi kaikki Yhdysvaltain joukkojen vangitsemat feeniläiset ja palautettaviksi heiltä takavarikoidut aseet. Kanadassa 25 kiinni jäänyttä miestä tuomittiin vankeuteen, mutta heidät armahdettiin vuonna 1872.


title: Feeniläisten hyökkäykset Kanadaan

text: Feeniläisten seuraava hyökkäys toteutui neljä vuotta myöhemmin, 25. toukokuuta 1870, ja jäi aiempia vaatimattomammaksi. Tuolloin vajaat 200 miestä hyökkäsi rajan yli, mutta he pakenivat pian jouduttuaan kanadalaisten tulitukseen, jossa viisi osallistujista sai surmansa. Yhdysvaltalainen šeriffi vangitsi joukon johtajana toimineen John O’Neillin. Seuraavana päivänä noin 450 miestä hyökkäsi New Yorkin Malonesta rajan yli, mutta joutui perääntymään jo päivän kuluttua takaisin. Viimeinen feeniläishyökkäys tapahtui lokakuussa 1871, jolloin feeniläisveljeskunnan johdosta eronnut O’Neill hyökkäsi noin kolmen tusinan miehen kanssa huonolla menestyksellä Manitobaan.


title: Hilja Varis

text: Hilja Sofia Varis (s. 1. helmikuuta 1907 Janakkala) on suomalainen kirjailija.


title: Astrid Öberg

text: Astrid Ann-Mari Öberg (s. 12. helmikuuta 1907 Dragsfjärd) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija ja kääntäjä.


title: Astrid Öberg

text: Astrid Öbergin vanhemmat olivat agronomi Egfrid Theodor Öberg ja Anna Maria Andersson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1924 ja oli toimitusapulaisena Helsingissä ilmestyneessä Församlingsbladet-viikkolehdessä.


title: Ștefan Radu

text: Ștefan Radu (s. 22. lokakuuta 1986) on romanialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa SS Laziota. Hän on pelipaikaltaan joko vasen puolustaja tai keskuspuolustaja. Hän on pelannut Romanian jalkapallomaajoukkueessa yhteensä 14 ottelua vuosina 2006–2013. Radun kasvattajaseura on Dinamo Bukarest.


title: Ștefan Radu

text: Dinamo Bukarestissa ammattilaisuransa aloittanut Radu pelasi seurassa vuoteen 2008. Bukarestin vuosina hän voitti sekä Romanian liigan, cupin että supercupin. Vuonna 2008 Radu siirtyi SS Lazioon, Italiaan ensin lainasopimuksella, mutta myöhemmin roomalaisjoukkue osti puolustajan itselleen. Lazion aikana Radu on voittanut Italian cupin kahdesti sekä Italian supercupin kerran.


title: Ștefan Radu

text: Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessakin esiintynyt Radu pelasi ensimmäisen ottelunsa Romanian jalkapallomaajoukkueessa vuonna 2006. Hän sai maan silloiselta presidentiltä Traian Băsesculta mitalin, kun Romania eteni vuoden 2008 EM-kisoihin. Radu lopetti maajoukkueuransa vuonna 2013.


title: Lävistäjä (geometria)

text: Lävistäjä eli diagonaali on geometriassa jana, joka yhdistää monikulmion kulmat toisiinsa kulkien kokonaan tai osittain monikulmion sisäosan läpi taikka joskus monikulmion ulkopuolellakin. Kuitenkin, jos jana yhdistää monikulmion vierekkäiset kulmat toisiinsa, kutsutaan janaa monikulmion sivuksi. Lävistäjä on myös avaruusgeometriassa jana, joka yhdistää monitahokkaan kärjet toisiinsa. Jana voi tällöin kulkea kokonaan tai osittain monitahokkaan sisäosan läpi tai joskus monitahokkaan ulkopuolellakin. Silloin sitä kutsutaan avaruuslävistäjäksi. Joskus lävistäjä kulkee myös kokonaan tai osittain tahkon pintaa pitkin. Silloin sitä kutsutaan "tahkon lävistäjäksi". Kuitenkin, jos jana yhdistää kaksi tahkon vierekkäistä kärkeä ja kulkee kahden vierekkäisen tahkon reunaa pitkin, kutsutaan janaa monitahokkaan särmäksi.


title: Lävistäjä (geometria)

text: Tapa, jolla lävistäjät voidaan piirtää monikulmioihin, jakaa monikulmiot konvekseihin ja konkaaveihin monikulmioihin. Jos monikulmion kaikki lävistäjät ovat kokonaan monikulmion sisällä, on se konveksi monikulmio, muussa tapauksessa konkaavi.


title: Lävistäjä (geometria)

text:
Minkä tahansa n-kulmaisen monikulmion sisäosa voidaan jakaa lävistäjillä formula_1 kolmioiksi niin, etteivät lävistäjät leikkaa toisiaan. Konveksi monikulmio voidaan jakaa lävistäjillä kolmioihin
eri tavalla. Konkaavi monikulmio voidaan jakaa kolmioihin vain niillä lävistäjillä, jotka ovat kokonaan monikulmion sisällä.


title: Lävistäjä (geometria)

text: Nelikulmio on pienin monikulmio, jolla on lävistäjiä, sillä kolmiolla niitä ei ole. Säännölliset monikulmiot kuuluvat konvekseihin monikulmioihin ja neliö on niistä toiseksi pienin säännöllinen monikulmio. Sillä on kaksi lävistäjää, jotka ovat yhtä pitkät. Säännöllisen viisikulmion kaikki 5 lävistäjää ovat vielä saman mittaisia, mutta säännöllisellä kuusikulmiolla on jo eri mittaisia lävistäjiä. Niistä kolme on yhtä pitkiä ja loput kuusi yhtä lyhyitä.


title: Lävistäjä (geometria)

text:
Monitahokkaiden tahkot ovat monikulmiota, joten monikulmioiden nimitykset ja ominaisuudet soveltuvat myös niihin. Monitahokkaiden avaruuslävistäjien lukumäärät ja ominaisuudet riippuvat monesta seikasta yhtä aikaa. Säännöllisissä monitahokkaissa on helpompi pohtia avaruuslävistäjien ominaisuuksia. Tetraedrissä kaikki särmät ovat yhtä pitkiä. Koska sen avaruuslävistäjät kulkisivat aina tahkoja pitkin, ei sillä ole sen takia sellaisia olemassa. Myöskään tahkojen lävistäjiä ei ole olemassa, koska tahkot ovat aina kolmioita. Kuutiossa on neljä yhtä pitkää avaruuslävistäjää ja 12 yhtä pitkää tahkon lävistäjää. Säännöllisistä viisikulmioista muodostetuilla dodekaedreillä on 12 tahkoa, 20 kärkeä ja 30 särmää. Tahkon lävistäjiä on 60 kappaletta ja ne ovat kaikki yhtä pitkiä. Sillä on silloin
avaruuslävistäjää, jotka ovat montaa eri pituutta.


title: Eino Penttilä (kirjailija)

text: Eino Aleksanteri Penttilä (22. elokuuta 1907 Kalajoki – 4. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen toimitusjohtaja, yrittäjä ja kirjailija.


title: Eino Penttilä (kirjailija)

text: Eino Penttilän vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Hermanni Penttilä ja Kreeta Maria Takkunen. Hän kävi kauppakoulun ja teknillisen koulun.


title: Eino Penttilä (kirjailija)

text: Eino Penttilä kirjoitti merimieselämää kuvaavia romaaneja ja jännitysromaaneja sekä lisäksi Suomen sotahistoriaa käsitteleviä teoksia.


title: Eino Penttilä (kirjailija)

text: Eino Penttilä oli naimisissa vuodesta 1964 Leena Maija Siukkosen kanssa.