title: Antero Vaarama

text: Vaarama toimi luonnontieteiden ja kasvinsuojelun opettajana Lepaan puutarhakoulussa 1939–1945 ja hän käynnisti siellä ollessaan sytologiaa, genetiikkaan ja kasvinjalostukseen liittyneet tutkimuksensa. Hän oli sitten työssä 1945–1955 Piikkiön puutarhatieteen tutkimuslaitoksessa ja aloitti siellä sammalten sytologiset tutkimukset. Vaarama oli Turun yliopiston kasvitieteen dosenttina 1946–1955 ja professorina 1955–1975. Hän oli myös jonkin aikaa tutkijana Yhdysvalloissa ja Kanadassa.


title: Antero Vaarama

text: Vaarama julkaisi 114 pääasiassa sytogenetiikkaan ja risteytyskokeisiin liittynyttä tutkimusta joista sammalia käsitteli 28. Hän aloitti uranuurtajana Suomessa sammalten kromosomitutkimuksen.


title: Sienten viljely

text: Sienten viljely on erittäin monitahoinen ja monesta syystä tapahtuva tapa lisätä yhden sienten biologisen kunnan edustajan kasvua. Sieniä voidaan viljellä laboratorio-olosuhteissa tieteellisin, esimerkiksi lääketieteellisin perustein. Usein sieniä viljellään mikrobiologian laboratorioissa. Myös suursienten itiöemiä on viljelty vuosisatoja ravinnoksi, lääkkeeksi ja toisinaan huumaviin tarkoituksiin. Ruokasienten viljely on lupaava ja kasvava tuotannonala, ja siinä johtava maa on Kiina. Kaupallisia ketjuja on kehitteillä tuotteille laajalti. Tiettävästi sieniä ei ole toistaiseksi viljelty värjäystarkoituksiin.


title: Sienten viljely

text: Homeita ja hiivoja on käytetty pitkään ravinnontuotannossa. "Penicillium"-homeviljelmät tuottavat tunnettuja juustoja. Niiden merkitys on maun lisäksi siinä, että ne vievät terveydelle haitallisilta mikrobeilta elintilaa. Leivinhiiva ("Saccharomyces") on myös teollisen mittakaavan viljelytuote. Sen samoin kuin olut- ja viinihiivojenkin viljely edellyttää aseptiikkaa, jotta sekaan ei mene haitallisia mikrobeja. Uudempi innovaatio on pekilosieni ("Paecilomyces variotii"), joka tuottaa selluloosasta proteiinia eläinravinnoksi.


title: Sienten viljely

text: Myös suursienten viljelyllä ravinnoksi on pitkät perinteet. Kaukoidässä on viljelty ainakin puunkorvia ("Auricularia"), siitakea ("Lentinula edodes") ja talvijuurekasta ("Flammulina velutipes") jo satoja vuosia. Euroopassa on hyvin tunnettu viljelyherkkusieni ("Agaricus bisporus"), jonka tuotanto juontuu 1700-luvulle ja jota 2000-luvulla käytetään teollisesti suuria määriä. Korvasienen ("Gyromitra esculenta") itiöemien ilmestymistä on harrastelijanomaisesti lisätty sanomalehtipaperin avulla. Nykyään on tullut mukaan myös osterivinokas ("Pleurotus ostreatus") ja monia muita kokeillaan. Tryffeleitä ("Tuber") on kokeiltu viljellä Suomessakin. Mielenkiintoinen tapaus on kartiohuhtasieni ("Morchella elata"), jonka maukasta rihmastoa osataan viljellä, mutta siltä puuttuu toistaiseksi itiöemän muoto. Tropiikissa viljellään muun muassa viljelytuppisientä ("Volvariella volvacea"). Eräissä maissa viljellään myös madonlakkeja harha-aistimusten takia, mutta Suomessa se on rangaistavaa.


title: Sienten viljely

text: Ihmisten lisäksi myös muut eläimet viljelevät sieniä. Ainakin termiittien on todettu viljelevän keoissaan "Termitomyces"-suvun sieniä, jotka ovat ihmisellekin syömäkelpoisia. Lehdenleikkaajamuurahaisilla on havaittu samantapaista homeen ravintoviljelyä.


title: Sienten viljely

text: Suursienten viljelyssä ylivoimaisesti johtava maa on FAO:n tilastojen mukaan Kiina, jossa tuotettiin vuonna 2013 7 miljoonaa tonnia sieniä, arvoltaan yli 12 miljardia dollaria. Tuotantomäriltään seuraavissa Italiassa tuotettiin noin 800 000 ja Yhdysvalloissa noin 400 000 tonnia sientä, arvoltaan 1,4 ja 0,7 miljardia. Suomen osuus oli 1,5 tuhatta tonnia ja 2,6 miljoonaa dollaria. Tilastosta puuttuvat hiivat. Hiivaa on Suomessa tuotettu teollisesti vuodesta 1897 lähtien. Jos Kiina onkin suursienten viljelyssä johtava maa, markkinoi esimerkiksi Kennett Square -niminen kaupunki Pennsylvaniassa itseään maailman sienipääkaupunkina.


title: Sienten viljely

text:
Sientenviljelytekniikoista mahdollisia ovat muun muassa peltoviljely, kompostikasvatus ja ymppäys puuainekseen sekä hakkeella ja oljella viljely. Vaikeimmaksi on osoittautumassa sienijuurisienten viljely. Sienten viljelyssä on otettava huomioon kunkin sienilajin ominaisuudet. Täydellistä aseptisuutta tarvitaan vain lääkkeiden tuotantoon ja diagnostiikkaan tarkoitettujen sienten osalla. Suursienten viljelyssä ei edellytetä täyttä aseptiikkaa, mutta itse sienisiirros ei saa sisältää häiritseviä ja kilpailevia aineksia. Ennen vuotta 2000 oli noin kymmenen suursienilajin viljelyolosuhteiden vaatimukset pääpiirteissään selvitetty, parhaiten viljelyherkkusienen osalta. Sen teollinen viljely alkoi 1700-luvulla Euroopan kaivosluolista kompostiviljelynä. Lajin tuotannossa käytetään edelleenkin hyödyksi kompostibakteeristoa. Yhtenä ongelmana on herkkusieniviljelmillä todettu toisinaan satoa pilaavia loissieniä kuten "Lecanicillium fungicola" -lajia, eikä sitä vastaan ole helppo taistella fungisidein, koska ne voivat tappaa myös viljeltävän lajin, joten kunnollisena torjuntakeinona on hygienia. Myös erilaisten eteeristen kasvisöljyjen vaikutusta on kokeiltu herkkusieniviljelmiä haittaavia sieniä kohtaan.
Viljelytuppisienelle käytetään riisin olkia, ja esimerkiksi osterivinokkaille ja tryffelisienille käy alustaksi puuaines. Puun ja oljen voi steriloida korkeissa lämpötiloissa, jotteivät muut sienet saisi valtaa. Monenlaisille alustoille sopivia sienilajeja on muun muassa piennarsienten, helokoiden ("Pholiota") ja lahokoiden ("Hypholoma") suvuissa. Mielenkiintoinen viljeltävä on valkohytykkä ("Tremella fuciformis"), joka loissienenä vaatii isäntäsienekseen "Hypoxylon"-suvun syyläsieniä. Sientenviljelylaitoksia kutsutaan nimellä "sienimö", ja sen lämpötilaa, valaistusta ja kosteutta voidaan pitää mahdollisimman tasaisena. Suuret kauppaketjut suosivat tehokkaita sienimöitä, kun toisaalta taas kotitarpeiksi ja vaikkapa torikauppaan voidaan sieniä viljellä edullisesti pientiloilla.


title: Sienten viljely

text: Hiivan tuotantoon liittyen on harjoitettu myös geneettistä tutkimusta. Ruotsissa saatiin hiiva lisääntymään aiempaa korkeammassa lämpötilassa ja siten aiempaa tehokkaammin, kun mutaation avulla saatiin viljelmässä hiivan ergosteroli korvautumaan fekosterolilla.


title: Sienten viljely

text: Lääketieteessä sieniviljelyä käytetään erilaisiin tarkoituksiin, ja myös perinteinen lääketiede käyttää sieniä hoidollisiin tarkoituksiin ilman kummempaa tieteellistä tutkimusta.


title: Sienten viljely

text: Keskeinen kliininen syy sieniviljelyyn on lääketieteellinen diagnostiikka. Tämän tarkoituksena on etsiä mahdollinen patogeeni eli taudinaiheuttaja, jota vastaan voidaan suunnata mahdollisimman täsmällisesti sopiva hoito. Näytteenotto ja viljely ovat kuitenkin suhtellisen kalliita hoitotoimenpiteitä, joten niihin ei selkeissä tapauksissa ryhdytä, vaan aloitetaan sienilääkitys esimerkiksi ihottuman kliinisen kuvan perusteella. Mikäli sienilääkettä on jo ehditty käyttää, on pidettävä pitkähkö tauko näytteen ottamiseksi, koska muutoin saadaan helposti virheellisiä, nimenomaan vääriä negatiivisia tuloksia. Sieninäytteen ottamisessa käytetään aseptiikkaa eli se on otettava aivan puhtaasti, jolloin sientä voi viljellä laboratoriossa puhtaasti monokulttuurina erityisellä viljelyalustalla. Tällöin saadaan selville täsmällisesti sienityyppi ja siihen sopiva hoito.


title: Sienten viljely

text: Sienet ovat myös monien lääkkeiden raaka-aineita. Penisilliini löytyi "Penicillium notatum" -homeesta vahingossa. Nykyään sitä viljellään teollisessa mitassa ja monia antibiootteja valmistetaan täysin synteettisesti.


title: Sienten viljely

text: On myös ryhmä sieniä, joiden itiöemiä käytetään lääkinnällisesti. Sopimusviljelmillä Suomessakin 1950-luvulla tuotettu torajyvä ("Claviceps purpurea") tuottaa ergotamiinijohdoksia, joilla on tunnustetu teho migreenissä. Suursienistä esimerkiksi lakkakääpä ("Ganoderma lucidum") on Kiinassa perinteinen rohdos, jota viljelläänkin. Filippiineillä viljeltävällä halkiheltalla näyttää myös olevan lääkinnällisiä vaikutuksia. Kiinnostus aiheeseen ja biokemiallinen tutkimus on lisääntymässä.


title: Mahmudiyya

text: Mahmudiyya () on Irakin Bagdadin maakunnan eteläosassa sijaitseva piirikunta ja kaupunki. Mahmudiyyan kaupunki sijaitsee maanteitse noin 33 kilometriä pääkaupunki Bagdadin keskustasta etelään. Vuonna 2013 koko Mahmudiyyan piirikunnan asukasluvun arvioitiin olevan seitsemän prosenttia koko maakunnan väkiluvusta (6 696 596), eli noin 470 000.


title: Mahmudiyya

text: Irakin sodan aikana maaliskuussa 2006 Mahmudiyyan piirikunta nousi uutisotsikoihin neljän amerikkalaissotilaan Yusufiyyan kylässä tekemän 14-vuotiaan irakilaistytön raiskauksen ja perheen joukkomurhan seurauksena. Julmuuksiin osallistuneet sotilaat ja siviiliin päästetty päätekijä tuomittiin myöhemmin Yhdysvalloissa elinkautiseen tai pitkäaikaiseen vankeuteen.


title: Mahmudiyya

text: Vuonna 2015 ääri-islamistisen Isis-järjestön solujen raportoitiin tehneen Bagdadissa ja maakunnan eri piirikunnissa toistuvasti erilaisia terroritekoja, kuten attentaatteja, kaappauksia ja tienvarsipommi-iskuja.


title: Niklas Kaul

text: Niklas Kaul (s. 11. helmikuuta 1998 Mainz) on saksalainen yleisurheilun moniottelija ja keihäänheittäjä, joka edustaa seuratasolla USC Mainzia. Kaul on 190 senttimetriä pitkä ja painaa 86 kilogrammaa.


title: Niklas Kaul

text: Vuoden 2015 alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Kolumbian Calissa Kaul voitti kultaa kymmenottelussa uudella kisaennätyksellä ja saavutti myös hopeaa keihäänheitossa. Aikuisten keihästä Kaul on heittänyt parhaimmillaan 67,68 toukokuussa 2015 Frankfurtissa.


title: Niklas Kaul

text: Kaulin valmentajina toimivat Michael Kaul, Stefanie Kaul ja Francis Groß.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Tasapainottuva skootteri, usein tunnetaan myös nimellä leijulauta tai ”huuveri”, on kannettava, ladattava akkukäyttöinen kulkuneuvo, jonka päällä kuljettaja seisoo. Siinä on kaksi rengasta ja runko, jonka päällä kuljettaja seisoo, sekä sisäinen tasapainotusmekanismi. Tasapainottuva skootteri muistuttaa huomattavasti toimintatavaltaan ja ulkonäöltään Segwaytä ilman ohjaustankoa. Tasapainottuvan skootterin ohjaus toimii kehon painopistettä muuttamalla, jolloin liikkuminen on yksinkertaista.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Tasapainottuva skootteri on alun perin kiinalainen keksintö, mutta varmuutta laitteen ensimmäisenä valmistaneesta yrityksestä ei ole. Se tuli kauppoihin ensimmäisen kerran vuonna 2014.


title: Tasapainottuva skootteri

text:
Tasapainottuvat skootterit ovat yleensä varustettu litiumioniakuilla. On raportoitu useista akkuvioista (oikosulku, ylikuumeneminen, laturi) jotka ovat johtaneet tulipaloon.
Tasapainottuva skootterin ohjaus toimii kehon painopistettä muuttamalla. Eteenpäin nojaamalla se liikkuu eteenpäin, kun taas taaksepäin nojaamalla taakse. Painopisteen siirtäminen oikealle jalalle kääntää sitä vasemmalle ja painopisteen siirtäminen vasemmalle jalalle kääntää oikealle.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Tasapainottuva skootteri on tarkoitettu pääasiassa tasaiselle alustalle, mutta myös epätasaisessa maastossa ajaminen tai katukiveyksen ylitys onnistuu.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Tasapainottuvan skootterin päälle astutaan takapuolelta. Sen ajovalot ovat etupuolella. Ensiksi astutaan toisella jalalla ja sitten nopeasti toisella. Pois astuminen tapahtuu myös takapuolelta. Muutoin tasapainottuva skootteri voi tulla kantapäille toisen jalan ollessa vielä sen päällä.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Tasapainottuvassa skootterissa kumpaakin pyörää ohjaa oma sähkökäyttöinen moottorinsa. Moottoreiden toimintaa ohjaava mikrosiru tunnistaa käyttäjän painon ja sen jakautumisen laitteella. Käyttäjä voi ohjata tasapainottuvaa skootteria painopistettään siirtämällä.


title: Tasapainottuva skootteri

text: Suomessa tasapainottuvia skoottereita myyvät seuraavat valmistajat:


title: Tasapainottuva skootteri

text: Ulkomailta saatavissa:


title: Pauli Opas

text: Pauli Samuel Opas (s. 30. lokakuuta 1929 Kurikka) on suomalainen suurlähettiläs. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti. Hän toimi ulkoministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1979–1984 ja suurlähettiläänä Tokiossa 1984–1985 ja Prahassa 1993–1994


title: Toribash

text: Toribash on 3-D Turn Based kolmannen persoonan tappelupeli. Toribashin ideana on voittaa vihollispelaaja, jos vihollinen tulee hylätyksi (DQ) tai pisteillä. Taistelut tapahtuu niveliä liikuttelemalla frame by frame-tyylillä. Hampa on kehittänyt Toribashin vuonna 2003.


title: Veikko Orpana

text: Veikko Heikki Ilmari Orpana (s. 1929) on suomalainen teollisuustalouden tutkija. Hän oli Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun materiaalitalouden professori vuodesta 1978. Hän on tutkinut materiaalitaloutta.


Historian harhaluuloja ja totena esitettyjä taruja on 1969 suomeksi käännetty Gerhard Prausen kirjoittama kirja. Kirja on käännetty saksan kielestä (Niemand hat Kolumbus ausgelacht: Populäre Irrtümer der Geschichte richtiggestellt). Kirja käsittelee historiallisia väärinkärsityksiä mm. Galileosta, Tiberiuksesta ja Katariina II:sta.


title: Historian harhaluuloja ja totena esitettyjä taruja

text: Kirjassa on kymmenen lukua. Kirjan sisältö on seuraavanlainen:


text: Kirja loppuu seuraavalla toteamuksella:


title: Hurrikaani Patricia

text: Hurrikaani Patricia oli trooppinen hirmumyrsky, joka aiheutti laajoja tuhoja lokakuussa 2015 Tyynenmeren itäosassa, lähinnä Meksikossa. Se iski Meksikon rannikolle kaikkein voimakkaimmillaan 23. lokakuuta. Sen reitille ei osunut suuria kaupunkeja, joten tuhot jäivät pelättyä pienemmiksi. Patrician arvioitiin tuottavan sadetta 200-300 mm, paikoin jopa 500 mm. Lähestyvän myrskyn edeltä evakuoitiin noin 15 000 turistia.


title: Hurrikaani Patricia

text: Patricia voimistui ennätyksellisen nopeasti korkeimpaan eli 5. luokkaan Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Voimistumista edesauttoi Tyynenemeren poikkeuksellisen korkea pintalämpötila.


title: Orrskär

text: Orrskär, ent. "Kallskär", on saari Perämeressä Luodon saaristossa Eugmon länsipuolella. Saarella on SS John Graftonin muistomerkki.


title: Willys 77

text: Willys 77 oli Willys-Overland Motor Companyn vuosina 1933–1937 valmistama kompakti automalli. Yhtiö oli valmistanut jo vuosina 1926–1931 nelisylinterisellä moottorilla varustettua Whippet-merkkistä autoa ja myynyt sitä hyvin menestyksekkäästi. 1930-luvun taitteen maailmanlaajuinen lama vähensi kuitenkin Whippetin sekä muiden, Willys-Overlandien isompien mallien myyntiä. Yhtiö oli juuri pahimmoilleen vuonna 1930 saanut valmiiksi uudet Willys 6- ja 8-mallit sekä moottorit, kun niiden valmistus jo lopetettiin vuonna 1933. Yhtiöllä oli suunnitelma, jonka perusteella kaikkien edeltävien mallien valmistuksen loputtua ne korvattaisiin kahdella uudella mallilla, nelisylinterisellä "Willys 77:llä" ja kuusisylinterisellä "Willys 99:llä". Rahoittajien vaatimuksesta, yhtiön taloudellisten uudelleenjärjestelyjen yhtenä ehtona, kuusisylinterisen mallin valmistuksesta luovuttiin.


title: Willys 77

text: Uusi "77" oli muotoilultaan hyvin moderni ja virtaviivainen, osittain lokasuojiin muotoiltuine etuvalaisimineen. Se oli kuitenkin mitoiltaan hyvin pieni, raideleveys oli 51 tuumaa (1295 mm) ja akseliväli 100 tuumaa (2540 mm), joten sedan-mallikin oli vain nelipaikkainen. Moottorin poraus oli 3 1/8 tuumaa (76,3 mm) ja iskunpituus 4 3/8 tuumaa (101,97 mm). Yksikurkkuisella Tillotson yläimukaasuttimella varustettu sivuventtiilimoottori antoi 48 hevosvoimaa (SAE brutto) / 3200 kierr.min. Näillä arvoilla pienikorinen auto saavutti huippunopeuden 77 mailia tunnissa (120 km/h), polttoaineenkulutus oli 30 mailia gallonalla (7,8 l/100 km).


title: Willys 77

text: Paitsi että Willys 77 oli Pohjois-Amerikan markkinoiden pienikokoisin auto, se oli myös hinnaltaan edullisin ja sen käyttökustannukset olivat alhaiset. Näistä huolimatta mallista ei koskaan muodostunut varsinaista myyntimenestystä, osittain konkurssipesää hallinnoivan oikeuden päätöksen johdosta. Yhtiöllä oli lupa ostaa materiaaleja vain kerrallaan 10 000 auton valmistamiseen. Rajoitetun tuotannon johdosta mallia valmistettiin neljän tuotantovuotensa aikana vain 67 526 kappaletta, mikä on todella vähän verrattuna edeltäjänsä Whippetin tuotantolukemiin, vuonna 1928 noin 11 000 autoa kuukaudessa.


title: Kuinka tilastoilla valehdellaan

text: Kuinka tilastoilla valehdellaan (How to Lie with Statistics) on Darrel Huffin 1954 kirjoittama kirja. Se on johdatus tilastotieteen perusteisiin tavalliselle lukijalle. Kirjassa esitetään yleisiä tapoja, joilla tilastoja väärinkäytetään ja miten niistä tehdään virheellisiä johtopäätöksiä. 1960- ja 1970-luvulla siitä tuli standardi oppikirja johdatuksena tilastotieteeseen yliopisto-opiskelijoille. Siitä on tullut yksi parhaiten myydyistä kirjoista, jotka käsittelevät tilastoja. Pelkästään englanninkielinen teos myi puoli miljoona kappaletta ja siitä on tehty lukuisia käännöksiä.


title: Kuinka tilastoilla valehdellaan

text: Kirjan teemoina on mm. Korrelaatio ei implikoi kausaliteettia, satunnaisotannan käytöstä ja siinä kerrotaan miten kaaviokuvilla voidaan vääristää todellisuutta. Kirja julkaistiin suomeksi 1974.


title: Kuinka tilastoilla valehdellaan


title: Kuinka tilastoilla valehdellaan

text: Lainaus:


title: August Alexander Granroth

text: August Alexander Granroth (4. tammikuuta 1848 Turku – 2. maaliskuuta 1892 Tukholma) oli suomalainen merikapteeni ja talvimerenkulun kehittäjä.


title: August Alexander Granroth

text: Granrothin vanhemmat olivat tehtaanmestari Karl Gustaf Granroth ja Fredrika Heikintytär ja puoliso vuodesta 1874 Gustava Carolina Kajander (1840-1889). Granroth työskenteli merimiehenä suomalaisilla ja ulkomaisilla laivoilla vuodesta 1865, suoritti Turun Merenkulkukoulussa itämerenlaivurin tutkinnon 1874, perämiehen tutkinnon 1876 ja pari vuotta merillä oltuaan kapteenin tutkinnon 1879. Hangon ja Tukholman välille oli avattu laivoille talvireitti jo 1876, mutta sillä liikennöinut yhtiö ajautui konkurssiin vain kaksi vuotta myöhemmin. Suomen valtio sai yhtiön omistamalle "S/S Express" -alukselle vuokraajaksi Carl Johan Korsmanin, joka pestasi Granrothin laivan kapteeniksi. Miehet loivat pohjan Suomen talvimerenkululle, kun alus liikennöi Hanko-Tukholma -reittiä marraskuun puolivälistä toukokuun puoliväliin, tehden mainittujen vuosien 1878-1889 aikana yhteensä 242 matkaa, ennen kuin Hangon edustalle saatiin avuksi jäänmurtaja "Murtaja". Granroth sai laivamatkalla keväällä 1892 aivohalvauksen ja menehtyi muutaman päivän päästä tukholmalaisessa sairaalassa.


title: Nine Muses

text: Nine Muses (tyyliteltynä 9MUSES tai NINE MUSES, ) on vuonna 2010 perustettu viisijäseninen eteläkorealainen yhtye, jonka levy-yhtiönä toimii Star Empire Entertainment. Yhtyeeseen kuuluvat Sungah, Kyungri, Hyemi, Sojin ja Keumjo.


title: Nine Muses

text: Nine Musesin ensimmäinen EP-levy "Let's Have a Party" julkaistiin 12. elokuuta 2010. Jaekyung jätti yhtyeen lokakuussa 2010, ja hänen tilalleen tuli uusi jäsen: Hyuna.


title: Nine Muses

text: Jäsenet Bini, Rana ja Euaerin jättivät yhtyeen tammikuussa 2011 keskittyäkseen muihin aktiviteetteihin. Euaerin palasi kuitenkin takaisin kolme kuukautta myöhemmin, kun hänen urasuunnitelmansa eivät onnistuneet. Nine Muses julkaisi kappaleen "Figaro" ja sen musiikkivideon elokuussa 2011.


title: Nine Muses

text: Nine Muses esitteli uuden jäsenensä, Kyungrin, esityksensä aikana Abu Dhabissa. Yhtye julkaisi musiikkivideon "News" tammikuussa 2012, ja musiikkivideon "Ticket" 8. maaliskuuta 2012 minialbumiltaan "Sweet Rendezvous". Toukokuussa 2012, he julkaisivat kaksi musiikkivideota kappaleelle "My Youth's Allegiance" kannustaakseen sotilaita liittymään armeijaan.


title: Nine Muses

text: Star Empire ilmoitti lisäävänsä yhtyeeseen uuden jäsenen, Sungahin, tammikuussa 2013. Nine Muses julkaisi singlen "Dolls" tammikuussa 2013, ja singlen "Wild" toukokuussa 2013. Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi "Prima Donna" julkaistiin 13. lokakuuta 2013. Albumin nimikkosinglen "Glue" musiikkivideo julkaistiin myöhemmin joulukuussa.


title: Nine Muses

text: Star Empire ilmoitti tammikuussa 2014, että Lee Sem ja Eunji jättävät yhtyeen. Saman vuoden kesäkuussa, myös Sera ilmoitti jättävänsä yhtyeen sopimuksensa rauettua.


title: Nine Muses

text: Nine Muses julkaisi kolmannen minialbuminsa "Drama" tammikuussa 2015. Yhtyeeseen lisättiin myös kaksi uutta jäsentä: Sojin ja Keumjo. Yhtye julkaisi neljännen minialbuminsa "Nine Muses S/S Edition" heinäkuussa 2015, yhdessä albumin nimikkokappaleen "Hurt Locker" kanssa.


title: Nine Muses

text: Yhtyeen jäsenet:


title: Nine Muses

text: Yhtyeen entiset jäsenet:


title: Alinen Luomajärvi

text: Alinen Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Alinen Luomajärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Alinen Luomajärvi

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Siihen laskee lyhyt metsäoja ja Ylisen Luomajärven laskuoja. Ympäristö on enimmäkseen metsämaata, mutta kaakkoispuolella on kahden maatilan pellot, jotka ympäröivät järven laskuojaa. Se yhtyy 1,6 kilometrin päässä Myllyjokeen. Rantaviivan pituus on 850 metriä, ja sen äärelle on rakennettu kymmenkunta vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lopenkulman kylätieltä, jonne pääsee yhdystieltä 13284.


title: Ylinen Luomajärvi

text: Ylinen Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Ylinen Luomajärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Ylinen Luomajärvi

text: Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Siihen laskee viisi suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itäpäästä. Se laskee 900 metrin jälkeen Aliseen Luomajärveen. Järven valuma-alue on vain 0,6 km², joten veden laskennallinen viipymä järvessä on 70 vuorokautta. Kilometrin pituinen rantaviiva on pääasiassa metsämaata, mutta järven etelä- ja pohjoiskärjissä on avosuota. Ainoat vapaa-ajan asunnot sijaitsevat itärannan tuntumassa. Niille johtaa Nisunperältä yhdystieltä 13285 alkavat metsäautotiet.


title: Ylinen Luomajärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu talvella vuonna 2011. Veden väri on voimakkaasti ruskea ja siinä on runsaasti humusta. Suo-ojien takia vesi on hapahkoa ja talvella 2011 sen happamuudentaso eli pH laski alle arvon 6,0. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Vedessä on ravinteita hieman luontaista tasoa enemmän. Järveä voidaan pitää lievästi rehevöityneenä, koska fosforin pitoisuus oli vuonna 2011 lähellä rehevän pitoisuuden raja-avoa 30 µg/l. Kesällä ravinnepitoisuudet kohoavat ja rehevän järven raja ylittyy. Typen ravinnepitoisuus oli kaksi kertaa suurempi kuin järvien luontaiset arvot. Veden happipitoisuudet olivat laskeneet matalalle kaikissa järven vesikerroksissa. Esimerkiksi hapen kylläisyysaste oli yhden metrin syvyydessä vain 7%. Ylinen Luomajärvi soveltuu virkistyskäyttöön vain välttävästi.


title: Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Ahvenusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Ahvenusjärvi on osa Karhejärven aluetta.


title: Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)

text: Järven pituus on 200 metriä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sjaitsee kolmen mäen välissä ja rantojen lähimetsät ovat soistuneet hieman. Järveen laskee kaksi ojaa, mutta suurin vesimäärä tulee Myllyjoen läpivirtauksesta. Myllyjoen yläosaa kutsutaan Tipanojaksi ja laskee Kolmilopista. Myllyjoki jatkaa Karhelammin läpi Karhejärveen. Rantaviivaa on vain puoli kilometriä ja järven pohjoispuolella sijaitsee yksi tietön vapaa-ajan asunto. Järven lähelle johtaa metsäautotie, joka alkaa läheisen maatilan pihapiiristä.


title: Kolmiloppi (Ylöjärvi)

text: Kolmiloppi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Kolmiloppi on osa Karhejärven aluetta.


title: Kolmiloppi (Ylöjärvi)

text: Järvi on kaarevan muotoinen ja sillä on keskikohdassa puoli kilometriä pitkä ja 60 metriä leveä lahti, joka työntyy pohjoiseen. Sen nimi on Pitkälahti. Järven pääallas on kilometrin pituinen ja 200 metriä leveä. Eteläpäätä kutsutaan Lopenperäksi ja länsipuolella sijaitsee Lopenvuori. Järven pinta-ala on 23 hehtaaria. Järveen laskee kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Etelästä laskee tulo-oja, joka tuo vettä suurelta Ämmänsuolta ja Vähäjärvenkankaan soilta. Rokkalammin laskuojan kautta tulee Sokerivuoren takana olevia suovesiä. Viereinen oja tuo Toussuvuoren suovettä. Pitkälahteen laskee kaksi ojaa. Pitempi tuo kauempaa Tuohisurmannevalta suo-ojien vettä ja toinen on Kivijärvien yhteinen laskuoja. Se tuo Alisen Kivijärven ja Kivijärven vesiä. Järven laskujoki on Myllyjoki, jonka 400 metriä pitkä alkuosuus Ahvenusjärveen on nimeltään Tipanoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 164 vuorokautta. Järvellä on ollut kolme maatilaa, joiden pellot ulottuvat järven rantaan. Näiden lisäksi rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Nille pääsee Hyynilästä tai Nopanperältä yhdystieltä 2771.


title: Kolmiloppi (Ylöjärvi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 2000. Sen vesi on erittäin ruskeaa ja siinä on runsaasti humusta. Myös veden happamuustao oli hapahkoa ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli heikko. Veden ravinnetasot olivat lievästi rehevöityneen järven tasolla, mutta kesällä se saattaa ylittää rehevien järvien raja-arvon. Järven happitilanne oli tyydyttävä. Pintavesien happitasot olivat normaalit, mutta alusvedessä pohjan lähellä happi oli kulunut lähes loppuun. Hapen loppuessa alkaa pohjan sedimenteistä vapautua ravinteita takaisin veteen, mistä näkyi merkkejä vuonna 2000. Kolmiloppi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.


title: Toivo Lehtelä

text: Toivo Armas Kullervo Lehtelä (14. kesäkuuta 1914 – 29. tammikuuta 1985) oli suomalainen muusikko, kapellimestari ja säveltäjä.


title: Toivo Lehtelä

text: Hänet muistetaan läpi 1960-luvun jatkuneesta televisio-ohjelmasta "Sunnuntain kahvikonsertti", jossa hän esiintyi viulistityttärensä Helena Lehtelän ja pianistityttärensä Ritva Lehtelän kanssa yhteisnimellä Trio Lehtelä. Hän itse soitti kokoonpanossa selloa.


title: Toivo Lehtelä

text:
Vuosina 1953–1954 Toivo Lehtelä toimi Valkeakosken kauppalan musiikinjohtajana.
Kolmekymmentä vuotta (1954–1985) Lehtelä toimi Helsingin suomenkielisen työväenopiston Helsinginkadun filharmonikot -orkesterin kapellimestarina . Hän johti myös Lauttasaaren Orkesteria ja muita harrastajakokoonpanoja. Hän teki lisäksi sävellyksiä ja sovituksia muun muassa vapaapalokuntien puhallinorkestereille. Trio Lehtelä levytti ainakin Mauno Kuusiston ja Tapio Rautavaaran kanssa.


title: Moldovan maatalous

text: Moldovan maatalous on vuonna 1991 itsenäistyneen Moldovan tasavallan pääelinkeino. Maa sijaitsee hedelmällisessä Dnestr-joen laaksossa. Maan tärkeimpiä vientituotteita ovat olleet malmien lisäksi enlintarvikkeet, erityisesti hedelmät, mehut ja viini, joita on viety eniten Ukrainaan ja Venäjälle. Maalla ei ole merenrantaa, ja se käyttää pääasiassa Ukrainassa sijaitsevaa Odessan satamaa, mutta tavaraa kulkee myös Euroopan unionin rajan yli Romaniaan.


title: Moldovan maatalous

text: Maatalouden osuuden viennistä on arvioitu olevan lähes 40 prosenttia vuonna 2007, ja silloinkin maata koetteli ankara kuivuus. Edelleen ongelmana on maan jakautuminen Dnestrin länsipuoliseen romaniankieliseen ja itäpuoliseen venäjänkieleliseen osaan eli itsenäiseksi julistautuneeseen Transnistriaan, jota tosin edes Venäjä ei ole tunnustanut eikä sen ja Venäjän välillä ole yhteistä rajaa. Tilanne on kiristynyt entisestään Ukrainan kriisin myötä, ja Transnistrian viljelijät jakavat ruokaa jopa ilmaiseksi, kun omalla väestöllä ei ole varaa sitä ostaa.


title: Moldovan maatalous

text: Moldovan viini on jopa arvostettua ja kuuluisaa. Kreikkalaiset ovat tuoneet viiniköynnöksen alueelle jo yli 2 000 vuotta sitten. Cricovan viinitehdas Chișinǎussa on tunnettu, ja siellä järjestetään myös viininmaistajaisia turisteille. Takaisku Moldovan viinintuotannolle on EU:n ja Venäjän kauppasota, jonka puitteissa jälkimmäinen on kieltänyt maan viinien tuonnin alueelleen.


title: Colony

text: Colony voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Satunnaiskenttä

text: Satunnaiskenttä ( ) tai satunnaisfunktio () on todennäköisyyslaskennassa stokastisten prosessien yleistys, jossa satunaismuuttujien indeksoinnissa ei enää tarvitse rajoittua kokonaislukuihin eli "järjestysnumeroihin" (diskreetti stokastinen prosessi) tai reaalilukuarvoihin eli "aikaan" tai "matkaan" (jatkuva stokastinen prosessi). Satunnaiskentässä eri satunnaismuuttujat on indeksoitu ja järjestetty moniulotteisilla vektoreilla tai moniston pisteillä. Vetrorien tai moniston pisteiden laatu määrittää satunnaiskentän satunnaismuuttujien välisen metrisen rakenteen. Satunnaismuuttujien jakaumat ja satunnaismuuttujien väliset riippuvuudet määrittävät puolestaan satunnaiskentän arvojen sisäisen rakenteen. Satunnaiskenttien teoriassa voidaan soveltaa monimuuttujaista yhteisjakaumaa, mutta soveltamisessa käytäntöön tyydytään useimmiten huomioimaan jakaumien kahta ensimmäistä momenttia. Nämä ovat odotusarvo ja kovarianssi. Riippuvuuksien arvioinnissa kovarianssi korvataan joskus muilla satunnaisuutta ilmaisevilla funktioilla. Satunnaismuuttujien välisiä riippuvuuksia havainnollistetaan spatiaalisen autokorrelaation avulla.


title: Satunnaiskenttä

text: Kahden muuttujan koordinaatistossa, eli kouluissa tuneetulla xy-koordinaatistossa, on jokaisen tason pisteessä satunnaismuuttuja. Eri satunnaismuuttujiin voidaan viitata koordinaateilla esimerkiksi merkinnällä S(x,y) tai niihin voidaan viitata pisteiden P tunnuksilla S tai numeroinnilla S. Silloin voidaan tulkita, että koordinaatit x ja y ovat satunnaismuuttujien indeksit tai tason pisteet P ovat satunnaismuuttujien indeksejä. Satunnaismuuttujien arvot vaihtelevat kunkin oman satunnaisjakaumansa mukaisesti. Satunnaismuuttujien arvot voivat lisäksi riippua toisitaan eri mekanismeilla. Riippuvuus voi heikentyä etäisyyden kasvaessa ja se saattaa loppua tietyn etäisyyden jälkeen. Satunnaismuuttuja voivat myös olla toisistaan riippumattomia.


title: Satunnaiskenttä

text: Esimerkkejä tai ehdotuksia käytännön sovelluksista on runsaasti. Sattunaiskentällä voisi mallintaa alueen lumen syvyyttä lumimyrksyn jälkeen. Alueen paikkakoordinaatistona olisi sopivaan asentoon asetetun xy-koordinaatisto. Satunnaismuuttujien saamat arvot kussakin paikassa (x,y) olisivat lumen syvyys tai lumen vesipitoisuus. Eri pisteissä olevien lumen syvyyksien jakaumat ja niiden väliset korrelaatiot määritettäisiin tilastollisesti olettamalla jakaumien olevan samalaiset eri pisteissä. Vastaavia satunnaiskentän sovellusalueita ovat esimerkiksi valtameren vedenpinnan korkeus, aurinkoenergia määrä maastossa, maapallon pintalämpötilat, alueen pohjaveden korkeus, alueen asukastiheys ja viljelyalueen satoisuus.


title: Satunnaiskenttä

text: Jos koodinaatisto olisi kolmeulotteinen eli tila-avaruus, jonka pisteiden esittämiseksi tarvitaan koordinaatit x, y ja z, voidaan käsitellä tilan satunnaisuuksia merkinnällä S(x,y,z). Tällä laajennuksella voidaan mallintaa esimerkiksi saasteiden leviäminen järveen tai mereen, malmipitoisuutta kalliossa, lämpötilan jakaantumista ilmakehässä tai aivoskannausta. Muuttamalla indeksointia sopivaksi, voidaan käsitellä satunnaiskentillä muita kuin spatiallisia kenttiä. Tällaisia mallinnettavia asioita olisivat esimerkiksi vakuutusseuraamukset tulipaloissa ja työttömyysaste valtion taloudessa.


title: Satunnaiskenttä

text: Monissa satunnaiskenttien sovelluksissa käytetään Gaussista satunnaiskenttää, jonka satunnaismuuttujat ovat kaikki normaalisti jakautuneita. Satunnaismuuttuja on Gaussinen, jos sen jakaumafunktio on Gaussin käyrä. Gaussin käyrän parametrejä ovat vain odotusarvo ja varianssi. Satunnaiskentän kaikilla satuunnaismuuttujilla voi olla identtiset jakaumat, mutta sellaisiakin kenttiä käytetään, jossa odotusarvo vaihtelee kentän eri osissa tai toisissa vastaavasti varianssi. Yleisin tapaus on sellainen kenttä, jossa mikään satunniasmuuttujan odotusarvo tai varianssi ei ole sama.


title: Satunnaiskenttä

text: Jos formula_1 ja formula_2 ovat satunnaiskenttiä, niin silloin myös niiden satunnaismuuttujien linearikombinaatiot formula_3muodostavat satunnaiskentän. Sama pätee satunnaiskenttien tuloihin formula_4


title: Satunnaiskenttä

text:
Satunnaiskentän jatkuvuuden määritelmissä on ainakin kolmenlaisia lähestymistapoja. Niiden mukaan jatkuvuuden varmuus hieman vaihtelee. Määritelmiä ovat:
Esimerkiksi "jatkuva kaikissa pisteissä todennäköisyydellä yksi" määritellään seuraavasti. Valitaan mielivaltainen satunnaiskentän formula_1 alueella formula_6 oleva piste formula_7 (indeksi) ja merkitään sille ääretön jono satunnaiskentän pisteitä formula_8 siten, että formula_9 kun formula_10. Satunnaiskenttä on "jatkuva pisteessä formula_11 todennäköisyydellä yksi", jos
Satunnaiskenttä on kaikkialla jatkuva, kun näin on laita kaikissa pisteissä todennäköisyydellä yksi.


title: Satunnaiskenttä

text: Satunnaiskentän derivoituvuus voidaan määritellä suunnatun derivaatan tavoin erotusosamääränä tietyssä suunnassa ja sen suppenemista tarkastellaan samalla todennäköisyyteen perustuvalla lähestymistavalla kuin jatkuvuudessakin. Tällöin saadaan satunnaiskentän gradientti, joka on avaruusvektori (myös ).


title: Satunnaiskenttä

text: Satunnaiskentän stationäärisyyden aste näyttelee merkittävää roolia tilastollisen soveltamisen kannalta. Satunnaiskentän yhteiset tai sännöllisesti muuttuvat ominaisuudet mahdollistavat laajempien päätelmien tekemisen eri pisteiden saamista arvoista. Satunnaismuuttujilla saattaa olla sama odotusarvo tai odotusarvot muodostavat erisuuntaisia trendejä. Autokorrelaation aste voi olla myös säännöllinen.


title: Satunnaiskenttä

text: Stationäärinen satunnaiskenttä tai vahvasti stationäärinen satunnaiskenttä () on kauttaaltaan samanlainen eli satunnismuuttujilla on kaikilla sama jakauma. Tällaisen satunnaiskentän yhteisjakauma on yksinkertainen muodostaa, koska se on paikasta riippumaton, ja sen satunnaismuuttujilla on kauttaaltaan identtiset momentit. Yleisesti käytetty stationäärinen satunnaiskenttä on Gaussinen satunnaiskenttä, jossa kaikkie satunnaismuuttujien arvot ovat normaalisti jakautuneet samlla odotusarvolla ja varianssilla. Joskus stationääristä satunnaiskenttää kutsutaan homogeeniseksi satunnaiskentäksi ().


title: Satunnaiskenttä

text:
Kaikilla satunnaiskentän formula_2 satunnaismuuttujilla formula_14 on sama odotusarvo formula_15, koska jakaumat ovat identtiset. Muutkin momentit ovat samat, vaikka niiden ei tarvitse olla äärellisinä olemassa. Jos toinen momentti
on äärellisenä olemassa, niin sitä ovat myös varianssi
ja kovarianssi
Koska satunnaismuuttujien jakaumat ovat identtiset, voidaan myös niiden välinen autokorrelaatio olettaa samalaiseksi koko satunnaiskentässä. Jos verrataan kohdissa x ja y olevaa kovarianssia muualla olevien kohtien v ja v+(y-x) kovarianssiin, voidaan niiden todeta olevan samat. Kovarianssi riippu siten vain kohtien välisestä vektorista formula_19, jolloin voidaan puhua jo kovarianssifunktiosta
Merkinnöistä voi päätellä, että kovarianssi saa vierekkäisissä kohdissa, joiden etäisyysvektori on nolla, arvon
Muutkin momentit voidaan määrittää tarkasti.


title: Satunnaiskenttä

text: Monet satunnaiskenttää käyttävät soveltajat eivät koe lähes milloinkaan, että sovelluskohde täyttäisi vahvan stationäärisuuden ehtoja. Siksi on luotu satunnaiskentille muitakin stationäärisyysehtoja, joissa on vain osa vahvan staionäärisuuden ehdoista voimassa.


title: Satunnaiskenttä

text:
Heikosti stationäärinen satunnaiskenttä () eli toisen kertaluvun mielessä stationäärinen satunnaiskenttä () on määritelty matemaattisesti siten, että vahvasti stationäärisen satunnaiskentän kaksi ensimmäistä momenttia sisältyy kriteereihin. Stationäärisyys on heikkoa, jos voidaan vahvistaa seuraavat kriteerit:
Muut vahavasti stationääriset satunnaiskentän piirteet jätetään huomiotta, koska monissa käytännön sovelluksissa niitä ei pystytä vahvistamaan. Satunnaismuuttujien yhteisjakaumat voivat olla sellaisia, että niiden keskiarvot ja varianssit ovat kaikkialla samat, mutta kovarianssit voivat vaihdella eri suunnissa ja eri välimatkoilla. Kovarianssifunktio voidaan silloin kirjoittaa korrelaatiofunktion avulla muodossa
Heikosti stationäärinen satunnaiskenttä voi olla myös isotrooppinen. Isotrooppisuus vaikuttaa kovarianssifunktioon siten, että kahden satunnaismuuttujan välinen kovarianssi riippuu enää vain niiden välisestä etäisyydestä. Funktiota kutsutaankin tällöin "isotrooppiseksi kovarianssifunktioksi", muussa tapauksessa "anistrooppiseksi kovarianssifunktioksi".


title: Satunnaiskenttä

text: Sisäisesti stationäärisessä satunnaiskentässä () satunnaismuuttujien formula_14 erotukset formula_28 ovat heikosti stationäärejä kaikilla etäisyysvektorin formula_24 arvoilla. Joskus sanotaan, että satunnaiskenttä on "heikosti stationäärinen erotuksien suhteen". Silloin


title: Ivan Osterman

text:
Ivan Andrejevitš Osterman (1725–1811), kreivi, oli venäläinen diplomaatti, joka kohosi 1700-luvun lopulla varakansleriksi ja valtakunnankansleriksi. Hän oli Venäjän lähettiläs Tukholmassa 1760–1774. Venäjän vaikutusvalta Ruotsin politiikassa oli hänen aikanaan vahvimmillaan. Hänen isänsä oli Andrei Osterman.
Osterman aloitti diplomaatinuransa 1757 Pariisissa, ja hänet nimitettiin 1760 lähettilääksi (envoyé) Tukholmaan. Hän oli läheisesti tekemisissä myssypuolueen kanssa ja esiintyi valtiopäivillä 1765–1766, 1769–1770, 1771–1772 suorastaan puolueen johtajana edustamansa hovin varallisuuden ja vallan ansiosta. Hän käytti varoja lahjontaan ja vaikutti siihen ketkä valittiin salaiseen valiokuntaan, ketkä jätettiin pois neuvostosta jne. Kustaa III joutui vastahakoisesti neuvottelemaan hänen kanssaan ja osittain noudattamaan hänen ohjeitaan niissä toimissa, joita hän valtiopäivillä 1771–1772 teki puolueen lepyttelemiseksi. Vallankaappauksessa 1772, joka teki lopun hänen puuttumiseensa Ruotsin asioihin, hän oli voimaton katsoja, sillä hänellä ei ollut sen paremmin rahaa kuin ohjeitakaan niin yllättävien tilanteiden varalle. Osterman kutsuttiin 1774 kotiin ja nimitettiin 1775 varakansleriksi, ja hän oli hyvissä väleissä sekä Katariina II:n että Paavali I:n kanssa, joka myöhemmin nimitti hänet valtakunnankansleriksi. Aleksanteri I:n noustua valtaistuimelle 1801 hänet syrjäytettiin.


Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut 2013 järjestettiin 24. maaliskuuta  Bydgoszczissa, Puolassa.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Alueellistettujen muuttujien teoria () esittää erään lähestymistavan käsitellä avaruudellisesti levittäytyvää tietoa ja suorittaa kerättyjen näytteiden perusteella estimointia tila-avaruudessa. Alueellistettujen muuttujien teoriaa sovellettiin ensimmäiseksi kaivosteollisuudessa mallintamaan malmioiden keskipitoisuuksia, jota tarvittiin louhinnan ja tuotannon suunnittelussa. Menetelmä, jonka nimeksi on jäänyt geostatistiikka, sopii kuitenkin monenlaiseen maantieteellisen ja geologisen tiedon käsittelyyn. Menetelmää on käytetty malminarviointiin, sademäärien arviointiin, maaperän vedenläpäisevyyden tai maaperän kemiallisten pitoisuuksien arviointiin, kasvipeitteen, eläin- ja ihmispopulaatioiden ominaisuuksiin.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Alueellisettu muuttuja () on lukuarvolla ilmaistava suure, joka on paikkaan sidottu ja ympäristönsä synnyttämä. Sellainen voi olla kalliossa olevan mineraalin pitoisuus, sillä sen arvot vaihtelevat eri alueilla ja se sai nykyisen pitoisuutensa kuumassa magmassa tapahtuneessa syntyprosessissa ympäristönsä mineraalien sekoittuessa toisiinsa lähialueella. Alueellistumisessa on oleellista juuri kohteen arvon riippuvuus ympäristönsä pisteiden arvoista. Riippuvuus heikkenee etäisyyden kasvaessa ja on lopulta nolla. Alueellistettujen muuttujien teoria pyrkii hyödyntämään tällaisten suureiden riippuvuuvaikutusta laskennassa.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Alueellisettu muuttuja voi olla esimerkiksi tutkimusalueen korkeuden eli z-koordinaatin arvo tietyssä paikassa. Maaston korkeudet ovat alueellistuneita, koska maaston epätasaisuudet syntyvät eroosion erilaisten prosessien kautta. Rapautunut kiinteä aines liikkuu roudan työntämänä, kulkeutuu sadeveden mukana, lentää tuulessa, muokkaantuu eläinten kaimamisesta ja kasvien juurten työntäminä eri suuntiin. Lopulta maa-aines on asettunut satunnaisesti, mutta silti enneustettavasti tuntemaamme pinnanmuotoihin. Yksittäisen pisteen korkeus riippuu prosessissa ympäröivien muinaisten kohteiden korkeuseroista, mutta on itsekin ollut vaikuttamassa ympäristönsä pisteissä oleviin korkeusarvoihin. Näin on helppo nähdä, että alueellistunut muuttujia voi esiintyä yksi-, kaksi- tai kolmeulotteisissa ympäristöissä. Syntyprosessit vaikuttavat eri kohdissa oleviin arvoihin niin, että kohteiden välillä on selvä riippuvuus. Riippuvuuden avulla voidaan arvojen vaihtelun rakenteet selvittää ja hyödyntää tietoa esimerkiksi esimoinnissa.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text:
Määritellään painofunktio formula_1, joka on määritelty orgon ympristössä. Usein ajatellaan, että painofunktio on symmetrinen origon suhteen ja että formula_2 missä suunnassa origosta katsoen hyvänsä. Painofunktion avulla määritellään funktion arvo kohdassa formula_3
Painofunktion formula_5, joka on origon suhteen symmetrinen funktio, peilaus origon suhteen on funktio formula_6. Sen avulla voidaan kirjoittaa integraali uudelleen konvoluutiota käyttämällä
Tätä funktion formula_8 painotettua keskiarvoa formula_9 kutsutaan matematiikassa "alueellistetuksi funktioksi" ja tilastomenetelmissä "alueellistetuksi muuttujaksi".


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text:
Otetaan funktiosta näyte "N", jonka muoto tunnetaan. Merkitää indikaattorilla formula_10 kaikki näytteen pisteet: formula_11, kun formula_12 ja formula_13, kun formula_14. Silloin tilavuuden suuruus lasketaan
Valitaan painofunktioksi
ja kirjoitetaan konvoluution avulla näytteen keskipitoisuus kohdassa formula_3
mikä on integraalimerkinnällä
Tämä on näytteen sisällä olevan suureen keskipitoisuus, joka on eräs suureen aluellistettu muuttuja. Suure (keskipitoisuus) ja muuttujan käsite ovat eri asioita. Tilastollisesti suureen varianssi ja muuttujan varianssit poikkeavat toisistaan ja ovat erilasia tilastollisisa satunnaismuuttujia.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Malmiarvioinnissa näytteen koko tulee huomioida analyysissä. Jos kaivoksen malmion louhinnassa tuotannossa käytetään 6×6×12 m³ kokoisia lohkoja, mutta näytteet ovat vain 0,05×0,05×2 m³ kokoisia, on näiden malmipitoisuuksien jakaumat erilaiset. Vaikka keskipitoisuuksien keskiarvot olisivatkin eri kokoisilla lohkoilla ja näytteillä samat, vaihtelevat pienempien näytteiden keskipitoisuudet enemmän kuin suurten lohkojen keskipitoisuudet. Varianssien erilaisuus on geostatistiikassa ongelma, joka on voitettavissa alueellistettujen muuttujien menetelmillä.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text:
Kun yhden yksikön suuruinen massa radioaktiivista ainetta sijoitetaan origoon, leviää siitä ympäristöön säteilyä. Yhden yksikön suuruisen massan aktiivisuus on "A" ja siitä etäisyydellä "d" säteilyn aktiivisuus on enää formula_20 kun formula_21 on säteilyn absorbtio väliaineessa. Väliaineessa kohdassa formula_22 olevan radioaktiivisen aineen määrä ilmaistaan lausekkeella formula_23 ja siitä leviää säteilyä kohtaan formula_3 lausekkeen
ilmaiseman määrän verran. Silloin radioaktiivisuuden kokonaismäärä kohdassa formula_3 on
Viimeinen lauseke on konvoluutio formula_28 missä origon suhteen symmetrinen painofunktio on formula_29. Aktiivisuuden määrä on tämän tulkinnan mukaan alueellistettu muuttuja.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Matemaattisesti ajateltuna alueellistettu muuttuja on kohdassa formula_22 olevan tutkittavan suureen arvo, joka on paikan funktio formula_31. Funktio on käytännön kokemusten mukaisesti varsin epäsäännöllinen. Sen arvot vaihtelevat sattumanvaraisesti, mutta mikäli siitä voidaan erottaa rakenteellisia piirteitä, voidaan sitä analysoida tiettyyn rajaan asti tilastollisesti. Alueellistettujen muuttujien teoriassa kiinnitetään huomiota muuttujan kahteen ominaispiirteeseen: satunnaisen käyttäytymiseen ja rakenteelliseen vaihteluihin. Muuttujasta yritetään selvittää mahdollisimman paljon rakenteellisen piirteen ominaisuuksia ja ilmaista ne matemaattisessa muodossa. Sitten yritetään löytää muuttujan arvojen riippuvuuksia autokorrelaation muodossa ja erottaa siitä puhdas satunnainen elementti (kohina). Lopuksi valitaan estimointiin liittyviä menetelmiä, joissa rakenteelliset piirteiden tuntemus ja korrelaation määrä voidaan hyöndyntää tilastollisesti hyväksyttävällä tavalla.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Tutkittava alue voidaan ajatella olevan spatiaallisen ja stokastisen prosessin satunnaiskenttä. Alueellistetut muuttujat olisivat silloin satunnaiskentässä hetkellä "nyt" olevien arvojen realisaatio. Satunnaiskentän formula_32 eri pisteiden satunnaismuuttujat riippuvat toisistaan ja niiden realisaatiosta voidaan mitata riippuvuuden suuruus estimoimalla satunnaiskentän kovarianssin suuruudet. Yhden realisaation käyttäminen edellyttää kuitenkin, että satunnaiskenttä on jossakin määrin stationäärinen laajalta alueelta niin, että riippuvuudet saadaan selville tutkimalla kerättyjä näytteitä tilastollisesti.


title: Alueellistettujen muuttujien teoria

text: Valittu suure tulee voida määrittää pienistä ja suurista näytteistä niiden keskiarvoina. Esimerkiksi malmiarvioinnissa keskiarvo tarkoittaa näytteen keskipitoisuutta. Näytteiden koko ja muoto vaikuttavat siten näytteiden arvoihin ja arvojen varianssiin. Näytteiden välimatkat ja suunnat vaikuttavat tulee suunnitella näytteiden arvojen välisen riippuvuuden selvittämiseksi. Autokorrelaation vaikutusmatka ja suuntaus määrää näytetiheyden eri tarkastelusuunnissa. Alueellistettujen muuttujien teoriassa on menetelmä huomioida näytteiden koon ja estimoitavien lohkojen kokoero.


title: Hilda Granstedt

text: Hilda Eloise Granstedt (3. toukokuuta 1841 Helsinki – 21. toukokuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja.


title: Hilda Granstedt

text: Granstedtin vanhemmat olivat arkkitehti Anders Fredrik Granstedt ja Vilhelmina Theodora Plantin ja veli arkkitehti Theodor Granstedt. Hän opiskeli ensin Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1869-1870 sekä 1871-1872, sitten Tukholmassa Mårten Eskil Wingen johdolla 1872-1874 ja Pariisissa L. Chaplinin ja Tony Robert-Fleuryn oppilaana 1874-1875 ja 1877. Granstedtin varhaiset työt edustavat saksalaista myöhäisromantiikkaa ja orastavaa ranskalaista realismia, kuten "Sisäkuva mökistä" (1876). Hän otti aiheekseen myös henkilökuvia, kuten "Italialaisnainen" (1877). Vuonna 1869 Taideyhdistyksen vuosinäyttelyssä debytoinut Granstedt sai 1873, 1874 ja 1875 toisen palkinnon Dukaattikilpailussa. Granstedtin teosten viimeiset huomattavat julkiset näyttelyt olivat 1880 ja 1885, hänen keskittyessään piirustuksenopettajan toimeensa Elisabeth Blomqvistin johtamassa Helsingin ruotsalaisessa tyttökoulussa 1877-1908. Opettajan toimeensa liittyen hän teki opintomatkan Tukholmaan 1884 ja julkaisi saman vuosikymmenen lopulla oppikirjan. Granstedt oli pidetty sekä taiteilijana että opettajana. Hänen tiedetään opettaneen ja tukeneen muun muassa nuorta Helene Schjerfbeckiä.


title: HMS Howe (1885)

text: HMS Howe oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1885 vesille laskettu Admiral-luokan predreadnought-taistelulaiva.


title: HMS Howe (1885)

text: Alus tilattiin 1. elokuuta 1881 Pembroken telakalta ja sen köli laskettiin 7. kesäkuuta 1882. Alus laskettiin vesille 28. huhtikuuta 1885 ja se valmistui heinäkuussa 1889.


title: HMS Howe (1885)

text: Alus ajoi karille 2. marraskuuta 1892 Ferrol Rockissa purjehtiessaan Välimerellä. Alus kuitenkin saatiin pelastettua 1893 ja se korjattiin. Alus myytiin romutettavaksi 1909.


title: Autismin historia

text: Autismin historia on ihmisen neurologisen monimuotoisuuden historiaa. Siihen liittyy monia erilaisiä käsityksiä ihmisen poikkeavuudesta ja sen syistä. Autismia on aiemmin pidetty usein psykoosina ja autistisia ihmisiä villi-ihmisinä, erakkoina, pyhinä hulluina, mielisairaina tai psykopaatteina. Autismia on pidetty tautina, jonka parantamiseksi on kokeiltu monenlaisia terapioita. Autismi ei ole sairaus, vaan monimuotoinen kehityspiirre. Jokainen autistinen ihminen on erilainen. Diagnoosia varten aiemmin pyrittiin löytämään jokaiselle piirteelle oma luokituksensa. Nykykäsityksen mukaan on kysymys autismikirjosta, jonka yksilölliset piirteet ovat osa laajaa inhimillistä neurokirjoa.


title: Autismin historia

text: Ensimmäisiä kuvauksia autistisia piirteitä omaavista henkilöistä löytyy jo antiikin Kreikasta. Martin Lutherin pöytäpuheita kirjannut, Mathesius, kertoo 12-vuotiaasta pojasta joka on saattanut kuvauksen perusteella olla syvästi autistinen. Luther ajatteli, että poika oli paholaisen vallassa oleva sieluton ruumis, ja esitti, että lapsi pitäisi tukehduttaa, vaikka myöhemmät kriitikot ovatkin epäilleet Lutherin sanojen paikkansapitävyyttä.


title: Autismin historia

text:
Vanhimmat luotettavat kuvaukset autismista kuuluvat Borguen Hugh Blairille, joka kertoi vuonna 1747 oikeustapauksesta, jossa hänen veljensä onnistuneesti vetosi mitätöiden Blairin avioliiton saadakseen Blairin perinnön.
Autistisia oireita ja niiden hoitoa on kuvattu kauan ennen kuin ne nimettiin autismiksi. 1900-luvun puolivälin jälkeen tutkijat ovat pystyneet aiempien kuvausten perusteella diagnosoimaan osan näistä henkilöistä autistisiksi. Mahdollisesti tunnetuin jälkikäteen diagnosoitu tapaus on ranskalaisen neurologin Jean Marie Itardin kuvaus Victor-nimisestä pojasta. Victor löydettiin 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa Aveyronin metsästä, ja hänet tunnetaan myös nimellä "Aveyronin villi poika". Victor oli löytöhetkellä noin 11-vuotias ja hänen arvioitiin eläneen 4–5 vuoden ajan hylättynä metsässä. Victor ei kyennyt sosiaaliseen kontaktiin eikä osannut puhua. Lisäksi hänellä oli sensorisia poikkeavuuksia. Itard kiinnostui Victorin kohtalosta ja alkoi opettaa häntä intensiivisesti vuodesta 1801 lähtien. Kuollessaan 40-vuotiaana Victor oli oppinut ilmaisemaan tarpeitaan eleillä ja ilmeillä, ja hänellä oli siistit pöytätavat. Hän oli oppinut käyttämään vaatteita ja liikkumaan väkijoukossa.


title: Autismin historia

text: Kliinisessä mielessä sanaa autismi käytti ensimmäisen kerran vuonna 1911 sveitsiläinen psykiatri Eugen Bleuler, joka viittasi sillä skitsofreenisiin potilaisiin, joilla oli taipumus vetäytyä omiin oloihinsa.


title: Autismin historia

text: Venäläinen neuropsykiatrian tohtori Grunja Suhareva julkaisi vuonna 1926 ensimmäisen autismia ja Aspergerin oireyhtymää käsittelevän kansainvälisesti vertaisarvioidun tieteellisen artikkelin.


title: Autismin historia

text: Suharevan tutkimus oli kuuden poikalapsen tapaustutkimus, ja hän kutsui oireyhtymää "skitsoidiksi psykopatiaksi". Asperger käytti myöhemmin termiä "autistinen psykopatia". Psykopatialla tarkoitettiin aiemmin perinnöllisiä luonteen- ja käyttäytymisen piirteitä, joista oli haittaa henkilölle itselleen ja jotka johtivat sosiaalisiin konflikteihin. Skitsoidi puolestaan viittaa eristäytyvään persoonallisuuteen.


title: Autismin historia

text: Skitsoidin psykopatian tunnusmerkkejä olivat muun muassa hentorakenteisuus, motorinen kömpelyys, ilmeettömyys, puhemelodian monotonisuus tai jokin muu puheilmaisun erikoisuus, taipumus pysytellä sivussa muiden lasten leikeistä ja oman rauhan kaipuu, haluttomuus jättää aloitettua tekemistä kesken, vaikeus sopeutua muutoksiin sekä taipumus pakko-oireisiin. Suhareva mainitsi artikkelissaan myös taipumuksen pohdiskella asioita sekä ajatella abstraktisti ja skemaattisesti. Jälkimmäinen tarkoittaa loogis-luokittelevaa ajattelutapaa eli itsenäistä teoreettista ajattelua.


title: Autismin historia

text: Suharevan artikkelin ilmestymisen jälkeen aihe vaipui unohduksiin kahdeksitoista vuodeksi. Siihen tartuttiin tieteellisellä rintamalla uudelleen vuonna 1938, kun itävaltalainen lastenlääkäri ja erityispedagogian uranuurtaja Hans Asperger mainitsi skitsoidit psykopaatit artikkelissaan "Das psychisch abnorme Kind". Asperger ei oletettavasti ollut tutustunut Suharevan artikkeliin, koska käytti näistä potilaista nimitystä "autistiset psykopaatit".. Jo kertaalleen väitellyt Asperger julkaisi vuonna 1944 samasta aiheesta ylemmän tason väitöskirjan (Habilitationsschrift).


title: Autismin historia

text: Asperger oli tutustunut uransa aikana yli 200 johtamaansa sairaalakouluun siirrettyyn koulunkäyntivaikeuksista kärsineeseen autistiseen lapseen, joita opetettiin Aspergerin kehittämillä pedagogisilla menetelmillä. Asperger huomasi, että nämä lapset menestyivät usein erinomaisesti opinnoissaan kasvettuaan lukioikäiseksi ja kouluttautuivat tyypillisesti pitkälle. Oleellista on, että heitä autettiin suorittamaan paljon ulkolukua vaativa kansa- ja oppikoulu tarvittaessa vaikka yksityisopetukseen turvautuen.


title: Autismin historia

text: Hans Asperger lisäsi oireyhtymän tunnusmerkkeihin muun muassa älylliset tai keräilyharrastukseen liittyvät erikoiskiinnostuksen kohteet ja taipumuksen esitelmöidä niistä, katsekontaktin puuttumisen, pyrkimyksen tasa-arvoiseen suhteeseen keskustelukumppanin kanssa, puuttuvan taipumuksen muiden ihmisten alitajuiseen jäljittelyyn, intensiivisen uppoutumisen omaan tekemiseen, ruokailuun liittyvät erikoiset mieltymykset, aistiyliherkkyydet, nukkumiseen liittyvät ongelmat, kehittyneen taiteellisen silmän sekä varhaisen kielenkehityksen ja valtaväestöä suuremman kielellisen lahjakkuuden. Hans Asperger korosti, ettei kaikilla yksilöillä ollut suinkaan kaikkia autistisia piirteitä, vaan kyse oli kuvattujen ominaisuuksien esiintymisen kohonneesta todennäköisyydestä.


title: Autismin historia

text: Hollantilainen Van Krevelen vertaili vuonna 1963 Kannerin ja Aspergerin oireyhtymiä englanninkielisessä artikkelissaan "On the relationship between early infantile autism and autistic psychopathy". Van Krevelen julkaisi aiheesta uuden artikkelin vuonna 1971, jossa päätyi siihen, että Aspergerin oireyhtymällä on huomattavasti parempi ennuste kuin Kannerin oireyhtymällä.


title: Autismin historia

text: Vuonna 1979 brittiläinen National Autistic Society julkaisi Communication-lehdessään käännöksen Hans Aspergerin Sveitsissä vuonna 1977 pitämästä saksankielisestä luennosta. Englantilainen psykiatri Lorna Wing julkaisi kahden vuoden kuluttua oman tapaustutkimuksensa viidestä aspergerinsyndroomaiseksi diagnosoimastaan henkilöstä. Wingin kuvaamille henkilöille annettaisiin nykyisten diagnoosikriteerien perusteella kuitenkin Kannerin oireyhtymä -diagnoosi, koska heillä oli merkittävää yleistä viivästyneisyyttä kielellisessä ja kognitiivisessa kehityksessä.


title: Autismin historia

text: Wing päätti nimetä autistisen psykopatian uudelleen johtuen siitä, että oireyhtymän alkuperäinen nimi oli alkanut herättää vääriä mielleyhtymiä. Sanalla psykopatia oli ryhdytty viittaamaan yleiskielessä narsistiseen persoonallisuushäiriöön ja sosiopatiaan. Koska Wing ei ollut tietoinen Grunja Suharevan työstä, hän luuli Hans Aspergeria oireyhtymän keksijäksi ja nimesi oireyhtymän "Aspergerin syndroomaksi".


title: Autismin historia

text: Saksalais-englantilainen Uta Frith käänsi Hans Aspergerin väitöskirjan englanniksi ja se julkaistiin vuonna 1991 Uta Frithin toimittamassa teoksessa Autism and Asperger Syndrome.


title: Autismin historia

text: Sanan "autismi" nykyisessä merkityksessään otti käyttöön Hans Asperger vuonna 1938 Wienin yliopistosairaalassa. Hän adoptoi Bleulerin terminologiasta käsitteen "autistinen psykopatia" saksankielisessä lasten psykiatriaa käsittelevässä luennossaan. Luettuaan Aspergerin kuvauksia autismista Lorna wing kutsui omassa työssään vastaavia oireita Aspergerin oireyhtymäksi vuonna 1981..


title: Autismin historia

text: Itävaltalais-amerikkalainen lastenpsykiatri Leo Kanner käytti myös sanaa "autistinen" kuvaamaan autismia pienten lasten sairautena. Koska Kanner katsoi, että autismin saattoi havaita jo kahden ensimmäisen ikävuoden aikana, hän nimesi oireyhtymän "varhaislapsuuden autismiksi". Kyseinen oireyhtymä tunnetaan myös nimellä Kannerin oireyhtymä.


title: Autismin historia

text: Kanner julkaisi vuonna 1943 tutkimuksen, jossa kuvasi yhtätoista lasta, jolla oli varhaislapsuuden autismi. Vuonna 1968 Kanner julkaisi uuden tutkimuksen, jossa raportoi kyseisten henkilöiden elämänkulkua lapsuuden jälkeen.


title: Autismin historia

text: Kannerin kuvaamat lapset eivät osanneet tehdä yhteistyötä muiden ihmisten kanssa esimerkiksi tarttumalla äitiään kaulasta, kun tämä koetti nostaa heitä. Lisäksi lapset välttelivät muiden ihmisten kanssa tapahtuvaa kommunikointia. He ymmärsivät kyllä puhetta, mutta heidän oma puheensa rajoittui yleensä yksittäisten lauseiden ja sanojen toistamiseen. Tämä toistava puhe muodostui yleensä aiemmin kuultujen lauseiden toistelusta, minkä lisäksi he saattoivat hokea itsekseen yksittäisiä sanoja tai absurdeja lauseita, jotka liittyivät usein heidän erikoiskiinnostuksen kohteisiinsa. Varsinainen kommunikatiivinen puhe alkoi yleensä vasta 5–6 vuoden iässä, mutta puhuminen ei tapahtunut silloinkaan oma-aloitteisesti. Osa tutkittavista pysyi täysin puhumattomina elämänsä loppuun asti.


title: Autismin historia

text: Kannerin kuvaamille lapsille oli tyypillistä, että he vastasivat aikuisten heille kohdistamiin kysymyksiin vasta, kun kysymys oli toistettu monta kertaa. Varhaislapsuudessaan lapset vastasivat myöntävästi yleensä toistamalla kysymyksen sanasta sanaan. Lisäksi oli tavallista, että lapset käyttivät itsestään sanaa sinä ja puhekumppanistaan sanaa minä.


title: Autismin historia

text: Kannerin kuvaamat lapset saattoivat myös päästellä outoja ääniä ja harjoittaa epätavallisia, rytmisesti toistuvia liikkeitä, kuten pään heiluttelua puolelta toiselle. Joillain oli tapana heitellä huvikseen esineitä lattialle. Tämä niin sanottu toistava käyttäytyminen korvautui yleensä myöhemmin intensiivisillä harrastuksilla ja kiinnostuksen kohteilla, joihin liittyen he saattoivat esittää loputtomasti kysymyksiä.


title: Autismin historia

text: Lapset eivät leikkineet muiden lasten kanssa, vaan olivat onnellisimmillaan saadessaan puuhastella omassa rauhassa. Lapset antoivat lisäksi sellaisen vaikutelman, etteivät katsoisi kanssaihmisiä koskaan kasvoihin tai kiinnittäisi heihin muutenkaan mitään huomiota. Tästä huolimatta jotkut heistä saattoivat muistaa ulkoa jokaisen lapsiryhmän jäsenen silmien värin sekä muita yksityiskohtia heidän ulkonäöstään.


title: Autismin historia

text: Ympäristössä tai päivittäisten toimien suorittamistavassa tapahtuvat muutokset saattoivat järkyttää syvästi lasten mielenrauhaa, mikä johti joidenkin lasten kohdalla raivokohtauksiin. Taipumus saada raivokohtauksia väheni kuitenkin huomattavasti heidän varttuessaan.


title: Autismin historia

text: Monilla oli suuria syömisvaikeuksia, johon saattoi liittyä myös oksentelua. Lisäksi lapsilla ilmeni aistiherkkyyttä, joka ilmeni muun muassa kovia ääniä kuten pölynimurin hurinaa kohtaan tunnettuna kammona.


title: Autismin historia

text: Tutkittavat menestyivät hyvin visuaalista erottelukykyä mittaavassa Seguinin lautatestissä, ja monet pystyivät muistamaan ulkoa hämmästyttävän tarkasti äärimmäisen laajoja ja monimutkaisia rakenteita. Heillä oli yleensä erinomainen ulkomuisti, ja he saattoivat oppivat jo 2–3-vuotiaina helposti ulkoa loruja ja listoja, kuten Yhdysvaltojen menneiden presidenttien nimet tai aakkoset etu- ja takaperin. Tutkittavien lukemaan oppiminen oli nopeaa, mutta he lukivat monotonisella äänellä. Monilla tutkittavilla oli lisäksi kömpelö kävelytyyli ja huono karkeamotoriikka.


title: Autismin historia

text: Kaikki Kannerin kuvaamat lapset tulivat älymystöä edustavista perheistä ja lähes kaikilla oli sukulaisia, jotka mainittiin Kuka kukin on -kirjassa tai Yhdysvaltojen kuuluisia tiedemiehiä esitelleessä American Men of Science -teoksessa. Heidän lähisukulaisensa olivat useimmiten henkilöitä, jotka omistivat aikansa lähinnä tieteelliselle, kirjalliselle tai taiteelliselle toiminnalle, eivätkä olleet kovin kiinnostuneita muista ihmisistä.


title: Autismin historia

text: Äärimmäinen sosiaalinen eristäytyneisyys eli "syvä erakkous" yhdisti suurinta osaa Kannerin kuvaamista lapsista vielä aikuisiällä. Suurin osa heistä ei kommunikoinut aikuisenakaan muiden ihmisten kanssa. Muutama kykeni kouluiässä osallistumaan hyvin yksinkertaiseen keskusteluun, mutta taantui laitoshoidon aikana jälleen täyteen puhumattomuuteen. Kanner kritisoikin valtion sairaaloiden silloista tapaa sijoittaa autistit syvästi kehitysvammaisten tai psykoottisten ihmisten joukkoon, koska se ei antanut heille mahdollisuutta kehittää ja ylläpitää kommunikaatiotaitojaan.


title: Autismin historia

text: Vain kaksi tutkituista pystyi elättämään itsensä. Toinen heistä suoritti lukion jälkeen korkea-asteen tutkinnon ranskan kielessä, ja elätti sen jälkeen itsensä pankkivirkailijana. Vapaa-ajallaan hän toimi muun muassa erilaisten yhdistysten luottamustehtävissä. Hän oli luotettavan, tarkan, tasapainoisen ja itsenäisen ihmisen maineessa, mutta osallistui vain harvoin vapaamuotoiseen keskusteluun.


title: Autismin historia

text: Toinen työskenteli kopiokeskuksessa, jossa häntä pidettiin esimerkillisenä työntekijänä. Hänen esimiehensä raportoi hänen olevan työssään luotettava ja huolellinen sekä huomaavainen työtovereitaan kohtaan.


title: Autismin historia

text: Autismitutkija Lorna Wing huomasi, että sekä Kannerin että Aspergerin oireyhtymät kuvaavat molemmat autismia.. Vuonna 2015 on selvinnyt, että Kannerin klinikalla työskenteli vuonna 1938 tutkijapariskunta, joka oli aiemmin työskennellyt Aspergerin klinikalla Wienissä. Kanner ei kuitenkaan tutkimuksissaan koskaan ole viitannut Aspergerin työhön.


title: Autismin historia

text: Hollantilainen lastenpsykiatri Arn Van Krevelen julkaisi kolme autismia käsittelevää tieteellistä artikkelia vuosina 1952–1960.


title: Autismin historia

text: Saksalainen Gerhard Bosch julkaisi vuonna 1962 viiden potilaan tapaustutkimuksen, joka käännettiin vielä samana vuonna englanniksi.


title: Autismin historia

text: Tämän jälkeen autismia alettiin tutkia yhä enenevässä määrin etenkin anglosaksisissa maissa mutta myös Japanissa. Kesti silti vielä yli kaksikymmentä vuotta, ennen kuin autismi lisättiin kansainväliseen tautiluokitukseen. Yhdysvalloissa autismi lisättiin maan omaan kansalliseen psykiatrian diagnoosiluokitukseen vuonna 1980


title: Autismin historia

text:
Suomenkieliseen tautiluokitukseen autismi löysi tiensä vasta vuonna 1987 nimellä varhaislapsuuden autistinen häiriö. Tilaa pidettiin Suomessa tuolloin vielä psykoosina eli mielisairautena, millä tarkoitettiin vakava-asteista reaktiivista eli lapsuuden kasvuolojen aiheuttamaa mielenterveyden häiriötä. Ajatus autismista mielenterveyden häiriönä hylättiin kuitenkin myöhemmin, ja se siirrettiin monessa maassa omaksi tautiluokakseen vielä 1980-luvun aikana.
Suomessa autismi oli psykoosi-nimikkeen alla kuitenkin vielä vuonna 1994 ja vasta vuonna 1996 julkaistussa kansainvälisen tautiluokituksen kymmenennen version suomenkielisessä laitoksessa se oli viimein otettu pois psykoosien luokasta.


title: Autismin historia

text: Suurin osa psykiatreista piti Kannerin oireyhtymää aiemmin mielisairautena, millä tarkoitettiin aiemmin vakava-asteista reaktiivista mielenterveyden häiriötä. Sormien heiluttelun ja heijaamisen kaltainen stimmailu eli niin sanottu stereotyyppinen käytös tulkittiin osoitukseksi psykoottisuudesta


title: Autismin historia

text: Suurin osa psykiatreista ajatteli vielä 1970-luvulla, että autismi oli suoraan äiti–lapsi-suhteen vääristymästä johtuva mielenterveyden häiriö.


title: Autismin historia

text: Toisena selityksenä autismista psykiarteille oli, että synnynnäisesti poikkeavien autistilasten äidit aiheuttivat vääränlaisella lähestymistavallaan ja olemuksellaan lapsilleen ahdistusta, joka ilmeni autistisena käyttäytymisenä ja esti lapsen emotionaalis-älyllistä kehitystä. Autistilasten äidit olivat kyseisen teorian mukaan joko liian herkkiä ja epävarmoja tai liian läheisiä ja ylihuolehtivia.


title: Autismin historia

text: Kolmas vaihtoehto psykiatreille oli, että autistien äidit olivat liian kylmiä ja etäisiä. Kolmatta vaihtoehtoa kutsuttiin niin sanotuksi jääkaappiäititeoriaksi, jonka Leo Kanner pani alulle vuonna 1949 julkaistussa artikkelissaan. Kanner irtisanoutui kuitenkin myöhemmin jääkaappiääititeoriasta korostaen, ettei ollut koskaan edes väittänyt, että autismi johtuisi suoranaisesti vanhempien tunnekylmästä käyttäytymisestä.


title: Autismin historia

text: Maailmankuuluisuuteen noussut itseoppinut itävaltalais-amerikkalainen psykoanalyytikko Bruno Bettelheim kehitteli jääkaappiäititeorian niin pitkälle, että väitti autististen lasten huoltajien tai hoitajien kohtelevan heitä huomattavan tylysti, koska toivoivat, ettei koko lasta olisi olemassa.


title: Autismin historia

text: Jo 1950-luvulla oli kuitenkin havaittu, että autismi oli yleisempää identtisillä kaksosilla kuin tavallisilla sisaruksilla.


title: Autismin historia

text: Yhdysvaltalainen psykologian tohtori Bernard Rimland keräsi yhteen siihenastiset autismin perinnöllisyyttä koskevat tutkimukset ja päätyi esittelemään toisenlaisen teorian autismin syistä vuonna 1964 julkaistussa kirjassaan "Infantile Autism: The Syndrome and Its Implication for a Neural Theory of Behavior".


title: Autismin historia

text: Muun muassa Hans Asperger jakoi Rimlandin käsityksen siitä, että autismin oireet eivät johdu psyykkisistä syistä, vaan kyseessä on synnynnäinen, elimellistä alkuperää oleva häiriö. Kaksosilla ja heidän sisaruksillaan tehty perinnöllisyystutkimus oli tuonut 1960-luvun loppuun mennessä runsaasti todistusaineistoa teorialle, jonka mukaan autismi saa alkunsa jo ennen syntymää.


title: Autismin historia

text: Kesti kuitenkin yli kaksikymmentä vuotta, ennen kuin psykiatrit hylkäsivät teorian autismista lapsuuden kasvuolojen aiheuttamana sairautena. Vasta 1990-luvulle tultaessa alkoi vallita yksimielisyys siitä, että autismissa on kyse neurologisesta poikkeavuudesta eikä mielenterveyden häiriöstä.


title: Autismin historia

text: Kannerin oireyhtymän rinnastaminen mielenterveyden häiriöihin aiheutti sen, että autistiset lapset saatettiin erottaa vanhemmistaan jopa useiksi vuosiksi, koska uskottiin, että laitosolosuhteissa annettu terapia edistäisi parhaiten heidän toipumistaan. Kun mielenterveyden viitekehys vaihtui neurologisen häiriön viitekehykseen, vanhempien syyllistäminen loppui, eikä autistisia lapsia suljettu enää pitkiksi ajoiksi laitoksiin.


title: Autismin historia

text: Kannerin oireyhtymän on epäilty myös johtuvan rokotteiden apuaineena käytetystä elohopeasta. Yhdysvaltain kansallisakatemia Institute of Medicine on kuitenkin julkaissut kolme kattavaa tutkimusyhteenvetoa. Jokaisessa näistä metatutkimuksista päädyttiin siihen johtopäätökseen, että rokotteet ovat tässä suhteessa turvallisia.


title: Autismin historia

text: Saksalais-yhdysvaltalainen itseoppinut psykoanalyytikko Bruno Bettelheim kehitti toisen maailmansodan jälkeen mainetta niittäneen autistilapsille suunnatun psykoanalyyttiseen ihmiskäsitykseen perustuvan kuntoutusmuodon, johon pyrittiin sisällyttämään runsaasti terapeutin ja potilaan välisiä fyysisiä hellyydenosoituksia sekä ulosteilla leikkimistä. Tarkoituksena oli, että potilas kävisi monivuotisen laitoshoitojakson aikana varhaislapsuuteen kuuluvan kehitysvaiheen (ns. "pottavaihe") uudelleen läpi rakastavan ja hyväksyvän terapeutin rinnalla.


title: Autismin historia

text: Bettelheimin terapiaa pidettiin sensaationa ja hänen johtamansa klinikan toimintaa rahoitettiin avokätisesti, koska kyseisellä terapialla hoidettujen lasten autistisuuden väitettiin vähenevän huomattavasti ja joidenkin potilaiden oireiden väitettiin kadonneen kokonaan. Terapian vaikuttavuudesta ei tehty kuitenkaan ulkopuolisia selvityksiä ja myöhemmin paljastui, että Bettelheimilla oli voimakas taipumus tosiasioiden vääristelyyn. Lisäksi useat potilaat väittivät Bettelheimin käyttäneen heitä lapsena seksuaalisesti hyväkseen.


title: Autismin historia

text: Kannerin autisteja ollaan yritetty kuntouttaa aiemmin myös psykoterapialla, vaikka jo 1960-luvun puoliväliin mennessä oli kertynyt runsaasti tieteellistä näyttöä siitä, ettei psykoterapia tehoa autismiin. Kesti kuitenkin kauan, ennen kuin psykiatrit lakkasivat suosittelemasta psykoterapiaa autismin hoitoon.


title: Pesänjakaja

text: Pesänjakaja on tuomioistuimen määräämä osituksen tai perinnönjaon taikka avoliiton purkautumisen jälkeisen omaisuuden erottelun toimittaja.


title: Pesänjakaja

text: Pesänjakajan toimittama toimitusositus tai toimitusjako, samoin kuin omaisuuden erottelu ovat yksityisiä siviilioikeudellisia toimituksia. Pesänjakaja ei ole viranomainen, vaan toimii ikään kuin yksityisenä yhden henkilön tuomioistuimena. Toimituksessa jakajalla on yksinomainen toimivalta ratkaista kaikki jakoon tai omaisuuden erotteluun liittyvät kysymykset. Toimituksen kestäessä niistä ei voida käydä erillisiä oikeudenkäyntejä. Suomessa varsinainen tuomioistuin (käräjäoikeus) valvoo pesänjakajan toimintaa siten, että tuomioistuin määrää jakajan toimeensa hakemuksesta, sekä tarvittaessa voi myös erottaa hänet. Muissa maissa pesänjakajan instituutiota ei yleensä ole, vaan näitä asioita koskevan riidan ratkaisu on uskottu myös ensimmäisenä oikeusasteessa tuomioistuimelle. Jos jako toteutetaan omaisuutta myymällä, tarvitsee pesänjakaja tähän tuomioistuimen luvan.


title: Pesänjakaja

text: Pesänjakajan ratkaisu voi tulla tuomioistuimen tutkittavaksi, jos ratkaisuun haetaan muutosta osituksen tai jaon moitekanteella. Tämä moitekanne on nostettava 6kk kuluessa jakokirjan allekirjoittamisesta.


title: Pesänjakaja

text: Pesänjakajaa koskevat lain säännökset löytyvät perintökaaresta.


Maanviljelys- ja kauppakemiallinen laboratorio oli aiemmin Suomessa toiminut valtion laboratorio, jonka tehtävänä oli maanviljelyksen, kaupan ja teollisuuden hyödyksi antaa tietoja ja neuvoja sekä toimittaa elinkeinoihin kuuluvien esineiden tutkimuksia.


title: Maanviljelys- ja kauppakemiallinen laboratorio

text: Laboratorio sijaitsi Helsingissä ja se oli maataloushallituksen alainen valtion laitos. Laboratorio oli velvollinen vahvistetun taksan mukaan avustamaan yleisöä ja maksuttomasti antamaan valtiolle ja viranomaisille lausuntoja sellaisista asioista, jotka kuuluivat sen toimialaan.


text: Laboratorion toimintaa johti esimies, jonka tuli olla filosofian lisensiaatin tutkinnon kemiassa korkeimmalla arvosanalla suorittanut, jolla tuli sen lisäksi olla perusteelliset tiedot ja kokemus analyyttisten töiden suorittamisessa ja siementarkastuksessa. Esimiehen apuna laboratoriossa olivat vanhempi ja nuorempi assistentti sekä laboratorioapulainen.


title: Peter Conover Hains

text: Peter Conover Hains (6. heinäkuuta 1840 – 7. marraskuuta 1921) oli yhdysvaltalainen sotilas, joka palveli Yhdysvaltain armeijassa Yhdysvaltain sisällissodassa, Espanjan-Yhdysvaltain sodassa ja ensimmäisessä maailmansodassa. Hän oli ainoa amerikkalainen upseeri, joka elämänsä aikana palveli sekä sisällissodan että ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Peter Conover Hains

text: Philadelphiassa suutarin pojaksi syntynyt Hains pääsi vuonna 1857 West Pointin sotilasakatemiaan, missä hänen luokkatovereihinsa lukeutui muun muassa George Armstrong Custer. Hains valmistui West Pointista luokkansa 19. parhaana kesäkuussa 1861.


title: Peter Conover Hains

text: Valmistuttuaan Hains palveli ensin tykistössä. Bull Runin taistelussa hän määräsi taistelun ensimmäisen tykinlaukauksen ammuttavaksi. Hän sai kehuja neuvokkuudestaan Vicksburgin taistelussa ja hänet siirrettiin pioneereihin. Hän yleni sodan aikana väliaikaisesti everstiluutnantiksi asti.


title: Peter Conover Hains

text: Hains jäi armeijan palvelukseen sisällissodan jälkeen ja suunnitteli muun muassa majakoita ja Washingtonin Tidal Basin -tekojärven. Espanjan–Yhdysvaltain sodassa Hains komensi vapaaehtoisjoukkoa muutaman kuukauden ajan vuonna 1898. Hänet ylennettiin prikaatikenraaliksi 21. huhtikuuta 1903. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1904.


title: Peter Conover Hains

text: Hains ylennettiin eläkkeelle jääneenä kenraalimajuriksi vuonna 1916. 18. syyskuuta 1917 hänet kutsuttiin takaisin aktiiviseen palvelukseen 77 vuoden ikäisenä. Tämä teki hänestä vanhimman aktiivipalveluksessa ensimmäisessä maailmansodassa olleen yhdysvaltalaisen upseerin. Hän toimi sotilasinsinöörinä Virginian rannikkoalueella Hampton Roadsissa, kunnes jätti jälleen aktiivisen palveluksen syyskuussa 1918. Hän kuoli Walter Reedin sotilassairaalassa vuonna 1921.


title: Peter Conover Hains

text: Hains avioitui vuonna 1864 amiraali Thornton Jenkinsin tyttären Virginia Pettis Jenkinsin kanssa.


title: Peter Conover Hains

text: Vuonna 1908 Hainsin poikia Peter Conover Hains II:ta ja Thornton Jenkins Hainsia syytettiin William E. Annisin murhaamisesta merenkulkukerholla Long Islandilla. Thornton todettiin syyttömäksi, mutta Peter lähetettiin kuolemantuottamuksesta Sing Singin vankilaan. Kenraali Hains vetosi New Yorkin kuvernööriin, joka armahti hänen poikansa vuonna 1911.


title: Peter Conover Hains

text: Hainsin pojanpoika Peter Conover Hains III saavutti hänen tapaansa kenraalimajurin arvon. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1961 ja kuoli 97-vuotiaana 3. heinäkuuta 1998.


title: Maamiesopisto

text: Maamiesopisto oli aiemmin Suomessa toiminut maatalousalan oppilaitos.


title: Maamiesopisto

text: Maamiesopiston tarkoituksena oli antaa maataloudellista jatko-opetusta maamies- tai pienviljelijäkoulun taikka maanviljelyskoulun suorittaneille henkilöille sekä niille, joilla oli asetuksessa säädetyt alkutiedot ja jotka olivat suorittaneet hyväksyttävän harjoittelun.


title: Maamiesopisto

text: Maamiesopisto voitiin sijoittaa vain valtion tilalle. Sen toimintaa valvoi maataloushallitus ja sen sisäistä asioista päätti koulun johtokunta.


title: Maamiesopisto

text: Maamiesopiston oppikausi kesti kaksi vuotta ja jakautui kahteen vuosikurssiin. Ensimmäinen vuosikurssi alkoi tammikuun alkupuolella ja päättyi ennen joulua. Se sisälsi kesällä suoritettavan valvonnanalaisen viisi ja puoli kuukautta kestävän harjoittelun. Toinen vuosikurssi jakautui varsinaiseen tietopuoliseen jaksoon ja kesän aikana järjestettäviä "käytännöllistietopuolisia erikoiskursseja" sisältävään jaksoon. Toinen vuosikurssi alkoi tammikuun alkupuolella ja kesti oppikauden loppuun.


title: Maamiesopisto

text:
Maamiesopistossa annettiin opetusta seuraavissa oppiaineissa:
Opetukseen voitiin sisällyttää yleistä kansalaissivistystä kohottavia aineita.


title: Maamiesopisto

text: Päästäkseen maamiesopistoon oppilaaksi tuli hakijan olla 18 vuotta täyttänyt ja esittää seuraavat todistukset:


title: Otravaaran kaivos

text: Otravaaran kaivos oli rikkikiisu- ja rautakaivos Enossa. Se oli toiminnassa noin 1920–1922 (1919–1923). Kaivoksen nykyinen sijainti on Joensuun kaupungin Kuusjärven kylässä. Otravaaran muodostuma koostuu happamista vulkaanisperäisistä sedimenteistä. Kaivoksesta on louhittu rikkikiisumalmia vuosien 1919–1923 välisenä aikana noin 22 000 tonnia. Ely-keskus kunnosti kaivosaluetta 2000-luvun alussa. mutta senkin jälkeen kaivoskuiluista tulvi luontoon haitta-ainepitoista vettä. Kunnostus tehtiin kunnan ja valtion yhteistyönä. Haittoja on syntynyt kun sivukivijätettä on hyödynnetty esimerkiksi maa- tai tierakentamisessa. Magnus Mineral on hakenut alueelle valtauslupaa vuonna 2014.


title: Jouko Paakkanen

text: Jouko Sakari Paakkanen (7. syyskuuta 1928 Lappeenranta − 23. tammikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen kansantaloustieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professori 1964−1991. Hän tutki muun muassa hintateoriaa ja taloudellista kilpailua. Paakkasen puoliso oli runoilija Aila Meriluoto vuodesta 1980.


title: Robert Runeberg

text: Jakob Robert Runeberg (7. maaliskuuta 1846 Porvoo – 13. lokakuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen laivanrakennusinsinööri ja omana aikanaan Pohjoismaiden johtava jäänmurtajien suunnittelija.


title: Robert Runeberg

text: Runebergin vanhemmat olivat runoilija Johan Ludvig Runeberg ja Fredrika Charlotta Runeberg o. s. Tengström. Hän opiskeli koneenrakennusta Helsingin teknillisessä reaalikoulussa vuosina 1862–1867 ja erikoistui sitten höyrylaivojen ja jäänmurtajien suunnitteluun. Hän opiskeli laivanrakennusta ja koneensuunnittelua myös ulkomailla Cherbourgissa, Newcastlessa ja Marseillessa. Vuonna 1877 Runeberg suunnitteli Suomen ensimmäisen jäävahvistetun höyrylaivan S/S Expressin joka alkoi liikennöidä talvisin Hanko–Tukholma-reitillä. Runeberg muutti 1879 Pietariin ja perusti sinne 1881 oman insinööritoimiston "Bureau Vega, tekninen konsultaatio- ja agentuuriliike". Hänestä tuli 1800-luvun lopulla Pohjoismaiden johtava jäänmurtajien suunnittelija. Runeberg suunnitteli laivoja ja höyrykoneita ja vuonna 1879 hän suunnitteli Viipurissa asuessaan lentoveneen jonka voimanlähteenä oli 15 hevosvoiman höyrykone. Runeberg ei kuitenkaan onnistunut lentämään tällä laitteella useista yrityksistään huolimatta.


title: Robert Runeberg

text: Runeberg oli vuonna 1876 Helsingissä järjestetyn Suomen ensimmäisen yleisen taide- ja teollisuusnäyttelyn näyttelykomissaarina sekä toimi suomalaisena komissaarina Pariisin maailmannäyttelyissä vuosina 1878 ja 1900.


title: Robert Runeberg

text: Runeberg välitti myös suomalaisia teollisuustuotteita kuten veneitä, laivoja, maatalouskoneita, polttomoottoreita ja lokomobiileja Venäjän markkinoille. Hän välitti myös katukiviä Suomesta Venäjälle. Venäjän vallankumouksen jälkeen Runeberg joutui lähtemään vuonna 1918 Pietarista omaisuutensa menettäneenä.


title: Robert Runeberg

text: Robert Runeberg oli naimisissa kolme kertaa. Ensimmäinen avioliitto oli Naima (Naema) Forsmanin (1859–1905) kanssa ja myöhemmin Runeberg oli naimisissa ensin Tatjana K. Grosoffin (1886–1911) kanssa ja sitten Wilhelmina Elisabeth Ploomin (s. 1892) kanssa.


title: Maatalouden työterveyshuolto

text: Maatalouden työterveyshuolto on asiantuntijapalvelu, jota tarjoaa Työterveyslaitos. Suomalaisen järjestelmän mukaan maataluden harjoittajat ovat yrittäjiä, jotka saavat yhteiskunnalta taloudellista tukea toimintansa kannattavana pitämiseen, koska alaa pidetään strategisesti välttämättömänä. Usein maatalousyrittäjää tukee oheiselinkeinona metsätalous, josta saa sekä hankinta- että tarvepuuta. Mikäli tilalla on palkattua henkilöstöä, sitä koskee yleinen työterveyshuoltovelvoite.


title: Maatalouden työterveyshuolto

text: Työterveyshuollon toimijoita ovat työterveyslääkärit, -hoitajat sekä maatalouden asiantuntijat. Maatalousyrittäjillä on vastuu osallistumisestaan työterveyshuoltoon. Työterveyshuollon ehdottamat toiminnat eivät ole viljelijälle pakollisia toisin kuin työsuojeluviranomaisten määräykset.


title: Maatalouden työterveyshuolto

text: Maatalouden työterveyshuoltoon kuuluu tilakäynti, joka on maksuton. Tilakäynnin suorittavat yleensä työterveyshoitaja ja maatalouden asiantuntija, esimerkiksi agrologi. He kiinnittävät huomiota maatilan ongelmiin - sekä fyysisiin, kemiallisiin, fysikaalisiin että psyykkisiin kuormitustekijöihin. Näin he pyrkivät yhteistyöhön viljelijän kanssa. Myös työterveyslääkärille on eduksi tuntea tilojen olosuhteita, ja heille järjestetään koulutusta maatalouden riskitekijöistä. Terveydenhuollon tiimi tekee yhdessä agrologin kanssa suosituksia viljelijälle työolosuhteiden muuttamiseksi, kun ongelmia ja vaaroja havaitaan. Samoin kiinnitetään huomiota jo alkuvaiheessa viljelijöiden terveydentilaan ja mahdollisiin rajoituksiin. Näin voidaan tehokkaasti ehkäistä ammattitauteja ja työtapaturmia sekä järjestää hoitoa ja kuntoutusta silloin, kun terveydellisiä ongelmia ilmaantuu.


title: Maatalouden työterveyshuolto

text: Tärkeimpiä ongelmia maatalouden työolosuhteissa ovat melu, tärinä, homealtistus, torjunta-aineet ja huonot työasennot sekä tapaturmat sekä myös psyykkinen kuormittavuus.


title: David Cowie

text: David Cowie (7. elokuuta 1802 Montrose, Skotlanti – 3. maaliskuuta 1874 Turku) oli Skotlannissa syntynyt ja Suomeen muuttanut mekaanikko ja siviili-insinööri.


title: David Cowie

text: Cowie työskenteli 1833–1836 Samuel Owenin konepajalla Tukholmassa ja meni naimisiin Owenin tyttären Frances Owenin (1799–1877) kanssa. Vuonna 1836 hän muutti Suomeen ja oli aluksi toimessa Fiskarsin konepajalla kunnes hän perusti 1843 yhdessä ruotsalaisen konepiirtäjän Anders Thalus Ericssonin kanssa Turkuun Aurajoen itärannalle "Ericsson & Cowien konepajan" jossa rakennettiin laivojen höyrykoneita ja höyrykattiloita. Ericsson myi osuutensa Turun konepajasta vuonna 1857 Fiskarsin ruukinpatruunan John Jacob von Julinin veljelle Erik Julinille ja konepajan toiminta jatkui nimellä "Cowie & Co". Cowie myi osuutensa konepajasta vuonna 1862 William Crichtonille ja vuonna 1866 hän perusti "Åbo Ångbränneri"-nimisen viinatehtaan Turkuun. Cowie kuoli 71-vuotiaana ja hänet on haudattu Turun vanhalle hautausmaalle. Cowien perustama viinatehdas jatkoi toimintaansa vuonna 1880 muodostettuna osakeyhtiönä "Aura Nya Ångbränneri Ab" joka toimi 1910-luvulle saakka.


title: Naisten Ykkösen kausi 2015

text: Naisten Ykkösen kausi 2015 oli vuonna 1984 perustetun Naisten Ykkösen 32. kausi. Sarjan voitti Tikkurilan Palloseura, joka nousi Naisten Liigaan yhdessä karsinnan voittaneen Oulu Nice Soccerin kanssa. Sarjaporrasta alemmaksi putosivat Hämeenlinnan Härmä sekä FC Kuusysi.


title: Naisten Ykkösen kausi 2015

text: Naisten Ykkösen kausi 2015 pelattiin kahdentoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka voittaja nousi suoraan Naisten Liigaan kaudeksi 2016. Toiseksi sijoittunut karsi liigapaikasta Naisten Liigan alaloppusarjan kolmanneksi sijoittuneen joukkueen kanssa. Sarjan kaksi viimeistä putosivat Naisten Kakkoseen.


title: Naisten Ykkösen kausi 2015

text: Petalax IK luopui sarjapaikastaan 31. joulukuuta 2014 ja sen tilalle nostettiin Hämeenlinnan Härmä. Ennen kauden alkua VIFK puolestaan nostettiin täydennysmenettelyllä Naisten Liigaan Kokkola Futis 10:n tilalle, joka ei täyttänyt liigalisenssiin vaadittavia kriteerejä. Kokkola F10 puolestaan sai VIFK:n paikan Ykkösessä.


title: Naisten Ykkösen kausi 2015

text: ONS nousi Naisten Liigaan kaudeksi 2016 yhteismaalein 5–1.


title: Kamera-73

text: Kamera-73 Kuusankoski ry on Kouvolan Kuusankosken kaupunginosassa tilojaan pitävä kameraseura. Kerhon tehtävä on ydintoiminta-alueellaan Kouvola/Iitti/Lapinjärvi edistää valokuvausharrastusta ja kaikkea valokuvaukseen liittyvää toimintaa sekä kerätä alan harrastajia toimimaan yhdessä, sekä järjestää näyttelyitä ja tarjota jäsenilleen mahdollisuus osallistua näyttelyihin myös muualla.


title: Kamera-73

text: Seuralla on jäseniä 120 kappaletta (30.10.2017). Kamera-73 on jäsenenä Suomen kameraseurojen liitossa joka on Finnfoton jäsenseura..


title: Kamera-73

text: Seura tukee alueellista hyvinvointia ja yhteisöllisyyttä erilaisten projektien ja hyväntekeväisyyden kautta.


title: Kamera-73

text: Kamera-73 toimii alueellaan edistääkseen valokuvausta harrastuksena. Seura järjestää koulutusta sekä jäsenilleen, että yhteistyössä Kouvolan kansalaisopiston kanssa kaikille halukkaille. Seura järjestää kuvausretkiä, PopUpShooteja, kuvakävelyjä, tapahtumia, näyttelyitä sekä kilpailuja sekä jäsentensä kesken, että koko toiminta-alueensa asukkaille.


title: Kamera-73

text: Toiminnan keskeisin tapahtuma on kerran kuukaudessa järjestettävät kokoontumiset seuran studiolla. Näissä kokouksissa keskustellaan tulevasta toiminnasta ja päätetään tapahtumista, tutustutaan jäsenten valokuviin ja jutellaan "kivoja" ;) Kuukausikokous on jokaisen kuukauden ensimmäinen arkimaanantai, kello 18 alkaen.


title: Kamera-73

text: Seuran pysyvä näyttely Kuusankoskitalon Kahvila Valkamassa on perinne. Tämä näyttely koostuu kuukausittain vaihtuvista seuran jäsenten itse ottamista kuvista. Kuluvan vuoden kuukaudenkuvaajat valitaan edellisen vuoden aikana. Kuukauden kuvaajan kuvat ovat nähtävillä myös seuran kotisivuilla.


title: Kamera-73

text: Toinen seuran pysyvä näyttely on avattu 2016 Kuusankoskella Koskibowlingin tiloissa. Näytillä on 5-6 kappaletta vuodenaikateemaisia tauluja. Taulut vaihdetaan 4 kertaa vuodessa.


title: Kamera-73

text: Kamera-73:n Facebook -sivut ovat vilkas keskustelufoorumi. Kamera-73 on marraskuusta 2015 lähtien julkaissut Twitterissä tärkeimmistä tapahtumista ja kuvauksista tietoja ja kuvia. Seuran kotisivuilta löytyy myös seuran blogi siitä mitä seura tai seuran jäsenet ovat tehneet. Blogin nimi on Tapahtunutta. Toinen blogi käsittelee valokuvaustermistöä ja kolmas blogi, vblog, käy läpi kuvaamista ja tekniikkaa videomuodossa. Neljäntenä blogina on lisätty Historian havinaa, johon julkaistaan seuraa koskevia vanhoja lehtileikkeitä ja muuta historiaan liittyviä dokumentteja.


title: Kamera-73

text: Vuoden 2016 alusta seuran jäsenille on tarjottu käyttöön ilmainen blogialusta, joko kuville tai muuhun kuvaamiseen liittyvään, esimerkiksi blogi kuvaamisesta tai kalustosta, tai vaikkapa toisen harrastuksen sivusto, jota on itse kuvannut ja dokumentoinut.


title: Kamera-73

text: Helmikuusta 2016 lähtien on seuran kuukausikokousia ja luentoja lähetetty suorina lähetyksinä Seuran Youtube -kanavalle. Näin seuran jäsenet ja miksei muutkin kiinnostuneet pääsevät seuraamaan tapahtumia ja pysyvät mukana seuran toiminnassa, vaikkeivat aina kokouksiin pääsisikään.


title: Kamera-73

text: Seuran jäsenten kuvia löytää Instagrammista hastagilla "#kamera73".


title: Kamera-73

text: Seura on järjestänyt kautta aikojen koulutusta jäsenilleen, muille seuroille sekä myös Kouvolan Kansalaisopiston kanssa yhteistyössä. Aikaisemmin koulutus on ollut kuvaamiseen liittyvää, sommittelu, väriteoria ja laitteistokoulutus. Digiajan murroksen yhteydessä kuvaan on astunut pimiötyöskentelyn opetuksen yhä enemmän korvaava kuvan digitaalinen käsittely ja sitä myöden mm. Lightroom ja PhotoShop. Toki yhä edelleen opetetaan kameran ja kuvaamisen perusasioita ja ymmärtämystä, kuten Kansalaisopiston kanssa pidettävissä Valokuvauksen perus- ja jatkokursseilla. Lisäksi kun digiaikana kuvan ottaminen ja esille saaminen on hyvinkin edullista ja nopeaa on koulutuskansioon tullut erilaisiin kuvaus- ja käsittelytapoihin perustuvia koulutuksia, kuten HDR- ja TimeLapse/HyperLapse-kuvaus sekä Pitkiä valotuksia avaava kurssi.


title: Kamera-73

text: Seuran kuukausimiiteissä on ollut hyvinkin erilaisia kuvaajia sekä kuvien esilletuomiseen erikoistuneita luennoitsijoita. Olemme saaneet oppia mm. luontokuvauksesta Mika Honkalinnalta, urheilukuvauksesta Jukka Rasimukselta, hevoskuvauksesta Satu Pitkäseltä ja tulostamisesta paperille, seinätapetille ja kirjoiksi paikallisesti toimivalta yritykseltä Granolta KuvatKirjaksi.fi palvelusta. Seura järjestää myös tekniikkailtoja, joissa voi kysellä asioista, jotka mieltä askarruttavat. Mm. tekniikkailtoja on pidetty yhteistyössä muiden paikallisten ja lähellä olevien kameraseurojen ja seuroihin kuulumattomienkin alan harrastajien kanssa.


title: Kamera-73

text: Seura toimii aktiivisesti muiden paikkakunnalla toimivien yhdistysten ja yritysten kanssa erilaisissa projekteissa. Vuonna 2015 seura käynnisti Hoivakotiprojektin, jonka tarkoitus on elävöittää eri hoivakotien yhteisiä tiloja valokuvien avulla. Kuvia kerätään seuran jäseniltä projektin käyttöön. Kuvista ei makseta palkkiota. Kuvat tulostetaan ja kehystetään seuran hankkimilla varoilla ja luovutetaan hoivakotien käyttöön veloituksetta.


title: Kamera-73

text: Kamera-73 on perustettu 17.5.1973 Kuusankosken KOP:n tiloissa kokouksessa, jossa paikalla oli nelisenkymmentä alan harrastajaa. Seura on rekisteröity yhdistysrekisteriin vuonna 1974. Yhdistyksen perustivat Kouvolan Kameraseurasta lähteneet jäsenet, joiden mielestä Kuusankoskelle pitää saada oma kameraseura. Yhdistysten tämän jälkeen tekemä yhteistyö oli laajamittaista.


title: Kamera-73

text: Johtokunta: Olli Aaltonen, Kalervo Aaltonen, Jouko Heikkilä, Jussi Pitkänen, Kari Salomäki, Leena Pulsa ja Anna-Maija Jankeri


title: Kamera-73

text: Nuorisotoimikunta: Ari Savinen, Juha Toivonen ja Ilkka PaunonenKuusankosken valokuvausharrastajien studio- ja pimiötyöskentely otti pitkän edistysaskeleen, kun vuonna 1980 avattiin talkoovoimin valmistunut valokuvauslaboratorio aikaisemmin yleisenä saunana toimineeseen pienteollisuustalon siipeen. Tilat otettiin aktiiviseen käyttöön 31.3.1980, kun Matti K. Hänninen oli suorittanut lopputarkastuksen.


title: Kamera-73

text: "Labbis" on toiminut siitä lähtien seuran aktiivisen toiminnan keskipisteenä. Myöhemmin on tehty pieniä muutoksia digiajan tarpeiden mukaan, filmiajan tarpeiden vähentyessä. Pimiö ei enää ole isossa tilassa vaan hieman pienemmässä, edelleen käyttökunnossa. Isommasta salista on tehty kuvaustila studiovalojen ja taustojen kanssa sekä kokoustila pöytien, tuolien ja videotykin kanssa. Tilan toimiessa studiona sitä on nyt myös sisustettu seuran jäsenten valokuvilla. Seiniä kuvittaa jäsenten vapaavalintaisesti valitsemat kuvat ja yhdelle seinälle on rakennettu kollaasi ”aakkos-” sekä ”numerokuvista”. Näiden kuvien taustalla on kunkin kuvaajan oma näkemys kyseistä kirjaimesta tai numerosta.


title: Kamera-73

text: Lähde: Reijo Relander - Kamera-73 Kuusankoski r.y:n 10-vuotishistoriikki ja 30-vuotishistoriikki.


title: Kamera-73

text: Kun Kamera-73 Kuusankoski ry perustettiin, oli valokuvauksen tekninen kehitys saavuttanut tason, jossa kaikki tärkeimmät valokuvaukseen liittyvät kehitelmät oli tehty, sekä materiaali, että välinepuolella. Oltiin kuitenkin uudella välineurheilun aikakaudella. Enää ei vannoutunutta kuvaajaa tunnistettu 6x6 ”kottaraispöntöstä” ja säkillisestä suotimia, vaan kuvaajan mittapuuna häämotti laaja objektiivivalikoima. Pitkillä putkilla voitiin tähdätä tulevaisuuteen.


title: Kamera-73

text: Maaliskuussa 1973 Kuusankoskella järjestetty kulttuuriseminaari oli käynnistymispotku oman seuran saamiseksi paikkakunnalle. Katsottiin tarpeelliseksi antaa nuorisolle mahdollisuus kehittää itseään valokuvauksen taidossa ja ennen kuvanneille paremmat puitteet taitojen kartuttamiseen ja kuvien tekoon. Epävirallinen ryhmä sääti sääntöehdotukset ja hoiti muut perustamispohjustukset. 17.5.1973 kokoontui nelisenkymmentä valokuvauksesta ja seuran perustamisesta kiinnostunutta KOP:n kerhotiloihin ja näin syntyi Kamera-73 Kuusankoski ry. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Olli Aaltonen.


title: Kamera-73

text: Ensimmäisenä toimintavuonna tuli kaupungilta toiminta-avustuksena 1000 mk, joka mahdollisti käytännön toimet. Laboratoriotilat saatiin pienteollisuustalon alakerrasta ja näin aatepuolelta voitiin siirtyä myös käytännön toimiin. Yhteistyö ja tehtävänjako koulutusrintamalla hahmottui myös työväenopiston kanssa ja sovittiin, että pääsääntöisesti työväenopisto hoitaa alkeis- ja jatkokurssittamisen ja kameraseura huolehtii seminaareista ja erikoiskursseista.


title: Kamera-73

text: Uuden seuran nimen tunnetuksi tekemiseksi osallistuttiin Kaakkois-Suomen kameraseurojen yhteisnäyttelyyn, josta saatiin monia palkintoja.


title: Kamera-73

text:
Vuodella 1974 voidaan katsoa olleen merkitystä valokuvan arvostuksen kannalta, sillä kaupunki lunasti Olli Aaltoselta työt ”Viikingit” ja ”Rengastanssi”, Kalervo Aaltoselta työn ”Talvi”
ja Ilmari Lindbergiltä työt ”Rowing”, ”Blektriker” ja ”Juhannus”. Sijoituspaikaksi tuli Naukion yläaste.


title: Kamera-73

text:
Keväällä järjestettiin ”Lomalaisen valokuvauskurssi”, jossa oli liki 30 osallistujaa. Yksityisten näyttelyiden sarja lähti myös liikkeelle, kun Kalervo Aaltonen esitteli foto-serigrafiatöitään Voikkaalla ja Kuusaalla. Elokuun puistojuhliin Kamera-73 osallistui omalla osastollaan urheilutalon aulassa. Lokakuussa Olli Aaltonen pystytti näyttelynsä ”Ihminen teollisessa yhteiskunnassa”.
Hannu Hautala vieraili samassa kuussa luontoillan merkeissä Naukion yläasteella vetäen täyden salillisen kuulijoita. Laboratoriota käytettiin aktiivisesti (käyttötunteja 2295 ja 411 käyttökertaa).


title: Kamera-73

text: Koulutus alkoi tuottaa tulosta, sillä vuoden 1975 näyttelystä todettiin lehtiotsikoissa, että näkemyksellinen ote oli nostanut kuvien tasoa. Kamera-73:n aloitti toimintansa alueellisena kouluttajana, kun Kaakkois-Suomen I valokuvapäivät pidettiin toukokuussa. Ohjelmassa oli mm. Pentti Pitkälahden fotografiikkaa, kuvaideointia Timo Haaviston johdolla, Hannu Peltomaan esitys valokuvan käytöstä elokuvassa, diatekniikoista ja kuvasarjoista sekä kuvasommittelusta.


title: Kamera-73

text: Kansainvälistä tunnustusta saatiin kuusankoskelaiselle valokuvaukselle vuonna 1976, kun Kalervo ja Olli Aaltonen saivat AFIAP-arvonimen ja Ilmari Lindberg sai EFIAP-arvonimen. Kuusankosken taltiointityötä alettiin pohjustaa kesäkuussa, kun kameraseuran edustajia oli mukana kotiseutu- ja museolautakunnan järjestämällä kotiseuturetkellä. Keväällä järjestettiin neljä valokuvauskurssia ja syksyllä teemakurssi ”Vallitseva valo valokuvaamisessa”. Syyskuussa oli esillä näyttely ”Kuusankoskelaisten parhaita”, joka oli koottu kuusankoskelaisten kuvaajien ulkomailla ja kotimaassa menestyneistä kuvista.


title: Kamera-73

text: Vuoden 1977 kauaskantoisin tapahtuma oli Kaakkois-Suomen II valokuvatapahtuma. Ohjelmassa oli mm. kuvakavalkadi SKsL:n vuosinäyttelyistä vuodilta 1963, 1967, 1971 ja 1975. Nähtiin malliksi mestarivalokuvia eri kirjoista, Jorma Marstio selvitteli kameranostoon liittyviä kysymyksiä, Matti K. Hänninen antoi tietoa väreistä ja värikuvauksesta, Ahti Heinikainen selvitteli peruskysymyksiä valokuvaajaksi aikoville ja Kalervo Ojutkangas oli valinnut teemaksi ”Minun valokuvani”.


title: Kamera-73

text: Laajan taltiointikuvauksen ensimmäinen välikooste saatiin ”Kuusankosken asuntomaisemaa -77” -näyttelyssä.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1978 tehtiin valokuvaharrastamisen kehittymisen kannalta tärkeä päätös: rakennuslautakunta antoi luvan rakentaa laboratoriotilat vanhaan kaupungin saunan tiloihin.


title: Kamera-73

text: Paikkakunnalla nähtiin myös näyttelyitä, kun Eila Laukkanen kokosi näyttelyn ”Lapsesta” ja Olli Aaltonen oli matkannut kameransa kanssa ”Saimaalta Kymijoelle”.


title: Kamera-73

text: Taltiointinäyttelysarja sai jatkoa vuonna 1979, kun pystytettiin näyttely ”Katoavaa Kuusankoskea”.


title: Kamera-73

text: Vuoden tärkeimmäksi tapahtumaksi voitaneen nimetä tapahtuman laajuus huomioiden Kaakkois-Suomen III valokuvatapahtuma. Tapahtumassa oli Matti K. Hännisen esitelmä valokuvakoulutuksesta, valokuvasta välineenä ja kuvan merkityksestä nyky-yhteiskunnassa. Mona Mannerheimo kertoi kokemuksistaan henkilökuvaajana, Timo Haavisto esitteli Talvi-sarjansa ja Matti J. Kaleva puhui ammattilaisen työskentelyolosuhteista esimerkein. Hannu Peltomaa valotti valokuvan käyttöä elokuvassa ja videotekniikassa. Viihdepuolen merkkitapahtuma oli Leningradin retki.


title: Kamera-73

text: Näyttelyrintamalla oli esillä Keijo Koivulan ”Ydran saari” ja Kalervo Aaltosen ”Ruotsulan reduutti”.


title: Kamera-73

text: Mielenkiintoinen kuvauskokeilu suoritettiin vuonna 1980 syksyllä, kun Keskustan koulun oppilaat kuvasivat pari koulupäiväänsä. Tästä materiaalista seuran jäsenet työstivät näyttelyn STS:n ikkunoihin.


title: Kamera-73

text: Repoveden kuvausprojekti ehdotetusta kansallispuistoalueesta alkoi kesällä. Luovan kuvauksen työryhmä oli aloittanut työskentelynsä. Suuri voimannäyte oli keväällä valmistuneet talkootyönä tehdyt laboratoriotilat pienteollisuustaloon. Ari Vainiolla oli esillä näyttely ”Vanhaa Voikkaata”.


title: Kamera-73

text: Vuoden 1981 puolella jatkettiin erilaisia kuvallisia projekteja, kuten taltiointityötä, Repovesi-projektia, josta oli 70 kuvan välinäyttely, Luova Team jatkoi työtään ja vammaisten vuoden merkeissä valmistettiin kuvasarja ”Elluissa”, joka herätti huomiota ja julkaistiin myös Kuusankosken Sanomissa.


title: Kamera-73

text: Kameraseuratoiminnan tunnetuksi tekemiseksi painatettiin seuraesite, jota jaettiin jäsenistön lisäksi kouluille ja eri julkisiin laitoksiin.


title: Kamera-73

text: Vuoden 1982 puolelle siirtynyt IV valokuvatapahtuma sai sijansa tammikuussa ja otettiin myönteisesti vastaan. Luennoitsijoina toimivat mm. Matti K. Hänninen ja Tuomo Lehtinen.


title: Kamera-73

text: Luova Team suoritti ensiesiintymisensä asettaen kuviaan näytteille Kouvolassa valokuvailmaisun peruskurssille. Kalervo ja Olli Aaltosella oli esillä näyttely Pohjois-Kymenlaakson ja Tirvan maisemista. Ari Vainiolta oli esillä tutkielma ”Pyhäjärven monet kasvot”. Löysivapaa-tapahtumassa seuralla oli oma osasto, jossa pyöri korkealuokkaisia diaohjelmia ja lisäksi lukion aulaan oli pystytetty taltiointikuvakokoelma.


title: Kamera-73

text: Juhlavuoden 1983 kesäkuun puolessa välissä luovutettiin kaupungille 170 kuvaa käsittävä taltiointikuvakokoelma pohjustettuna. Kotiseutu- ja museolautakunnalle on valmistettu vastaavasti kokoelma ilman pohjakkeita.


title: Kamera-73

text: Lähde: 1984-2003 - Reijo Relanderin jatkama kerhon historiikki.


title: Kamera-73

text: Vuosina 1984-1986 seura huolehti valtaosan kaupungin kuvateosprojektin kuvituksesta. Projekti oli melko työllistävä seuran kuvaajaporukalle.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1985 amerikansuomalainen Lady Ostapeck oli seuran kutsuttuna vieraana henkilökuvagalleriansa kanssa. Lassi Kujalan luontokuvia oli samana vuonna esillä ja siivet alkoivat kantaa myös kansallisesti merkittävänä luonnon puolestapuhujana.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1986 järjestettiin yleisökurssi ”Kuvauksen perusteista”. Kansainvälistä kosketusta lähdettiin hakemaan myös vuonna 1987, kun kesällä laitettiin kuvakokoelma Unkariin, ystävyyskaupunki Orosházaan ja Dunaújvárosiin. Unkarista tuli kuvia vuorostaan syksyllä näytteille Kuusankoskelle.


title: Kamera-73

text: Kalervo Aaltosella ja Kalevi Pihkalalla oli yksityisnäyttelyt vuonna 1987.


title: Kamera-73

text: Kuusankoski-valokuvauskilpailu järjestettiin liike-elämän avustuksella hyvien palkintojen muodossa ja se sai kuvaajia liikkeelle yli kuntarajojen. Kalevi Pihkala ja Ari Vainio saivat kirkkaimmat mitalit.


title: Kamera-73

text: Seuran jäseniä suuntasi useana kevään kameransa kohti Kreikan maisemia vuoden 1989 jälkeen matkavastaavana Kari Joutjärvi.


title: Kamera-73

text: Keijo Koivulan ”Teatterikuvia” aloitti näyttelyrynnäkön vuonna 1990. Se jatkui Kari Joutjärven ”Kuvia Samoksesta”, János Müllerin ”Valokuvakokoelma”, Kalevi Pihkalan ”Kuvia” ja Olli Aaltosen ”Vuodenkierto”-näyttelyillä.


title: Kamera-73

text: Nuorten valokuvauskilpailu järjestettiin 1990.


title: Kamera-73

text: Seura sai Kuusankoski-talolle ”Kuukauden kuvaaja” -paneelit, jotka ovat olleet näyteikkuna ulkomaailmaan monasti niin erakkomaiselle kuvaus- ja kuvantekotoiminnalle. Järjestettiin erilaisia työpajoja ja kursseja.


title: Kamera-73

text: Kansainvälistä kuvaajakosketusta saatiin 1990, kun Lady Ostapeck vieraili jälleen kuviensa kera.


title: Kamera-73

text: Vuonna 1992 seura järjesti SKsL:n vuosinäyttelyn. Näyttelyn oheismateriaali ylitti jopa tv:n uutiskynnyksen, kun seura oli hyvien Pietari-yhteyksien avulla saanut näytteille tsaarinajan kuvia. Näyttely saavuttikin erinomaisen suosion.