title: Arktinen yhteistyö

text: Suomen rooli arktisessa yhteistyössä oli alusta asti merkittävä. Suomen aloitteesta arktinen yhteistyö alkoi konkretisoitua vuonna 1989 Rovaniemi-prosessin myötä, joka huipentui kansainväliseen arktiseen konferenssiin Rovaniemellä vuonna 1991. Ministeritason konferenssissa kaikki kahdeksan arktista maata allekirjoittivat arktisen alueen ympäristöstrategian, jossa pyrittiin suojelemaan alueen luontoa ja kestävää kehitystä. Myös Kanada oli ollut aktiivinen arktisen yhteistyön edistämisessä ja Rovaniemi-prosessin jatkeena perustettiin Arktinen neuvosto vuonna 1996 Ottawassa. Tilaisuus ei kuitenkaan herättänyt kansainvälistä huomiota eikä sitä nähty otsikoissa.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktinen neuvosto on tarjonnut kansainvälisen foorumin esimerkiksi erilaisille arktista luontoa tutkiville työryhmille, mikä on laajentanut käsitystä arktisen ympäristön tilasta. Merkittävä esimerkki tästä on vuonna 2004 ilmestynyt selvitys ilmastonmuutoksen vaikutuksista arktisella alueella.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktinen alue lämpenee noin kaksi kertaa nopeammin, kuin muu maailma ja tällä on myös maailmanlaajuisesti merkittäviä seurauksia. Arktiksen meri- ja maa-alueita peittävä jää sulaessaan edistää lämmön haihtumista ilmakehään, sekä nostattaa merenpintaa, mikä vaikuttaa kaikkialla maailmassa. Ikirouta vapauttaa sulaessaan ilmakehään myös kasvihuonekaasuja. Ilmakehän stratosfäärin otsonikerros ohenee kaikkialla, mutta arktisen alueen yllä se on vielä muuta maailmaa ohuempi, minkä johdosta auringosta peräisin oleva säteily läpäisee sen entistä tehokkaammin. Valkoiset, jään peittämät maa- ja merialueet heijastavat tätä säteilyä takaisin avaruuteen, mutta niiden vähetessä maahan sekä vesistöjen pintaan imeytyy entistä enemmän lämpöä.


title: Arktinen yhteistyö

text: Paitsi että arktisen alueen ilmastonmuutos vaikuttaa maailmanlaajuisesti, iskee se myös juuri Arktiksen luontoon ja ympäristöön. Esimerkiksi suurin maalla elävä lihansyöjä, jääkarhu, kärsii erityisesti luonnonmullistuksista. Jääpeitteen huvetessa jääkarhun ravinnonhankinnasta tulee yhä hankalampaa. Myös erilaiset myrkyt uhkaavat Arktiksen ympäristöä. Jäämiä teollisuuden päästöistä ja maataloudessa käytetyistä torjunta-aineista kulkeutuu paljon ilma- ja merivirtojen mukana myös pohjoiseen, missä ne kerääntyvät muun muassa kaloihin ja hylkeisiin. Lopulta saasteet kulkeutuvat ravintoketjun huipulle ihmisiin ja jääkarhuihin, joten lajien edustajiin kerääntyy runsas määrä erilaisia ympäristömyrkkyjä. Jopa jääkarhuemon maito saattaa sisältää pennun tappavan annoksen kemikaaleja. Kaukokulkeumana tulevien myrkkyjäämien määrä on vähentynyt Tukholmassa vuonna 2001 allekirjoitetun sopimuksen myötä, mutta se ei silti ole poistunut kokonaan.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktisen alueen asukkaista noin kymmenesosa kuuluu alkuperäiskansoihin ja alkuperäiskansoja on useampia; esimerkiksi Pohjois-Euroopassa saamelaiset tai Venäjällä nenetsit. Grönlannissa alkuperäiskansat ovat enemmistössä.


title: Arktinen yhteistyö

text: Ilmastonmuutos on muiden merkittävien muutosten ohella vaikuttanut arktisen alueen alkuperäiskansojen perinteisiin elinkeinoihin ja elämäntapoihin. Alkuperäisväestöillä katsotaan olevan erityisen läheinen suhde maahan, joten maanomistuskysymykset ovat nousseet pinnalle valtioiden yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa. Esimerkiksi Pohjois-Amerikassa alkuperäiskansoille on palautettu oikeuksia maa-alueisiin ja luonnonvaroihin pitkien neuvottelujen myötä. Kansainvälisen työjärjestön ILO:n sopimus numero 169 takaisi vastaavat oikeudet myös muiden alueiden alkuperäiskansoille, mutta arktisella alueella sen ovat ratifioineet vain Norja ja Tanska. Maanomistus juridisena käsitteenä onkin levinnyt alueilla vasta modernin valtionmuodostuksen myötä ja kysymykset alkuperäiskansojen oikeuksista maahan ovat olleet hyvin poliittisesti latautuneita.


title: Arktinen yhteistyö

text: Kansainvälisessä oikeudessa ei ole yleisesti hyväksyttyä alkuperäiskansan määritelmää, joten on myös vaikea määritellä keille alkuperäiskansojen oikeudet kuuluvat.


title: Arktinen yhteistyö

text: Kun ilmastonmuutos sulattaa arktista jäätä, lisää se alueen taloudellisia mahdollisuuksia, joista ovat kiinnostuneet niin arktiset valtiot kuin monet ulkopuoliset tahotkin. Arktisen alueen luonnonvaroja, esimerkiksi runsaita mineraalivaroja, on hyödynnetty jo pitkään. Alueen luonnosta elää ja on pitkään elänyt myös merkittävä osa väestöstä ja esim. metsätaloutta ja poronhoitoa on harjoitettu kauan. Jäistä vapaa vesi hyödyttää taloudellisesti etenkin Kanadan, Yhdysvaltojen, Venäjän, Norjan ja Tanskan itsehallintoalue Grönlannin rannikkoja esim. avaamalla meriväyliä. Luoteisväylä on esimerkki tärkeästä arktisesta merireitistä, joka sekin on käytössä vain osan vuodesta. Jäiden sulamisella on mahdollisuuksia vaikuttaa myös teollisen kalastuksen helpottumiseen merialueilla.


title: Arktinen yhteistyö

text: Kun kulkeminen arktisilla maa- ja merialueilla helpottuu, saattaa se vaikuttaa myös turismin lisääntymiseen. Trendi on jo kasvamaan päin. Turismilla voisi olla suuri taloudellinen merkitys alueen asukkaille, joskin riskinä on suurten matkanjärjestäjien itselleen varmistamat hyödyt paikallisten kustannuksella.


title: Arktinen yhteistyö

text: Pohjoinen jäämeri on 2000-luvun alusta alkanut kiinnostaa yhä laajemmin ja kansainvälisemmin toimijoita, vaikka alue on aikaisemmin ollut lähes kartoittamatonta. Pohjoisen jäämeren pohjassa arvioidaan olevan mittavia öljy-, kaasu- ja liuskekaasuvarantoja. Suurimmat käyttämättömät fossiilisten polttoaineiden resurssit ovat arktisilla alueilla, eivätkä nykyiset varannot riitä kattamaan täysin tulevaisuuden kysyntää. Panostus valtioiden suvereniteettiin ja sotilaallisen toimintakyvyn pönkittämiseen voi olla tulevaisuudessa kasvussa, mikäli kiistat alueen luonnonvaroista kärjistyvät. Luonnonvarojen hyödyntäminen jäämerellä on kuitenkin hyvin kallista ja riskit öljykatastrofeihin kasvavat. Mahdolliset katastrofit voivat aiheuttaa suurta tuhoa hitaasti toipuvassa arktisessa ekosysteemissä ja öljyntorjunta arktisissa olosuhteissa olisi lähes mahdotonta. Tärkeää olisi ratkaista, miten uudenlainen toiminta ilmastonmuutoksen muovaamalla Arktiksella toteutetaan ympäristön ja paikallisten kannalta mahdollisimman kestävällä tavalla.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktinen neuvosto on kenties tärkein arktisen alueen kansainvälisistä toimijoista. Neuvosto perustettiin vuonna 1996 Ottawan julistuksella ja siihen kuuluu kahdeksan maata: Islanti, Norja, Suomi, Ruotsi, Venäjä, Tanska (edustaa Grönlantia ja Färsaaria), Yhdysvallat (edustaa Alaskan osavaltiota) sekä Kanada (edustaa Luoteisterritoriota, Nunavutia ja Yukonia). Neuvostoon kuuluu jäsenmaiden lisäksi myös tarkkailijamaita arktisen alueen ulkopuolelta, sekä erilaisia kansainvälisiä järjestöjä. Suomi toimii Arktisen neuvoston puheenjohtajamaana vuosina 2017-2019. Neuvosto toimii kansainvälisenä foorumina, joka kokoaa yhteen arktisen alueen toimijoita, mutta jolta puuttuu valtuudet velvoittaa jäseniään toimintaan. Sen rahoitus on myös paljolti valtioiden hyvän tahdon varassa. Kuitenkaan missään muussa järjestössä alkuperäiskansoilla ei ole yhtä suurta roolia. Nykyaikana järjestön roolin voi nähdä olevan kasvussa ja esimerkiksi tarkkailijoiksi on paljon halukkaita.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktisen yhteistyön nimissä järjestetään myös ulkoministeritason tapaamisia. Pohjoisen jäämeren konferenssi pidettiin viiden rantavaltion kesken Grönlannin Ilulissatissa vuonna 2008. Tapaamisen lopputuloksena allekirjoitettiin ns. Ilulissatin julistus, jossa maat sitoutuivat mm. noudattamaan YK:n merioikeusyleissopimusta mannerjalustojen oikeudellisesta ulkorajojen määrittämisestä ja mahdollisten päällekkäisyyksien rauhanomaisesta sopimisesta. Ilulissatin julistus oli tärkeä koko arktisen alueen kehityksen näkökulmasta sekä osoitus rannikkovaltioiden halusta yhteisen tulevaisuuden kehittämiseen. Tosin kyseisestä konferenssista jätettiin pois vastoin Arktisen neuvoston yhteistyöperinteitä Suomi, Ruotsi ja Islanti, sekä arktiset alkuperäiskansat. Toinen rantavaltioiden ministeritapaaminen järjestettiin Kanadan kutsusta Chelseassa keväällä 2012. Kokouksessa vahvistettiin valtioiden halua tehdä tieteellistä ja teknistä yhteistyötä mannerjalustojen ulkorajojen määrittelemisessä. Konferensseilla on ollut konkreettistakin merkitystä, kun esimerkiksi Norja ja Venäjä allekirjoittivat sopimuksen Barentsin merirajasta syyskuussa 2009.


title: Arktinen yhteistyö

text: 2000-luvun vaihteen jälkeen arktisen alueen asioista on kiinnostunut niin Euroopan unioni, YK sekä NATO. Myös monet arktisen alueen ulkopuoliset valtiot ovat kiinnittäneet huomiotansa alueeseen etenkin taloudellisessa mielessä sekä ilmastonmuutoksen vuoksi, ja hakevatkin siksi tarkkailijajäsenyyttä Arktisessa neuvostossa. Valtiollisten toimijoiden lisäksi sellaiset organisaatiot, kuten WWF ja Greenpeace ovat olleet aktiivisia arktisissa kysymyksissä.


title: Arktinen yhteistyö

text: Suomen merkitystä arktisen keskustelun piirissä on lisännyt Suomen valtioneuvoston julkaisema ulkosuhdepainotteinen Suomen Arktinen strategia (2010). Myös Pohjoismaiden neuvoston rooli on lisääntynyt arktisen alueen rakentamisen koordinoijana.


title: Arktinen yhteistyö

text: Arktisen tulevaisuuden kannalta on tärkeää, miten kansainvälinen yhteistyö alueella kehittyy. Globalisaatio ja ilmastonmuutos aiheuttavat erityisiä haasteita toiminnalle juuri arktisen alueen piirissä.


title: Arktinen yhteistyö

text: Kansainvälinen polaarivuosi on Maailman ilmatieteen järjestön WMO:n ja Kansainvälisen tiedeneuvoston ICSU:n järjestämä arktisen alueen tutkimusohjelma. Kansainvälinen polaarivuosi on pidetty ensimmäisen kerran jo vuonna 1882-1883 ja sen jälkeen vuosina 1932-1933, 1957-1958 sekä 2007-2009. Vuoden 1957-1958 polaarivuosi oli samalla kansainvälinen geofysiikan vuosi, joka keskittyi napa-alueiden tutkimukseen.


title: Havelock Ellis

text: Henry Havelock Ellis (2. helmikuuta 1859 Croydon, Surrey, Englanti – 8. heinäkuuta 1939) oli englantilainen lääkäri ja kirjailija, joka tuli tunnetuksi homoseksuaalisuuteen, transsukupuolisuuteen ja muihin seksuaalikysymyksiin liittyvistä tutkimuksistaan. Hän oli ensimmäisen englanninkielisen homoseksuaalisuutta käsittelevän lääketieteellisen teoksen toinen kirjoittaja. Monien aikansa älymystön edustajien tavoin Havelock Ellis kannatti eugeniikkaa ja toimi rodunjalostukseen tähtäävän seuran puheenjohtajana.


title: Havelock Ellis

text: Havelock Ellis syntyi merikapteenin esikoiseksi, ainoaksi pojaksi jolle syntyi neljä sisarta. Aloitettuaan lääketieteen opinnot hän meni mukaan marxilais-radikaalien piirien toimintaan ja oli mukana perustamassa Progress Society -nimistä järjestöä, jonka tarkoituksena oli edistää älyllistä ja sosiaalista hyvinvointia. Pienempi ryhmä The Fellowship of the New Life toi hänet yhteen homoseksuaalisuutta tutkineen Edward Carpenterin sekä tulevan vaimonsa, naisasia-aktivisti Edith Leesin kanssa. James Hintonin kirjoituksia luettuaan Ellis alkoi suuntautua seksologiaan ja oli löyhästi mukana monissa alaa kehittävissä brittijärjestöissä, muttei milloinkaan mennyt aktiivisesti mukaan järjestöelämään tai politiikkaan.


title: Havelock Ellis

text: Ellisin ensimmäinen teos homoseksuaalisuudesta, "Sexual Inversion" (1897). Siinä homoseksuaalisuutta käsiteltiin ensi kertaa neutraalisti, ei vain kriminologisena ongelmana tai mielisairautena. Se oli ensimmäinen osa Havelock Ellisin pääteoksesta, kuusiosaisesta sarjasta "Studies in the Psychology of Sex", jonka viimeinen osa ilmestyi 1928.


title: Havelock Ellis

text: Ellisin ensimmäinen avioliitto Edith Leesin kanssa oli vaikea vaimon homoseksuaalisuuden takia. Vuonna 1881 Ellis tapasi eteläafrikkalaisen kirjailijan Olive Schreinerin, josta tuli hänen elinikäinen ystävänsä. Heidän välistään kirjeenvaihtoa julkaistiin vuonna 1992. Ellis kuoli 80-vuotiaana vuonna 1939 sairastettuaan vuosia kurkkusyöpää.


title: Ekaltadeta

text: Ekaltadeta on sukupuuttoon kuollut nykyisen myskikengurun sukuinen pussieläinsuku. Tunnetut fossiilit koostuvat kahdesta lähes täydellisestä kallosta sekä useista ylä- ja alaleuoista, leuan terävien hampaiden vuoksi sen uskotaan olleen lihansyöjä kenguru.


title: The Scarecrow (Avantasian albumi)

text: The Scarecrow on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2008.


title: The Scarecrow (Avantasian albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.


title: Mäyränlammi

text: Mäyränlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Mäyränlammi

text: Lammen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutta sen luoteispuolella kulkee laskuojan alkuosan yli kulkee Mallinkaistenjärvelle johtava tie. Järvi ja sen lähiympäristö on luonnonsuojelualuetta.


title: Mäyränlammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Lampeen on kaivettu oja, joka tasaa vedenkorkeutta lammessa. Oja laskee Saukonlammiin, jonka laskuoja yhtyy Sammaljärvenojaan. Vedet virtaavat Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Mäyränlammi

text: Vuoden 1964 peruskartassa lammen osittain luontaista laskuojaa oli parannettu kaivamalla lammesta suon reunalle laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa koko oja oli perattu suoraksi ojaksi.


title: Tervalammi (Hausjärvi)

text: Tervalammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Tervalammi (Hausjärvi)

text: Lampi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa pienessä painanteessa. Sen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsää tai mäenrinteitä. Rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tiet Puujaan kylän ja Löyttymäen yhdistävältä tieltä.


title: Tervalammi (Hausjärvi)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy ja sen laskuoja lähtee almmen länsirannalta. Se juoksee länteen ja yhtyy Mallasjokeen kilometrin jälkeen. Oja virtaa lammikon läpi ja putoaa matkallaan Mallasjokeen 30 metriä.


title: Tervalammi (Hausjärvi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on ollut autio, mutta se on ollut nimetty. Sen pohjoispuolelta kulki merkitty polku Löyttymäen talolta Mommilanjärven länsirantaan.


title: Tervalammi (Hausjärvi)

text:
Vuoden 1964 peruskartassa lammen etelärantaan oli rakennettu mökki ja lammen laskuoja vaikutti luontaiselta purolta. Lammella oli vielä vuoden 1988 kartassa yksi mökki.
Samassa kartassa laskuojaan oli padottu lammikko.


title: Kulmalammi

text: Kulmalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Jokimaan kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kulmalammi

text: Lampi sijaitsee suuremman Mallinkaistenjärven eteläpuolella, mutta se laskee silti etelään. Lampi on syntynyt mäkien väliin. Sen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat suota. Suorannasta huolimatta lammen lähistöllä on yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja lähiympäristössä vielä lisää. Niille johtaa Jokimaalta tie.


title: Kulmalammi

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu vain yksi suon kuivatusoja pohjoisesta. Sen oma laskuoja lähtee sen etelärannasta ja se juoksee mäenrinteitä alas Jokimaan alueen pellolle, josta se kääntyy itään ja yhtyy pian Mallasjokeen. Mallasjoki yhtyy Puujokeen Puujaan kylän lähellä ja se virtaa Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Kulmalammi

text: Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio eikä sinne johtanut tietä. Lammelle oli rakennettu mökkitiet kahdesta suunnasta vuoden 1979 kartassa, jossa oli vasta neljä mökkiä.


title: Löyttylammi (Hausjärvi)

text: Löyttylammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Löyttylammi (Hausjärvi)

text: Lammen pinta-ala on 11,7 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Lammen ympäri kiertää metsäautotie, mutta lampi on autio.


title: Löyttylammi (Hausjärvi)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. Sen itärantaan laskee eteläiseltä suolta ja pohjoiselta Sammalsuolta kuivatusoja. Laskuoja lähtee lännestä ja virtaa länteen yhtyen pian Mallasjokeen Löyttymäen kohdalla. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.


title: Venetsian metropolikaupunki

text: Venetsian metropolikaupunki () oli yksi Italian metropolikaupungeista. Se sijaitsee Veneton alueella Italian koillisosassa rajoittuen Adrianmereen. Venetsian maakunta muutettiin 1.1.2015 alkaen Venetsian metropolikaupungiksi. Metropolikaupunki koostuu 44 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Venetsia.


title: Venetsian metropolikaupunki

text: Venetsian maakunnan pinta-ala on 2 461 km². Asukkaita oli vuoden 2014 lopussa noin 860 000. Metropolikaupungin väkiluvultaan suurimmat kaupungit ovat:


title: Carp (Ontario)

text: Carp on noin 2 000 asukkaan kylä Ottawan kaupungissa, Kanadassa. Carpin eteläosassa sijaitsee lentokenttä.


title: The Flying Opera

text: Ghostlights on Avantasia -musiikkiprojektin livealbumi, joka on julkaistu vuonna 2011.


title: Lentotuhka

text: Lentotuhka on kivihiiltä poltettaessa palamistuotteena syntyvää hyvin pienistä hiukkasista koostuvaa tuhkaa. Hyvin kevyt lentotuhka poistuu hiilivoimalaitoksen palamistilasta savukaasujen mukana. Palamistilan pohjalle putoavaa karkeajakoisempaa tuhkaa kutsutaan pohjatuhkaksi.


title: Lentotuhka

text: Lentotuhka erotetaan savukaasuista yleensä sähkösuodattimilla tai muilla suodattimilla ennen kuin savukaasut ehtivät savupiippuun. Lentotuhka kerätään suodattimista voimalaitoksen varastosiiloihin hyötykäyttöä varten. Lentotuhkaa voidaan varastoida myös kasoissa, jolloin se poikkeaa teknisiltä ominaisuuksiltaan siilovarastoidusta tuhkasta.


title: Lentotuhka

text: Lentotuhka koostuu poltettavan hiilen koostumuksesta riippuen seuraavista mineraaleista:


title: Lentotuhka

text: Lisäksi lentotuhka sisältää vaihtelevia määriä raskasmetalleja, joista merkittävimmät ovat molybdeeni, kromi, arseeni, lyijy ja seleeni.


title: Lentotuhka

text: Lentotuhka päästettiin aiemmin yleisesti ilmakehään, mutta ilmansuojelusäädökset määräävät nykyään erottamaan lentotuhkan savukaasuista suodattimilla.


title: Lentotuhka

text: Lentotuhkaa voidaan käyttää esimerkiksi betonin seosaineena, asfaltin täyteaineena, tai maanrakentamisessa pihojen alusrakennekerroksissa sekä teiden, kevyen liikenteen väylien ja katujen jakavassa kerroksessa.


title: Scarecrow

text: Scarecrow voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Lost in Space Part 2

text: Lost in Space Part 2 on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Mykeneläisen kulttuurin tuho noin 1200–1050 eaa. pronssikautisessa Kreikassa oli tapahtumasarja, jossa mykeneläinen kulttuuri romahti. Soturikuninkaiden valta luhistui. Palatsit tuhoutuivat, kirjoitustaito hävisi, kaukokauppa romahti ja väestö väheni. Romahdusta seurasivat Kreikan niin kutsutut ”pimeät vuosisadat”. Tuhon syitä ei vieläkään täsmälleen osata sanoa. Tavallisimpina syinä on pidetty merikansojen, doorilaisten ja muiden ulkopuolisten hyökkäyksiä, kapinoita, sotia, kuivuuden aiheuttamaa nälkää, tulvia, maanjäristyksiä ja kulkutauteja. Palatsikeskusten romahduksen jälkeen nousi pienempiä kyliä. Ne olivat klaaninpäälliköiden eli "basileusten" johtamia. Joillain alueilla mykeneläinen kulttuuri säilyi pitkään. Kauden lopussa Kreikka siirtyi rautakaudelle.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Mykeneläiset palatsikeskukset tuhoutuivat noin 1250–1050 eaa. Asutus harveni ja väestö väheni. Kauden lopulla tai pian sen jälkeen tuli uusia hautaustapoja. Uusi pukusolkityyppi ilmestyi.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Vuosien 1250–1050 eaa. välillä jotkut paikat, kuten Mykene, tuhoutuivat useaan kertaan. Noin 1200 eaa. tapahtuneen tuhon jälkeen Mykene elpyi joksikin aikaa, mutta romahti lopullisesti viimeistään 1050 eaa.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Lähes kaikki mykeneläisen Kreikan keskukset tulivat tuhotuiksi noin vuoden 1250–1200 eaa. paikkeilla. Tuho näyttää edenneen pohjoisesta etelään niin, että esimerkiksi Theba tuhoutui ennen Peloponnesoksen mykeneläiskeskuksia. Mykene, Tiryns ja Midea tuhottiin LHI IIB2 -kauden lopussa, ja Pylos joskus LHI IIB2 -kaudella. Pyloksesta on säilynyt lineaari-B -savitaulu, jonka mukaan meren rantaa vartioitiin ja pohjoisesta tuli vihollinen. Savitaulujen mukaan hyökkääjät veivät papit pois.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Ateena oli ainoita keskuksia, joka säilyi tuholta kokonaan tai ainakin vähemmin vaurioin. Mykenen kaupungin hävitti luultavasti maanjäristys noin vuonna 1200 eaa., ja lopullisesti linnavuoren rakennukset tuhottiin ja ilmeisesti poltettiin noin vuonna 1100 eaa., minkä seurauksena paikka hylättiin. Näihin aikoihin asutus harveni Kreikassa.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Anthony Snodgrassin mukaan 1200-luvulla eaa. LH IIIB-kaudelta on noin 320 löytöpaikkaa, 1100-luvulla LH IIIC-kaudelta noin 130 paikkaa ja submykeneläiseltä-varhaisprotogeometriselta kaudelta keramiikasta päätellen vain 40 löytöpaikkaa. Joko keramiikan tekotaito oli harvinaistunut, tai väestö vähentynyt tuntuvasti. Cunliffen mukaan LH IIIB -kaudelta tunnetaan 628 paikkaa ja hautausmaata, mutta LH IIIC -kaudelta enää 147. Tämä merkitsee paikkojen vähentymistä neäjännekseen. LH IIIC-kaudella oli vielä isohkoja keskuksia, kuten Mykene, Lefkantí, Argos ja Peratí sekä saarilla Emporeiós ja Ialysos.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Noin 1100 eaa. löytöpaikkojen määrä vähenee. Romahdus tapahtui joskus välillä 1175–1050 eaa. Vuoden 1125 eaa. jälkeen suuria keskuksia ei Kreikassa ollut ennen vuotta 1050 eaa.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Vincent Desboroughin mukaan väestö kutistui äkkiä kymmenekseen aiemmasta noin vuonna 1100 eaa. vuosien 1100–1000 eaa. välillä joillain alueilla. Esimerkiksi eteläisen Argoliin alueella ja Lakoniassa oli löytöjen mukaan hyvin vähän asuinpaikkoja. Keramiikka ja hautaustavat muuttuivat vuoden 1100 eaa tienoilla. Näihin aikoihin mykeneläiset perhehaudat vaihtuivat yksittäis- ja uurnahautauksiin. Esimerkiksi Attikassa submykeneläinen saviastiatyyppi korvasi mykeneläisen osin jo 1125 eaa., ja protogeometrinen tyyli alkoi noin 1050 eaa. Mutta Euboialla mykeneläinen tyyli jatkoi vuoteen 1000 eaa. asti, Ithakalla 950 eaa. asti ja Makedoniassa 900 eaa. asti. Asutuskeskukset alkoivat kasvaa uudelleen vuosina 1050–1000 eaa.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Joidenkin mukaan Tirynsin väestö ei olisi vähentynyt vielä silloin kun palatsi tuhoutui. Noin 1300 eaa. Tirynsissä asui noin ihmistä 20–25 hehtaarin alalla. Väestö kasvoi yhä, vaikka palatsi tuhoutui 1200 eaa. Se oli 1150 eaa. noin . Väestökato lienee tullut tämän jälkeen.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Mykenen palatsikulttuurin tuhon syytä ei tiedetä. Aiemmin tuhon syynä on usein pidetty vihamielisten kansojen, kuten merikansojen, hyökkäyksiä rannikkoalueilla, niin kutsuttua doorilaisvalloitusta, tai mykeneläisten kuningaskuntien keskinäisiä sotia tai sisäisiä levottomuuksia tai kapinoita. Lisäksi nykyään kulttuurin tuhoutumiseen uskotaan olleen näiden lisäksi muitakin syitä, kuten kaupan katkeaminen itään merirosvouksen vuoksi ja siitä aiheutunut taloudellinen kriisi, sekä luonnonkatastrofit, kuten Argoliin alueella ollut maanjäristys tai ilmastonmuutos ja sen mukanaan tuoma nälänhätä. Kulttuurin kukistuminen saattaa olla seurausta jostakin näistä syistä tai kaikkien näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Merikansat olivat joukko kansoja, jotka ryöstelivät itäisen Välimeren aluetta noin 1200–1180 eaa. ja saattoivat tuhota myös mykeneläisiä kaupunkeja.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Myöhäishelladisen kauden alussa noin 1190 eaa. ilmestyi uusi keramiikkatyyli, jota tavataan myös Troijasta, Kyprokselta, Libanonista, Sardiniasta ja Etelä-Italiasta. Jotkut liittävät tämän merikansoihin. Esimerkiksi Israelin alueelle asettuneiden filistealaisten keramiikka muistuttaa loppuvaiheen mykeneläistä keramiikkaa. Tällöin merikansat ovat joko mykeneläisen teknologian omaksuneita pohjoisen kansoja tai osin pakenevia mykeneläisiä. Erään näkemyksen mukaan noin 1300 eaa. valtaansa laajentaneiden esikelttiläisten uurnakenttäheimojen paine olisi ajanut mykeneläisen kulttuurin hävittäneet kansat liikkeelle, tai uurnakenttä-ihmiset olivat itse merikansoja.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Toisena selityksenä on pidetty pohjoisesta saapuneiden doorilaisten saapumista alueelle. Tämä niin kutsuttu doorilaisvalloitus olisi tapahtunut noin 1200–1050 eaa. Doorilaiset olisivat saattaneet saapua maahan pitkän ajan kuluessa monena aaltona. Toisen näkemyksen mukaan doorilaiset olivat alkujaan paikalla pitkään asunut luoteiskreikkalainen heimo, joka alkoi ryöstellä ja vallata rauta-aseiden avulla mykeneläisiä rikkaita kaupunkeja. Jotkut arkeologit epäilevät koko ajatusta doorilaisvalloituksesta, sillä sitä ei ole kyetty vahvistamaan arkeologian keinoin. Doorilaisvalloituksen sijaan kyse saattaa olla ennemmin mykeneläisten sisäisistä kiistoista sekä erilaisista levottomuuksista tai kapinoista. Kreikkalaisessa mytologiassa tapahtumat kytketään herakleideihin. Nämä saattoivat olla karkotettu mykeneläinen klaani, joka onnistui palaamaan 1000-luvulla eaa. käyttämällä hyväksi mykeneläisissä keskuksissa jo valmiiksi vallinnutta sekasortoa.


title: Mykeneläisen kulttuurin tuho

text: Mykenen loppuaikoina maata rasittivat joidenkin tietojen mukaan katovuodet. Joidenkin tutkijoiden mukaan koko Itäisen Välimeren alueella oli kuivuus. Se loi nälänhätää. Tämä olisi ajanut kansoja liikkeelle kohti Mykeneä, pois Mykenestä tai kansaa kapinaan Mykenessä. Kuivuus jatkui joidenkin tietojen mukaan satoja vuosia.


title: Pozzolaani

text: Pozzolaanit ovat joukko aineita, jotka reagoivat huoneenlämmössä veden ja kalsiumhydroksidin kanssa muodostaen sementtikiven kaltaisia pysyviä yhdisteitä. Pozzolaanit ovat yksi betonin seosaineista.


title: Pozzolaani

text: Nimitys pozzolaani tulee Italian kaupungista Pozzuolista, josta antiikin roomalaiset saivat vulkaanista tuhkaa. Nykyään pozzolaanina käytetään useimmiten jauhettua hohkakiveä, amorfista piidioksidijauhetta eli mikrosilikaa ("silica fume") tai vulkaanista tuhkaa. Masuunikuona on lievä pozzolaani.


title: Katarzyna Niewiadoma

text: Katarzyna Niewiadoma (s. 29. syyskuuta 1994 Limanowa, Vähä-Puolan voivodikunta) on puolalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Rabobank-Liv Woman Cycling Teamissa syksyllä 2013 ja edusti samaa joukkuetta kauden 2016 loppuun saakka. Vuonna 2017 hän kilpaili WM3 Energie -tallissa ja kaudesta 2018 alkaen Canyon SRAM Racingissä.


title: Katarzyna Niewiadoma

text: Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Elsa Segerberg

text: Elsa Segerberg, myöh. "von Haartman" (30. marraskuuta 1910 Helsinki – 24. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä.


title: Elsa Segerberg

text: Segerbergin vanhemmat olivat insinööri Ingiald Segerberg ja ruotsalaissyntyinen Ellen Reuterfeld. Hän kävi ranskankielisen luostarikoulun Belgiassa ja opiskeli Englannissa.


title: Elsa Segerberg

text: Segerberg esiintyi naispääosassa Carl von Haartmanin vuonna 1930 ohjaamassa mykkäelokuvassa Kajastus. Hän meni samana vuonna naimisiin von Haartmanin kanssa ja he asuivat Munkkiniemen kartanon siipirakennuksessa. Segerberg esiintyi vielä Jaakko Korhosen vuonna 1931 ohjaamassa Suomen ensimmäisessä äänielokuvassa Aatamin puvussa ja vähän Eevankin. Hän sairastui kuitenkin keuhkotuberkuloosiin ja oli Nummelan parantolassa Suomessa ja parantoloissa Saksassa ja Sveitsissä. Segerberg kuoli huhtikuussa 1937 hänen miehensä ollessa sotimassa Espanjan sisällissodassa.


title: Hawa Dembaya

text: Hawa Dembaya on maalaiskunta Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Médine sijaitsee Senegaljoen rannalla 12 kilometriä Kayesista kaakkoon. Kunnassa on 6 900 ja keskuskylässä 1 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Hawa Dembaya

text: Hawa Dembayan kunnan pinta-ala on 5 010 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kayesin piirin Khouloumin ja Colimbinén, idässä ja etelässä Logon ja lännessä Sadiolan ja Liberté Dembayan kuntiin. Kunnan läpi virtaa Senegaljoki. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Hawa Dembaya

text: Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä khasonkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja, soninkeja ja wolofeja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Hawa Dembaya

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi, maapähkinä ja vihannekset. Lisäksi hyödynnetään metsiä ja harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Féloun putouksilla on vesivoimalaitos. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveyskeskus.


title: Hawa Dembaya

text: Paikallisia nähtävyyksiä ovat ranskalaisten rakentama Médinen linnoitus ja Féloun vesiputoukset.


title: Little Angel

text: Little Angel on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin ensimmäinen single. Se julkaistiin 16. marraskuuta 2001 levymerkillä Spinefarm Records.


title: Little Angel

text: Kappale ylsi Suomen virallisen listan viidennelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 13 viikkoa.


title: Little Angel

text: Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Charon.


title: In Trust of No One

text: In Trust of No One on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin toinen single. Se julkaistiin 16. toukokuuta 2003 levymerkillä Spinefarm Records.'


title: In Trust of No One

text: Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan ensimmäisellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.


title: In Trust of No One


title: Religious/Delicious

text: Religious/Delicious on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin kolmas single. Se julkaistiin 1. syyskuuta 2003 levymerkillä. Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan kahdeksannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: Gavan O’Herlihy

text: Gavan O’Herlihy (s. 29. huhtikuuta 1954 Dublin) on irlantilaissyntyinen näyttelijä. Hänen isänsä oli näyttelijä Dan O’Herlihy.


title: Gavan O’Herlihy

text: O’Herlihy on näytellyt muun muassa elokuvissa "Willow – Suuri seikkailu" (1988), "Teräsmies III" (1983) and "The Descent – Loukussa 2" (2009) sekä televisiosarjassa "Kauhua kryptasta" (1989–1996).


title: Gavan O’Herlihy

text: Hänellä oli myös rooli "Richien" isoveljenä ("Chuck Cunningham") komediasarjassa "Onnen päivät", mutta hahmo hävisi sarjan ensimmäisen tuotantokauden jälkeen.


title: Ride on Tears

text: Ride on Tears on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin neljäs single. Se julkaistiin 3. elokuuta 2005 levymerkillä Spinefarm Records.


title: Ride on Tears

text: Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan toisella sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.


title: Ride on Tears

text: Kappaleet säveltänyt Charon ja sanoittanut J-P Leppäluoto.


title: Deadpool (videopeli)

text: Deadpool on sarjakuvahahmoon Deadpool perustuva Activisionin vuonna julkaisema videopeli. Peli julkaistiin PlayStation 3, Windows ja Xbox 360 alustoille.


title: Deadpool (videopeli)

text: Peli oli väliaikaisesti pois myynnistä lisenssin vanhennuttua mutta palasi myöhemmin uudelleen myyntiin Steam-palvelussa.


title: Deadpool (videopeli)

text: Peli julkaistiin uudelleen vuonna PlayStation 4 ja Xbox One alustoille.


title: Deadpool (videopeli)

text: Nolan North on pelissä Deadpoolin äänenä.


title: Deadpool (videopeli)

text: Pelin kehitys maksoi arviolta 100 miljoonaa dollaria.


title: Colder

text: Colder on suomalaisen goottimetallin yhtye Charonin viides single. Se julkaistiin 7. joulukuuta 2005 levymerkillä Spinefarm Records.


title: Colder

text: Single debytoi Suomen virallisen listan viidennellä sijalla, ja se pysyi listalla yhteensä kuusi viikkoa.


title: Colder


title: Lost in Space Part 1

text: Lost in Space Part 1 on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.


title: Mavrovon kansallispuisto

text: Mavrovon kansallispuisto () on kansallispuisto Makedoniassa, noin 10 kilometriä Gostivarin kaupungista lounaaseen. Suojelualue kattaa Bistraylängön, Radikajoen laakson ja Dešatvuoriston Albanian vastaisella rajalla.


title: Guerrilla Games

text: Guerrilla Games on alankomaalainen videopelien kehittäjä. Yhtiön tunnettuja pelejä ovat muun muassa "Killzone"-sarja sekä "Horizon Zero Dawn".


title: Guerrilla Games

text: Yhtiön kehittämä "Decima" -pelimoottori tulee käyttöön myös Hideo Kojiman pelissä "Death Stranding".


title: Guerrilla Games

text: "Killzone Shadow Fall" -pelissä yhtiö aloitti GPGPU-laskennan hyödyntämisen pelimoottorissa.


title: Killzone (pelisarja)

text: Killzone on Guerrilla Gamesin kehittämä ammuntapelisarja.


title: Bibsys

text: BIBSYS on Norjan Trondheimissä toimiva valtiollinen palveluntuottaja, joka on keskittynyt koulutukseen ja tutkimukseen liittyvän tiedon ja aineiston siirtämiseen, tallentamiseen, hakemiseen ja jakamiseen. Nykyinen BIBSYS perustettiin maaliskuussa 2007 Norjan Opetusministeriön () alaiseksi yksiköksi.


title: Bibsys

text: BIBSYS-järjestelmän kehitystyö sai alkunsa vuonna 1972 Trondheimissä kahden yliopistokirjaston ja yliopiston laskentakeskuksen yhteishankkeena. Varhaisvuosina toiminnot liittyivät yliopistokirjastojen aineistojen luettelointiin ja hakuun. Vuonna 1983 verkkomuotoinen luettelointijärjestelmä avattiin yleisön käyttöön. Osallistuvien tahojen määrä kasvoi vuosien saatossa. Vuoteen 1997 mennessä mukaan oli tullut jo noin norjalaista 60 kirjastoa. Vuoden 2015 lopussa kirjastojärjestelmien käyttäjänä oli jo 104 kirjastoa ja avointen arkistopalvelujen käyttäjiksi oli liittynyt 68 eri organisaatiota.


title: Bibsys

text: BIBSYS tekee yhteistyötä erityisesti norjalaisten yliopistokirjastojen ja Norjan kansalliskirjaston kanssa. BIBSYS tarjoaa useita palveluja ja alustoja käyttäjilleen, kuten esimerkiksi kanavan norjalaisten yliopistojen ja opiskelijoiden osallistumiselle massiivisille verkkoluennoille (Canvas- ja Open-edX-opetusteknologia-alustat MOOCille).


title: Bibsys

text: Vuodelle 2017 budjetoitu BIBSYSin liikevaihto on runsas 50 miljoonaa Norjan kruunua. Yli 80 prosenttia rahoituksestaan se saa palveluidensa käyttöön osallistuvien kirjastojen ja muiden organisaatioiden kautta.


title: Bibsys

text: BIBSYS-tunniste tai BIBSYS id on puolestaan norjalainen auktoriteettitunniste.


title: Grotskan taistelu

text: Grotskan taistelu () käytiin 22. heinäkuuta 1739 Grotskan alueella lähellä Belgradia. Taistelu päättyi Osmanien valtakunnan ratkaisevaan voittoon. Tappion kärsinyt Itävallan armeija joutui vetäytymään, mikä avasi osmaneille tien Belgradiin.


title: Grotskan taistelu

text: Grotskan taistelu jäi Itävallan–Turkin sodan ratkaisutaisteluksi. Se johti Habsburgien monarkian tappioon sekä irtautumiseen Venäjän–Turkin sodasta. Seuranneessa rauhansopimuksessa osmanit saivat Itävallalta takaisin alueita, jotka se oli menettänyt Passarowitzin rauhassa. Tahollaan menestyksekkäästi edennyt Venäjä menetti samalla liittolaisensa, ja joutui hakemaan rauhaa saavuttamatta sodalle asettamiaan lopullisia päämääriä.


title: Grotskan taistelu

text: Venäjä aloitti sodan Osmanien valtakuntaa vastaan vuonna 1735. Ensimmäiset sotavuodet sujuivat vaihtelevalla menestyksellä. Vaikka Venäjä saavutti voittoja taisteluissa, sen sotaretket eivät onnistuneet tavoitteissaan. Vuosi toisensa jälkeen sen armeijat joutuivat vetäytymään puutteellisen huollon ja kulkutautien vuoksi. Habsburgien Itävallalla oli liittolaissuhde Venäjän kanssa, mutta toistaiseksi se oli jättäytynyt sodan ulkopuolle. Huoli Venäjän kasvavasta vallasta Balkanilla sekä Venäjän taisteluissa saavuttamat voitot rohkaisivat Itävaltaa julistamaan sodan heinäkuussa 1737. Itävalta ei kuitenkaan saavuttanut samanlaisia voittoja. Sen joukot onnistuivat valtaamaan Nišin aivan sodan alussa, mutta jo elokuussa 1737 osmanit saavuttivat merkittävän voiton lukumäärältään yli kaksi kertaa suuremmasta itävaltalaisarmeijasta Banja Lukan taistelussa Bosniassa. Tämän jälkeen Itävallalla oli suuria vaikeuksia pitää puoliaan osmanijoukkoja vastaan.


title: Grotskan taistelu

text: Itävallan joukkoja johtanut kreivi George Olivier Wallis oli pitkään palvellut sotilasjohtaja, joka oli ylennetty sotamarsalkaksi sodan alussa. Hän oli osallistunut moniin taisteluihin erittäin taitavan sotapäällikön Eugen Savoijilaisen alaisuudessa. Tämän vuoksi hän vaikutti sopivimmalta Itävallan armeijan uudeksi ylipäälliköksi, sillä huonon sotamenestyksen masentama keisari Kaarle VI oli jo murehtinut ääneen: ""Onko valtakuntani onni edesmennyt Eugenin mukana?"". Wallisista tehtiin ylipäällikkö käytännössä, sillä keisarillisen armeijan nimellinen ylipäällikkö Lothringenin herttua Frans Stefan pysytteli kaukana rintamasta ja joukoistaan mahdollisen sairastumisen pelossa. Itävallan armeija kärsi kulkutaudeista ja keripukista. Esimerkiksi lokakuussa 1739 laskettiin, että 57 000 miehen kirjavahvuudesta 20 000 oli riveistä poissa joko sairaina tai tauteihin menehtyneinä.


title: Grotskan taistelu

text: Ennen sodan syttymistä Osmanien valtakunta oli ollut pitkään irrallaan läntisten monarkioiden välisistä valtataisteluista ja Euroopan sodista. Se oli voittanut sodan Venäjää vastaan vuonna 1711, mutta jo tuolloin sen verrattain vanhanaikaisen armeijan menestys oli perustunut pitkälti huomattavaan ylivoimaan sekä vastustajan Pietari Suuren tekemiin virheisiin. Itävaltaa vastaan vuosina 1716–1718 käydyn sodan se oli jo hävinnyt. Niinpä vuonna 1735 osmaniarmeijan aseistus ja rakenne oli vanhentunut, eikä se menestynyt yhteenotoissa ajan tasalla olevaa Venäjän armeijaa vastaan. Osmanit ottivat kuitenkin tappioistaan opikseen. Kun Itävalta liittyi mukaan, osmanien armeijaa oli paranneltu jo huomattavasti ja se pystyi menestymään jopa lukumääräisesti pienempänä. Sen armeijaa oli pyritty uudistamaan muun muassa ranskalaissyntyisen entisen Itävallan armeijan kenraali Claude Alexandre de Bonnevalin avulla. Joissakin vanhoissa teoksissa Bonnevalin esitetään johtaneen osmaniarmeijaa Grotskassa, mutta tämä ei pidä paikkaansa. Hän oli tapahtuma-aikaan menettänyt sulttaanin suosion epäonnistuttuaan yrityksessään nostattaa Itävallan vastainen kapina Unkarissa ja hänet oli siirretty Komotiníin.


title: Grotskan taistelu

text: Osmanien komentaja Hacı İvaz Mehmed pašša oli nimitetty saman vuoden keväällä suurvisiiriksi. Hän oli aiemmin toiminut useissa siviiliviroissa, kuten tullilaitoksen johtajana ja valtionkassan tarkastajana, mutta hän oli toiminut myös kaymakamina, sulttaanin yhteysupseerina ja sotilasneuvonantajana. Juuri ennen sodan alkamista hänet oli nimetty Nikopolinin ja Vidinin hallintopiirien kuvernööriksi. Tässä tehtävässään hän oli onnistunut puolustamaan molempia alueita Itävallan hyökkäyksiä vastaan kahden vuoden ajan ja lisäksi valtaamaan takaisin niitä alueita, joita Itävalta oli ehtinyt vallata sodan alussa. Noustuaan suurvisiiriksi hän pyrki avaamaan rauhanneuvottelun Itävallan kanssa, mutta myös luomaan mahdollisuuden sotilaalliselle voitolle. Hän alkoi keskittämään joukkoja Balkanille ja erityisesti Tonavalle pyrkimyksenään lyödä Itävalta irti sodasta, jotta se voisi jatkossa keskittyä Venäjän vastaisiin operaatioihin. Niinpä Grotskan taistelun lähestyessä osmaneilla oli puolellaan myös selvä lukumäärällinen ylivoima. İvaz Mehmedin lisäksi joukkoja komensi toinen sotilasjohtajana kunnostautunut virkamies: Bosnian kuvernööri Hekimoğlu Ali pašša, joka oli johtanut osmaniarmeijaa Banja Lukan taistelussa ja pitänyt Bosniassa Itävallan armeijaa aisoissa kahden vuoden ajan.


title: Grotskan taistelu

text: Heinäkuun puolenväliin mennessä Wallis otti vastaan Belgradin pohjoispuolelle Petrovaradinin ja Zemunin alueille majoittuneen armeijansa pääosan komennon. Hänellä oli Belgradissa noin 30 000 miestä, ja lisäksi lähellä majaili kenraali Neippergin johtama 15 000 miehen osasto. Itävallan tiedustelijat kertoivat Wallisille, että Mehmed paššan armeija liikkui kohti Belgradia ja osmanien etujoukko oli nähty pienessä Tonavan varrella olevassa Grotskan kaupungissa. Wallis päätti vallata kylän pienikokoiseksi arvioimaltaan turkkilaisosastolta. Tämän jälkeen hän voisi valita maaston, jossa kohtaisi suurvisiirin armeijan. Häntä neuvottiin odottamaan tuekseen Neippergin osastoa, mutta koska hän näki suunnitelmansa onnistumisen riippuvan nopeista toimista, odottamisen sijaan Wallis päätyi lähettämään sanan Neippergille käskien häntä liittymään joukkoihinsa Grotskaan menevällä tiellä.


title: Grotskan taistelu

text: Wallisin armeija aloitti etenemisensä kohti kaakkoa 17. heinäkuuta. Armeija ylitti Tonavan Vinčassa olevaa kahta siltaa käyttäen 20. heinäkuuta. Se leiriytyi myös sinne. Tämän jälkeen tiet muuttuivat osaksi matkaa vaikeakulkuisiksi, jopa niin, että ratsuväen sotilaiden kerrotaan joutuneen vetämään hevosiaan. Samaan aikaan osmanien joukot etenivät kaakosta Nišin suunnasta kohti Grotskaa, jonka toisella puolella itävaltalaiset tiedustelijat näkivät osia osmaniarmeijasta. Vielä saman päivän aikana Wallis oli kuullut vastustajan joukkojen marssivan Nišissä asti, joten hän oletti Grotskassa olevan noin 10 000−12 000 miehen vahvuisen etujoukon. Tämä oli virhe, sillä 21. ja 22. päivän välisenä yönä osmanit olivat pikamarssittaneet paikalle suurimman osan armeijastaan.


title: Grotskan taistelu

text: Itävaltalaiset purkivat leirinsä myöhään illalla 21. heinäkuuta. Ratsuväki kulki marssijärjestyksessä ensimmäisenä, mutta joutui odottelemaan harhailevaa jalkaväkeä alkuun. Leirin purkamisen jälkeen jalkaväki oli vahingossa kääntynyt Belgradin suuntaan ja löysi Grotskaan johtavan tien vasta aamuyhdeltä. Ratsuväki koostui kevyen ratsuväen husaarirykmentistä, raskaasta kyrassieerirykmentistä, kevyestä nostoväen ratsusotilasrykmentistä sekä rakuunarykmentistä. Ratsuväkirykmenttien perässä marssi 18 krenatöörikomppaniaa, joilla oli mukanaan kaksi tykkiä. Grotskaan vievä tie oli aluksi niin leveä, että ratsuväki saattoi marssia sillä eskadroonittain. Se kuitenkin kapeni Grotskaa lähestyttäessä samalla kun metsä, jonka halki se kulki tiheni. Tie vei pullonkaulamaiseen solaan, jonka molemmilla puolilla oli korkeita viinipensasrivien sekä metsikköjen peittämiä kukkuloita. Itävallan puolella taistellut skotlantilaiseversti John Lindsay, Crawfordin 20. jaarli kehotti Wallisia muodostamaan armeijansa kärjen kokonaan jalkaväestä ja krenatööreistä, sillä maasto ei sopinut ratsuväelle, mutta Wallis ei välittänyt hänen neuvostaan. Wallis vastasi odottavansa ratsuväen toimivan tarvittaessa kuin jalkaväen, ja tarvivansa ratsuväen nopeutta, sillä hänen mukaansa tulevan taistelun ratkaisisi "beati possidentes", omistajan onni. Kuka valtaisi sopivan maaston ensimmäisenä tulisi voittamaan. Grotskan pohjoispuoli mäkineen olisi sopiva paikka ottaa vastaan osmanien armeija.


title: Grotskan taistelu

text: Grotskan mäet ja kukkulat palvelivat myös vastustajan tarkoitusperiä. Hacı İvaz Mehmed paššalle jäi aikaa käyttää maastoa hyväkseen taistelusuunnitelmassaan. Tämän hän tekikin taitavasti. Suurvisiiri asetti etujoukkonsa solan pohjalla kulkevaa tietä reunustavien kukkuloiden harjalle ja rinteille. Pääosan armeijastaan hän levitti Grotskan eteläpuolen mäkien rinteisiin, joista niillä oli näkymä laaksoon, johon itävaltalaiset saapuisivat. Hän sijoitti tykkinsä korkeimmille kukkuloille, joista oli laaja ampuma-ala ja joihin oli vaikea nousta. Varsinaisen jalkaväen ja janitsaarien lisäksi suurvisiirillä oli käytössään sipahi-ratsuväkeä sekä bosnialaista nostoväkeä, joka oli kunnostautunut useissa alueensa puolustustaisteluissa sekä Banja Lukan taistelussa.


title: Grotskan taistelu

text: John Lindsayn mukaan etummaisena kulkeva husaariosasto ei saanut sanaa ratsuväen pääosan pysähdyksestä, jonka se joutui pitämään odotellessaan harhailevaa jalkaväkeä kahden sillan ja Grotskan välisen tien puolivälissä. Niinpä se marssi koko ajan eteenpäin aina osmanien väijytykseen asti. Osmanien yhteislaukaus löi husaariosaston hajalle noin puoli kolmen aikaan aamulla.


title: Grotskan taistelu

text: Wallis reagoi komentamalla ratsuväen etenemään. Rakuunarykmentti Savoy eteni kunnes tien oikealla laidalla kulkevan paksun pensasaidan varteen järjestäytyneet janitsaarit avasivat murhaavan tulen rakuunoita vastaan. Tulitusta kesti noin kuusi minuuttia ja se sai rykmentin sekasortoon. Sen mukana kulkenut Wallis joutui vetäytymään ja liittymään Palffyn kyrassieerirykmenttiin. Palffyn kyrassieerit kiihdyttivät hevosensa laukkaan ja iskivät janitsaarien sivustaan solan laidalla olevaa aukeaa aluetta hyväksi käyttäen. Koska pienikokoista aukiota reunustivat osmanien miehittämät mäet ja metsät kyrassieereille ei jäänyt paljoa liikkumavaraa, vaan ne jäivät pian sipahien ja janitsaarien vastaiskun jyräämäksi. Husaarien tilanne oli vaikea, sillä metsän tiheyden vuoksi ne eivät voineet kääntyä nopeasti ja vetäytyä, eivätkä he voineet järjestäytyä vastaamaan osmanien tuleen. Osmanien jalkaväki puolestaan alkoi murtautumaan sivustalta tukkiakseen rinteeseen jumiutuneen ratsuväen pakotien. Kyrassieerit eivät enää voineet liikkua osmanien kiihtyvän tulituksen alla, mutta kun rakuunarykmentin sotilaat huomasivat vastustajan etenemisen kääntyivät he sijoillaan ja laukkasivat täyttä vauhtia takaisin kohti omiaan. Rynnistävien rakuunien tulo säikäytti puolestaan hajalle lähestyvät krenatöörit, jotka ehtivät myös ampua yhteislaukauksen kohti näitä omia vetäytyjiä.


title: Grotskan taistelu

text: Heti kun krenatöörit oli saatu järjestettyä uudelleen ne komennettiin mukaan taisteluun. Maaston vuoksi ne eivät voineet kuitenkaan järjestäytyä linjaan ja osmanien ylivoima ja tulitus teki niiden etenemisestä mahdotonta. Taistelu seisahti paikoilleen, mikä oli osmaneille selväksi eduksi, sillä heillä oli maastoedun vuoksi paremmat ampuma-asemat. Samaan aikaan kenraali Limburg-Stirum antoi rakuunoille käskyn uudelleenjärjestäytymisestä ja palaamisesta taisteluun hänen kanssaan. Tuekseen rakuunat saivat everstiluutnantti Wriedin, jolla oli miehistönään ainoastaan 20 rakuunaa. Taistelukentällä Limburg-Stirum vei rakuunansa suoraan hyökkäykseen viinitarhoilla olevia osmaneita vastaan. Epäedullisesta asemasta edennyt Wried miehineen ehti saada lyhyen lähikosketuksen osmaneihin, ennen kuin rakuunarykmentti hajosi lopullisesti jäätyään alakynteen ja tultuaan saarretuksi.


title: Grotskan taistelu

text: John Lindsay liittyi taisteluun karabinieeriosaston kanssa ja onnistui tuhoamaan pienen osmanien tuliaseman rinteestä lähellä Grotskan kirkkoa, mutta pian hänen musta suosikkiratsunsa ammuttiin alta. Hän sanoi kenraali Bernclaulle, että maaston vuoksi on mahdotonta saada käsitystä osmanien lukumäärästä, sillä laaksot ja mäet saattoivat kätkeä taakseen tuhansia sotilaita. Lindsay sai vaihtohevosen, mutta häneen itseensä osui heti kun hän oli noussut takaisin ratsaille. Kuula pudotti hänet hevosen selästä. Hän makasi pitkään tajuttomana ojassa. Eversti Luchesi johti 300-henkisen ratsuväenosastonsa saman kukkulan huipulle suuntautuneeseen rynnäkköön ja onnistui ajamaan suuremman turkkilaisen ratsuväkiosaston vetäytymään Grotskaan. He saivat vahvistuksekseen Hohenzollernin ratsuväkirykmentin sekä joukon husaareja, mutta osmanien vastahyökkäys painoi itävaltalaiset takaisin. Perääntyessään Luchesi huomasi maassa makaavan Lindsayn. Hänen käskystään Lindsay sidottiin hevosen satulaan ja hevonen ohjattiin kulkemaan kohti omia linjoja. Lindsayn sotilaspalvelija Henry Köpp löysi yhä satulassa roikkuneen verenhukasta kalpean herransa vasta seuraavana aamuna. Tämän jälkeen hänet vietiin kiireellä Belgradiin leikattavaksi.


title: Grotskan taistelu

text: Rakuunoiden taistelu oli kestänyt noin tunnin, kun kenraali Johann Christoph von Seherr-Thoss saapui paikalle ratsuväen pääosan kanssa. Hän järjesti rykmenttejä taisteluun ja pyrki leventämään taistelualuetta niin paljon kuin mahdollista. Tämän ansiosta Wried onnistui pelastamaan osan rakuunoista murtautumalla saarroksista. Myös kenraalimajuri von Birkenfeldt määrättiin keräämään rakuunoiden rippeet kentältä. Heti palattuaan Wried sai Wallisilta käskyn viedä reservissä ollut krenatöörikomppania taisteluun.


title: Grotskan taistelu

text: Osmanien asemat eivät olleet vaarassa murtua missään vaiheessa. Heidän osastonsa liikkuivat joko parempiin tuliasemiin, saartaakseen nopeasti liian syvälle edenneitä vastustajan yksiköitä sekä antaakseen kuoliniskuja pienempiin motteihin jääneille itävaltalaisosastoille. Janitsaarit kunnostautuivat päivän aikana tekemällä viisitoista hyökkäystä.


title: Grotskan taistelu

text: Wried miehineen joutui päivän aikana saarretuksi vielä kaksi kertaa onnistuen vetäytymään vain suuria tappioita kärsien. Illalla noin kello seitsemän-kahdeksan aikaan pääosa jalkaväestä sai edettyä linjaksi suojelemaan ratsuväenosastojen rippeitä, jotta nämä saattoivat viimein vetäytyä jalkaväen taakse. Itävallan jalkaväki jatkoi taistelua pyrkien pysymään taistelukentän keskustassa ja oikealla sivustalla, jonne osmanien tykkituli ei yltänyt. Taistelu jatkui vielä alkuyöhön saakka, jolloin Wallis määräsi joukot vetäytymään. Ne marssivat yön turvin takaisin edelliselle leiripaikalleen Vinčaan, johon oli saapunut myös kenraali Wilhelm Reinhard von Neippergin johtama armeijakunta valmiina ottamaan osaa taisteluun. Osmanit eivät kuitenkaan liiemmin häirinneet itävaltalaisten vetäytymistä.


title: Grotskan taistelu

text: Historiankirjoituksessa esiintyvät arviot Itävallan kokonaistappioista liikkuvat yleensä 2000-3500 kaatuneen ja 2500-7000 haavoittuneen välillä. Itävallan taistelun jälkeen tekemän kartoituksen mukaan ratsuväki menetti 1343 kaatuneina ja 806 haavoittuneina, ja jalkaväki 1176 kaatuneina ja 2150 haavoittuneina. Laskelman mukaan yhteistappioiksi tuli 2519 kaatunutta ja 2956 haavoittunutta. John Lindsayn esittämän laskelman mukaan kaatuneita oli 4 kenraalia, 118 upseeria, 174 aliupseeria ja 2930 sotamiestä eli yhteensä neljä kenraalia ja 3222 miestä. Hänen vuonna 1753 ilmestyneissä muistelmissaan summaksi on painettu kuitenkin 2222, joka on tuhat vähemmän kuin lueteltujen kaatuneiden yhteenlaskettu summa. Paino- tai kirjoitusvirheestä johtuva numero toistuu yhä joissakin nykyajan teoksissa. Lindsayn mukaan haavoittuneisiin kuului 4 kenraalia, 205 upseeria, 285 aliupseeria ja 2461 sotamiestä. Lisäksi kadonneita tai vangiksi jääneitä oli 296 miestä.


title: Grotskan taistelu

text: Pelkästään Itävallan ratsuväki menetti 2142 kaatuneina ja haavoittuneina. Kaksi husaarirykmenttiä, jotka olivat saarroksissa lähes koko taistelun ajan, menettivät yhteensä 450 miestä eli yli kolmanneksen kokonaisvahvuudestaan sekä komentajansa eversti Alexander Grassalkovičin. Rakuunarykmentti Savoy menetti 54 kaatuneina ja 41 haavoittuneina. Kyrassieerirykmentti Palffy kärsi vielä suuremmat tappiot.


title: Grotskan taistelu

text: Osmanien tappioista ei ole tietoa, mutta todennäköisesti nekin olivat melko raskaat.


title: Grotskan taistelu

text: Itävallan armeija ei jäänyt paikalle huolehtimaan kuolleiden hautaamisesta. Myös osmaneilla oli kiire, sillä he jatkoivat voiton sallimana heti seuraavana päivänä marssiaan kohti Belgradia, jonka valtaaminen oli heidän päätavoitteensa sodassa. Kaatuneiden itävaltalaisten ruumiit jäivät kentälle. Seuraavana vuonna eräs alueella liikkunut matkalainen kirjoitti:


title: Grotskan taistelu

text: Itävallalle tappio oli katastrofi. Vaikka Venäjän menestyminen pohjoisessa herätti toiveita mahdollisesta käänteestä, tappio Grotskassa merkitsi käytännössä sodan päättymistä häviöön. Suurvisiiri İvaz Mehmed pašša pyrki ajamaan rauhaa, jotta osmanit pystyisivät keskittymään Venäjän uhan torjumiseen. Alustavia rauhanneuvotteluja käytiin syyskuun alusta, samalla kun osmanien armeija piiritti Belgradia. Mehmed pašša oli ottanut neuvottelijaksi nimitetyn kenraali Neippergin käytännössä panttivangikseen. Häntä pidettiin hyvinvarustellussa mutta vartioidussa teltassa, eikä hänellä ollut keskusteluyhteyttä itävaltalaisten kanssa. Tämän vuoksi hänen oli vaikea saada päivitystä rintamatilanteista ja hän joutui pitkään seuraamaan ohjeita, jotka hän oli saanut keisariltaan jo 18. elokuuta. Varsinainen Belgradin rauhansopimus allekirjoitettiin kuukautta myöhemmin 18. syyskuuta. Käytännössä Itävalta joutui luopumaan alueista, jotka se oli vallannut edellisen voitokkaan Itävallan–Turkin sodan aikana.


title: Grotskan taistelu

text: Sodan päättymisen jälkeen Habsburgien monarkia etsi syyllisiä häviöönsä. Koska Grostkan taistelu oli jäi ratkaisutaisteluksi, George Olivier Wallis sekä joukko muita kenraaleja joutuivat sotaoikeuden eteen. 22. helmikuuta 1740 Wallis tuomittiin vankeuteen ja hänen tuli kärsiä tuomionsa Spielbergin linnakkeessa. Kuitenkin keisari Kaarle VI kuoli vielä saman vuoden aikana. Uusi keisarinna Maria Teresia armahti hänet muiden samassa oikeudenkäynnissä tuomittujen kanssa marraskuussa 1740. Tämän jälkeen Wallis vetäytyi mailleen, ja vaikka häntä ajoittain konsultoitiin sotilasasioissa, hänen maineensa sotilasjohtajana oli käytännössä mennyt. Tämä on näkyvissä myös nykyajan historiankirjoituksessa, esimerkiksi Michael Hochedlinger kutsuu Wallisia "pätemättömäksi".


title: Grotskan taistelu

text: Wallisin lailla myös kenraali Neipperg tuomittiin vankeuteen sotaoikeudessa ja armahdettiin Maria Teresian toimesta, mutta hänen sotilasuransa Itävallan armeijassa sai kuitenkin jatkoa. Myöhemmin hän kunnostautui Itävallan perimyssodan alkuvaiheessa ja hänet ylennettiin sotamarsalkaksi. Muista poiketen kenraali Seherr-Thossia ei viety sotaoikeuteen, vaan hänet ylennettiin vuoden 1739 aikana sotamarsalksi.


title: Grotskan taistelu

text: Taistelussa haavoittunut Crawfordin 20. jaarli John Lindsay jäi henkiin ja kirjoitti toipumisensa aikana taistelun vaiheista yksityiskohtaisesti kertovan käsikirjoituksen. Hän osallistui myös "Black Watch" -nimellä tunnetun 43. Ylämaan linjajalkaväkirykmentin perustamiseen ja seuraavana vuonna hänestä tuli sen ensimmäinen eversti. Ammattisotilaana Lindsay osallistui vielä useisiin aikakauden konfliktien taisteluihin saavuttaen kenraalimajurin arvon, mutta hänen Grotskassaan saamansa vamma ei parantunut koskaan täydellisesti, vaan hän menehtyi sen aiheuttamaan komplikaatioon jouluna 1749.


title: Grotskan taistelu

text: Grotskan taistelusta tiedotettiin vähän Itävallan kansalle, vaan sodan todellisesta kulusta pyrittiin vaikenemaan. Habsburgien monarkian propagandassa sota esitettiin kaunisteltuna ja sankarillisena taisteluna kyvyttöminä esitettyjä turkkilaisia ja heidän rappeutunutta armeijaansa vastaan.


title: Grotskan taistelu

text: Pohjoisessa Ukrainan eteläosien alueella osmanit olivat onnistuneet saartamaan sotamarsalkka Burkhard Christoph von Münnichin johtaman Venäjän armeijan, mutta nerokkaalla liikkeellä Münnich onnistui murtamaan joukkonsa motista ja käynnistämään onnistuneen vastahyökkäyksen osmaneita vastaan. Pyrkien käyttämään hyväkseen saamaansa etuasemaa hän johti armeijansa etenemään Balkanille Mustanmeren rannikkoa pitkin, mutta uutinen Itävallan kärsimästä tappiosta ja erillisrauhasta merkitsi uutta uhkaa saarroksiin joutumisesta. Osmaneille voitto Grotskassa merkitsi uutta mahdollisuutta iskeä Venäjän armeijaa vastaan. Münnichin joukot olisivat jääneet Mustanmeren ja osmaniarmeijan väliin ilman liittolaistensa sivustatukea. Venäjän sotajohdossa oltiin unelmoitu jo marssista aina Istanbuliin asti, mutta Grotskan taistelun jälkeen sekin joutui hakemaan pikaisesti rauhaa. Venäjän-Turkin sota päättyi saman vuoden lokakuussa allekirjoitettuun Nissan rauhaan.


title: Grotskan taistelu

text: Suurvisiiri İvaz Mehmed pašša palasi Istanbuliin juhlittuna ja kuuluisana sotasankarina, mutta hän ei menestynyt virkansa siviilitehtävissä yhtä hyvin. Kesäkuussa 1740 Istanbulissa puhkesi mellakoita, joita hän ei onnistunut taltuttamaan, vaan muiden virkamiesten täytyi puuttua tilanteeseen. Tätä arvovaltatappiota hyväksi käyttäen hänen poliittiset vastustajansa Bešir Aĝa ja Valide Sultan onnistuivat pudottamaan hänet virastaan. Hän palveli myöhemmin kuvernöörinä muun muassa Balkanilla ja Kreetalla. İvaz Mehmed paššan maine riitti edistämään hänen poikiensa uria: hänen vanhempi poikansa toimi kahdesti sheikki al-Islamina ja nuoremmasta pojasta, İvazzade Halil paššasta tuli myös aikanaan suurvisiiri.


title: Hacı İvaz Mehmed pašša

text: Hacı İvaz Mehmed pašša (1675−1743) oli Osmanien valtakunnan sotilasjohtaja sekä suurvisiiri vuosina 1739–1740. İvaz Mehmed pašša sai sotasankarin maineen Itävallan–Turkin sodan 1737-1739 aikana ja johti osmanit voittoon Grotskan taistelussa 1739.


title: Hacı İvaz Mehmed pašša

text: Mehmedin isä oli sipahi Naşr Allāh, osmanien ritariluokkaan kuulunut maanomistaja. Hän sai koulutuksen virkamieheksi ja hän työskenteli korkea-arvoisten valtion virkamiesten alaisuudessa jo nuoresta iästä lähtien. Hän työskenteli Belgradissa vuonna 1689 ja myöhemmin Jeddassa, josta käsin hän teki pyhiinvaellusmatkan Mekkaan vuonna 1696. Hän siirtyi Istanbuliin 1730, juuri ennen kuin Patrona Halilin johtama 17 janitsaarin kapina suisti sulttaani Ahmed III:n vallasta. Istanbulissa hän työskenteli tullilaitoksen komissaarina sekä myöhemmin valtionkassan tarkastajana. Vuonna 1735 Mahmud I ylensi hänet visiiriksi ja hän toimi lyhyen aikaa myös kaymakamina, eli sulttaanin sotilasneuvonantajana ja yhteysupseerina. Tämän jälkeen hänet siirrettiin Nikopolin ja Vidinin hallintopiirien kuvernööriksi.


title: Hacı İvaz Mehmed pašša

text: Tässä tehtävässään hän oli onnistunut puolustamaan molempia alueita Itävallan hyökkäyksiä vastaan kahden vuoden ajan ja lisäksi valtaamaan takaisin niitä alueita, joita Itävalta oli ehtinyt vallata sodan alussa. Noustuaan suurvisiiriksi hän pyrki avaamaan rauhanneuvottelun Itävallan kanssa, mutta myös luomaan mahdollisuuden sotilaalliselle voitolle. Hän alkoi keskittämään joukkoja Balkanille ja erityisesti Tonavalle pyrkimyksenään lyödä Itävalta irti sodasta, jotta se voisi jatkossa keskittyä Venäjän vastaisiin operaatioihin. Niinpä Grotskan taistelun lähestyessä osmaneilla oli puolellaan myös selvä lukumäärällinen ylivoima. Taistelu päättyi osmanien ratkaisevaan voittoon ja tarkoitti käytännössä Itävallan häviötä sodassa. Myös liittolaisensa menettänyt Venäjä joutui luopumaan suunnitelmistaan jatkaa sotaa ja hakemaan rauhaa osmanien kanssa.


title: Hacı İvaz Mehmed pašša

text: Mehmed pašša palasi Istanbuliin juhlittuna ja kuuluisana sotasankarina, mutta hän ei menestynyt virkansa siviilitehtävissä yhtä hyvin. Kesäkuussa 1740 Istanbulissa puhkesi mellakoita, joita hän ei onnistunut taltuttamaan, vaan muiden virkamiesten täytyi puuttua tilanteeseen. Tätä arvovaltatappiota hyväksi käyttäen hänen poliittiset vastustajansa Bešir Aĝa ja Valide Sultan onnistuivat pudottamaan hänet virastaan. Hän palveli myöhemmin kuvernöörinä muun muassa Balkanilla ja Kreetalla. Hän kuoli vuonna 1734 toimiessaan Lepanton kenraalikuvernöörinä.


title: Hacı İvaz Mehmed pašša

text: İvaz Mehmed paššan maine riitti edistämään hänen poikiensa uria: hänen vanhempi poikansa toimi kahdesti sheikki al-Islamina. Nuoremmasta pojasta, İvazzade Halil paššasta tuli myös aikanaan suurvisiiri.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Hekimoğlu Ali pašša (1689–1758) oli Osmanien valtakunnan virkamies ja sotilasjohtaja, joka toimi suurvisiirinä kolme kertaa, vuosina 1732–1735, 1742 ja 1755.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Alin isä oli Osmaneiden valtakuntaan loikannut venetsialainen, joka toimi sulttaani Mustafa II:n henkilääkärinä. Ali syntyi 4. kesäkuuta 1689 ja kasvoi Topkapin palatsin seraljissa. Hän työskenteli erilaisissa virkatehtävissä pääkaupungissa jo nuoresta iästä lähtien. Vuonna 1722 hänet nimitettiin Adanan kuvernööriksi, jossa tehtävässä hän alisti kapinoivat kilikialaisheimot. Vuonna 1724 hän siirtyi Aleppon kuvernööriksi ja hän kunnostautui Tabrizin piirityksessä ja valtauksessa Persiaa vastaan käydyn sodan aikana. Hänet ylennettiin visiiriksi 1725 ja hän jatkoi kuvernöörin tehtävissä Osmanien valtakunnan itäosissa. Hän voitti šaahi Tahmasp III:n armeijan Kurijan taistelussa 15. syyskuuta 1731 ja valtasi sodan aikana vielä useita kaupunkeja.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Ali paššan ensimmäistä suurvisiirikautta luonnehditaan hallinnollisesti järkevänä aikana. Ali toteutti merkittävän valuuttauudistuksen. Hän neuvotteli Ranskan suurlähettilään markiisi Louis Sauveur de Villeneuven kanssa liittoutumisesta Habsburgien monarkian Itävaltaa vastaan, mutta Ranskan asettamien vaatimusten vuoksi sulttaani ei allekirjoittanut liittolaissopimusta. Heinäkuussa 1735 osmanit ajautuivat uudelleen vihamielisyyksiin Persian kanssa, ja seurauksena Ali pašša joutui väistymään virastaan. Irtisanottuja suurvisiirejä koskevan tavan mukaisesti hänet karkoitettiin Istanbulista etäisen alueen kuvernööriksi. Ali pašša toimi aluksi Mytilínin kuvernöörinä, jonka jälkeen hän pääsi Bosnian kuvernööriksi.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Osmanien valtakunta oli käynyt sotaa Venäjää vastaan jo vuodesta 1735. Vuonna 1737 Venäjän liittolainen Itävalta julisti sodan osmaneille. 30 000 miehen armeijansa avulla Ali pašša onnistui pitämään suuremman Itävallan keisarillisen armeijan aisoissa Bosniassa kolmen vuoden ajan. Lisäksi hän onnistui päihittämään itävaltalaiset merkittävässä Banja Lukan taistelussa 4. elokuuta 1737. Hän oli myös mukana ratkaisevassa Grotskan taistelussa heinäkuussa 1739.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Seuraavana vuonna hänet lähetettiin Egyptiin tukahduttamaan mamelukkien kapinan. Vuonna 1741 hänet ylennettiin Anatolian beylerbeyiksi, eli koko Anatolian suurprovinssin kenraalikuvernööriksi.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Hänet nimitettiin suurvisiiriksi toisen kerran huhtikuussa 1742, mutta hänen kautensa jäi lyhyeksi. Erottamisen syynä oli hänen esittämä vaatimuksensa päästä henkilökohtaisesti johtamaan armeijaa Persian Nadir Shahia vastaan käydyssä sodassa.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Hänet siirrettiin jälleen Bosnian kuvernööriksi, josta edelleen Aleppoon. Vuonna 1746 hänen toiveensa lähes toteutui. Hänet nimitettiin itäisen armeijan komentajaksi, mutta sulttaani solmi rauhan Nadir Shahin kanssa ennen kuin Ali pašša ehti saapua rintamalle. Tämän jälkeen hän palasi vanhaan virkaansa Bosniaan.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: 16. helmikuuta 1755 hänet nimitettiin suurvisiiriksi kolmannen kerran. Tämä kausi jäi vain 53 päivän mittaiseksi, kun virkaa tavoitellut Silahdar Bıyıklı Ali pašša onnistui järjestämään hänen erottamisensa. Hänet siirrettiin maanpakoon Kyprokselle, jonka jälkeen hän toimi edelleen kuvernöörin tehtävissä.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Hän vetäytyi eläkkeelle Kütahyaan 1757. Hekimoğlu Ali pašša kuoli 14. elokuuta 1758. Hänet haudattiin Istanbuliin rakennuttamansa moskeijan viereen.


title: Hekimoğlu Ali pašša

text: Maineeltaan häntä pidettiin oppineena, viisaana ja vapaamielisenä miehenä, joskin hänen kerrotaan olleen erittäin ankara saadessaan kiinni lahjuksia vastaanottaneita virkamiehiä.


title: Carp

text: Carp tai CARP voi tarkoittaa seuraavia:


title: Banja Lukan taistelu

text: Banja Lukan taistelu käytiin 4. elokuuta 1737 Banja Lukan kaupungin alueella Bosniassa. Se oli ensimmäinen merkittävä taistelu Itävallan–Turkin sodassa ja päättyi osmanien voittoon.


title: Banja Lukan taistelu

text: Juuri ennen sodan alkamista osmanit siirsivät Bosnian joukoistaan joukon ammattisotilaita vahvistamaan Venäjän vastaisen sodan rintamaa. Tämän vuoksi Itävallan oli aluksi verrattain helppo marssia Bosniaan. Prinssi Joseph Friedrich von Sachsen-Hildburghausenin johtama Itävallan keisarillinen armeija ylitti rajan viidestä eri kohdasta 29. kesäkuuta 1737. Hildburghausenin joukot olivat perusteellisesti koulutettuja, sekä ajanmukaisesti aseistettuja ja organisoituja. Pohjoisessa Itävallan liittolainen Venäjä oli saavuttanut useita voittoja osmaneista, joten itävaltalaiset suhtautuivat optimistisesti omiin mahdollisuuksiinsa.


title: Banja Lukan taistelu

text: Bosniaa oli hallinnut sarja kyvykkäitä osmanikuvernöörejä, jotka olivat pyrkineet kouluttamaan ja varustamaan paikallista nostoväkeä parhaansa mukaan. Lisäksi virassa ollut kuvernööri Hekimoğlu Ali pašša oli monessa konfliktissa mukana ollut taitava ja kunnianhimoinen sotilasjohtaja. Hän tarttui nopeasti toimeen järjestääkseen alueelle puolustuksen. Nostoväestä koostuvaa bosnialaista puolustusarmeijaa johtivat pääosin eläkkeellä olevat osmanivirkamiehet ja upseerit. Lisäksi joissakin osastoissa valittiin johtajia äänestämällä.


title: Banja Lukan taistelu

text: Nostoväestä koostunut kirjava puolustusarmeija onnistui heti alkuun väijyttämään ja tuhoamaan yhden viidestä prinssi Hildburghausenin marssirivistöstä Ostravican kylän lähellä 22. heinäkuuta. Samaan aikaan Hildburghausenin pääjoukot olivat tavoittaneet Banja Lukan ja järjestäytyivät piirittämään kaupunkia. Piirittäjät olivat huolettomia ja luottivat määrälliseen ylivoimaansa. 24. heinäkuuta Ostravicasta palaava puolustusarmeija teki uhkarohkean iskun piiritysleiriin. Nostoväki onnistui lyömään piiritysjoukot hajalle sekä kaappaamaan suurimman osan itävaltalaisten tykistöstä. Yllätetty itävaltalaisarmeija aloitti vetäytymisen kohti Vrbas-jokea, jonne Hekimoğlu Ali pašša oli järjestänyt väijytyksen. Hän toi paikalle 20 000 miehen vahvuisen osaston ja hyökkäsi itävaltalaisten kimppuun. Hildburghausenin armeija luhistui menetettyään määrällisen ylivoimansa. Ne, jotka pystyivät pakenivat uimalla Vrbasin yli, kun loput kaatuivat taistelussa tai jäivät vangiksi. Taistelussa Itävalta menetti tuhansia sotilaita sekä suuren osan aloitekyvystään Bosniassa. Ylivoimaisesta vastustajasta saavutettu voitto inspiroi osmaneita ja sota Itävaltaa vastaan jatkui heille menestyksekkäänä.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Hr. Ms. Van Kinsbergen (viirinumerot U93, K425, N3, F804 ja A8776) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston sluuppi.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus tilattiin 10. joulukuuta 1936 Rotterdamsche Drookdok Maatschappijilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 11. syyskuuta 1937 telakkanumerolla 201. Alus laskettiin vesille 5. tammikuuta 1939 ja se otettiin palvelukseen vielä samana vuonna 24. elokuuta. Alus nimettiin 1700-luvun amiraalin Jan Hendrik van Kinsbergenin mukaan.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Aluksen päälliköksi tuli 24. elokuuta 1939 palvelukseen otettaessa palveluksesta poistetun "Hr. Ms. Gelderlandin" päällikkö komentaja Hoeke. Alus lähti 26. elokuuta Den Helderistä kohdatakseen sukellusvene "Hr. Ms. O 13":n, joka oli matkalla Länsi-Intiasta Alankomaihin. Alukset kohtasivat toisensa 28. elokuuta Kanaalissa ja ne saapuivat seuraavana päivänä Den Helderiin.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus lähti 2. lokakuuta Den Helderistä Länsi-Intiaan sukellusveneiden "Hr. Ms. O 20" ja "Hr. Ms. O 14" kanssa. Aluksen tehtävänä oli kouluttaa laivastolle uusia tykkimiehiä ja vapauttaa "Hr. Ms. Johan Maurits van Nassau" Länsi-Intiasta. Alus saapui 31. lokakuuta Curacaoon. Seuraavana päivänä alus lähti Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjän tunkeuduttua Alankomaiden hallinnoimalle merialueelle rikkoen puolueettomuusjulistusta. Hävittäjä poistui nopeasti alueelta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: 29. helmikuuta 1940 tapahtui toinen puolueettömuusrikkomus, kun brittiläinen risteilijä tunkeutui alueelle. Ongelma ratkesi kuitenkin ilman ongelmia aluksen poistuessa. "Van Kinsbergen" vieraili 5. maaliskuuta Bonairella, josta se lähti merelle 11. maaliskuuta. Matkustajalaiva "Van Rensselaer" toimitti uuden ryhmän koulutettavia "Van Kinsbergerille".


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Sota Saksaa vastaan alkoi 10. toukokuuta. Alukselta lähetetyt valtausmiehistöt valtasivat seitsemän Curacaon satamassa ollutta saksalaista alusta: "SS Este" (7 915 gt), "SS Vancouver" (8 269 gt), "MS Henry Horn" (3 164 gt), "MS Patricia" (3 979 gt), "MS Frisia" (561 gt), "MS Karibia" (428 gt) ja "SS Alemania" (1 380 gt). Hollannin Länsi-Intian alueella olleet sotalaivat liitettiin 19. toukokuuta Bermudalla esikuntaansa pitävän Länsi-Intian ja Amerikan alueen komentajan alaisuuteen.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: "Van Kinsbergen", joka oli matkalla Bermudaan, käväisi 24. toukokuuta Curacaolla. Alus siirrettiin 31. toukokuuta huollettavaksi Curacaon telakalle, mistä se vapautui 2. kesäkuuta. Telakalla alukselle asennettiin "HMS Caradocilta" kopioitu syvyyspommilaitteisto ja se palasi palvelukseen 6. kesäkuuta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus aloitti 10. kesäkuuta partioinnin Venezuelan rannikolla, missä oli havaittu useita italialaisia tankkereita. Pelkona oli, että italialaiset pyrkivät sulkemaan Maracaibon tärkeille öljyalueille pääsyn. Onneksi näin ei tapahtunut ja alus palasi Curacaoon 13. kesäkuuta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus määrättiin 5. heinäkuuta Aruballe, missä ranskalaiset siirsivät joukkojaan laivoihin, koska paikallinen kuvernööri pelkäsi öljynjalostamojen hävittämistä. Ranskan laivaston apuristeilijä "Esterelin" päällikkö vakuutti alankomaalaisille, ettei alueella ole häiriöitä ja ranskalaisjoukot poistuisivat Arubalta hyvässä järjestyksessä. "Van Kinsbergen" lähti 25. heinäkuuta Trinidadista partiomatkalle Guyanan alueelle vieraillen Surinamessa. Alus saapui 30. heinäkuuta Paramariboon.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus kohtasi 20. elokuuta Yhdysvaltain laivaston raskaan risteilijän "USS Tuscaloosan" esitelläkseen kehittynyttä kolmiakselista Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntatykin asennusta. Tykillä ammuttiin risteilijän kellukekoneen hinaamaa maalia. Esittelyn tulokset ja tykillä muuten saadut kokemukset johtivat tykin käyttöönottoon Yhdysvaltain laivastossa. "Van Kinsbergen" vieraili 6. lokakuuta Bermudalla, mistä se lähti 13. lokakuuta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus vastaanotti 29. lokakuuta radioviestin, jonka mukaan Hapagin höyrylaiva "SS Helgoland" (2 947 gt) lähti Puerto Colombiasta edellisenä päivänä. "Van Kinsbergen" partioi Panaman kanavan suulla 30. lokakuuta, mistä se lähti tuulensuunnan saaristoon. "Helgolandia" ei kuitenkaan löytynyt ja etsinnöistä huolimatta rahtialus pääsi Saksaan.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: "Van Kinsbergen" saapui 3. marraskuuta Kingstoniin Jamaikalla, missä se tankattiin. Alus sai määräyksen etsiä Vichyn Ranskan lipun alla purjehtivaa "SS Charles L.D.":tä (5 267 gt) yhdessä Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijän "HMS Diomeden" kanssa. Alukset partioivat Martiniquen alueella tuloksetta aina 11. marraskuuta saakka.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus osallistui Saksaan pyrkivien Hapagin alusten "Iderwaldin" (5 033 gt) ja "Rhein" (6 049 gt) etsintään. "Van Kinsbergen" pysäytti "Rheinin" varhain aamulla 11. joulukuuta, mutta saksalainen miehistö sytytti aluksensa tuleen. "HMS Caradoc" upotti palaneen hylyn myöhemmin. "Van Kinsbergen" pelasti "Rheinin" miehistön. Alus vieraili 14. joulukuuta Curacaossa pikaisessa huollossa.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus saapui 30. tammikuuta 1941 Trinidadiin. Helmikuussa se osallistui operaatio Baconiin, jossa vallattaisiin tanskalaiset tankkerit "Scandian" (8 571 gt) ja "Christian Holmin" (9 919 gt). Vallattujen alusten päälliköt olivat ilmoittaneet antautumisesta jo ennen operaation aloittamista. He kuitenkin pelkäsivät saksalaisten mahdollisia kostotoimia omaisilleen vallatussa Tanskassa. Kanadan laivaston aseistetut jahdit "HMCS Husky" ja "HMCS Vison" valtasivat tankkerit 5. helmikuuta, minkä jälkeen tankkerit saatettiin Port Spainiin Trinidadiin.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus siirrettiin huhtikuun lopulla Curacaossa kuivatelakalle huollettavaksi. Se saapui 7. toukokuuta Bermudalle, missä sen kattilat puhdistettiin. Alus vapautui huollosta 20. toukokuuta ja se lähti merelle seuraavana päivänä saapuen Ranskan Antillien itäpuoliselle partiointialueelleen 23. toukokuuta vapauttaen samalla tehtävästä "HMS Caradocin".


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus valtasi 26. toukokuuta Vichyn Ranskan lipun alla purjehtineen "SS Winnipegin" (8 379 gt), jokak oli matkalla Casablancasta Guadeloupeen. Ranskalaisalus, jolla oli 750 matkustajaa, kuljetettiin Port of Spainiin, jossa se luovutettiin seuraavana päivänä paikallisille viranomaisille. Alus lähti takaisin partioalueelleen 28. toukokuuta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus vastaanotti 29. toukokuuta viestin, jonka mukaan "SS Arica" saattajanaan apuristeilijä "Barfleur" lähtisivät Dakarista seuraavana päivänä. "Van Kinsbergen" sai määräyksen seurata aluksia ja vallata rahtialus, kunhan apuristeilijä jättäisi sen. "Arica" vallattiin Atlantilla 1. kesäkuuta miehistön yrittäessä tuloksetta sabotoida alustaan. "Van Kinsbergen" palasi partiointialueelleen, jossa se viipyi pari seuraavaa viikkoa.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus sai määräyksen 24. kesäkuuta lähteä Britteinsaarille vierailtuaan Paramaribossa 27.-29. kesäkuuta. Se saapui 3. heinäkuuta Curacaoon, mistä se lähti 7. heinäkuuta Liverpooliin. Alus vieraili 11. heinäkuuta Bermudalla, mistä se lähti 15. heinäkuuta merelle. Alus saapui 25. heinäkuuta Liverpooliin.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus siirrettiin 4. elokuuta kuivatelakalle korjaus- ja muutostöitä varten. Telakalla olon aikana aluksen miehistö vaihdettiin uuteen. Alus poistui telakalta 23. elokuuta aloittaen uuden miehistön koulutuksen Greenockissa. Muutostyöt ja koulutus saatiin päätökseen 6. syyskuuta ja alus oli valmis lähtemään Länsi-Intiaan mukanaan 60 sotilasta Princess Irene-Brigadesta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus saapui 14. syyskuuta Bermudalle, mistä se jatkoi matkaansa Paramariboon. Alus laski sotilaat maihin Paramaribossa 30. syyskuuta. Alus lähti paluumatkalle 8. lokakuuta. Alus liitettiin 4. tammikuuta 1942 Karibianmeren valvontaosastoon, jonka esikunta oli San Juanissa. Aluksen päätehtävänä oli saattueiden suojaaminen Trindidadista, Curacaosta ja Arubasta Venezuelan satamiin ja Floridaan Yhdysvaltoihin.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Saksan sukellusveneiden operaatio Neuland alkoi 16. helmikuuta ja "Van Kinsbergen" saapui seuraavana päivänä Curacaoon. Alukselta siirrettiin yksi 75 millimetrin tykki rannikkolinnakkeeseen Arubaan. Seuraavana päivänä alus siirrettiin huollettavaksi, jolloin sille asennettiin kahdeksantoista syvyyspommin järjestelmä.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Huhtikuun puolivälissä alus osallistui 18.-19. huhtikuuta rannikon kohteita tulittaneen sukellusvene "U-130" metsästykseen. "Van Kinsbergen" avusti 26. huhtikuuta alankomaalaista tankkeria "Rebeccaa" (3 176 gt), joka oli ajanut matalikolle Anuraybayssa lähellä Paraquanaa. Tankkeri saatiin irrotettua matalikolta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus ankkuroitui 25. kesäkuuta Islas los Roquesin edustalle, jota Britannian ja Yhdysvaltain laivastot epäilivät saksalaisten sukellusveneiden huoltopisteeksi. Etsintä saarella ja sen lähisaarilla ei kuitenkaan tuottanut tulosta. Alus lähti 18. elokuuta Curacaosta huollettavaksi Norfolkiin, jonne se saapui 30. elokuuta. Telakalle alukselle asnnettiin tyypin 271 tutka, tyypin 128C kaikuluotain sekä kiskot 52 syvyyspommille. Lisäksi alukselle asennettiin kahdeksan syvyyspomminheitintä.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus lähti 28. lokakuuta Norfolkista suojaten Yhdysvaltain laivaston uutta tankkeria "USS Monongahelaa". "Van Kinsbergen" saapui 4. marraskuuta Willemstadiin Curacaolla. Seuraavana päivänä Saksan laivaston sukellusvene "U-129" upotti 10 merimailia Curacaosta länteen saattueesta TAG-18 yhdysvaltalaisen tankkerin "Metonin" (7 027 gt) ja norjalaisen tankkerin "Astrellin" (7 595 gt). "Van Kinsbergen" lähti merelle avustamaan eloonjääneiden pelastamisessa ja metsästämään sukellusvenettä. Alueelle saavuttuaan alus upotti kahtia katkenneen "Astrellin" tykkitulella. Se jatkoi metsästystä tuloksetta iltaan saakka.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus oli saattueen TAG-20 suojana, kun se pelasti sukellusvene "U-163":n upottaman Yhdysvaltain laivaston sluupin "USS Erien" miehistön.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Tammikuussa 1943 alus osallistui tuloksetta kahden sukellusveneen metsästykseen. Alus saapui 16. huhtikuuta 1944 huollettavaksi Norfolkiin, mistä se poistui 9.toukokuuta.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus suojasi 17. kesäkuuta Yhdysvaltain laivaston joukkojenkuljetusalus "USS George Washingtonia" (23 788 gt) Trinidadista Barbadokselle ja edelleen Miamiin, jonne alukset saapuivat 22. kesäkuuta. Seuraavana päivänä matkaa jatkettin New Yorkiin. "Van Kinsbergen" liitettiin huollon ja tykkimiesten harjoittelun jälkeen Länsi-Atlantin sukellusveneiden metsästysosastoon, jossa se sai lempinimen lentävä hollantilainen.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Heinä-elokuun vaihteessa alus oli huollettavana, jolloin sille asennettiin alusten välinen viestintäjärjestelmä TBS. Syyskuussa alus oli Tompkinsvillen laivastontelakalla Staten Islandilla huollettavana, jolloin sille asennettiin SB-tutka. Alus vapautui telakalta 20. syykuuta. Vuoden toiseksi viimeisenä päivänä alus saapui Willemstadiin Curacaoon.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus lähti 10. tammikuuta 1945 Britteinsaarille, jonne se saapui 23. tammikuuta. Alus siirtyi 26. tammikuuta Shadwell New Basiniin Lontooseen, missä se makasi ankkurissa 29. elokuuta asti. Alus palasi elokuun lopulla Alankomaihin Merwedehaveniin Rotterdamiin, jossa se siirrettiin telakalle huollettavaksi.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: "Van Kinsbergen" lähti 24. lokakuuta Hollannin Itä-Intiaan palauttaakseen rauhan siirtomaahan. Alus tuki elokuussa 1946 tykistöllään maajoukkoja Semarangin alueella.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus aloitti 12. helmikuuta 1952 maapallon ympripurjehduksen Uuteen-Guineaan. Matkan aikana se vieraili muun muassa Australiassa. Alus palasi Alankomaihin 4. helmikuuta 1954. Se päätettiin muuttaa majoitusalukseksi ja muutostyöt saatiin päätökseen 1. marraskuuta 1955.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Alus poistettiin palveluksesta 29. toukokuuta 1959, minkä jälkeen se oli harjoittelukohteena Amsterdamissa teknisessä koulussa. Alus myytiin 19. toukokuuta 1974 romutettavaksi Van Heyghenille Gentiin Belgiaan 515 500 guldenilla.


title: Hr. Ms. Van Kinsbergen (1939)

text: Aluksen päällikköinä toisen maailmansodan aikana olivat:


title: Hua Mulan

text: Hua Mulan (), tai vanhan ääntämistavan mukaan Fa Mulan, oli legendaarinen naissoturi Kiinan eteläisten ja pohjoisten dynastioiden kaudella (420–589). Hänen tarinansa kerrotaan alun perin ”Mu-lan shih” -nimisessä runossa (). Tarinan todenperäisyydestä ei ole varmaa tietoa kuten ei Hua Mulanin historiallisuudestakaan. Hänen yhtenä esikuvanaan on saattanut olla Shang-dynastian aikainen naiskenraali Fu Hao.


title: Hua Mulan

text: Legendan mukaan Hua Mulan liittyi armeijaan, koska Kiinaa vastaan hyökättiin, ja hänen isänsä oli liian vanha ja veljensä liian nuori osallistuakseen puolustukseen. Hua Mulan oli taitava miekkailija ja jousiampuja, joka hallitsi monia itsepuolustustaitoja kuten kungfua. Hän osallistui taisteluihin kahdentoista vuoden ajan, kunnes palasi takaisin kotiseudulleen. Taistelut, joista Mulanin balladissa kerrotaan, liittyvät todennäköisesti 400-luvulla käytyihin Rouranin kaanikunnan ja Pohjoisen Wei-dynastian välisiin sotiin. Näiden sotien kumpikaan osapuoli ei ollut alun perin etnisesti kiinalainen, vaan turkkilais-mongolilaista alkuperää, mutta Wei-dynastia kiinalaistui hyvin nopeasti.


title: Hua Mulan

text: Tarinasta on tehty useita versioita vuosisatojen aikana, ja siihen on lisätty käänteitä, joita ei alkuperäisessä balladissa ole. 1900-luvulla kertomus sovitettiin elokuvaksi jo mykkäelokuvan kaudella ja myöhemmin useaan otteeseen. Suomessa tunnetuin versio Mulanista lienee Disneyn animaatioelokuva ja sen jatko-osa. Vuonna 2018 on tekeillä kaksi Mulan-elokuvaa, joista toisen tuottaa Disney ja toisen Sony Pictures. Sonyn elokuva tehdään yhteistuotantona kiinalaisen osapuolen kanssa, ja pääosan esittää kiinalainen näyttelijä. Disneyn vuonna 2020 ensi-iltansa saavan näytellyn elokuvaverison Mulania näyttelee kiinalais-amerikkalainen Liu Yifei.


title: Hua Mulan

text: Yksi Venuksen kraattereista on nimetty Hua Mulanin mukaan.


title: The Metal Opera Part II

text: The Metal Opera Part II on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2002.


title: The Metal Opera Part II

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.


title: Homoseriinikinaasi

text: Homoseriinikinaasi on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Se katalysoi fosfaattiryhmän siirtoa ATP-moelkyylille, jolloin muodostuu fosfohomoseriiniä ja ADP:tä. Homoseriinikinaasi osallistuu eräiden aminohappojen kuten treoniinin ja metioniinin biosynteesiin ja sitä esiintyy muun muassa arkeissa, bakteereissa ja kasveissa, mutta ei eläimissä. Homoseriinikinaasin EC-numero on EC 2.7.1.39.


title: Homoseriinikinaasi

text: Rakenteeltaan homoseriinikinaasi on kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Aktiivinen kohta siajitsee alayksiköiden välissä. Entsyymi kuuluu niin kutsuttuun GHMP-entsyymiperheeseen, johon kuuluvat myös muun muassa galaktokinaasi, mevalonaattikinaasi ja fosfomevalonaattikinaasi. Vehnän homoseriinikinaasin molekyylimassa on noin 75 kDa. Homoseriinikinaasi tarvitsee toimiakseen magnesiumioneja. Homoseriinin subtraateista ensimmäisenä entsyymiin kiinnittyy ATP ja tämän jälkeen homoseriini. Entsyymi inhiboituu treoniinin vaikutuksesta ja tätä kutsutaan feedback-inhibitioksi. Tämän lisäksi sitä inhiboivat myös eräät aminohappojohdannaiset kuten S-adenosyylimetioniini. Homoseriinikinaasia aktivoivat ja deaktivoivat samat tekijät kuin aspartokinaasia ja homoseriinidehydrogenaasia ja niiden tuotantoa ohjaa mahdollisesti sama operoni.


Luettelo Ikaalisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ikaalisten kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Kylpylä (Ikaalinen)

text: Kylpylä on Ikaalisten 10. kaupunginosa. Siellä sijaitsee Ti-Ti Nallen talo ja Ikaalisten Kylpylä.


title: Timo Aho

text: Timo Aho (s. 1980) on suomalainen kuvataiteilija. Aho valmistui Glasgow School of Artin kuvanveiston ja ympäristötaiteen laitokselta 2016 sekä kuva-artesaaniksi Pekka Halosen akatemiasta 2013.


title: Timo Aho

text: Aho toimi vuosituhannen vaihteessa lumilautailijana. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessa vuonna 1999 ja European Open -hopeaa half-pipessa 2002 sekä sijoittui kuudenneksi nuorten MM-kisoissa vuonna 1997.


title: Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta

text: Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta on Kaarina Salonen Bandin vuonna 2011 julkaistu EP. Levyn julkaisi Konkurssi Records. Kappale "Askeleita pimeässä" versioitiin myös Irinan Askeleita-levylle nimellä "Syksy". Eeva-lehden levyarvostelun mukaan Aika lähteä -levyn tekstit ja sävellykset ovat helposti samaistuttavia sovitusten nostaessa kappaleet pois tavallisuudesta. Arvostelija Anne Kantola piti levyllä erityisesti "Onnen kerjäläinen" -kappaleesta.


title: Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta

text: Kaarina Salonen Band perustettiin yksinomaan sovittamaan ja soittamaan Kaarina Salosen tekemiä sävellyksiä ja sanoituksia. Äänitykset tehtiin kesällä 2011. Projektia veti yhtyeen rumpali, Kaarinan veljenpoika J Salonen. Muuten soittajiksi valikoitui Irinan kiertuebändistä sekä monista muista musiikkiproduktioista tuttuja henkilöitä. Äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana toimi järvenpääläinen Aku Rannila, joka on ollut tekijänä useissa hittikappaleissa.


title: Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta

text:
Levyn kappaleiden säveltäjänä ja sanoittajana toiminut Kaarina Salonen menehtyi pitkän sairastamisen jälkeen juhannuksena 2012 rintasyöpään. 10 % levyn myyntituotoista lahjoitetaan Roosa nauha -kampanjaan.
Salonen oli Dallapé-orkesterin perustajajäsenen Martti Jäppilän lapsenlapsi. 1. Aika lähteä 3:35
2. Ilona Roswita 3:49
3. Askeleita pimeässä 4:09
4. Yö ei kysy lupaa 3:52
5. Onnen kerjäläinen 4:10
6. Oh My Love 2:37


title: Sari Grönholm

text: Sari Kaarin Elisabet Grönholm (s. 4. kesäkuuta 1980 Pusula) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessä vuonna 2001. Salt Lake Cityn talviolympialaisissa vuonna 2002 Grönholm oli half-pipessä yhdeksästoista.


title: Sari Grönholm

text: Lumilautailun maailmancupin yhteispisteissä Grönholm oli 20. kaudella 2001-2002.


title: The Irrationals

text: The Irrationals on helsinkiläinen balkan-sävytteistä rockpoprappia soittava yhtye, joka julkaisi esikoislevynsä Hold Your Horses syksyllä 2011 Konkurssi Recordsin kautta. The Irrationals voitti Funky Awards –gaalassa palkinnon parhaasta albumista vuonna 2011. Yhtye on kerännyt huomiota saunaksi muutetulla keikka-autollaan. The Irrationalsin solisti Tyko Haapala tunnetaan räppipiireissä myös sooloprojektistaan ”Tykopaatti". The Irrationalsin My Baby -musiikkivideossa esiintyy 30 suomalaista basistia, joista 12 nousi Tavastian lavalle levynjulkistamiskeikalla vuonna 2011.


title: The Metal Opera

text: The Metal Opera on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2001.


title: The Metal Opera

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36.


title: Kylkiäinen (Janakkala)

text: Kylkiäinen on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Kylkiäinen (Janakkala)

text: Lampi sijaitsee aivan Mallinkaistenjärven kyljessä. Sen pinta-ala on 6,3 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Sen rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisten suunnalta.


title: Kylkiäinen (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy, mikä on 0,2 metriä ylempänä kuin Mallinkaistenjärvessä. Lammen pohjoispäästä laskee siihen lyhyt puro ja lammen lounaisrantaan laskee kaksi lyhyttä metsäojaa.


title: Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

text: Mustavirta on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

text: Lammen pinta-ala on 8,4 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on valtaosaltaan suota. Korkeiden mäkien rinteillä sijaitse neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisista.


title: Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen laskee kaksi lyhyttä pelto- ja suo-ojaa. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy, mikä on yli neljä metriä Mallinkaistenjärven vedenpintaa korkeampi. Laskuoja lähtee itärannasta ja se juoksee etelään laskien pian Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskupuro on osan matkastaan suojelualueella


title: Hyvä-Valkee

text: Hyvä-Valkee on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Hyvä-Valkee

text: Lammen pinta-ala on 13,2 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Länsirantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.


title: Hyvä-Valkee

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen tulee vain yksi lyhyt suon kuivatusoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy, joka on seitsemän metriä korkeammalla kuin Mallinkaistenjärven vedenpinta. Laskujoki lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee yhteistä laskuojaa myöten Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 379 vuorokautta.


title: Häränsilmä (Janakkala)

text: Häränsilmä on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Häränsilmä (Janakkala)

text: Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio.


title: Häränsilmä (Janakkala)

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen laksee oman suon ojat ja viereisen metriä korkeammalla oleva Paha-Valkeen laskuoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Lammen laskuoja on jatkettu kaakkoon ja se juoksee ilman uomaa jyrkkää rinneettä alas Mustavirtaan, joka laskee vuorostaan Mallinkaistenjärveen.


title: Avantasia (EP)

text: Avantasia on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2000.


title: Outi Walli

text: Outi Walli (s. 1943) on sarjakuvien suomentaja. Hän on suomentanut enemmistön Asterix-sarjakuvista ja eräitä muita, pääosin ranskankielisiä sarjoja.


title: Outi Walli

text: Walli on suomentanut 22 Asterix-albumia, alkaen vuonna 1969 julkaistusta albumista "Asterix ja Kleopatra", joka oli ensimmäinen suomennettu Asterix-tarina. Lisäksi hän on suomentanut eräitä muita Asterix-kuvakirjoja, kuten Idefix-kirjat. Toinen aktiivinen Asterix-suomentaja oli Jorma Kapari, joka suomensi 13 albumia. 1980-luvun alkupuolelta saakka Walli on ollut Asterixin ainoa suomentaja murrealbumeita lukuun ottamatta. Asterixin ohella hän on suomentanut 1970-luvulta alkaen myös useita Alix- ja Ahmed Ahne -albumeja, Aku Ankka -kokoelmia sekä joitain muita sarjakuvia. Walli oli "Aku Ankka" -lehden toimitussihteeri vuosina 1968–1970.


title: Outi Walli

text: Wallin isä oli kirjallisuudentutkija Aarre M. Peltonen. "Aku Ankan" päätoimittaja Alli Peltonen oli Wallin täti.


title: Jouni Suhonen

text: Jouni Tapio Suhonen (s. 12. syyskuuta 1956) on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa teoreettisen fysiikan professorina vuodesta 1998. Professori Suhonen on eräs maailman johtavia asiantuntijoita neutriinojen ja pimeän aineen ominaisuuksiin liittyvien erilaisten ydinfysiikan ilmiöiden tutkimuksessa.


title: Jouni Suhonen

text: Jouni Suhonen opiskeli fysiikkaa Jyväskylän yliopistossa ja valmistui sieltä kandidaatiksi 1979, maisteriksi 1981 sekä lisensiaatiksi vuonna 1984. Tohtoriksi Suhonen väitteli Jyväskylän yliopistossa vuonna 1985. Hänen väitöskirjansa ("Extended Phonon Projection Model for Nuclear Collective Motion") käsitteli fononien teoreettisia liikemalleja. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori Pertti Lipas.


title: Jouni Suhonen

text: Valmistumisen jälkeen Suhonen työskenteli Saksassa vuosina 1987–1988 professori Amand Fässlerin johdolla Tübingenin yliopiston teoreettisen fysiikan instituutissa. Sen ohella hän on toiminut erilaisissa tutkimus- ja opetustehtävissä Jyväskylän yliopistossa.


title: Jouni Suhonen

text: Suhonen nimitettiin elokuun alussa 1998 fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Professorina hänen erikoistumisalansa on teoreettinen fysiikka ja varsinkin ydinrakenteiden teoria. Hän on tehnyt teoreettisen fysiikan perustutkimusta ja myös opettanut sen kysymyksiä. Hän on johtanut vuodesta 1998 teoreettisen fysiikan tutkimukseen erikoistunutta tutkimusryhmää. Vuosina 2012–2017 Suhosen työryhmä toimi osana Suomen Akatemian nimeämää ydin- ja kiihdytinfysiikan huippututkimusyksikköä, jota johti professori Rauno Julin. Huippuyksikössä oli yhteensä neljä tutkimusryhmää, joista kaksi ryhmää tutki kokeellisesti ytimien perustilojen ja viritystilojen käyttäytymistä, ja yksi ryhmä kehitti ionisuihkuja ja etsi niille käytännön sovellutuksia materiaali- ja biofysiikan aloilta. Suhosen ryhmä teki yksikön muiden tutkimusryhmien saamien tulosten analysointia teoreettisten mallien pohjalta.


title: Jouni Suhonen

text: Professori Suhonen on ohjannut ainakin 13 väitöskirjaa.


title: Jouni Suhonen

text: Fyysikkona Suhonen on erikoistunut teoreettiseen fysiikkaan, ja varsinkin teoreettiseen ydinfysiikkaan. Hän tekee alan perustutkimusta. Suhosen erikoisalaa ovat erilaiset atomirakenteet. Hän on kehittänyt useita periaatteellisia ja realistisia malleja erilaisten atomien rakenteista, ja soveltanut niitä esimerkiksi ydinspektroskopiassa ja erilaisissa ytimien hajoamisreaktioissa. Suhonen on perehtynyt esimerkiksi myonikaappauksiin, kaksoisbetahajoamisiin sekä alfa- ja betahajoamisiin. Perinteisen ydinfysiikan lisäksi hän on tutustunut myös mekaniikan ja kvanttimekaniikan kysymyksiin.


title: Jouni Suhonen

text: Professori Suhonen on tutkimusryhmineen kehittänyt erilaisia atomiamalleja, joita voidaan soveltaa mittauksissa, joissa käytetään apuvälineinä atomiytimiä. Mittausten avulla voidaan tutkia esimerkiksi luonnon perusvuorovaikutuksia. Hiukkasfysiikan alalla tutkimuskohteena on esimerkiksi neutriinojen rakenne. Suhosen tutkimustyön tuloksia sovelletaan myös kosmologian alalla, jossa niiden avulla voidaan esimerkiksi mallintaa supernovien syntyprosessia tai tutkia niin kutsutun pimeän aineen ominaisuuksia.


title: Jouni Suhonen

text: Pimeän aineen ja neutriinojen rakenteen tutkimus vaatii erityisen tarkkoja mittausmenetelmiä, eikä mittausolosuhteissa saa olla häiriöitä, kuten avaruuden ja ympäristön taustasäteilyä. Siksi mittauksia suoritetaan maan alla (kaivoksissa ja tunneleissa). Jyväskylän yliopisto on suorittanut aiheeseen liittyvää käytännön tutkimusta Pyhäsalmen kaivoksessa Pyhäjärvellä. Kokeellisesta tutkimukseen on osallistunut Jyväskylän yliopistosta mm. professori Jukka Maalampi. Pyhäsalmen kaivoksessa on tehty erilaisia neutriinoihin liittyviä mittauksia. Mittaukset ovat osa yhteiseurooppelaista LAGUNA-tutkimushanketta, jossa tutkittiin neutriinojen rakennetta kokeellisesti.


title: Jouni Suhonen

text: Kevääseen 2017 mennessä professori Suhonen on julkaissut yli 250 vertaisarvioitua tieteellistä tutkimusartikkelia. Näistä useimmat ovat ilmestyneet fysiikan alan lehdissä ja julkaisuissa. Hän on sen ohella kirjoittanut neljä tieteellistä monografiaa.


title: Jouni Suhonen

text: Professori Suhosen asiantuntemusta on hyödynnetty useissa tieteellisissä tehtävissä. Hän oli hiukkas- ja ydinfysiikan kansallisen tohtorikoulun johtokunnan jäsen vuosina 1998–2007. Ulkomailla hän on ollut mm. Prahassa pitämässä kaksoisbetahajoamisen matriisielementteihin liittynyttä laskennallisen fysiikan työpajaa parittomina vuosina vuosivälillä 1997–2013. HÄn on osallistunut vierailevana luennoitsijana useisiin kansainvälisiin konferensseihin. Hän oli myös mukana organisoimassa neutriinojen ja pimeän aineen tutkimukseen liittynyttä kansainvälistä konferenssia ("Neutrinos and Dark Matter in Nuclear Physics", ), joka pidettiin Jyväskylässä kesäkuussa 2015.


title: Jouni Suhonen

text: Luennoitsijana professori Suhonen on suosittu. Hän on saanut Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen opiskelijoiden äänestyksessä vuoden luennoitsijan tunnustuspalkinnon useita kertoja (1992, 1994, 1999, 2008, 2012, 2013 sekä 2017).


title: Jouni Suhonen

text: Professori Suhonen on myös kirjoittanut oppimateriaalia fysiikan alalle. Hän julkaisi vuonna 2007 ydinfysiikan teoriaa käsittelevän perusteoksen ("From Nucleons to Nucleus: Concepts of Microscopic Nuclear Theory", ), joka käsittelee erilaisia atomirakenteita sekä atomiytimen rakenneosia.


title: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

text: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat on Rahapajan juhlarahasarja. Sarjaan kuuluu viisi rahaa. Rahat on hyväksytty asetuksella, joka kumotaan yhden rahan epäonnistuneen aihevalinnan vuoksi.


title: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

text: Rahoja ei ole vielä julkaistu, mutta ennakkomarkkinoinnissa huomiota ja paheksuntaa rahoista herätti "Suomi 100 -juhlaraha" kuvavalintansa vuoksi. Rahassa oleva kuva esittää vuonna 1918 teloitettavaa joukkoa teloitusryhmän edessä. Rahassa lukee teksti "Kansalaissota Suomi Finland". Tampereen yliopiston tutkijan Tuomas Hopun mukaan "se ei ole kaikkein onnistunein". Valtiovarainministeri Petteri Orpo hyväksyi alun perin asetuksen mutta ei kiinnittänyt kuvaan huomiota ja pitää sitä mauttomana. Rahan on suunnitellut Ilkka Suppanen.


title: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

text: Sarjasta myös toista rahaa on luonnehdittu kyseenalaiseksi. Rahassa lukee teksti "Globaali oikeudenmukaisuus", ja kuvana on käytetty jo aiemin huomiota herättänyttä kuvaa, jossa on Välimereen kuolleen lapsen kuva, kun häntä kannetaan pois.


title: Mikko Joensuu

text: Mikko Joensuu (s. 1986) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan soolouransa ohella Joensuu 1685 -yhtyeestä.


title: Mikko Joensuu

text: Vuosina 2016–2017 Svart Records julkaisi Joensuun kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan. Albumit julkaistiin puolen vuoden sykleissä, joista ensimmäinen osa ilmestyi huhtikuussa 2016, toinen osa marraskuussa 2016 ja kolmas osa julkaistiin kesäkuussa 2017. Sarjan ensimmäinen osa kertoo uskoon tulemisesta ja toinen osa uskosta luopumisesta.


title: Mikko Joensuu

text: Vuonna 2017 Joensuu sai Teosto-palkinnon sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä "Amen 1" ja "Amen 2".


title: Mikko Joensuu

text: Joensuu kasvoi karismaattisessa helluntailaisperheessä. Hän oli liikkeessä aktiivinen 10–15-vuotiaana, ja on kertonut puhuneensa kielillä 11-vuotiaana. Hän on sittemmin luopunut uskosta.


title: Dante Parini

text: Dante Parini (21. marraskuuta 1890 Milano, Italia – 11. huhtikuuta 1969 Milano) oli italialainen kuvanveistäjä. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan.


title: Kiviniemi (Ikaalinen)

text: Kiviniemi on Ikaalisten 4. kaupunginosa. Se sijaitsee n. kilometrin päässä Ikaalisten keskustasta. Kiviniemessä on jonkin verran omakoti ja rivitaloasutusta. Kaupunginosassa sijaitsee mm. Upofloorin tehdas.


title: Paha-Valkee

text: Paha-Valkee on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.


title: Paha-Valkee

text: Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio.


title: Paha-Valkee

text: Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen.


title: Kahilammi (Janakkala, Veno)

text: Kahilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.