title: Christopher Bengtsson

text: Christopher Bengtsson (s. 19. lokakuuta 1993 Tukholma) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Södertälje SK:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.


title: Christopher Bengtsson

text: Bengtsson on Huddinge IK:n kasvatti. Hän siirtyi 17-vuotiaana Färjestad BK:n J20-junioreihin kaudeksi 2011–2012. Bengtsson pelasi kauden aikana myös kaksi European Trophy -ottelua seuran miesten joukkueessa. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi sieltä MODO Hockeyn J20-junioreihin. Bengtssonilla oli kevään 2013 pudotuspeleissä joukkueen paras teholukema (+5) ja hän voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin hopeaa. Bengtsson debytoi kauden aikana myös MODO:n Elitserien-joukkueessa, jossa hän pelasi seitsemän runkosarjaottelua tehden yhden maalin sekä kolme playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Bengtssonilla oli kolmen muun pelaajan ohella joukkueen ainoa tehomerkintä plussan puolella (+1).


title: Christopher Bengtsson

text: Maaliskuussa 2013 Bengtsson solmi vuoden mittaisen SHL-sopimuksen MODO:n kanssa. Marraskuussa hänen sopimustaan jatkettiin kahdella vuodella. Kaudella 2013–2014 Bengtsson teki SHL:ssä 43 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 4+2=6. Hän pelasi kauden aikana myös tammi- ja helmikuussa 2014 yhdeksän ottelua lainalla sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskan-joukkue Södertälje SK:ssa. Kauden 2014–2015 Bengtsson pelasi suurimmaksi osaksi lainalla Allsvenskan-joukkue AIK IF:ssä. Hän pelasi kauden aikana MODO:ssa 13 SHL-ottelua ilman tehopisteitä.


title: Christopher Bengtsson

text: Elokuussa 2015 Bengtsson ja MODO purkivat yhteisymmärryksessä sopimuksensa. Elokuussa hän siirtyi neljän viikon try-outille SM-liigajoukkue Kalevan Palloon. Marraskuussa Bengtssonin sopimusta jatkettiin joulutaukoon ja sen jälkeen kauden 2015–2016 loppuun.


title: Christopher Bengtsson

text: Kaudeksi 2016–2017 Bengtsson palasi kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Allsvenskan-joukkue Tingsryds AIF:n riveihin.


title: Christopher Bengtsson

text: Bengtsson on pelannut sekä neljä nuorten että poikien maaottelua.


title: Christopher Bengtsson

text: Bengtssonin pikkuveli Sebastian pelaa Hockeyettan-joukkue Kallinge/Ronneby IF:ssä.


title: Uva (teealue)

text: Uva on yksi seitsemästä Sri Lankan teealueesta ja on yksi maan arvostetuista ylänkoseutujen viljelyalueista. Uvan teealue sijaitsee Uvan provinssin Badullan piirikunnassa. Teeviljelmät löytyvät piirikunnan vuorenrinteiltä, ainakin periaatteessa yli 1 200 metriä merenpinnan yläpuolelta.


title: Uva (teealue)

text: Uvan teealueen länsipuolella ovat Dimbulan ja Nuwara Eliyan sekä luoteispuolella Uda Pussellawan teealue.


title: Uva (teealue)

text: Seudulla tuotetaan erityisesti mustaa teetä, jonkin verran myös vihreää teetä. Uvan musta tee nuudutetaan mustemmaksi kuin muut Ceylonin teet. Huippusatokausi ajoittuu kesä–syyskuulle. Enemmistö alueen teetuotannosta läpikäy ortodoksisen valmistustavan, mutta osa teestä prosessoidaan CTC-menetelmällä.


title: Imeltyminen

text: Imeltyminen on kasvissa tai kasvin osassa tapahtuva tärkkelyksen hajoaminen sokereiksi, mm. viljan itämisessä imeltyminen on täysin normaali alkuvaihe ja peruna imeltyy kylmyyden vaikutuksesta. Ei ole harvinaista sekään, että imeltyminen on ihmisen aiheuttamaa osin tai kokonan: maltaiden valmistuksessa viljan imeltymistä kiihdytetään, ja eräiden ruokalajien valmistuksessa sitä aiheutetaan kokonaan tarkoituksellisesti.


title: Ensyklopedia (runoteos)

text: Runoteos Ensyklopedia on vuonna 2011 ilmestynyt suomalainen runokokoelma, joka on saanut innoituksensa 1700-luvun ranskalaisesta Encyclopédie-tietosanakirjasta. Se koostuu aakkosittain järjestetyistä pienoisesseistä, proosarunoista, moraliteeteista, kaskuista ja käännösfragmenteista, jotka yhdessä muodostavat kaunokirjallisen tietosanakirjan.


title: Ensyklopedia (runoteos)

text: Monet teoksen pienoisesseistä kommentoivat alkuperäistä Encyclopédie-tietokirjaa. Esimerkiksi hakusanasta "aguaxima" todetaan, että määritelmä "kasvi Brasiliassa ja Etelä-Amerikan saarilla" on sellaisenaan täysin turha niille, jotka eivät tiedä asiasta mitään. Ne taas, jotka tuntevat kyseisen kasvin, eivät opi asiasta mitään uutta. Näin lyhyellä määritelmällä halutaan vain miellyttää kyseistä hakusanaa etsivää lukijaa.


title: Hangasjärvi (Korpilahti)

text: Hangasjärvi on järvi Jyväskylässä Korpilahden entisen kunnan pohjoisosassa. Sen rannalla on Hangasjärven ulkoilualue, jolla sijaitsee mm. retkikämppä. Järven rantaviivan pituus on 3,6 km. Siihen on istutettu kuhaa.


title: Venehjärvi

text: Venehjärvi (, Венех'ярви tai Суднозеро, "Sudnozero") on kylä Karjalan tasavallassa Kostamuksen kaupunkipiirissä. Vuonna 2013 siellä oli 3 asukasta.


title: Venehjärvi

text: Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennassa ja vuoden 1933 väestönlaskennassa kylä kuului Ponkalahden kyläneuvostoon. Vuonna 1933 kylässä oli 341 asukasta, joista 318 oli karjalaisia. Venehjärven kylässä on enimmillään ollut 40 taloa ja lähes 300 asukasta. Valtaosa asukkaista siirrettiin kylän likvidoinnin jälkeen ensin Ponkalahteen ja sitten sen hävittämisen myötä Vuokkiniemeen.


title: Venehjärvi

text:
Kylä sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Vuokkiniemestä Venehjärven rannalla. Maitse Venehjärvelle pääsee tietä pitkin matkaamalla noin 12 kilometriä Vuokkiniemestä Vuonniseen päin ja kääntymällä vasemmalle. Paikalla on puinen kyltti: Venehjärvi 12 km. Tie on hiekkatietä ja mutkittelee hiekkaharjun päällä johtaen ja päättyen suoraan kylään.
Laulajistaan, mahtavista tietäjistään ja urhokkaista karhunkaatajistaan tunnettu Venehjärvi kuului aikoinaan hallinnollisesti ja kirkollisesti Vuokkiniemen pitäjään. Venehjärvi oli suuren Ylä-Kuittijärven vesistön kyliä, josta voitiin veneellä lasketella aina Vienanmerelle saakka. Se oli kuitenkin syrjässä pienten vesien takana, ja tästä johtuen se säilytti karjalaisen luonteensa ja tapansa puhtaana.


title: Venehjärvi

text: Perimätiedoissa Venehjärven kylä olisi saanut asukkaansa jo 1500-luvulla. Asutus ei todennäköisesti ole ollut vielä tuolloin kovin pysyvää. Perimätiedon mukaan alueella liikkui ja ehkä asuikin saamelaisia. Näistä asutusjäljistä kertovat myös ikiaikaiset kyläm perinteet, kuten aikoinaan pakanarituaaleista alkunsa saanut Pokkojuhla.


title: Venehjärvi

text: Perimätiedoissa on myös tarina Hosko-nimisestä miehestä, joka saapui Venehjärvelle yhdestä puusta koverretulla haapiolla ja asettui asumaan kylän kauneimpaan paikkaan. Kylän asujaimiston tutkimus eri nykyajan keinoja käyttäen ei ole osoittanut sitä, että asukkaat olisivat tulleet Suomesta.


title: Venehjärvi

text:
Kylä on tullut tunnetuksi varsinkin I. K. Inhan kuvien ja matkakertomusten perusteella. Venehjärven kylän sijainti vaikutti siihen, että ensimmäiset runonkerääjät eivät sinne löytäneet. Kylästä on kuitenkin myöhemmin kerätty runsaasti kalevalaista runoa ja perimätietoa. Kylän asukkaat olivat eritoten taitavia kansanparantajia. Elias Lönnrot on kuitenkin D. E. D. Europaeuksen mukaan käynyt Venehjärven kylässä, josta hän kertoo matkakertomuksessaan vuosilta 1845–1846: "”Wenehjärven kylässä, 10 virstan päässä siitä, en käynyt luottaen Tohtor Lönnrotin siellä käydessään jo tarkoin ottaneen kaikki runot, joita siellä mahtoi olla. Jäl’estäpäin kuulin kuitenkin, että siellä vielä olisi ollut jotakuta ennen saamatontakin".”  Pääosa keräyksistä kylässä on kuitenkin tapahtunut 1870-luvulla.
Venehjärvi kuuluu Vuokkiniemen suomalais-ugrilainen kulttuuripääkaupunki 2017 -alueeseen. Nykyään vakinaisesti Venehjärvellä asuu vain kaksi henkilöä ympärivuotisesti. Lisäksi muutamilla entisillä venehjärveläisillä on siellä kesämökki. Kyläläiset puhuvat karjalaa, suomea ja venäjää, kuin myös kaikki kesämökkiläiset. Kylän pääasiallinen elinkeino on matkailu ja siellä onkin majoitustilaa nykyaikaisissa mökeissä yli 30 hengelle.


title: Venehjärvi

text:
Venehjärven alueella on myös Karjalan Tasavallan Kansallispuisto, jonne voi tehdä ohjattuja retkiä. Lisäksi kylän nähtävyyksiin kuuluu toki itse kylä, jota sanotaan Vienan kauneimmaksi, mutta myös historiallisesti kiinnostava vanha kalmismaa Tetriniemessä sekä Hökkälän museotalo, joka avattiin entisöinnin jälkeen vuonna 2013 – sekä uudelleen rakennettu tsasouna. Kylässä ja kansallispuistossa vierailee vuosittain satoja matkailijoita ympäri maailman.
Venehjärven perinteinen kyläjuhla on nimeltään Pokkojuhla, jota vietetään vuosittain elokuussa ajoittuen kuun viimeiselle viikonlopulle. Tänä vuonna kyseinen juhla tapahtuu lauantaina 26. elokuuta. Tapahtumassa keitetään lihakeittoa avotulella. Pässiä ei nykyisin teurasteta itse juhlassa.


title: Venehjärvi

text:
Kuten kaikissa karjalaisissa kylissä keskittyi tämänkin kylän uskonnollinen elämä tsasounan ympärille. Ikivanha vihreän sammaleen kattama pieni tsasouna sijaitsi suurten kuusien ja petäjien alla. Okruata eli aita ympäröi aluetta, joka oli pyhitetty Pyhälle Miikkulalle. Joka vuosi Pohrotsan, Jumalan synnyttäjän päivänä, Venehjärven praasniekkana tämä paikka oli merkillisen, ikivanhan näytelmän tapahtumapaikkana.
Aikaisin Pohrotsan aamuna vaelsi ympäristön kylistä; Vuokkiniemen pogostalta, Tollonjoelta, Tsenasta, Vuonnisesta, Ponkalahdesta, Kivijärvestä ja Latvajärvestä ristirahvasta taluttaen Pyhälle Miikkulalle luvattuja pokkoja eli pässejä. Ne oli toivotettu karjaonnen kohentamiseksi, ja vanhan tavan mukaan ne tuotiin uhripaikalle uhrattavaksi. Pohrotsan aamuna miehet kokoontuivat tsasounan männikköön teurastamaan pokkoja. Portaassa oli reikä, josta veri valutettiin, ettei se joutuisi rahvaan tallattavaksi. Lihat keitettiin suurissa padoissa ja syötiin tuohiropeista. Vain miehet saivat osallistua uhriateriaan. Naiset saivat korkeintaan katsella toimitusta kauempaa. Pokon nahka joutui Miikkulalle, mutta uhraaja sai sen lunastaa ja rahat pantiin tsiässöynän kassaan.


title: Prince Gloria

text: Prince Gloria on japanilaisen Prince Motor Companyn vuosina 1959–1967 valmistama automalli. Oy Rego Ab toi autoa Suomeen huhtikuusta 1965 alkaen nimellä PMC Gloria 6. Mallinimen numero 6 tarkoittaa sylinterien määrää.


title: Prince Gloria

text: Suomessa Gloria rekisteröitiin kuudelle. Etuistuin on yhtenäinen ja muovilla verhoiltu. Edessä tilaa on pituussuunnassa suhteellisen vähän, leveyssuunnassa taas on enemmän. Tavaratila on varsin tilava.


title: Prince Gloria

text: 1988 cm³ kuusisylinterinen rivimoottori tuotti tehoa 78 kilowattia SAE brutto (106 hv). Suurin vääntömomentti 160 Nm SAE brutto.


title: Prince Gloria

text: Ohjaus on tehty kevyeksi, mutta se on myös tunnoton ja hidas. Vaihdevipu on kojetaulussa. Vaihteita on neljä, mutta TM:n koeajon mukaan kolmos- ja nelosvaihteen välitysten ero on liian iso.


title: Prince Gloria

text: Jousitus on melko pehmeä. Edessä ja takana n rumpujarrut, joiden tehossa on kuitenkin toivomisen varaa. Myöskään käsijarru ei ole kovin tehokas.


title: Prince Gloria

text: Kiihtyvyys on heikko. Prince Gloria 6 kiihtyi 0–80 km/h 13,2 sekunnissa ja 0-100 km/h 22,9 sekunnissa. Tekniikan Maailman numeron 3/1966 mukaan osasyy heikkoon kiihtyvyyteen johtuu vaihteiston hitaudesta, yhteen vaihtoon kuluu aikaa noin 1,0 sekuntia kun se yleensä sujuu noin 0,2 sekunnissa.


title: Prince Gloria

text: PMC Gloria 6 maksoi Suomessa vuonna 1966 13 920 markkaa.


title: Karen Stives

text: Karen Elizabeth Stives (3. marraskuuta 1950 Boston, Massachusetts – 14. elokuuta 2015 Dover, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen kenttäratsastaja ja olympiavoittaja.


title: Karen Stives

text: Stives voitti joukkuekilpailun olympiakultaa Los Angelesissa 1984, missä hän myös sijoittui hopealle yksilökilpailussa.


title: Karen Stives

text: Stives kuoli pitkän sairastamisen jälkeen kotonaan Doverissa 64-vuotiaana 14. elokuuta 2015.


title: Charlie

text: Charlie on englanninkielinen etunimi, joka on käytössä sekä miesten että naisten nimenä. Vuonna 2014 Charlie oli Yhdysvalloissa 225. suosituin pojannimi ja 229. suosituin tytönnimi.


title: Charlie

text: Suomessa nimi Charlie on tammikuuhun 2019 mennessä annettu noin 200 miehelle ja noin 20 naiselle. Vuodesta 2020 lähtien Charlien nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 28. tammikuuta.


title: Jonas Beckman

text: Jonas Beckman (23. tammikuuta 1729 Sjörup, Malmöhusin lääni – 11. syyskuuta 1811 Ulvila) oli ruotsalaissyntyinen asessori ja ruukinpatruuna. Hän toimi 1700-luvun puolivälissä Skaraborgin läänin lääninsihteerinä ja myöhemmin hollantilaisen Christian van Orsay & Söhne -pankkiiriliikkeen asiamiehenä Tukholmassa. 1700-luvun lopulla Beckman hankki Suomesta omistukseensa Anolan kartanon sekä Leineperin ruukin.


title: Jonas Beckman

text: Backman oli toiminut välittäjänä, kun Ulvilassa sijainneen Anolan kartanon ja sen maille rakennetun Leineperin ruukin omistaja Berndt Johan Hastfer oli lainannut suuren summan kolmelta hollantilaiselta pankilta. Hastfer ei pystynyt maksamaan velkojaan, jonka vuoksi kartano ja ruukki siirtyivät van Orsay & Söhne -pankkiiriliikkeen haltuun vuonna 1781. Ne olivat kuitenkin nimellisesti Backmanin omistuksessa aina vuoteen 1791 saakka, jolloin hän lunasti molemmat itselleen. Tämän jälkeen Backman kehitti ruukin toimintaa muun muassa rakentamalla paikalle sen ensimmäisen masuunin.


title: Jonas Beckman

text: Beckman avioitui vuonna 1763 ruotsalaiseen aatelissukuun kuuluneen Margareta Elisabet Hiertan (1744–1826) kanssa. Pariskunnalle syntyi neljä lasta; luutnantti Carl Ulrich Beckman, Beata Christina Gripenberg (1765–1815), Fredrika Lovisa Silfversvärd (1767–1852), sotatuomari Pehr Gottlieb Beckman (s. 1777) ja ruukinpatruuna Gustaf Beckman (s. 1778). Anolan kartanossa vuonna 1811 kuollut Jonas Beckman on haudattu Ulvilan keskiaikaisen kirkon viereen.


title: Satakunta-sarja

text: Satakunta-sarja (myös Satakunta : kotiseutututkimuksia) on vuodesta 1907 lähtien julkaistu kirjasarja, jonka teokset sisältävät eri alojen tutkijoiden sekä historioitsijoiden kirjoittamia artikkeleja Satakunnan historiallisesta maakunnasta. Sarjassa on julkaistu yli 30 teosta, joiden artikkelit kattavat nykymaakunnista Satakunnan lisäksi myös osan Pirkanmaan kunnista sekä Varsinais-Suomen Loimaan.


title: Satakunta-sarja

text: Maakunnan historiasta, luonnonoloista ja tapakulttuurista on sarjassa julkaistu artikkeleita lähes 10 000 sivun verran. Kirjoittajiin lukeutuu useita merkittäviä suomalaisia tutkijoita, kuten esimerkiksi Mauno Jokipii, Jalmari Jaakkola sekä Unto Salo. Muita tunnettuja kirjoittajia ovat olleet muun muassa akateemikko Kustaa Vilkuna, entinen pääministeri Edwin Linkomies, kirjailija Panu Rajala ja piispa Ilkka Kantola.


title: Satakunta-sarja

text: Satakunta-sarja syntyi Helsingin yliopiston Satakuntalaisen Osakunnan inspehtorin J. J. Mikkolan aloitteesta vuonna 1905. Ensimmäinen kirja julkaistiin Satakuntalaisen Osakunnan kustantamana kaksi vuotta myöhemmin. Osakunta julkaisi 18 ensimmäistä osaa nimellä "Satakunta : kotiseutututkimuksia" vuoteen 1967 mennessä. Tämän jälkeen Satakunta-sarjaan tuli yli 30 vuoden tauko, kunnes Satakunnan historiallinen seura ja Emil Cedercreutzin säätiö aloittivat kirjasarjan julkaisemisen uudelleen vuonna 2001.


title: Satakunta-sarja

text: Nykyään kirjan artikkelit keskittyvät aikaisemmasta poiketen ainoastaan yhteen aiheeseen, joita ovat olleet muun muassa Pyhä Henrik, Satakunnan paikannimistö, Akseli Gallen-Kallela sekä Kokemäenjoki. Teosten julkaisuun on 2000-luvulla liittynyt myös Satakunnan historiallinen seuran järjestämiä seminaareja.


title: Satakunta-sarja

text: Satakuntalaisen Osakunnan julkaisemat 18 ensimmäistä teosta sekä vuonna 2001 julkaistu "Kotiseutututkimuksia XX", ovat ladattavissa ilmaiseksi verkosta.


title: Ghirmay Ghebreslassie

text: Ghirmay Ghebreslassie (s. 14. marraskuuta 1995) on eritrealainen kestävyysjuoksija, maratonin maailmanmestari.


title: Ghirmay Ghebreslassie

text: Ghebreslassie sijoittui maastojuoksun MM-kilpailuissa Bydgoszczissa 2013 nuorten sarjassa seitsemänneksi. Hän oli puolimaratonin MM-kilpailussa Kööpenhaminassa 2014 miesten kilpailussa seitsemäs. Lisäksi Eritrea voitti joukkuekilpailun, johon hänen tulostaan ei laskettu mukaan, koska hän oli vasta neljänneksi paras eritrealainen..


title: Ghirmay Ghebreslassie

text: Ghebreslassie voitti maratonin maailmanmestaruuden Pekingissä 2015 ajalla 2.12.28. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen etiopialaisen Yemane Tsegayn 40 sekunnilla. Hänestä tuli historian nuorin maratonin maailmanmestari.


title: Letku ja Liiteri

text: Letku ja Liiteri on eteläpohjalainen huumoriryhmä, joka teki kurikkalaiselle Radio Paitapiiskalle vuosina 1992–2000 ohjelmasarjaa nimeltä "Pohjanmaa vuonna nolla". Ohjelman sketseistä ja musiikkinumeroista on vuonna 2000 koottu samanniminen kaksois-CD-albumi ja vuonna 2003 kaksoisalbumi "Ratkaisevat iskut".


title: Letku ja Liiteri

text: Ryhmän pääesiintyjät käyttävät taiteilijanimiä Tenho Liiteri ja Olavi Letku; oikeilta nimiltään he ovat Perttu Hemminki ja Vesa Latomäki. Puheroolien lisäksi vuoden 2000 albumilla Liiteri laulaa sekä soittaa urkuja, syntetisaattoria, bassoa ja kitaraa. Olavi Letku laulaa ja soittaa tuomarinpilliä. Albumin muut esiintyjät ovat Esa Kivimäki (lyömäsoittimet), Jukka Lehtinen (kitara), Olli Tuomola (basso) ja Kyllikki Rung (laulu). Vuoden 2003 albumilla kolmantena jäsenenä on Jouni Pusa.


title: Letku ja Liiteri

text: Vuonna 2002 ryhmä julkaisi lähes 200-sivuisen kirjan "Vellikello soi aina kahdesti, Etelä-Pohjanmaan vaiettu kansanhistoria" (ISBN 952-99029-0-5). Vuosina 2006, 2007 ja 2011 Teatteri Lapua on esittänyt Perttu Hemmingin ja Vesa Latomäen kirjoittamat kesäteatterinäytelmät "Pohjanmaa vuonna nolla" I–III.


title: Letku ja Liiteri

text: Hemminki ja Latomäki ovat lisäksi tehneet Ylen Radiomafialle radiohupailusarjat "Konttori" ja "Niittosilppurilla Kongoon". Perttu Hemminki on toisena sanoittajana Aija Puurtisen ja Rytmiraide All Stars -yhtyeen vuonna 2015 julkaisemalla, amerikansiirtolaisuudesta kertovalla albumilla "Brooklynin satu".


title: Hyvää iltaa, nimeni on Cox

text: Nimeni on Cox ("Gestatten, mein Name ist Cox") on Rolf ja Alexandra Beckerin romaanisarja, jonka pohjalta on tehty elokuva ja televisiosarja sekä tunnetuimpana kuunnelmasarja "Hyvää iltaa, nimeni on Cox" ("Gestatten, mein Name ist Cox]"). Georg Jacobyn ohjaama elokuva "Nimeni on Cox" valmistui 1955.


title: Hyvää iltaa, nimeni on Cox

text: Cox-romaanisarjasta on vuonna 1963 julkaistu Viljo Ensio Kukkosen suomentamana kaksi teosta:


title: Hyvää iltaa, nimeni on Cox

text: Yleisradio on vuonna 1966 tuottanut suomeksi 20-osaisen Cox-kuunnelmasarjan "Hyvää iltaa, nimeni on Cox: Tytöllä on sata nimeä", jonka on suomentanut Olavi Linnus. Seikkailija ja uhkapeluri Paul Coxia näyttelee Joel Rinne. Sarjan on ohjannut Eero Leväluoma, ja tunnussävelmän on säveltänyt Siegfried Franz. Yleisradio on julkaissut kuunnelmasarjan kymmenenä C-kasettina (1989) ja viitenä cd:nä (2005).


title: Hyvää iltaa, nimeni on Cox

text: Yleisradio esitti sarjan uusintana 22. elokuuta 2015 alkaen, ja se oli kuunneltavissa myös Areenassa.


title: Sakari Loimaranta

text: Jaakko Sakari Loimaranta, sukunimi aik. "Lindstedt" (15. heinäkuuta 1885 – 23. elokuuta 1954 Orimattila) oli suomalainen kirkkoherra ja filosofian maisteri sekä teologian tohtori.


title: Sakari Loimaranta

text: Loimarannan vanhemmat olivat rovasti Wilhelm Lindstedt (1838–1915) ja Hilma Nyholm (1846–1910). Hän oli naimisissa vuodesta 1911 kirkkotekstiilitaiteilija Hanna Henrika Juliana Reinilän, aik. Rehnbäck (1889–1969) kanssa. Viipurin hiippakunnan piispa ja ministeri Yrjö Loimaranta oli Sakari Loimarannan vanhempi veli, samoin kuin opettaja ja yritysjohtaja Lauri Loimaranta. Opettaja, järjestötyöntekijä Siiri Loimaranta oli heidän sisarensa.


title: Sakari Loimaranta

text: Loimaranta pääsi ylioppilaaksi 1903 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1908 ja teologian kandidaatiksi 1916. Hänestä tuli teologian lisensiaatti ja tohtori 1940. Loimaranta toimi 1910–1919 Länsi-Suomen kansanopiston johtajana Huittisissa jossa hänen isänsä oli kirkkoherrana. Hänet vihittiin papiksi 1917 ja hän toimi sitten uskonnon ja historian vanhempana lehtorina Mikkelin lyseossa 1920–1925 ja uskonnon ja filosofian vanhempana lehtorina Helsingin tyttölyseossa 1925–1933. Loimaranta työskenteli samalla myös Helsingin pikkukirkkoyhdistyksessä joka järjesti kirkollista toimintaa Helsingin uusilla asuinalueilla. Viimeksi Sakari Loimaranta toimi Orimattilan kirkkoherrana 1933–1954. Hän oli Tampereen tuomiokunnan asessorina 1940–1946 ja litin rovastikunnan lääninrovastina 1942—1949. Loimaranta sai rovastin arvon 1935.


title: Yemane Tsegay

text: Yemane Adhane Tsegay (s. 8. huhtikuuta 1985 Hawzen) on etiopialainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääosin maratonilla.


title: Yemane Tsegay

text: Vuoden 2015 MM-kilpailuista Pekingistä Tsegay saavutti hopeaa maratonilta ajalla 2.13.08. Hän on ollut mukana myös vuosien 2009, 2013 ja 2017 MM-kilpailuissa, ollen neljäs vuonna 2009, kahdeksas vuonna 2013 ja keskeyttäen 2017. Vuonna 2012 Tsegay voitti Rotterdamin maratonin juosten oman ennätyksensä. Hän on voittanut maratonin myös Macaossa 2008, Gongjussa 2009, Otsussa 2010, Taipeissa 2011, Eindhovenissa 2013, Daegussa ja Ottawassa 2014 sekä Fukuokassa 2016


title: Yemane Tsegay

text: Tsegay on naimisissa ruotsalaisen keskimatkojen juoksijan Abeba Aregawin kanssa.


title: Yemane Tsegay

text: Lähde: Tilastopaja


title: Eliittikisat 2012

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2012 viidellä paikkakunnalla: Tampereella, Lapinlahdella, Lappeenrannassa, Kuortaneella ja Joensuussa.


title: Eliittikisat 2012

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 10. kesäkuuta 2012.


title: Eliittikisat 2012

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2012

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 8. heinäkuuta 2012.


title: Eliittikisat 2012

text: Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 18. heinäkuuta 2012.


title: Eliittikisat 2012

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 22. heinäkuuta 2012.


title: Eliittikisat 2012

text: Joensuun eliittikisat järjestettiin 18. elokuuta 2012.


title: Kyläniemi

text: Kyläniemi on Etelä-Saimaan saari Taipalsaarella. Se on osa Toista Salpausselkää. Se on Suomen sisävesien 20. suurin saari, ja sen pinta-ala on 23 km². Vuonna 2009 Kyläniemessä oli 25 vakituista asukasta, 93 vapaa-ajan asuntoa ja 372 vapaa-ajan asukasta.


title: Kyläniemi

text: Nimensä mukaisesti Kyläniemi oli aikaisemmin niemi, mutta Kutveleen kanavan rakentaminen 1790-luvulla teki siitä saaren. Tieyhteys saareen tulee Ruokolahden alueen ja Kyläniemen lossin kautta.


title: Solomon Mutai

text: Munyo Solomon Mutai (s. 22. lokakuuta 1992 Bukwo) on ugandalainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääosin maratonilla.


title: Solomon Mutai

text: Mutai saavutti pronssia vuoden 2015 MM-kilpailuista Pekingistä ajalla 2.13.30. Vuoden 2014 Kansainyhteisön kisoissa Glasgow'ssa hän oli maratonilla neljäs ajalla 2.12.26. Rio de Janeiron olympiamaratonilla 2016 hän sijoittui kahdeksanneksi ja Lontoon MM-kilpailuissa 2017 yhdenneksitoista. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän sai maratonilla hopeaa ajalla 2.19.02.


title: Solomon Mutai

text: Mutai oli myös mukana vuoden 2012 puolimaratonin MM-kilpailuissa Bulgarian Kavarnassa sijoittuen 26:nneksi.


title: Luettelo Yhdysvaltain presidentinvaalien vaalituloksista vaalivuosittain

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidentinvaalien vaalituloksista. Luettelossa on pääpuolueiden ehdokkaiden lisäksi sitoutumattomia ja pienpuolueiden ehdokkaita sekä ehdokkaita vanhoista hajonneista puolueista. Luettelo alkaa vaalivuosilta 1788–1789 ja loppuu vaalivuoteen 2012. Tulokset on ilmoitettu valitsijamiesäänien mukaisessa järjestyksessä.


title: Yomif Kejelcha

text: Yomif Kejelcha Atomsa (s. 1. elokuuta 1997) on etiopialainen kestävyysjuoksija. Kejelcha kilpailee pääosin 5 000 metrin juoksussa.


title: Yomif Kejelcha

text: Kejelcha voitti vuoden 2014 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuista kultaa 5 000 metriltä. Edellisen vuoden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuista hän saavutti kultaa 3 000 metriltä. Vuoden 2014 nuorten kesäolympialaisista Nanjingista hän saavutti kultaa niin ikään 3 000 metriltä. Hän voitti 2014 kultaa myös nuorten Afrikan kisoissa alle 17-vuotiaiden 3 000 metrillä. Hän voitti alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuden 5 000 metrillä 2015. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui samalla matkalla neljänneksi. Kejelcha voitti Timanttiliigan kokonaiskilpailun 5 000 metrillä vuonna 2015 ja hänellä on neljä osakilpailun voittoa.


title: Yomif Kejelcha

text: Vuoden 2016 sisäratojen MM-kilpailuista Kejelcha voitti kultaa 3 000 metriltä ajalla 7.57,21. Hän juoksi 3 000 metrin nuorten maailmanennätyksen 7.28,19 Saint-Denis'ssä 27. elokuuta 2016. Hän saavutti maastojuoksun MM-kilpailuissa 2017 hopeaa sekaviestissä. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 5 000 metrillä neljänneksi.


title: Yomif Kejelcha

text: Kejelcha voitti 3 000 metrin sisäratojen maailmanmestaruuden jälleen Birminghamissa 2018 ajalla 8.14,41.


title: Yomif Kejelcha

text: Ulkoradoilla


title: Yomif Kejelcha

text: Sisäradoilla


title: Suodenniemen vanha hautausmaa

text: Suodenniemen vanha hautausmaa sijaitsee nykyisen Pirkanmaan alueella Sastamalan kaupungissa Suodenniemen Kirkkojärven Vanhankirkonlahden länsipuolella. Se on toiminut ainakin Suodenniemen vanhan kirkon aikana, mahdollisesti aiemminkin. Vanha kirkko oli rakennettu vuonna 1685 silloin Mouhijärven seurakunnan alaisuuteen ja purettiin huonokuntoisena vuonna 1820. Kirkko on edelleen arkeologisten kohteiden luettelossa, vaikka sen täsmällisen tarkka sijaintikaan hautausmaan keskivaiheilla ei ole tiedossa, mutta se on päätelty muun muassa vuoden 1795 kartasta. Kirkon rakentamisen aikaan Suodenniemi oli vain saarnahuonekunnan asemassa. Suodenniemen uusi kirkko rakennettiin sitten Kirkkojärven itäpäähän Pohjakylään vuonna 1831 ja samoin sinne sijoitettiin uusi hautausmaa, joka valmistui vuonna 1860. Kirkon paikan sijaintiin lienee vaikuttanut Lavian oma kirkkohanke.


title: Suodenniemen vanha hautausmaa

text: Mielenkiintoista on, että vanhassa kalmistossa on kristillisesti asetettu vainajat pää länsisuuntaan, koska Kristuksen odotetaan saapuvan tuomiopäivänä idästä.


title: Suodenniemen vanha hautausmaa

text: Suodenniemen vanha hautausmaa otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1890 ja sinne valmistui hautauskappeli 1893. Hautausmaalla on edelleen hyvin säilyneitä hautamuistomerkkejä. Siellä on muun muassa sisällissodassa kaatuneiden punaisten punagraniittinen hautamuistomerkki tekstein "Punaisten puolella henkensä menettäneiden muistolle". Ammuttujen punaisten haudan vainajat on siirretty vanhalta hautausmaalta sekä eri kohteista uuteen hautausmaahan vuonna 1975 työväenyhdistyksen aloitteesta lääninhallituksen luvalla.


title: Nash-Kelvinator Corporation

text: Nash-Kelvinator Corporation oli yhdysvaltalainen yritys, joka syntyi vuonna 1936 kodinkonevalmistaja Kelvinator Appliance Companyn ja autonvalmistaja Nash Motorsin yhdistyessä keskenään. Toisen maailmansodan aikana yhtymä valmisti yli puolet kaikista Sikorsky R-6 helikoptereista, joita käytettiin sotilaskuljetuksissa. Sodan jälkeen yhtymän Kelvinator haara jatkoi kodinkodeiden kuten jääkaappien ja myöhemmin pesukoneiden valmistusta Nash-osaston keskittyessä Nash-henkilöautojen sarjatuotantoon.


title: Nash-Kelvinator Corporation

text: Vuonna 1954 Nash-Kelvinator Corporationista tuli osa American Motors Corporationia (AMC} autonvalmistaja Hudsonin sulautuessa Nash Motorsiin. Ajatus yhdistymisestä oli lähtöisin Nashin johtokunnasta, jossa eri automerkkien muodostama suuri yhtymä nähtiin ainoana mahdollisuutena menestyä tulevaisuuden automarkkinoilla Detroitin autojättejä GM:ää, Chrysler Corporationia ja Ford Motor Companyä vastaan. Packard ja Studebaker eivät kuitenkaan yhtyneet AMC:hen alkuperäisen toiveen mukaan, vaan jättäytyivät uuden unionin ulkopuolelle.


title: Aarne Kaitila

text: Aarne Vilhelm Kaitila (15. elokuuta 1886 Nakkila – 25. marraskuuta 1965 Rauma) oli suomalainen kirkkoherra ja filosofian maisteri.


title: Aarne Kaitila

text: Kaitilan vanhemmat olivat Wilhelm Kaitila (s. 1853) ja tämän ensimmäinen puoliso Hanna Maria Colérus (1862–1887). Hän oli naimisissa 1911–1952 yhteiskoulun opettaja Helmi Sofia Honkavaaran, aik. Helin (k. 1952) kanssa.


title: Aarne Kaitila

text: Kaitila pääsi ylioppilaaksi 1904 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1908 ja maisteriksi 1910. Hänet vihittiin papiksi 1911.


title: Aarne Kaitila

text: Kaitila oli merimiespappina Hampurissa 1911–1914 ja matkasaarnajana kotimaassa 1914–1915. Hän oli Paimion kappalaisena 1916–1923, Lapin Tl. kirkkoherrana 1924–1937 ja välillä Suomen Kirkon Sisälähetysseuran toimitusjohtajana Sortavalassa 1931 sekä Vehkalahden kirkkoherrana 1937–1951. Hän sai rovastin arvon 1937.


title: Aarne Kaitila

text: Kaitila kirjoitti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virren 493 "Jeesus, lasten auttaja" säkeistöt 2–4. Virren sävelsi Armas Maasalo.


title: Herman Adolf Printz

text: Herman Adolf Printz (14. syyskuuta 1849 Wanhala, Vihti – 13. lokakuuta 1923 Hämeenkyrö) oli suomalainen insinööri, paperimestari, kasvien keräilijä ja puutarhaviljelyjen harrastaja.


title: Herman Adolf Printz

text: Printzin vanhemmat olivat Fabian Printz ja Antonetta Margaretha Sjöstedt. Hän oli naimisissa Anna Pauliina Välimäen kanssa.


title: Herman Adolf Printz

text: Printz valmistui insinööriksi 1873 Helsingin Polyteknillisestä opistosta. Hän tuli 1882 paperimestariksi Kyröskosken paperitehtaalle Hämeenkyröön. Printz perusti 1880-luvun alussa tehtaan viereen tehdaspuutarhan jota hän itse hoiti vuoteen 1889 saakka. Hän hankki Helsingin puutarhaseuralta omenapuiden sekä marja- ja koristepensaiden taimia toimittaen niitä hämeenkyröläisille tilaajille.


title: Herman Adolf Printz

text: Eläkkeelle jäätyään Printz perusti Hämeenkyröön rakentamansa Kukkasmaan huvilan yhteyteen puutarhan jonne hän istutti noin 400 erilaista puu-, pensas- ja kukkakasvilajia. Hän keräsi noin 4000 kasvia käsittäneen herbaarion eli kasvion ja lahjoitti myös kasvioita Ikaalisten, Forssan ja Tyrvään yhteiskouluille sekä keräsi kasvinäytteitä Helsingin yliopistolle. Printz kirjoitti myös 1896 puutarhanhoidon opaskirjasen.


title: Pentti Papunen

text: Pentti Papunen (16. maaliskuuta 1925 Ikaalinen – 8. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kustannustoimittaja ja tietokirjailija.


title: Pentti Papunen

text: Papunen lähti jatkosotaan lukiolaisena kesken opintojen. Sodan jälkeen hän pääsi ylioppilaaksi Niinisalon internaatista, opiskeli historiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1953. Hän opiskeli myös kartografiaa. Papunen oli sitten WSOY:n tietokirjaosaston kustannustoimittajana 1960–1985 ja toimitti muun muassa tietosanakirjoja sekä 7-osaisen maantieteellis-yhteiskunnallisen "Suomenmaa"-kirjasarjan.


title: Pentti Papunen

text: Papunen kirjoitti Rauman, Hämeenkyrön ja Ikaalisten paikallishistoriasta. Hän suunnitteli Ikaalisten kauppalan ja Ikaalisten maalaiskunnan (myöhemmin Ikaalisten kaupungin) vakuunat sekä suunnitteli myös exlibriksiä, viirejä, sinettejä ja logoja sekä toimi oppikirjojen kuvittajana.


title: Vuonninen

text: Vuonninen (; ) on asutus Karjalan tasavallan Kalevalan piirin Luusalmen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Ylä-Kuittijärven luoteisrannalla 110 kilometriä Luusalmesta länteen. Paikkakunnalla on 19 asukasta (vuonna 2013).


title: Vuonninen

text: Vuonnisen kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1679. Sen neljässä talossa asui tuolloin kymmenen aikuista miestä. Latvajärven ohella Vuonnista pidetään Vienan Karjalan merkittävimpänä runokylänä. Sen tunnetuimmat runonlaulajat olivat Ontrei Malinen ja Vaassila Kieleväinen, jotka Elias Lönnrot tapasi ensimmäisen kerran vuonna 1833. Määrällisesti eniten suullista kansanperinnettä on tallennettu 1900-luvulla eläneeltä Anni Lehtoselta.


title: Vuonninen

text: 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Vuonninen muodosti lähikylineen Vuokkiniemen volostiin kuuluneen kyläkunnan. Keskuskylän lisäksi se käsitti Aajuolahden (ven. "Ajguba"), Kaamotin ("Kamot"), Korpijärven ("Korpiozero"), Korpivaaran ("Korpivara"), Kuotkuon ("Kuotku"), Lonkan ("Longa"), Oinasniemen ("Oinašnijemi") ja Puaššuaren uudiskylät. Vuonna 1905 niissä oli yli 800 asukasta. Vuonnisen kylässä oli 76 taloa, kirkko, koulu ja 507 asukasta.


title: Vuonninen

text: Neuvostoaikana perustettiin Uhtuan piirin Vuonnisen kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Aajuolahti, Korpijärvi sekä Lonkan ja Vuonnisen metsätyömaat. Vuonna 1926 niissä oli yli 600, mutta vuonna 1933 enää reilut 400 asukasta, joista valtaosa oli karjalaisia. Vuonnisen kylässä oli vuonna 1933 vain 76 asukasta. Sen kylänosia olivat Riikolanniemi, Teppananniemi, Tervasenlahti, Tšärkkälänlahti ja Vaarala.


title: Vuonninen

text: Vuonnisen kautta kulkee Uhtuan ja Suomen rajan välinen maantie, josta haarautuu tie Vuokkiniemelle ja Kostamukseen. Sieltä on linja-autoyhteydet Uhtualle ja Kostamukseen. Paikkakunnalla toimii kauppa, kahvila, hotelli ja muita matkailupalveluja. Sen nähtävyyksiin kuuluu Martti Aihan tekemä Vaassila Kieleväisen muistomerkki.


title: Maailmanpylväs (rakennus)

text: Maailmanpylväs ("Asunto Oy Jyväskylän Maailmanpylväs") on Jyväskylässä Halssilan kaupunginosassa sijaitseva vuonna 2014 valmistunut 52-asuntoinen, 13-kerroksinen ja 44-metrinen asuintornitalo. Tornitalon suunnitteli Arkkitehtitoimisto JKMM Oy ja rakensi YIT. Asuntojen koot vaihtelevat yksiöistä neliöihin ja neliökoot 33,5–110 neliömetriin.


title: Maailmanpylväs (rakennus)

text: Rakennus sijaitsee Äijälänrannan vuoden 2014 asuntomessualueella ja tornitalo oli yksi messujen kohteista, talossa oli 5 näyttelykohdetta.


title: Maailmanpylväs (rakennus)

text: Jyväskylän kaupunki ja YIT järjestivät yleisen arkkitehtikilpailun vuonna 2011. Palkintolautakunnassa olivat edustettuina Jyväskylän kaupunki, Suomen Arkkitehtiliitto SAFA ja YIT. 33 ehdotuksesta voittajaksi valittiin tammikuussa 2012 arkkitehtitoimisto JKMM Oy:n arkkitehti Juha Mäki-Jyllilän työryhmän ehdotus, "Moai".


title: Maailmanpylväs (rakennus)

text: Maailmanpylväs on ensimmäinen kolmesta suunnitellusta Äijälänrannan 13-kerroksisesta asuintornitalosta. Kesällä 2014 aloitettiin "Kalevanpoika"-tornitalon suunnittelu ja sen rakentaminen oli tarkoitus aloittaa keväällä 2015. Lisäksi YIT tekee alueelle kymmenen 4–8-kerroksista kerrostaloa.


title: Pilottiaalto

text:
Pilottiaaltoteoria on teoreettisessa fysiikassa Louis de Broglien vuonna 1927 esittämä,
ensimmäinen tunnettu esimerkki piilomuuttujateoriasta. Sen nykyinen versio, de Broglien–Bohmin teoria, on edelleen valtavirran ulkopuolinen yritys selittää kvanttimekaniikka deterministiseksi teoriaksi, jolloin vältetään sellaiset ongelmalliset käsitteet kuin aalto-hiukkas-dualismi, yhtäkkinen aaltofunktion romahtaminen ja Schrödingerin kissaparadoksi.


title: Pilottiaalto

text: De Broglien–Bohmin teoria on yksi monista kvanttimekaniikan tulkinnoista. Se käyttää samaa matematiikkaa kuin muut kvanttimekaniikan tulkinnat. Näin ollen se ei ole enempää ristiriidassa kokeellisten tulosten kanssa kuin muutkaan tulkinnat.


title: Pilottiaalto

text: Kun Y. Couderin 2000-luvulla teki kokeita kvanttimekaanisten systeemien kanssa analogisilla hydrodynaamisilla systeemeillä, voitiin ”konkreettisen” pilottiaallon katsoa ilmaantuneen.


title: Pilottiaalto

text: Vuonna 1926 laatimassaan tutkielmassa Max Born esitti, että Schrödingerin yhtälön mukainen aaltofunktio kuvaa todennäköisyystiheyttä sille, että hiukkanen löytyy tietyltä alueelta.


title: Pilottiaalto

text: Tästä ajatuksesta de Broglie kehitti pilottiaaltoteorian ja muodosti ohjaavaa aaltoa esittävän funktion.


title: Pilottiaalto

text: Vuonna 1932 John von Neumann väitti todistaneensa kaikki piilomuuttujateoriat mahdottomiksi. Kolme vuotta myöhemmin Grete Hermann osoitti tämän todistuksen pätemättömäksi, mihin fyysikot eivät kuitenkaan kiinnittäneet huomiota yli 50 vuoteen. Mutta vuonna 1952 David Bohm, joka oli tyytymätön yleisesti hyväksyttyyn tulkintaan, otti de Broglien pilottiaaltoteorian uudelleen puheeksi. Bohm kehitti pilottiaaltoteorian muotoon, jota nykyisin kutsutaan de Broglien–Bohmin teoriaksi.


title: Pilottiaalto

text: Useimmat fyysikot olisivat tuskin kiinnittäneet huomiota de Broglien–Bohmin teoriaan, ellei sitä olisi kannattanut John Stewart Bell, joka myös kumosi sille esitetyt vastaväitteet. Vuonna 1987 John Bell löysi Grete Hermannin tutkielman ja osoitti fyysikoiden yhteisölle, että Paulin ja von Neumannin vastaväitteet olivat itse asiassa todistaneet vain, ettei pilottiaaltoteoria noudata lokaalisuusperiaatetta.


title: Pilottiaalto

text: Jotkut fyysikot pitävät nykyäänkin de Broglien–Bohmin teoriaa vakavasti otettavana haastajana vallitsevalle kööpenhaminalaiselle tulkinnalle, mutta kysymys on yhä kiistanalainen.


title: Pilottiaalto

text: Yves Couder työtovereineen on äskettäin löytänyt makroskooppisen pilottiaaltosysteemin "kävelevien pisaroiden" muodossa. Tämä systeemi käyttäytyy pilottiaaltojen tavoin, joiden aikaisemmin oli oletettu esiintyvän vain mikroskooppisissa ilmiöissä.


title: Pilottiaalto

text: Pilottiaaltoteoria kuuluu piilomuuttujateorioihin. Näin ollen:


title: Pilottiaalto

text: Hiukkasten paikka ja liikemäärä oletetaan piilomuuttujiksi. Pilottiaaltoteoriassa oletetaan, että näillä suureilla tosin on olemassa tarkat arvot, mutta ne voidaan mitata vain tietyllä rajallisella tarkkuudella, koska mittauksen suorittaminen auttamattomasti häiritsisi systeemiä vähintään tietyn verran.


title: Pilottiaalto

text: Hiukkasjoukkoon liittyy aineaalto, joka kehittyy Schrödingerin yhtälön osoittamalla tavalla. Jokaisella hiukkasella on oma deterministinen liikeratansa, jota ohjaa aaltofunktio. Koko hiukkasjoukon tiheyttä kuvaa aaltofunktion suuruus. Hiukkaset eivät vaikuta aaltofunktioon, joka voi esiintyä myös tyhjänä aaltofunktiona.


title: Pilottiaalto

text: Teoria valaisee sitä epälokaalisuutta, joka sisältyy implisiittisesti kvanttimekaniikan ei-relativistisiin muotoiluihin, ja tämän epälokaalisuuden avulla se pystyy toteuttamaan Bellin teoreeman.


title: Pilottiaalto

text: Pilottiaaltoteoria osoittaa, että on mahdollista muotoilla realistinen ja deterministinen piilomuuttujateoria, jonka kokeelliset seuraukset ovat samat kuin tavanomaisen kvanttimekaniikan.


title: Pilottiaalto

text: Hintana on kuitenkin se, että teoria on korostetusti epälokaalinen. Toisin sanoen teorian mukaan se, mitä yhdessä paikassa (A) tapahtuu, voi välittömästi ja samanaikaisesti vaikuttaa siihen, mitä toisessa paikassa (B), mahdollisesti hyvinkin kaukana tapahtuu, jo ennen kuin paikasta A valonnopeudella lähetetty signaali ehtisi paikasta A paikkaan B. Piilomuuttujien luonteesta ja Bellin teoreemasta kuitenkin aiheutuu, ettei tällaisia kaukovaikutuksia ole mahdollista käyttää hyväksi valoa nopeampaan tiedonsiirtoon.


title: Pilottiaalto

text: De Broglien–Bohmin pilottiaallon johtamiseksi elektronille muodostetaan ensin sen kvanttiteoreettinen Lagrangen funktio


title: Pilottiaalto

text: missä formula_2 on kvanttivoimaan liittyvä potentiaali (aaltofunktio työntää hiukkasta). Tämä integroidaan yhtä tiettyä reittiä pitkin, nimittäin sitä reittiä, jota elektroni todellisuudessa kulkee. Tällöin Bohmin propagaattorille saadaan seuraava lauseke:


title: Pilottiaalto

text: Tämän propagaattorin avulla elektronin liikerata kvanttipotentiaalin formula_2 vaikutuksesta voidaan ajan funktiona voidaan määrittää tarkasti.


title: Pilottiaalto

text: Pilottiaaltoteoria perustuu Hamiltonin–Jacobin dynamiikkaan, ei Hamiltonin tai Lagrangen mekaniikkaan. Hamiltonin–Jacobin yhtälöstä


title: Pilottiaalto

text: on mahdollista johtaa Schrödingerin yhtälö seuraavasti:


title: Pilottiaalto

text: Tarkastellaan klassista hiukkasta, jonka paikkaa ei tunneta tarkasti. Näin ollen sitä on käsiteltävä tilastollisesti, toisin sanoen vain todennäköisyystiheys formula_6 tunnetaan. Kokonaistodennäköisyys luonnollisesti säilyy eli formula_7 kaikilla hetkillä formula_8. Tämän vuoksi sen on toteutettava jatkuvuusehto


title: Pilottiaalto

text: missä formula_10 on hiukkasen nopeus.


title: Pilottiaalto

text:
Klassisen mekaniikan Hamiltonin–Jacobin muotoilussa nopeuden ilmaisee lauseke formula_11,
missä formula_12 on Hamiltonin–Jacobin yhtälön ratkaisu


title: Pilottiaalto

text:
Yhtälöt formula_14 ja formula_15 voidaan yhdistää yhdeksi kompleksiseksi yhtälöksi ottamalla käyttöön
kompleksinen funktio formula_16. Silloin edelliset kaksi yhtälöä voidaan saattaa muotoon


Pilottiaalto


title: Pilottiaalto

text:
Tämä on ajasta riippuva Schrödingerin yhtälö, jossa on mukana ylimääräinen potentiaali, kvanttipotentiaali formula_2,
toisin sanoen kvanttivoiman potentiaali, joka on likimäärin verrannollinen aaltofunktion amplitudin kaarevuuteen.


title: Pilottiaalto

text: De Broglien mukaista aineaaltoa esittää ajasta riippuva Schrödingerin yhtälö:


title: Pilottiaalto

text: Kompleksinen aaltofunktio voidaan esittää muodossa:


title: Pilottiaalto

text: Kun tämä sijoitetaan Schrödingerin yhtälöön, voidaan johtaa kaksi uutta reaalimuuttujien välistä yhtälöä. Niistä ensimmäinen on todennäköisyystiheyden formula_22 jatkuvuusyhtälö:


title: Pilottiaalto

text: missä nopeuskentän määrittelee ohjausyhtälö


title: Pilottiaalto

text: Pilottiaaltoteorian mukaan pistemäinen hiukkanen ja aineaalto ovat molemmat todellisia ja erillisiä fysikaalisia olioita. Sen sijaan, että kvanttimekaniikan standarditulkinnan mukaan aaltofunktio on vain abstrakti "todennäköisyysaalto", pilottiaaltoteorian mukaan kyseessä on todellinen fysikaalinen aalto, joka ohjaa hiukkasten liikettä ohjausyhtälön mukaisesti hieman samaan tapaan kuin meren aallot ohjaavat pinnalla kelluvien kappaleiden liikettä ja vaikuttavat uimarien ja laivojenkin liikkeeseen.


title: Pilottiaalto

text: Tavanomainen kvanttimekaniikka ja pilottiaaltoteoria perustuvat samaan osittaisdifferentiaaliyhtälöön. Keskeisin ero on siinä, että tavanomaisessa kvanttimekaniikassa Schrödingerin yhtälön mukainen aaltofunktio tulkitaan Bornin postulaatin mukaisesti, jonka mukaan kappaleen sijainnin todennäköisyystiheyden ilmaisee aaltofunktion amplitudin neliö formula_25. Pilottiaaltoteoria pitää ohjausyhtälöä peruslakina ja Bornin sääntöä siitä johdettuna käsitteenä.


title: Pilottiaalto

text: Toinen yhtälö on muunneltu Hamiltonin–Jacobin yhtälö vaikutukselle formula_26:


title: Pilottiaalto

text: missä Q on yhtälön


title: Pilottiaalto

text: määrittelemä kvanttipotentiaali. Jos Q jätetään pois laskuista, tuloksena saadaan klassisen pistehiukkasen Hamiltonin–Jacobin yhtälö. (Tarkkaan ottaen tämä pätee vain semiklassisella rajalla, koska superpositioperiaate pätee edelleen ja siitä voidaan päästä eroon vain, jos jokin mekanismi, esimerkiksi vuorovaikutus ympäristön kanssa, saa aikaan dekoherenssin.) Niinpä kvanttipotentiaali saa aikaan kaikki kvanttimekaniikalle tyypilliset, mystisiltä vaikuttavat ilmiöt.


title: Pilottiaalto

text: On myös mahdollista yhdistää Hamiltonin–Jacobin yhtälö ja ohjausyhtälö, jolloin saadaan näennäisesti Newtonin mekaniikkaa muistuttava liikeyhtälö:


title: Pilottiaalto

text: missä hydrodynaaminen aikaderivaatta määritellään seuraavasti:


title: Pilottiaalto

text: Schrödingerin yhtälö monen kappaleen aaltofunktiolle formula_31 on:


title: Pilottiaalto

text: Pilottiaalto ohjaa hiukkasten liikettä. Tällöin j:nnen hiukkasen ohjausyhtälö on:


title: Pilottiaalto

text: Näin j:nnen hiukkasen nopeus riippuu nimenomaisesti muiden hiukkasten sijainnista. Tämä merkitsee, että teoria on ei-lokaalinen.


title: Pilottiaalto

text: Lucien Hardy ja John Stewart Bell ovat korostaneet sitä, että kvanttimekaniikan de Broglien–Bohmin kuvassa voi esiintyä myös tyhjiä aaltoja, joita niitäkin esittää avaruudessa ja ajassa leviävä aaltofunktio, mutta jotka eivät kuljeta energiaa eivätkä liikemäärää eivätkä liity mihinkään hiukkaseen. Samaa käsitettä Albert Einstein oli nimittänyt "aaveaalloiksi" tai "aavekentiksi" ).


title: Pilottiaalto

text: Tyhjiä aaltofunktioita koskevasta kysymyksestä on kiistelty. Sitä vastoin kvanttimekaniikan monimaailmatulkinnoissa ei tyhjiä aaltofunktiota tarvita.


title: Heikki Hemminki

text: Heikki Veli-Matti Hemminki (7. kesäkuuta 1931 Kauhava – 7. joulukuuta 2016 Kurikka) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti näytelmistään ja kuunnelmistaan. Vuonna 1970 Hemminki sai valtionpalkinnon Vaasan kaupunginteatterissa esitetystä näytelmästään "Raamattusaaren kansaa".


title: Heikki Hemminki

text: Hemminki oli koulutukseltaan sosionomi ja toimi päätyönään muun muassa Kurikan Kelan johtajana. Hän oli kahteen otteeseen Pohjanmaan kirjailijat ry:n puheenjohtajana.


title: Heikki Hemminki

text: Yle TV2:ssa


title: Lauri Kaukamaa

text: Lauri Iivari Kaukamaa (22. elokuuta 1907 Pori – 20. huhtikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori, kouluneuvos ja kokoomuksen kansanedustaja.


title: Lauri Kaukamaa

text: Kaukamaan vanhemmat olivat ajuri Karl Jooseppi Munter ja Emma Sofia Renfors. Hän pääsi ylioppilaaksi 1927 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1931, lisensiaatiksi 1941 ja tohtoriksi 1943.


title: Lauri Kaukamaa

text: Kaukamaa toimi Helsingin suomalaisen lyseon vt. lehtorina 1934–1935, Suomalaisen normaalilyseon vt. lehtorina 1935–1936 ja Porin lyseon historian ja yhteiskuntaopin vanhempana lehtorina 1936–1955. Hän oli kouluhallituksen kouluneuvoksena 1955–1970 ja kouluhallituksen oppikouluosaston osastopäällikkönä 1959–1969. Kaukamaa oli myös osastorehtorina ja lehtorina valtion sisäoppilaitoksen kurssilla vuonna 1945.


title: Lauri Kaukamaa

text: Kaukamaa oli kansanedustajana 1948–1951 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Kaukamaa kuului jäsenenä myös muun muassa Yleisradion ohjelmaneuvostoon, ylioppilastutkintolautakuntaan ja Suomen oppikoulujen opettajaneuvostoon.


title: Lauri Kaukamaa

text: Nimellä "L. I. Kaukamaa":


title: Meldrumin happo

text: Meldrumin happo eli 2,2-dimetyyli-1,3-dioksaani-4,6-dioni (CHO) on heterosyklisiin dilaktoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään yleisesti reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Meldrumin happo

text: Ensimmäisen kerran Meldrumin happoa syntetisoi Andrew Norman Meldrum vuonna 1908 asetonin ja malonihapon välisellä reaktiolla Meldrum arveli syntetisoimansa yhdisteen rakenteen olevan β-hydroksi-isopropyylimalonihapon β-laktonin. Vuonna 1948 David Davidson ja Sidney Bernhard osoittivat yhdisteen todellisuudessa kuitenkin olevan 2,2-dimetyyli-1,3-dioksaani-4,6-dionia perustuen tarkempaan tietämykseen yhdisteen reaktiivisuudesta.


title: Meldrumin happo

text: Meldrumin happo on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin sekä veteen että poolisiin orgaanisiin liuottimiin. Meldrumin happo on laktoniksi poikkeuksellisen voimakas happo ja sen pK-arvo vesiliuoksessa on 4,83 eli sen on vahvuudeltaan etikkahapon luokkaa. Eritysen poikkeukselliseksi tämän tekee se, että protonin luovuttaa hiiliatomi. Meldrumin happo esiintyy neutraalissa muodossa venekonformaatiossa ja esteriryhmät sijaitsevat syn-asemassa toisiinsa nähden eli samaan sunntaan molekyylitasoon verrattuna. Yhdisteen deprotonoituessa tapahtuu konformaation muutos, joka on energeettisesti edullinen johtuen suotuisammista vuorovaikutuksista eri molekyyliorbitaalien välillä ja anomeerisesta efektistä.


title: Meldrumin happo

text: Meldrumin happoa voidaan valmistaa malonihapon ja asetonin välisellä reaktiolla etikkahappoanhydridin läsnä ollessa. Yhdistettä voidaan syntetisoida myös dietyylimalonaatista kaksivaiheisella reaktiolla tai isoprenyyliasetaatista rikkihapon avulla.


title: Meldrumin happo

text: Meldrumin happo on hyödyllinen molekyyli orgaanisen kemian synteeseissä erityisesti kaksi tai kolme hiiliatomia sisältävänä niin kutsuttuna syntonina. Yhdiste reagoi muun muassa Knoevenagel-kondensaatiolla ja sen voidaan alkyloida tai asyloida. Alkyloitujen tai asyloitujen Meldrumin hapon johdannaisten reaktio alkoholien kanssa on kätevä tapa muodostaa malonihapon monoestereitä ja β-ketoestereitä. Lisäksi yhdiste soveltuu monien heterosyklisten yhdisteiden synteesiin ja siitä on syntetisoitu erityisesti pyridiini-, pyridoni-, pyrimidiini- ja triatsiinijohdannaisia. Melrumin hapon ja sen johdannaisten pyrolyysissä muodostuu keteenejä, jotka ovat myös hyödyllisiä synteessisen kemian välituotteita.


title: Achilles Wahlroos

text: Bror Justus Achilles Wahlroos (14. heinäkuuta 1834 Pori – 24. syyskuuta 1913 Ikaalinen) oli suomalainen tilanomistaja, hovineuvos ja maanmittari. Hän julkaisi ensimmäisen suomenkielisen metsänhoidon oppikirjan 1871.


title: Achilles Wahlroos

text: Wahlroosin vanhemmat olivat merikapteeni, liikemies Bror Mathias Wahlroos ja Justina Rosendahl. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun kymnaasista 1856 ja suoritti maanmittarin tutkinnon 1857.


title: Achilles Wahlroos

text: Wahlroos nimitettiin varamaanmittariksi 1860 ja komissionimaanmittariksi 1867. Hän toimi Uudenmaan läänin lääninmaanmittarina 1888–1896 ja maanmittauksen ylihallituksen ylijohtajan apulaisena 1896–1900. Hän sai hovineuvoksen arvon 1891. Wahlroos oli myös tilanomistajana Ikaalisissa.


title: Achilles Wahlroos

text: Wahlroos oli Suomen Maantieteellisen Seuran varapuheenjohtajana 1893 ja puheenjohtajana 1895, teknikkojen seuran puheenjohtajana 1898 sekä Maanmittariyhdistyksen aikakauskirjan vastaavana toimittajana 1892–1899. Hän oli yksityismetsäkomitean jäsenenä 1898 ja puheenjohtajana 1899. Hän oli mukana perustamassa lainakirjastoja Poriin ja Ikaallisiin. Ikaalisissa hän osallistui myös nuorisoseuran toimintaan.


title: Achilles Wahlroos

text: Achilles Wahlroos oli naimisissa vuodesta 1871 Emma Henriette Holmin kanssa.


title: Iso-Ruona

text: Iso-Ruona on keskikokoinen järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa, joka kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Se kuuluu Varsinais-Suomen ELYn ympäristövastuualueeseen.


title: Hermolanvaha

text: Hermolanvaha on siirtolohkare ja rajakivi entisellä Suomusjärven ja Kiikalan kuntien rajalla Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee peltojen keskellä pienessä metsäsaarekkeessa ja on korkeudeltaan noin 10 metriä.


title: Hermolanvaha

text: Kivi on yhteenä kohteena seututieltä 110 Suomusjärvellä alkavalla Aneriojärven luonto- ja kulttuuripolulla, jolta on opastus kivelle.


title: Olli Vakkala

text: Olli Valtteri Vakkala (s. 27. kesäkuuta 1982 Tampere) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Tampereen Ilvestä. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai vasen laitapuolustaja.


title: Olli Vakkala

text: Vakkala aloitti jalkapallon Tampereen Ilveksen Tesoman kaupunginosajoukkueessa. Hän pelasi juniorina myös Nokian Pyryssä. Ensimmäiset aikuisten ottelut Vakkala pelasi Koskenmäen Pallossa Vitosessa ja Kutosessa. Hän palasi kasvattajaseuraansa Pyryyn vuonna 2003 ja oli mukana voittamassa Nelosen lohkonsa heti ensimmäisellä kaudellaan. Kahden Kolmosessa pelatun kauden jälkeen Vakkala siirtyi Kakkosen Tampereen Kisatovereihin ja oli avauskokoonpanossa kaikissa pelaamissaan 18 sarjaottelussa. TKT kuitenkin putosi Kolmoseen ja Vakkala vaihtoi seuraa saman sarjatason Nokian Palloseuraan. Hän toimi myös joukkueen kapteenina molempina kausinaan.


title: Olli Vakkala

text: Kaudeksi 2009 Vakkala liittyi Kakkoseen nousseen Pirkkalan Jalkapalloklubin riveihin. PJK sijoittui lohkonsa viimeiseksi, mutta Vakkalalle kausi oli menestyksekäs hänen ollessa joukkueensa toiseksi paras maalintekijä kuudella maalillaan ja pelaten myös aloituskokoonpanossa jokaisessa sarjaottelussa. Hyvien otteidensa johdosta hän solmi sopimuksen kaudesta 2010 Kakkosessa pelanneen Tampereen Ilveksen kanssa. Vakkala nousi myös Ilveksessä tärkeään rooliin, ollen vakionimi puolustuslinjassa kahtena ensimmäisenä kautenaan ja toimien jopa kapteenina. Syyskuussa 2011 hän muutti Skotlantiin opiskelemaan Edinburghin yliopistoon. Vakkala pelasi Skotlannissa myös paikallista yliopistosarjaa.


title: Olli Vakkala

text: Vakkala palasi Ilvekseen kesäkuussa 2012 ja oli mukana nostamassa joukkuetta Ykköseen nousukarsintojen kautta. Ensimmäisellä Ykkösen kaudellaan hän jatkoi aloittavana pelaajana ja esiintyi 19 sarjaottelussa. Kauden 2014 Vakkala joutui olemaan lähes kokonaan sivussa lonkkavaivojen johdosta, palaten kentälle vasta kauden viimeisessä ottelussa FC Viikinkejä vastaan. Myllykosken Pallon menetettyä liigalisenssinsä Ilves nousi täydennysmenettelyn kautta Veikkausliigaan ja Vakkala solmi jatkosopimuksen joukkueen kanssa ensimmäiselle liigakaudelleen 2015. Hän kuitenkin loukkasi kylkensä talvikaudella ja oli poissa kentiltä lähes puoli vuotta ennen ensiesiintymistään pääsarjatasolla Rovaniemen Palloseuraa vastaan 22. elokuuta. Debyyttinsä aikaan Vakkala oli 33-vuotias ja oli esiintynyt kaikilla sarjatasoilla Ykkösestä Kutoseen, ollen historian ensimmäinen tämän meriitin saavuttanut pelaaja.


title: Boniface Tumuti

text: Boniface Mucheru Tumuti (s. 2. toukokuuta 1992 Laikipia) on kenialainen aitajuoksija ja olympiamitalisti, joka on erikoistunut 400 metrin aitajuoksuun. Mucheru on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 72 kilogrammaa.


title: Boniface Tumuti

text: Mucheru oli mukana vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa, jossa hän jäi alkueriin. Samoissa kisoissa hän oli mukana myös pitkässä viestissä. Vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta Mucheru saavutti hopeaa 400 metrin aitajuoksusta uudella Kenian ennätyksellä 47,78. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Pekingissä hän juoksi alkuerissä ja välierissä oman ennätyksensä selviytyen finaaliin, jonka viidenneksi hän sijoittui. Afrikan-mestaruuskilpailuista Mucherulla on kulta, hopea ja neljä pronssia. Vuonna 2012 hän saavutti pronssia 400 metrin aidoista ja pitkästä viestistä, vuonna 2014 pronssia 400 metrin sileältä ja pitkästä viestistä sekä 2016 kultaa 400 metrin aidoista ja hopeaa pitkästä viestistä. Vuonna 2014 hän oli 400 metrin aidoissa kuudes Kansainyhteisön kisoissa Glasgow’ssa.


title: Boniface Tumuti

text: Maanmiehensä Nicholas Bettin tapaan myös Mucheru on kilpaillut usein Suomessa, esimerkiksi Eliittikisoissa.


title: Emma Väre

text: Emma Väre (s. 1993) on suomalainen raviohjastaja, joka toimii myös valmentajana. Väre aloitti uransa poniraveissa, jossa hän kilpaili vuosina 2003-2011. Häntä pidetään yhtensä Suomen lupaavimmista nuorista raviohjastajista.


title: Emma Väre

text: Ensimmäisen kerran Väre osallistui raveihin vuonna 2009. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti samana vuonna. Ensimmäistä kertaa Väre osallistui yli sataan kilpailuun vuonna 2012, jolloin hän kilpaili 140 kilpailussa saavuttaen neljä voittoa. Parhaimmillaan Väre on saavuttanut yhdeksän voittoa vuonna 2013.


title: Emma Väre

text: Väre on kasvattanut kahdeksan hevosta, valmentanut kolmea hevosta sekä ohjastanut yli 160 eri hevosta.


Rindfleischetikettierungsüberwachungsaufgabenübertragungsgesetz oli saksan kielen pisin sana (63 kirjainta), joka tarkoittaa naudanlihan tuoteselosteiden valvomisvelvollisuuslakia.
Sana otettiin pois käytöstä vuonna 2013.


title: Tammikankaan hautausmaa

text:
Tammikankaan hautausmaa sijaitsee Ylöjärven Kurussa, Poikeluksentien varressa, vajaa 2 kilometriä entisestä kuntakeskuksesta etelään. Hautausmaa ja sen kappeli vihittiin käyttöön vuonna 1904.
Hautausmaata peruskorjattiin viimeksi vuonna 1999, jolloin sinne myös rakennettiin kellotorni. Kellon torniin lahjoitti Kurun Lions Club.
Hautausmaan pohjoispuolella oleva laajennusosa hankittiin seurakunnan käyttöön vuonna 1956 ja takana oleva metsikkö vuonna 2002.


title: Tammikankaan hautausmaa

text: Vanhan osan pinta-ala on noin 1,48 ha ja huoltotien pohjoispuolisen uudemman osan pinta-ala noin 5254 m².


title: Anders Samuelsen

text: Anders Samuelsen (s. 1. elokuuta 1967 Horsens) on tanskalainen poliitikko, joka on toiminut Liberal Alliancen puheenjohtajana vuodesta 2009 ja istuu puolueen edustajana kansankäräjillä.


title: Anders Samuelsen

text: Samuelsen on istunut kansankäräjillä aiemmin vuosina 1998–2004 ja ollut Euroopan parlamentin jäsenenä 2004–2007 edustaen Radikaalia Venstreä. Samuelsen jätti Radikaalin Venstren ja perusti uuden "Ny Alliance" -puolueen yhdessä Naser Khaderin ja Gitte Seebergin kanssa toukokuussa 2007. Samana vuonna pidetyissä vaaleissa Samuelsen valittiin kansankäräjille Ny Alliancen edustajana. Puolue muutti nimensä elokuussa 2008 "Liberal Allianceksi".


title: Anders Samuelsen

text: Liberal Alliancen puheenjohtaja Samuelsenista tuli vuonna 2009 Naser Khaderin jätettyä puolueen sisäisten erimielisyyksien vuoksi. Perustajiin kuulunut Gitte Seeberg oli jättänyt puolueen jo edellisenä vuonna. Samuelsenin johdolla Liberal Alliance otti suuntansa enemmän kohti liberaaleja teemoja ja talousliberalismia.


title: Gaucho (albumi)

text: Gaucho on yhdysvaltalaisen jazz rock -yhtye Steely Danin seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi vuonna 1980. Levyn teko kesti pitkään ja tuli kalliiksi yhtyeen jäsenten (Walter Becker ja Donald Fagen) tunnetun perfektionismin takia. Albumin levytyksissä vieraili ainakin 42 sessiomuusikkoa ja studioaikaa kului toista vuotta kahden vuoden aikana. "Gauchon" jälkeen Becker ja Fagen levyttivät seuraavan Steely Dan -studioalbumin "Two Against Nature" vasta 20 vuotta myöhemmin vuonna 2000.


title: Gaucho (albumi)

text: "Gaucho" edustaa pelkistetympää ja svengaavampaa Steely Dania "Aja"-albumin monimutkaisten sointukulkujen ja muiden jazzvaikutteiden jälkeen. Kun "Aja" tehtiin Yhdysvaltojen länsirannikolla Steely Danin tyyliin tottuneiden sessiomuusikoiden kanssa, "Gaucho" levytettiin enimmäkseen New Yorkissa, jossa etenkin jazzmuusikot vieroksuivat Beckerin ja Fagenin pakkomielteistä ”rock-kukkoilua”. Esimerkiksi albumin nimiraidan ”Gaucho” rumpuosuudet koostettiin 45 otosta.


title: Gaucho (albumi)

text: Levyn tekoa varjostivat monet vastoinkäymiset. Walter Becker oli tuohon aikaan pahassa huumekoukussa, joutui auton kolhimaksi ja haastettiin oikeuteen kun hänen tyttöystävänsä kuoli huumeiden yliannostukseen. Keith Jarrett puolestaan haastoi Beckerin ja Fagenin oikeuteen vaatimalla osansa sävellyskrediiteistä kappaleessa ”Gaucho”, jossa selvästi lainataan Jarrettin vuoden 1974 sävellystä ”Long As You Know You’re Living Yours”. Äänitysapulainen tuhosi vahingossa albumille aiotun raidan ”The Second Arrangement” lähes valmiit nauhat, eikä kappaletta enää alettu työstää alusta uudelleen.


title: Gaucho (albumi)

text: Kitaristi Larry Carlton kiistää olleensa mukana "Gauchon" levytyssessioissa, vaikka kitarasoolo raidalla ”Third World Man” on laitettu hänen nimiinsä.


title: Gaucho (albumi)

text: "Gaucho" palkittiin vuoden parhaan ei-klassisen äänityksen Emmy-palkinnolla. Se nousi yhdeksänneksi USA:n ja 27:nneksi Britannian albumilistalla, ja siltä julkaistu single ”Hey Nineteen” nousi ykköseksi Kanadassa ja pääsi top teniin myös Yhdysvalloissa.


title: Gaucho (albumi)

text: Kaikki albumin raidat ovat Walter Beckerin ja Donald Fagenin säveltämiä ja sanoittamia.


title: Lars Barfoed

text: Lars Barfoed (s. 4. heinäkuuta 1957 Frederiksberg) on tanskalainen poliitikko, joka toimi Konservatiivisen kansanpuolueen puheenjohtajana vuosina 2011–2014. Hän oli puolueen edustajana kansankäräjillä vuosina 2001–2015. Barfoed toimi perhe- ja kuluttaja-asioista vastaavana ministerinä 2005–2006, liikenneministerinä 2008–2010 ja oikeusministerinä 2010–2011.


title: Lars Barfoed

text: Barfoed valittiin Konservatiivisen kansanpuolueen johtoon tammikuussa 2011 edeltäjänsä Lene Espersenin jouduttua eroamaan tehtävästä. Espersen, joka toimi ulkoministerinä, oli vuoden 2010 Arktisen neuvoston kokouksen alla mennyt perhelomalle ja jättänyt väliin tapaamisen Yhdysvaltain ulkoministerin Hillary Clintonin kanssa. Barfoedin johdolla konservatiivit kärsivät vaalitappion vuoden 2011 vaaleissa. Barfoed kertoi yllättäen eroavansa puolueen johdosta elokuussa 2014. Hän perusteli päätöstä sillä, että puolue tarvitsi sukupolvenvaihdoksen.


title: Lars Barfoed

text: Barfoed on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi Kööpenhaminan yliopistosta vuonna 1981.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Valtion sisäoppilaitos eli Niinisalon internaatti oli Kankaanpäässä Niinisalon varuskunnan tiloissa vuosina 1945–1947 toiminut sisäoppilaitos jossa sen toimintavuosina noin 4 000 kotiutettua sotilasta saattoi jatkaa sodan vuoksi keskeytynyttä lukiotaan. Aivan kaikki eivät suorittaneet ylioppilastutkintoa.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Oppilaitos aloitti toimintansa helmikuussa 1945 ja ensimmäiselle vuosiluokalle ilmoittautui virallisen tilaston mukaan 1 145 oppilasta. Opetusohjelmaa oli tiivistetty niin että lukion kolme luokkaa voitiin käydä 9 kuukaudessa, ja valittavissa oli joko humanistinen tai matemaattinen linja. Yksi vuosiluokka kesti noin kolme kuukautta. Ylioppilastutkinnossa suoritettiin kolme ainetta, äidinkieli, vieras kieli ja joko matematiikka tai reaali. Oppilaat olivat 23–25-vuotiaita, ja vanhin heistä oli 36-vuotias. Ensimmäiset ylioppilaskirjoitukset internaatissa järjestettiin kesäkuun lopulla 1945, ja niihin osallistuneista 210 kokelaasta hyväksyttiin 149.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Internaatissa oli 66 eri puolilta Suomea tullutta opettajaa muun muassa Kalle Väänänen, Anna-Liisa Heikinheimo, Anna Leinonen ja Eino Arohonka. Internaatin rehtorina oli aluksi Johannes Varsila ja sitten matematiikkaa opettanut Väinö Alava. Internaatin perustamiseen vaikutti erityisesti kouluneuvos L. Arvi P. Poijärvi.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Internaatissa järjestettiin ylioppilaskirjoitukset kaikkiaan kuusi kertaa, viimeisen kerran helmikuussa 1947, jolloin internaatin toiminta päättyi. Kaikilla kerroilla ylioppilastutkinnon läpäisseiden osuus kaikista kirjoituksiin osallistuneista oli internaatissa suurempi kuin koko maan oppikouluissa keskimäärin.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Joukko sisäoppilaitoksessa aikanaan opiskelleita kokoontui Niinisalon varuskunnassa syyskuun lopulla 1980, jolloin ns. lamellikasarmin pohjoispäädyn seinään kiinnitettiin muistolaatta kertomaan tästä vaiheesta varuskunnan historiassa.


title: Valtion sisäoppilaitos

text: Kankaanpään kaupunginmuseon varuskuntaosastolla esitellään myös Niinisalon sisäoppilaitoksen toimintaa.


title: Kattoerkkeri

text: Kattoerkkeri on rakennuksen katolla oleva erkkeri. Se muodostuu siten, että sen kohdalla katto viettää alaspäin loivemmin kuin ympärillä tai viettää muuhun kattoon nähden sivuille päin. Sen tarkoituksena voi olla paitsi tilan, myös valon määrän lisääminen.


title: Saarenkylä (Muurame)

text: Saarenkylä on Päijänteen saari ja saaren käsittävä kylä Muuramessa. Päijänteeseen kuuluvan Kivijärven rannalle Saarenkylään on kaavoitettu Kivijärven ranta-asemakaava.


title: Ojasenlampi

text: Ojasenlampi on lampi Muuramessa Muuratsalon saaressa. Sen pinta-ala on 4,59 hehtaaria ja rantaviivan pituus 0,6 kilometriä. Lammen korkeus merenpinnasta on 116,7 metriä, ja se laskee Päijänteeseen pitkin puroa, jonka suu on Ojasen talon luona Muuratsalon länsirannassa. Lammen laskupuron varressa on metsälehmuksen muodostama jalopuumetsikkö, josta on muodostettu vuonna 2003 yksityisenä luonnonsuojelualueena rauhoitettu Ojasenlammen laskupuron lehmusmetsikön luonnonsuojelualue.


title: Pienempi kuin kolme

text: Pienempi kuin kolme voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Antto Laiho

text: Antto Laiho (29. toukokuuta 1870 Kankaanpää – 17. joulukuuta 1942 Forssa) oli suomalainen agronomi, jota pidetään yhtenä suomalaisen maatalousopetuksen uranuurtajista.


title: Antto Laiho

text: Maanviljelijäperheeseen syntynyt Laiho kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta, jonka jälkeen hän opiskeli maanmittausinsinööriksi Helsingin Polyteknillisessä opistossa ja valmistui myös agronomiksi Mustialan maanviljelyskoulusta vuonna 1896. Vuosina 1904–1907 Laiho toimi Kaarinassa Tuorlan maamieskoulun johtajana, josta hän siirtyi Mustialaan yhteiskunnallisten aineiden opettajaksi. Myöhemmin Laiho valittiin Mustialan maanviljelyskoulun johtajaksi vuonna 1929, jossa tehtävässä hän oli syksyyn 1937 saakka.


title: Antto Laiho

text: Laiho oli kiinnostunut erityisesti osuustoiminta-aatteesta sekä maatalouden historiasta. Mustialan maatalousmuseon hoitajana hän toimi vuodesta 1922 lähtien, jolloin sen perustaja Gösta Grotenfelt kuoli. Laihon aikana museon kokoelmat kasvoivat huomattavasti, lisäksi hänen ansiokseen voidaan lukea 1937 valmistunut uusi museorakennus. Laiho oli jo aikaisemmin 1910-luvulla tehnyt yhdessä Grotenfeltin kanssa useita maatalousesineiden keräysmatkoja eri puolille maata.


title: Antto Laiho

text: Antto Laiho asui Tammelassa vuodesta 1908 lähtien ja oli aktiivisesti mukana pitäjän kunnalliselämässä. Kunnallisneuvoksen arvonimen hän sai 1926. Laihon kirjallinen tuotanto käsittää muun muassa maanviljelijöille tarkoitettuja lakioppaita sekä historiikkeja. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1912 ilmestynyt "Wanhan kansan merkkipäivät", josta on myöhemmin otettu lukuisia uusintapainoksia aina 2000-luvulle saakka.


title: Puistolan urheilukenttä

text: Puistolan urheilukenttä on urheilukenttä Kotkassa Katariinan kaupunginosassa. Kenttä on tunnettu ennen myös nimellä Katariinan kenttä.


title: Puistolan urheilukenttä

text: Puistolan kentän avauskilpailuna pidetään 29. kesäkuuta 1914 järjestettyjä kilpailuja, joihin osallistui muun muassa Hannes Kolehmainen. Kentällä järjestettiin Kalevan kisat vuosina 1921 ja 1935. Hiekkakenttä muutettiin nurmipäällysteiseksi vuonna 1938. Yrjö Nikkanen heitti kentällä 16. lokakuuta 1938 keihästä 78,70 metriä. Tulos säilyi maailmanennätyksenä lähes 15 vuotta.


title: Ensio Kytömaa

text: Ensio Kullervo Kytömaa (30. tammikuuta 1902 Mikkeli – 21. elokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen juristi ja edistyspuolueen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan vaalikaudeksi 1945–1948 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä.


title: Ensio Kytömaa

text: Lainvalmistelukunnan jäsenenä hän oli yli 30 vuoden ajan vuosina 1936–1969. Vuodet 1947–1948 Kytömaa oli eduskunnan lakivaliokunnan puheenjohtaja. Sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä hän toimi entisen pääministerin Jukka Rangellin puolustusasianajajana. Kytömaa oli myös Haagan kauppalanjohtaja vuosina 1933–1937. Hänen muita luottamustehtäviään olivat muun muassa Helsingin yliopiston Satakuntalaisen Osakunnan inspehtoorin virka 1922–1924 sekä Itsenäisyyden Liiton puheenjohtajuus vuonna 1926.


title: Ensio Kytömaa

text: Ensio Kytömaan isä oli toimittaja Kaarlo Kytömaa.


title: Chrysalis

text: Chrysalis voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kalevi Virkkala

text: Onni Kalevi Virkkala (25. helmikuuta 1914 Humppila – 1. tammikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen geologi. Hän toimi Helsingin yliopiston geologian ja paleontologian dosenttina vuodet 1959–1980. Geologisessa tutkimuslaitoksessa Virkkala työskenteli vuosina 1945–1961 maalajigeologina, 1962–1969 valtiongeologina sekä 1969–1977 maaperäosaston johtajana ja professorina.


title: Kalevi Virkkala

text: Virkkalan väitökirja "Glacial geology of the Suomussalmi area, East Finland" julkaistiin 1951. Hän on myös kirjoittanut muun muassa Huittisten, Jämsän, Rauman ja Ulvilan historiateoksia sekä lukuisia Satakunnan geologiaa käsitteleviä artikkeleita Satakuntalaisen Osakunnan julkaisemaan "Satakunta-sarjaan".


title: Kalevi Virkkala

text: Virkkalalla oli monia luottamustoimia Suomen Geologisessa Seurassa ja hän toimi sen puheenjohtajana vuonna 1958.


title: Aarre Tuompo

text: Aarre Armas Aatos Tuompo (11. toukokuuta 1908 Jaakkima – 30. elokuuta 1960 Mäntsälä) oli suomalainen psykologi, joka toimi Tampereella Yhteiskunnallisen korkeakoulun psykologian professorina 1957–1960 sekä psykologian dosenttina Turun yliopistossa vuodesta 1946 ja Helsingin yliopistossa vuodesta 1954 lähtien. Huittisissa sijaitsevan Länsi-Suomen opiston johtajana hän oli vuodet 1930–1955.


title: Aarre Tuompo

text: Tuompo tutki muun muassa Rorschachin musteläiskätestin erilaisia käyttömahdollisuuksia ja teki aiheesta saksankielisen väitöskirjansa vuonna 1942.


title: Pohjajoki

text: Pohjajoki eli Lampinjoki on Karvianjoen vesistöön kuuluva joki Ahlaisissa Porissa Satakunnassa. Se saa alkunsa Ahlaisten Lampinjärvestä. Lampinjärveen laskee osa Isojärven vesistä Salmusojan, Poosjärven ja Poosjoen kautta. Pohjajoen valuma-alue 57,3 km, ja joki laskee Keikveden lahteen Ahlaisissa. Joki virtaa yläjuoksullaan Ahlaisten Lampin kylän kautta ja sen alajuoksu kulkee Ahlaisten Ylikylän Pohjajoen kulmakunnan kautta.


title: Pohjajoki

text: Pohjajoki on yksi useita jokibifurkaatioita sisältävän Karvianjoen vesistön kolmesta lasku-uomasta. Kaksi muuta ovat Eteläjoki eli Ahlaistenjoki eli Noormarkunjoki Ahlaisissa ja Noormarkussa Porissa sekä Merikarvianjoki Merikarvialla ja Siikaisissa. Eteläjoki saa alkunsa Inhottujärvestä Noormarkussa ja Merikarvianjoki Isojärvestä Siikaisissa.


title: Benjamin Thorne

text: Benjamin Gary Thorne (s. 19. maaliskuuta 1993) on kanadalainen kilpakävelijä, joka kilpailee 20 kilometrin kävelyssä.


title: Benjamin Thorne

text: Thorne saavutti MM-pronssia 20 kilometriltä vuoden 2015 MM-kilpailuista Pekingistä Kanadan ennätyksellä 1.19.57. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa Moskovassa hän oli 20:s. Vuoden 2015 kesäuniversiadeista Gwangjusta Thorne saavutti hopeaa.


title: Benjamin Thorne

text: Thorne opiskelee koneenrakennusta Brittiläisen Kolumbian yliopistossa Vancouverissa. Hän on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 57 kilogrammaa.


title: Dimedoni

text: Dimedoni (CHO) on rengasrakenteinen diketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina analyyttisessä kemiassa ja orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Dimedoni

text: Dimedoni on huoneenlämpötilassa valkoista tai keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja liukoisuus on suurempi lämpimään kuin viileään veteen. Lisäksi se liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, etikkahappoon, kloroformiin ja bentseeniin. Dimedonin vesiliuoksest hapettuvat hitaasti ilman hapen ja valon vaikutuksesta. Dimedoni on heikko happo ja sen pK-arvo on 5,15.


title: Dimedoni

text: Muiden 1,3-dikarbonyyliyhdisteiden tavoin dimedonilla esiintyy keto-enolitautomeriaa ja enolimuotoa stabilisoi resonanssi. Kloroformiliuoksessa noin 66 % dimedonimolekyyleistä esiintyy diketonina ja noin 33 % enolina. Kloroformi liuoksessa yhdiste esiintyy osittain dimeereinä, jotka ovat linkittyneet toisiinsa vetysidoksin. Kiinteänä yhdiste esiintyy enolina niin kutsutussa kirjekuorikonformaatiossa ja molekyylit ovat linkittyneet toisiinsa vetysidoksin ketjuksi.


title: Dimedoni

text: Dimedonia valmistetaan dietyylimalonaatin ja mesityylioksidin välisellä reaktiolla. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa tapahtuu Michael-additio dietyylimalonaatin enolaatin ja mesityylioksidin olefiinisen kaksoissidoksen välillä ja muodostuva välivaihe syklisoituu Claisen-kondensaatiolla muodostaen etyyli-5,5-dimetyyli-1,3-sykloheksaanidioni-4-karboksylaattia, joka hydrolysoidaan emäksisissä olosuhteissa 5,5-dimetyyli-1,3-sykloheksaanidioni-4-karboksyylihapoksi. Tästä yhdisteestä eliminoituu hiilidioksidi happokäsittelyn seurauksena ja muodostuu dimedonia.


title: Dimedoni

text: Dimedonia käytetään analyyttisessä kemiassa tunnistamaan aldehydejä ketoneista. Aldehydien kanssa dimedoni reagoi muodostaen liukenemattoman kiteisen yhdisteen, jota kutsutaan dimetoniksi. Ketonit eivät reagoi dimedonin kanssa samoin. Dimedonista ja ketonista muodostuva dimetoni voidaan muuttaa happokäsittelyn avulla heterosykliseksi dimetonianhydridiksi. Orgaanisissa synteeseissä dimedonia voidaan käyttää suojaamaan amiineja ja heterosyklisten yhdisteiden synteeseissä. Lisäksi yhdistettä voidaan käyttää syanidi-ionien spektrofotometriseen määritykseen. Dimedoni läpäisee solukalvon ja sen enolimuoto reagoi hapettuneiden proteiinien sulfeenihapporyhmien kanssa muodostaen konjugaatin. Näitä konjugaatteja voidaan käyttää proteiinien merkitsemiseen reversiibelisti, joko ennen tai jälkeen solujen hajottamisen. Dimedoniin voidaan myös liittää fluoresoiva ryhmä, jolloin dimedonin kanssa konjugaatin muodostaneet proteiinit voidaan tunnistaa fluoresenssin perusteella.


title: Aulis Blinnikka

text: Aulis Blinnikka (2. syyskuuta 1927 Sortavala – 28. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja. Hän aloitti uransa Laatokka-lehden kirjeenvaihtajana vuonna 1950. Vuosina 1972–1992 hän toimi Lehdistön Sanomapalvelun päätoimittajana ja toimitusjohtajana.


title: Aulis Blinnikka

text: Blinnikka eli lapsuutensa ja nuoruutensa Suistamon Jalovaarassa. Evakkotaival vei häntä eri puolille Suomea. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylästä ja jatkoi opintojaan Helsingissä, jossa valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi.


title: Aulis Blinnikka

text: Blinnikan puoliso oli kirjastoalalla elämäntyönsä tehnyt Vuokko Blinnikka.


title: Rusheen McDonald

text: Rusheen McDonald (s. 17. elokuuta 1992 Mandeville) on jamaikalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääosin 400 metrin juoksussa. Hän on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 77 kilogrammaa.


title: Rusheen McDonald

text: McDonald oli mukana vuoden 2012 kesäolympialaisissa, jossa hän jäi alkueriin. Vuoden 2013 MM-kilpailuista Moskovasta hän saavutti hopeaa pitkästä viestistä. Vuoden 2015 MM-kilpailuiden alkuerissä hän juoksi uuden Jamaikan ennätyksen 43,93, mutta karsiutui välierissä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja juoksi alkuerissä 4 × 400 metrin viestissä, jonka loppukilpailussa Jamaika sai toisella kokoonpanolla hopeaa.


title: Rafik Zekhnini

text: Rafik Zekhnini (s. 12. tammikuuta 1998 Skien) on marokkolaisia sukujuuria omaava norjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Fiorentinaa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Zekhnini on laitahyökkääjä.


title: Rafik Zekhnini

text: Zekhnini nousi Odds BK:n Tippeligaenissa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudeksi 2015 ja hän tekikin pääsarjadebyyttinsä saman vuoden heinäkuussa. Elokuussa 2015 Zekhnini pelasi erittäin hyvin Eurooppa-liigan karsintaottelussa Borussia Dortmundia vastaan ja näin monet suurseurat, mukaan lukien Manchester United, kiinnostuivat hänestä. Vuonna 2017 hän siirtyi italialaisseura Fiorentinaan.


title: Rafik Zekhnini

text: Zekhnini debytoi Norjan alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa maaliskuussa 2015.


title: Tor-Magnus Enari

text: Tor-Magnus Enari (8. lokakuuta 1928 Turku – 6. lokakuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja Valtion teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) professori. Hän johti VTT:n biotekniikan laboratoriota, jossa sovellettiin geenitekniikkaa jo hyvin varhaisessa vaiheessa.


title: Tor-Magnus Enari

text: Enarin isä oli toimittaja Reino Enari (entinen Engman). Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Svenska Normallyceumista vuonna 1946, opiskeli biokemiaa, valmistui filosofian kandidaatiksi 1954 ja väitteli tohtoriksi 1958. Hän työskenteli Helsingin yliopiston biokemian laboratorion assistenttina 1954–1958, Oy Panimolaboratorion toimitusjohtajana 1958–1967, VTT:n bioteknillisen laboratorion johtajana 1967–1983 ja VTT:n prosessitekniikan tutkimusosaston tutkimusjohtajana professorin arvolla 1983–1994. Hän oli myös Helsingin yliopiston biokemian dosentti 1960–1991 ja Suomen akatemian tutkijaprofessori 1979–1983. Enari kuului Teknillisten Tieteiden Akatemiaan.


title: Peräkunnantie

text: Peräkunnantie, yhdystie 14278 eli Kuru–Ruovesi-tie on museotie Ruovedellä. Sen pituus on 8,9 kilometriä ja se otettiin museotieksi vuonna 1990.


title: Peräkunnantie

text: Tie on osa Parkanon ja Mäntän välistä tietä, joka on kulkenut Kurun ja Ruoveden kirkonkylien kautta. Tienimenä on Paarlammintie. Kuru–Ruovesi-tie on muodostunut alkujaan vesiteitä täydentävistä kirkkoteiden osista ja reitti on täydentynyt yhtenäiseksi tieksi 1700-luvulla. Liikenneviraston museotiekokoelmassa se edustaa ”1600- ja 1700-lukujen tieverkon rakentumista” ja ”1800-luvun tieverkon täydentymistä”.


title: Peräkunnantie

text: Kustaa Vaasa julisti vuonna 1542 asumattomat erämaat kruunun omaisuudeksi. Sen myötä Näsijärven vesireitin varrelle alkoi levitä asutusta, alueen taloista on merkintöjä 1500-luvun puolivälistä lähtien. Vanha Ruoveden pitäjä perustettiin 1565. Siihen muodostettiin myöhemmin kappeliseurakuntia, vuonna 1627 Keuruun ja vuonna 1666 Kurun kappeliseurakunta. 1610-luvulla Ruoveden kirkolle tuli nimismiehen talo ja seurakunnan ensimmäinen kirkko on vuoden 1650 kartassa nykyisessä kirkonkylässä. Myllymatkat ja Ruoveden velvollisuus osallistua salpietarinajoon Sääksjärven tehtaalle 1580-luvulta 1630-luvulle lisäsivät liikennöintitarvetta. Kauppamatkoja Tammerkosken markkinoille tehtiin vuodesta 1638 lähtien.


title: Peräkunnantie

text: Kirkkomatkat ja matkat viranomaisten luo Ruoveden kirkolle tehtiin vanhastaan vesitse. Sillä keinoin ei tietenkään päästy perille asti, vaan kulkua jatkettiin maitse noin kolme kilometriä Pakan talon rannasta. Kulkuväylät yhdistivät vähitellen myös taloja vesireitille ja toisiinsa.


title: Peräkunnantie

text: Tienvarren talot on merkitty jo 1650-luvulla tehtyyn karttaan, mutta Kuru–Ruovesi-tie vasta isojakokarttoihin, jotka ovat vuosilta 1791–1796. Isojakokartassa on viisi siltapaikka: Koski, Karjula, Riekkola, Myllykylä ja Paarlammi. Näistä museotiellä on kaksi: Paarlammin silta vuodelta 1897 ja Seppälän silta vuodelta 1904.


title: Peräkunnantie

text: 1800-luvun alkupuoliskolla tien varren asutus kasvoi moninkertaiseksi ja vuonna 1840 tieyhteys Ruovedeltä Kurun kautta Ylöjärvelle oli yleinen tie, jota matkaopas suositteli Uudenkaarlepyyn ja Tampereen välisille matkoille. Halkojen kuljetus vesitse Tampereen teollisuuden tarpeisiin lisäsi vesiliikennettä 1800-luvun lopulla ja höyrylaivaliikenne kuljetti matkustajia lopulta Virroille asti. Kuru–Ruovesi-tieltä oli yhteys Selviikin, Kontuniemen ja Muroleen laivalaitureille.


title: Peräkunnantie

text:
Tietä parannettiin 1860-luvulla ja vuosina 1895–1901 oikaistiin tie Pakan talon kirkkovenesataman ja Ruoveden kirkon välillä. Reitti oli tien vanhinta osaa ja jäi osin Autio-Pakan yksityistieksi museotien ulkopuolelle.
Kuru–Ruovesi-tiestä tuli tielain myötä valtion tie vuonna 1921. Vajaan vuosikymmenen päästä 1929 sitä alettiin hoitaa koneellisesti eli lanaamaan tiekarhulla. Museotien eteläpuolelle jäänyttä osaa oikaistiin ja siltoja korjattiin 1930-luvun loppupuolella. Vuonna 1952 valmistui koko Kurun ja Ruoveden välisen tien korjaussuunnitelma, joka tuli vahvistetuksi viiden vuoden kuluttua. Suunnitelmasta toteutui liittymän rakennus Ruovedellä 1960-luvun lopulla ja 1974 tehty Seppälän kivisillan korjaus. Muutoin tien korjaussuunnitelmaa pidettiin liian kalliina tien liikennemäärään nähden eikä enempiä korjauksia toteutettu. Seuraavaa tiesuunnitelmaa alettiin tehdä 1982 ja päämääränä oli koko Kurun ja Ruoveden välisen tien peruskorjaus. Seututie 337 rakennettiin 1987-1990 ja vanhasta sivuun jääneestä soratiestä tuli museotie.


title: Peräkunnantie

text: Peräkunnantie liittyy seututiehen molemmista päistään. Tiellä on kaksi opastaulua, joista toinen on lähellä tien eteläistä päätä ja toinen parin kilometrin päässä pohjoispäästä Selviikin laiturin lähellä. Museotie on sorapintainen lukuun ottamatta runsaan kilometrin matkaa Ruoveden taajaman alueella tien pohjoispäässä. Tienvarren kiviset kilometripylväät ovat vuonna 1938 annettujen ohjeiden mukaiset.


title: Peräkunnantie

text: Museotie on säilyttänyt lähestulkoon alkuperäisen linjauksensa ja noudattaa maaston muotoja eli se on mutkainen ja mäkinen. Tie kulkee metsä- ja viljelymaisemassa ja siltä avautuu paikoitellen järvinäkymiä. Museotie sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Reijo Ikäheimonen

text: Reijo Juhani Ikäheimonen (2. lokakuuta 1943 Savonlinna – 6. elokuuta 2015 Espoo) oli suomalainen ulkomainosalan toimija ja toimitusjohtaja.


title: Reijo Ikäheimonen

text: Vuonna 2011 Ikäheimonen sai yhtenä 12 henkilöstä liikenneturvallisuusalan ansiomitalin pitkäjännitteisestä työstään liikenneturvallisuuden hyväksi.


title: Maunu Knaapinen

text: Maunu Kustaa Aadolf Knaapinen (5. marraskuuta 1863 Perniö – 18. heinäkuuta 1954 Perniö) oli suomalainen kouluneuvos ja paikallishistorioiden kirjoittaja.


title: Maunu Knaapinen

text: Knaapisen vanhemmat olivat tilanomistaja, lautamies Abraham Johansson ja Lovisa Gustava Herlin. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Turun yksityislyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1890.


title: Maunu Knaapinen

text: Knaapinen toimi Länsi-Suomen kansanopiston johtajana Huittisissa 1892–1904 ja hän oli sen jälkeen kansakouluntarkastajana Rauman ja Turun piireissä 1902–1929. Knaapinen sai kouluneuvoksen arvon vuonna 1944.


title: Maunu Knaapinen

text: Knaapinen kirjoitti Kiskon, Perniön ja Piikkiön paikallishistoriasta sekä teki yhteisöhistoriikkejä. Hän oli myös perustamassa "Perniö Tunnetuksi"-yhdistystä ja toimi sen puheenjohtajana.


title: Maunu Knaapinen

text: Knaapinen oli naimisissa 1895–1920 Laina Sofia Stenborgin (k. 1920) kanssa.


title: Enno Littmann

text: Enno Littmann (1875–1956) oli saksalainen orientalisti. Hän oli professori Strasbourgissa, Göttingenissä, Bonnissa ja vuosina 1921–1951 Tübingenissä. Hän oli etiopialaisten kielten erikoistuntija. Hän julkaisi ensimmäisen täydellisen Tuhannen ja yhden yön käännöksen arabiasta saksaan, "Erzählungen aus den Tausendundein Nächten" (kuusi osaa 1921–1928, 2. p 1953–1954).


title: Paul Laband

text: Paul Laband (1838–1918) oli saksalainen lainoppinut, jonka tutkimusaloja olivat erityisesti yksityisoikeus, oikeushistoria ja myöhemmin valtio-oikeus. Hän teki uraauurtavaa työtä myös julkisoikeuden alalla. Laband toimi professorina Königsbergissä vuodesta 1865 ja Strasbourgissa vuodesta 1872. Hänen pääteoksensa on "Das Staatsrecht des Deutschen Reichs".


title: Broms

text: Broms on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Vertaisohjaus

text: Vertaisohjaus eli "peer instruction" on näyttöön perustuva, interaktiivinen opetusmenetelmä, jonka on kehittänyt Harvardin yliopiston professori Eric Mazur 1990-luvun alussa. Alun perin menetelmää käytettiin parantamaan Harvardin yliopiston perustutkinto-opiskelijoiden fysiikan oppimista, mutta nykyisin vertausohjausta käytetään eri tieteenalojen ja instituutioiden opetuksessa ympäri maailmaa. Vertaisohjaus on opiskelijakeskeinen opetusmenetelmä, jossa sovelletaan käänteistä opetusmenetelmää, eli perinteisiä luentoja ei pidetä, vaan opiskelijat perehtyvät aiheeseen katsomalla videoita tai lukemalla kirjaa ennen luentoja. Luentoaika käytetään tiedon syventämiseen kysymysten avulla. Opiskelijat vastaavat kysymyksiin sähköisesti esimerkiksi älypuhelimillaan ja keskustelevat niistä toistensa ja opettajan kanssa. Hyvät kysymykset ovat avainasemassa: kysymysten on oltava kiinnostavia ja niiden täytyy pureutua opittavaan aiheeseen.


title: Vertaisohjaus

text: Menetelmän perusajatus on, että opiskelija, joka tietää oikean vastauksen opettajan esittämään kysymykseen, osaa perustella vastauksensa vakuuttavammin kuin se opiskelija, jolla on väärän vastaus. Lisäksi opiskelija, joka on juuri äsken oppinut opittavan asian, pystyy useimmiten selittämään asian opiskelijatovereilleen paremmin kuin opettaja (joka ei kykene asettumaan opiskelijan tasolle). Peer instruction -työskentelyssä pyritään luomaan olosuhteet, jossa opiskelijat voivat ohjata toisiaan.


title: Vertaisohjaus

text: Tyypillinen vertaisohjausluennon rakenne voi olla esimerkiksi seuraava: Tyypillisesti alussa on aiheesta pieni alustus, jonka jälkeen äänestetään aiheeseen liittyvästä kysymyksestä itsenäisen pohdinnan jälkeen. Luento pohjautuu yleensä 4–6 kysymykseen (Concept Test), joihin opiskelijat vastaavat älypuhelimillaan (tai niin kutsutuilla klikkerillä eli palautelaitteilla, "äänestyskapuloilla"). Jos äänestyksestä havaitaan, että asia on hyvin hallinnassa, siirrytään seuraavaan aiheeseen. Muussa tapauksessa asian käsittelyä jatketaan oheisen kaavion mukaisesti. Seuraavassa vaiheessa voidaan kertoa äänestystulosten jakautuminen opiskelijoille, mutta oikeaa ratkaisua ei paljasteta vielä tässä vaiheessa. Äänestystulos auttaa opettajaa havaitsemaan opiskelijoiden harhakäsitykset opittavasta asiasta. Tämän jälkeen seuraa pienryhmäkeskustelu eli varsinainen vertaisohjaus. Keskustelun aikana opettaja kiertelee salissa, kuuntelee, kyselee ja osallistuu keskusteluihin. Keskustelun jälkeen äänestetään aiheesta uudelleen ja tässä vaiheessa tyypillisesti havaitaan opiskelijoiden vastausten siirtymä kohti oikeaa ratkaisua, joka saattaa olla jopa 30 % eli jo muutaman minuutin vertaisohjaus voi selkiyttää aihetta suurelle osalle opiskelijoista. Lopuksi oikea ratkaisu paljastetaan ja aiheesta keskustellaan vielä tarvittaessa koko ryhmänä. Vertaisohjaus toimii parhaiten silloin, kun kysymys on sopivan vaikea. Liian helpolla kysymyksellä vertaisohjaus ei ole mielekästä eikä tarpeellista ja toisaalta liian vaikeaan kysymykseen ei löydy riittävästi opiskelijoita, jotka voisivat ohjata tovereitaan.


title: Ashraf Amgad Elseify

text: Ashrad Amgad Elseify (, s. 20. helmikuuta 1995) on egyptiläinen Qataria edustava moukarinheittäjä. Elseify pitää hallussaan kuusikiloisen moukarin nuorten maailmanennätystä 85,57.


title: Ashraf Amgad Elseify

text: Elseify oli mukana vuoden 2013 MM-kilpailuissa Moskovassa, jossa hän jäi karsintaan. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Pekingissä hän selviytyi finaaliin sijoittuen yhdeksänneksi. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli kuudes tuloksella 75,46. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017.


title: Ashraf Amgad Elseify

text: Elseify voitti kultaa Aasian kisoissa 2018 tuloksella 76,88. Vuoden 2015 Aasian-mestaruuskilpailuista Elseify saavutti hopeaa ja vuoden 2013 Frankofonisista kisoista pronssia.


title: Ashraf Amgad Elseify

text: Elseifyllä on kaksi alle 20-vuotiaiden MM-kultaa vuosilta 2012 ja 2014. Vuoden 2012 MM-kilpailuissa hän heitti nykyisinkin voimassa olevan nuorten maailmanennätyksen. Hän voitti vuosina 2012 ja 2014 myös nuorten Aasian-mestaruuden.


title: Ashraf Amgad Elseify

text: Elseify on syntynyt Egyptissä, ja hän voitti 15-vuotiaana maan nuorten mestaruuden. Hänet kutsuttiin sen jälkeen Qatariin harjoittelemaan, ja hän edusti maata ensimmäisen kerran vuonna 2012.


title: Judith Leyster

text: Judith Leyster (1609–1660) oli alankomaalainen taidemaalari, joka maalasi laatukuvia, asetelmia ja henkilökuvia. Hän oli Frans Halsin oppilas, ja seurasi taidokkaasti tämän käsitys- ja maalaustapaa. Leyster oli naimisissa vuodesta 1636 taidemaalari J. M. Molinaerin kanssa.


title: Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailujen B-sarja 2015

text: Vuonna 2015 Baseballin Euroopan-mestaruuskilpailujen B-sarja pelattiin kahtena erillisenä turnauksena. Lohkojen voittajat Ruotsi ja Kroatia selvisivät pääsarjan turnaukseen 2016 ja vastaavasti lohkojen viimeiset Puola ja Slovenia putosivat C-sarjan turnaukseen kesäksi 2016.


text: Wien, Itävalta


text:
- 5–8
Karlovac, Kroatia


text: - 6–4


title: Martti Salmi

text: Martti Jaakko Salmi (24. syyskuuta 1908 Vähäkyrö – 9. joulukuuta 1997) oli suomalainen filosofian tohtori, professori ja valtiongeologi.


title: Martti Salmi

text: Salmen vanhemmat olivat herastuomari Jaakko Vilhelm Salmi ja Maria Serafina Härö. Hän pääsi ylioppilaaksi 1931 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1936, maisteriksi 1936 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1942. Hän teki tutkimusmatkoja useisiin Euroopan maihin sekä oli mukana Väinö Auerin johtamassa retkikunnassa jotka tutki Argentiinassa Patagonian soita ja kasvillisuutta vuosina 1937–1938.


title: Martti Salmi

text: Salmi toimi Helsingin yliopistossa tutkimusassistenttina 1939 ja 1940. Hän oli geologisella tutkimuslaitoksella ylimääräisenä geologina 1941–1948 ja toimi valtiongeologina vuodesta 1949 alkaen. Salmi oli myös Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella assistenttina 1939 ja turvegeologian dosenttina 1951–1961 sekä geologian ja paleontologian dosenttina 1961–1972. Hän toimi sittemmin Turun yliopiston maaperägeologian professorina. Salmi oli Suomen geologisen seuran sihteerinä ja rahastonhoitajana 1942–1943, Suoseuran sihteerinä 1949–1950 sekä turveteollisuuden keskusvaliokunnan jäsenenä vuodesta 1942 ja varapuheenjohtajana vuodesta 1949.


title: Martti Salmi

text: Salmi oli naimisissa vuodesta 1943 professori, toimitusjohtaja Eljas Sandelinin tyttären lääketieteen lisensiaatti Birgit Sandelinin kanssa.


title: Heikki Somersalo

text: Heikki Antero Somersalo (16. helmikuuta 1936 Helsinki – 27. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hänen teoksiaan on muun muassa Kiasman ja Suomen valtion kokoelmissa. Hän toimi Taideteollisen Korkeakoulun opettajana 1973–2001.


title: Heikki Somersalo

text: Somersalon vanhemmat olivat agronomi Artturi Somersalo ja kuvaamataidonopettaja Margit o.s.Roos.


title: Wojciech Nowicki

text: Wojciech Nowicki (s. 22. helmikuuta 1989 Białystok) on puolalainen moukarinheittäjä. 190 senttimetriä pitkä ja 90 kilogrammaa painava Nowicki edustaa KS Podlasie Białystokia.


title: Wojciech Nowicki

text: Nowicki saavutti pronssia vuoden 2015 MM-kilpailuista Pekingistä tuloksella 78,55. Hän nousi pronssisijalle viimeisellä kierroksella ohitettuaan Krisztián Parsin. Tadžikistanin Dilšod Nazarov saavutti hopeaa samalla tuloksella Nowickin kanssa. Hän sai pronssia myös Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 tuloksella 77,53 ja Rio de Janeiron olympialaisissa viimeisen kierroksen heitollaan 77,73. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli niin ikään kolmas kolmannen kierroksen heitollaan 78,03. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Berliinissä 2018 tuloksella 80,12.


title: Wojciech Nowicki

text: Puolan-mestaruuskilpailuissa Nowicki on saavuttanut kultaa vuosina 2017 ja 2018, hopeaa vuosina 2013, 2014, 2015 ja 2016, sekä pronssia vuosina 2011 ja 2012.


title: Mäkitalo

text: Mäkitalo on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Hyvinkään Hangon radan rautatieasema

text: Hangon radan Hyvinkään rautatieasema (, ) oli yksityisen Hanko–Hyvinkää-radan pääteasema Helsinki–Hämeenlinna-radan lähellä Hyvinkäällä. Asema avattiin 8.10.1873. Asemalla oli Knut Nylanderin suunnittelema asemarakennus ja kuusipaikkainen veturitalli. Asema lakkautettiin 30.4.1875 radan jouduttua valtion omistukseen ja sen toiminnot yhdistettiin Valtionrautateiden Hyvinkään asemaan. Lakkautetun aseman tilat jäivät Valtionrautateiden muuhun käyttöön ja nykyään niissä toimii Suomen rautatiemuseo.


title: Hyvinkään Hangon radan rautatieasema

text: Hyvinkään asemarakennus on yksi kolmesta Hyvinkää–Hanko-radan alkuperäisestä, nykypäiviin saakka säilyneestä asemarakennuksesta; muut ovat Mustion ja Tammisaaren asemat. Henkilöliikenne Hyvinkään ja Karjaan välisellä rataosalla lopetettiin vuonna 1983.


title: Hyvinkään Hangon radan rautatieasema

text: Hyvinkään aseman läheisyydestä lähti myös yksityinen kapearaiteinen Hyvinkään–Karkkilan rautatie, joka lakkautettiin vuonna 1967. Hangon ja Karkkilan ratojen välissä oli suuri siirtokuormausalue, jossa tavarat siirrettiin Karkkilan junista VR:n juniin ja päinvastoin.


title: Risto Mäkitalo

text: Risto Pekka Mäkitalo (1. syyskuuta 1929 Tornio – 31. heinäkuuta 2015 Oulu) oli suomalainen arkkitehti. Hän oli Teknillisen korkeakoulun yhdyskuntasuunnittelun apulaisprofessori 1978–1996. Hänen suunnittelutöitään on Meltosjärven kirkko.


title: Ritva Grunberg

text: Ritva Mirjam Grunberg (15. huhtikuuta 1943 Ruokolahti – 21. heinäkuuta 2015 Lappeenranta) oli suomalainen keraamikko. Hän asui Lappeenrannassa, jossa hänellä oli työpaja. Hän on työskennellyt myös farmaseuttina. Hänen töitään on Suomen valtion kokoelmassa.


title: Brita Heikkilä

text: Brita Heikkilä (30. kesäkuuta 1925 – 2. heinäkuuta 2015) oli Helsingin kaupunginvaltuutettu vuosina 2001–2007. Hän oli terveydenhuollon maisteri. Hänet palkittiin vuonna Vuoden kellokkaana ansioistaan Ihmisarvoinen vanhuus -työrymän jäsenenä, ja Vuoden kaupunkilaisena.


title: Kalamaraton

text: Kalamaraton on Suomessa vuosittain järjestettävä kalastuskilpailu, jonka päämääränä on 2–3-henkisin joukkuein pyydystää mahdollisimman monta eri kalalajia vuorokauden aikana. Ensimmäinen Kalamaraton järjestettiin Helsingissä vuonna 2001. Helsingin lisäksi Kalamaratonia on järjestetty Kotkassa vuodesta 2008 alkaen, Joensuussa vuodesta 2012 alkaen ja Turussa vuodesta 2014 alkaen. Kilpailu järjestetään kerran vuodessa; Helsingin ja Kotkan kilpailut samanaikaisesti toukokuussa, Turun kilpailu viikko Helsingin kilpailun jälkeen ja Joensuun sisävesikilpailu kesäkuussa. Kilpailun järjestää Suomalaisen kalastusmatkailun edistämisseura ry, tuttavallisemmin SKES.


title: Kalamaraton

text: Käytetyin kalastusväline Kalamaratonissa on mato-onki. Lisäksi virveli ja pilkki kuuluvat monien joukkueiden vakiovälineistöön. Perhovälineilläkin ovat jotkut joukkueet kalastaneet. Käytettyjen välineiden tulee kilpailun yleissääntöjen mukaan olla nk. aktiivivälineitä, eli pyydykset eivät ole sallittuja, vaan kala on koukutettava suusta. Kilpailun aikana kalastetaan yleensä useissa eri paikoissa, koska useat kalalajit ovat kovin paikkasidonnaisia. Itse kalastuksen pitää tapahtua rannalta käsin, mutta kalapaikasta toiseen saa liikkua haluamallaan tavalla, vaikka veneellä niin halutessaan.


title: Kalamaraton

text: Saaliskalan koolla ei kilpailussa ole merkitystä, mutta kalojen alamittasäädöksiä on kuitenkin noudatettava. Esimerkiksi kolmen sentin pituinen liejutokko ja metrin pituinen hauki ovat kilpailussa samalla viivalla.


title: Kalamaraton

text: Kilpailun voittaa joukkue, joka vuorokauden aikana onnistuu pyytämään suurimman määrän eri kalalajeista saatavia lajipisteitä. Tasapistetilanteissa sijoitukset ratkaistaan sen mukaan, milloin joukkueen ensimmäiset kymmenen kalalajia (Joensuussa seitsemän) on käyty hyväksyttämässä tuomaristolla.


title: Kalamaraton

text: Tähän mennessä suurin Kalamaratonissa saavutettu lajipistemäärä on 32. Kyseiseen lajimäärään ylsi SKES-Taimentiimi Helsingin Kalamaratonissa vuonna 2014. Suomessa on tavattu 103 kalalajia, mutta useat näistä kaloista ovat hyvin harvinaisia tai eivät edes liiku siellä, missä Kalamaraton-kilpailuja järjestetään.


title: Kalamaraton

text:
Sijoitukset Helsinki, suluissa saatujen lajien määrä
Sijoitukset Kotka, suluissa saatujen lajien määrä


title: Kalamaraton

text:
Sijoitukset Joensuu, suluissa saatujen lajien määrä
Sijoitukset Turku, suluissa saatujen lajien määrä


title: Joe Broekhuizen

text: Joseph "Joe" Broekhuizen (s. 8. heinäkuuta 1991 Grand Rapids, Michigan) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Pelipaikaltaan Broekhuizen on hyökkääjä.


title: Joe Broekhuizen

text: Broekhuizen edusti vuosina 2009-2012 yhdysvaltalaisen Calvinin yliopiston Knights-joukkuetta pelaten 66 ottelua, joissa syntyi 30 maalia. Vuodet 2013-2014 hän pelasi United Soccer Leaguen Dayton Dutch Lionsissa 36 ottelua tehden kaksi maalia.


title: Joe Broekhuizen

text: Elokuussa 2015 Broekhuizen solmi loppukauden kattavan ja kaudesta 2016 option sisältävän sopimuksen Suomen Veikkausliigassa pelaavan Vaasan Palloseuran kanssa.


title: Ursus leijonien laaksossa

text: Ursus leijonien laaksossa () on vuonna 1961 ensi-iltansa saanut italialainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Carlo Ludovico Bragaglia. Sen sankaria Ursusta esittää yhdysvaltalainen Ed Fury.


title: Ursus leijonien laaksossa

text: Vallananastaja Ajakin murhaaman kuninkaan poika eksyy erämaahan, jossa leijonat kasvattavat hänet aikuiseksi. Eräänä päivänä Ursus kohtaa orjatar Anian, ja he rakastuvat toisiinsa. Ursuksen perheeltään saama medaljonki päätyy Ajakille, joka ymmärtää oikean kruununperillisen olevan elossa. Ajak yrittää tappaa Ursuksen, mutta lopulta tyranni saa surmansa ja Ursus ja Ania nousevat valtaistuimelle.


title: Ursus leijonien laaksossa

text: Carlo Ludovico Bragaglian ohjaustyö on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin ja Olimpian studiolla Roomassa. Ulkokuvissa näkyvät Tor Caldaran maisemat, Grotte Di Salonen luolat, Monte Gelaton vesiputoukset ja Roomalaisen sivilisaation museo Rooman EURin kaupunginosassa. Ed Furyn sijaisnäyttelijänä toimii eläintenkesyttäjä Orlando Orfei.


title: Ursus leijonien laaksossa

text: "Ursus leijonien laaksossa" on tehty Bragaglian ja Furyn erinomaisesti menestyneen "Ursus – orjien vapauttajan" (1960) vanavedessä. Sen jälkeen valkokankaalle oli ilmestynyt kaksi muutakin Ursus-elokuvaa, joista varteen otettavan kilpailijan muodosti Luigi Capuanon ja Samson Burken "Ursuksen kosto" (1961). Bragaglian elokuvan mainoslauseen mukaan ”on olemassa vain yksi Ursus – Ed Fury elokuvassa "Ursus leijonien laaksossa". Koskaan ennen ei ole nähty yhtä suurenmoista Ursusta!”


title: Ursus leijonien laaksossa

text: Elokuva on vaatimattomasti toteutettu toimintaseikkailu, joka tavanomaisten peplum-teemojen ohella lainaa aineksia Tarzan-elokuvista ja Alessandro Blasettin "Rautakruunusta" (1941). Sen kohokohtia ovat kesyt leijonat, lihaksikkaan sankarin kamppailut hyeenojen ja norsujen kanssa ja juoksuhiekkaan vajoava nainen.


title: Ursus leijonien laaksossa

text: Kaupallisesti kohtalaisen hyvin menestynyt elokuva tuotti Italiassa 446 miljoonan liiran pääsylipputulot. Ranskassa sen näki yli 900 000 katsojaa.


title: Kukutin

text: Kukutin on melko pieni järvi Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä. Se sijaitsee Salon kaupungissa Suomusjärvellä.


title: Paavo Latva-Rasku

text:
Paavo Sakari Latva-Rasku (s. 5. toukokuuta 1944 Ilmajoki) toimi Lapuan kaupunginjohtajana vuosina 1993–2012.
Sitä ennen hän toimi Salon kaupungin tutkimus- ja suunnittelusihteerinä 1971–1973 sekä sivutoimisesti Salo-Uskelan seurakunnan suunnittelusihteerinä 1972–1973, Kannuksen kunnanjohtajana 1973–1989 ja Vaasan läänin seutukaavaliiton seutukaavajohtajana 1989–1992.


title: Paavo Latva-Rasku

text: Jäätyään elokuun lopussa 2012 eläkkeelle Latva-Rasku on toiminut perustamansa Lapuan Renessanssi Oy:n toimitusjohtajana. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 2001 ja Suomen kulttuurirahaston H. G. Porthan -mitalin vuonna 2004.


title: Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1954

text: Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailu 1954 oli viimeinen PEVA:n järjestämä naisten SM-kilpailu. Yhteistoiminta liittojen välillä päättyi tähän kauteen ja vuodesta 1955 lähtien on Pesäpalloliitto järjestänyt naisten SM-kilpailun, joka on pelattu sarjamuotoisena.


text: Naisten Suomen mestaruuskilpailussa Pesäpalloliitto ja Työväen Urheiluliitto ratkaisivat ensiksi liittokohtaiset mestaruudet omissa kilpailuissaan. Suomen mestaruus ratkaistiin liittojen mestareiden välisessä finaalissa:


text: SVUL:n piirien mestarit jaettiin kuuteen alkulohkoon, joista jokaisesta voittaja jatkoi välieriin.


text: Semifinaali 1 - Kuopio 22. elokuuta


text: Semifinaali 2 - Helsinki 22. elokuuta


text:
Pallo-Toverit: Anja Riski,
Irmeli Krogerus,
Leila Kyröjärvi (o.s. Liusvaara),
Maj-Lis Rehell,
Marja Muukkonen,
Merja Murto,
Pirkko Mäntylä,
Seija Knuutila,
Sinikka Takasalo,
Urpu Kosonen,
Vilja Valtonen,
Sinikka Koskela


text: Helsingin Veto. - TUL:n Mestarijoukkue: Annikki Aarnio, Kyllikki Leino, Tyyne Huttunen, Helve Suomalainen, Maire Viberg, Leena Ahvenainen, Laina Ekholm, Agda Tiilikainen, Saara Malmberg ja Sirkka Löfström.


title: Jeffery Gibson

text: Jeffery Gibson (s. 15. elokuuta 1990 Nassau) on bahamalainen aitajuoksija, joka kilpailee 400 metrin aitajuoksussa. Gibson pitää hallussaan matkan Bahaman ennätystä.