title: Jouko Voionmaa

text:
Jouko Voionmaan vanhemmat olivat professori Väinö Voionmaa ja Ilma Maria Alin. Voionmaa valmistui filosofian kandidaatiksi 1938. Hän palveli Suomen laivastossa kapteeniluutnanttina ja jatkosodan aikana hän oli jonkin aikaa Virossa Suomen ja Saksan armeijoiden yhteysupseerina. Sotien jälkeen hän toimi Suomen kansallismuseon rahakammion intendenttinä. Hän oli Muinaistieteellisen toimikunnan intendenttinä 1940–1972, museoviraston rahakammion intendenttinä sekä toimistopäällikkönä 1972–1976. Voionmaa oli Suomen numismaattisen yhdistyksen sihteerinä 1940–1974 ja puheenjohtajana 1974–1975, Suomen mitalitaiteen killan yleissihteerinä vuodesta 1965, Kotiseutuliiton toiminnanjohtajana 1951–1952 sekä Suomen heraldisen seuran johtokunnan jäsenenä 1958–1968.
Voionmaa oli käsikirjoittajana dokumenttielokuvissa "Mitalitaiteemme" (ohjaus Kari Uusitalo, 1962) ja "100-vuotias Suomen markka" (ohjaus Olavi Tuomi, 1960).


title: Jouko Voionmaa

text: Jouko Voionmaa oli naimisissa vuodesta 1940 filosofian kandidaatti Elsi Anna-Liisa Tannerin kanssa. Jouko Voionmaan veljiä olivat suurlähettiläs Tapio Voionmaa ja osuusliike Elannon toimitusjohtaja Ilmari Voionmaa.


title: Kim Nousiainen

text: Kim Niklas Nousiainen (s. 14. marraskuuta 2000 Kuopio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa. Hän pelannee lähinnä seuran A-nuorissa.


title: Kim Nousiainen

text: Kuopiossa syntynyt, mutta Leppävirralla kasvanut Nousiainen aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan 4-5-vuotiaana. Hän pelasi juniorina myös Warkiksessa, josta Nousiainen siirtyi kaudeksi 2014–2015 Kalevan Pallon C-nuoriin. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 3+5=8 että C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 8+18=26, joilla Nousiainen sijoittui sarjan puolustajien pistepörssissä kuudenneksi. Kauden 2016–2017 päätteeksi hän voitti B-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2017–2018 Nousiainen oli KalPan A-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 3+26=29, joilla hän sijoittui A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Nousiainen voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Kim Nousiainen

text: Huhtikuussa 2018 Nousiainen teki KalPan kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän aloitti kauden 2018–2019 seuran A-nuorissa. Joulukuussa 2018 KalPa lainasi Nousiaisen yhteistyöseuraansa, Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin paikkaamaan Saku Kinnusen loukkaantumista ja Joona Riekkisen nostamista KalPan vahvuuteen. Hänet itse nostettiin KalPan SM-liigajoukkueeseen ensimmäisen kerran 21. joulukuuta 2018 pelattuun otteluun Porin Ässiä vastaan. Nousiainen merkittiin KalPan seitsemänneksi puolustajaksi, mutta hän jäi lopulta kuitenkin ilman peliaikaa. Nousiainen sai ensimmäiset jääaikansa KalPan miesten joukkueessa Sveitsin Davosissa pelatun Spengler Cupin toisessa ottelussa 28. joulukuuta 2018 KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.30 minuuttia. Nousiainen keräsi myös yhden kahden minuutin jäähyn koukkaantumisesta. Seuraavassa ottelussa 30. joulukuuta 2018 semifinaalissa isäntäjoukkue HC Davosia vastaan hän teki ensimmäisen maalinsa KalPan miesten joukkueessa. Joukkueen turnaus päättyi voittoon. Nousiainen valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.


title: Kim Nousiainen

text: Nousiainen sai Spengler Cupin jälkeen ensimmäiset peliaikansa SM-liigassa toisessa ottelussaan 4. tammikuuta 2019 Saimaan Palloa vastaan. Hän jatkoi KalPan seitsemäntenä puolustajana. Nousiainen sai ottelussa jääaikaa 11.49 minuuttia.


title: Kim Nousiainen

text: Nousiainen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Nousiainen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut 28 poikien maaottelua.


title: Kim Nousiainen

text: Nousiainen opiskelee Kuopion klassillisessa lukiossa. Hän harrasti lapsena monia eri urheilulajeja sekä kesällä että talvisin, mm. keihäänheittoa 14-vuotiaaksi asti Leppävirran Virissä.


title: Finnbogi Vahvan saaga

text:
Finnbogi Vahvan saaga (isl. "Finnboga saga ramma") on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin islantilaissaagoihin. Saaga on mahdollisesti kirjoitettu vasta 1300-luvun alkupuoliskolla, ja sen pääkäsikirjoitus on Möðruvallabókissa. Saaga kertoo Finnbogista, joka jätetään vastasyntyneenä kuolemaan. Eräs vanha pariskunta kuitenkin löytää heitteille jätetyn Finnbogin ja kasvattaa tämän. 16-vuotiaana Finnbogi lähtee ensin Norjaan ja sitten Kreikkaan (isl."Grikkland"), ja tekee matkojensa aikana monia urotekoja, joiden vuoksi saa lisänimen "Vahva" (isl. "rammi"). Myöhemmin Finnbogi palaa Islantiin, missä osallistuu erilaisiin paikallisiin kiistoihin.
Tarinan pohjalta on myöhemmin 1600-luvun lopulla laadittu myös "rímur"-runoutta. Färsaarilta on säilynyt kansanballadi, jonka esikuvana on ollut joko itse saaga tai jokin muu lähde, jonka myös vanhimman "Finnboga rímur"-runon islantilainen laatija on tuntenut."Finnbogi Vahvan saagaa" ei ole suomennettu.


title: Finnbogi Vahvan saaga

text:
Saagan sankari Finnbogi mainitaan myös muissa aikalaislähteissä, kuten Islannin asuttamisesta kertovassa "Landnámabókissa", islantilaissaagojen sankareita listaavassa "Íslendingadrápa"-runossa (1100-l.) ja "Vesilaaksolaisten saagassa" (n. 1260-1280). Viimeksi mainitussa kuvataan Finnbogin vihanpitoa Ingimundrinpoikina tunnettujen veljesten kanssa, jotka "Vesilaaksolaisten saaga" esittää myönteisessä valossa. On pidetty mahdollisena, että Finnbogista kertova saaga on kirjoitettu vastauksena "Vesilaaksolaisten saagan" puolueelliselle kerronnalle, tai että se edustaa saman tarinan toista versiota, joka on tunnettu suullisessa perinteessä.
On kuitenkin katsottu, että "Finnbogi Vahvan saagan" kuvauksella Finnbogin elämästä ja teoista ei ole historiallista perustaa, vaikka Finnbogi historiallisena henkilönä onkin mahdollisesti ollut olemassa. Saagan nykypäivään säilynyt versio sisältää paljon muinaissaagoille ja kotoperäisille ritarisaagoille tyypillisiä fantasiamaisia ja fiktiivisinä pidettyjä elementtejä ja tarinamotiiveja.


title: FOXP2

text: FOXP2 ("forkhead box P2") on proteiini, jota koodaa samanniminen FOXP2-geeni. FOXP2 on selkärankaisten ääntelyn ja ihmisen puhekyvyn kannalta tärkeä geeni. Sen tuottama transkriptiotekijä ohjaa toisten geenien muodostamaa verkostoa, joka säätelee kurkunpään lihasten kehitystä ja toimintaa. FOXP2 vaikuttaa myös aivojen kielialueiden kehittymiseen selkärankaisilla kuten kädellisillä, hiirillä ja linnuilla, ja ilmeisesti vaikuttaa kaikkien niiden ääntelyn taustalla.


title: FOXP2

text: Ihmisen FOXP2-geenin muoto on hiukan erilainen kuin muiden nisäkkäiden. Ihmisen geenimuodossa on kaksi eroa simpanssin geenimuotoon verrattuna ja kolme eroa hiiren geenimuotoon verrattuna.


title: FOXP2

text: Neandertalinihmisellä oli sama FOXP2-geenin muoto kuin nykyihmisellä. Se saattaa johtua siitä, että geenimuoto syntyi jo yhteisessä kantamuodossa ennen kuin nykyihmisen ja neandertalinihmisen kehityslinjat erkaantuivat 300 000 – 400 000 vuotta sitten. Toisaalta on myös mahdollista, että neandertalilainen sai geenimuodon risteytymällä nykyihmisen kanssa. Yhteisen geenimuodon esiintyminen voi tarkoittaa sitä, että neandertalilaisellakin oli puhekyky, mutta yksin se ei asiaa todista.


title: FOXP2

text: FOXP2 löydettiin 1990-luvulla, kun puheen tuottamisen vaikeudesta kärsivästä brittisuvusta löydettiin FOXP2-geenivirhe.


title: John Parks

text: John Leonard ”J.L.” Parks (3. huhtikuuta 1927 – 13. maaliskuuta 2018) oli yhdysvaltalainen koripalloilija.


title: John Parks

text: Parks ei pelannut koskaan ammattilaisena. Yliopistotasolla hän edusti Oklahoma Statea vuodet 1944–1949 voittaen NCAA:n mestaruuden vuosina 1945 ja 1946. Vuonna 1950 Parksin edustama amatöörijoukkue toimi Yhdysvaltain maajoukkueena vuoden 1950 MM-kilpailuissa, missä maa saavutti hopeaa. Parks kuoli keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin 90-vuotiaana 13. maaliskuuta 2018.


title: Ilmari Voionmaa

text: Väinö Ilmari Voionmaa (21. huhtikuuta 1898 Helsinki – 4. heinäkuuta 1976) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Elannon toimitusjohjtaja.


title: Ilmari Voionmaa

text: Ilmari Voionmaan vanhemmat olivat professori Väinö Voionmaa ja Ilma Maria Alin. Voionmaa pääsi ylioppilaaksi 1917 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1923. Hän teki opintomatkan Kanadaan ja Newfoundlandiin 1923–1925.


title: Ilmari Voionmaa

text: Voionmaa oli OTK:n teknillisen osaston hoitajana 1926–1931, Elannon johtajana 1931–1946 ja toimitusjohtajana 1946–1953. Sen jälkeen Voionmaa oli Suomen Ulkomaankauppaliiton palveluksessa vuodesta 1953 alkaen. Hän oli Hakan johtokunnan puheenjohtajana 1938–1953, Suomen teknikkojen seuran puheenjohtajana 1947–1951 ja Insinööriyhdistysten valtuuskunnan puheenjohtajana vuodesta 1950.


title: Ilmari Voionmaa

text: Ilmari Voionmaa oli naimisissa vuodesta 1923 filosofian maisteri Aura Nylanderin kanssa. Ilmari Voionmaan veljiä olivat suurlähettiläs Tapio Voionmaa ja kanslianeuvos Jouko Voionmaa.


title: Titanic Engineers’ Memorial

text: Titanic Engineers’ Memorial () on muistomerkki Southamptonin East Parkissa Britanniassa. Muistomerkki on pystytetty matkustajalaiva RMS Titanicin onnettomuudessa vuonna 1912 hukkuneiden insinöörien muistoksi. Pronssista ja graniitista tehdyn muistomerkin paljasti 22. huhtikuuta 1914 Marine Engineersin instituutin päällikkö Marine Archibald Denny. Arvioiden mukaan tilaisuuteen osallistui 100 000 henkilöä.


title: Titanic Engineers’ Memorial

text: Joseph Bell oli RMS Titanicin pääinsinööri. Hänen henkilökuntansa koostui 24 konemiehestä, kuudesta sähköinsinööristä, kahdesta hiili, putkimiehestä ja toimihenkilöstä. Kaikki hukkuivat.


title: Titanic Engineers’ Memorial

text: Muistomerkki pystytettiin maailmanlaajuisesti kerätyillä rahalahjoituksilla. Sen suunnitteli ja rakensi lontoolainen Whitehead and Son. Kuvanveistäjä oli Ferdinand Victor Blundstone. Muistomerkissä on myös voiton jumalatar Nike, jonka teki Romeo Rathmann.


title: Awak Kuier

text: Awak Kuier (s. 2001 Egypti) on suomalainen koripalloilija. Sentterinä pelaava Kuier on kotkalaisen Peli-Karhujen kasvatti. Hän on myös Suomen maajoukkuepelaaja. Kuier oli kaudella 2017–2018 Naisten Korisliigan torjuntakuningatar.


title: Awak Kuier

text: Donkkauskyvystään mediahuomiota saanutta Kuieria pidetään poikkeuslahjakkuutena.


title: Awak Kuier

text: Kuierin sukujuuret ovat nykyisen Etelä-Sudanin alueelta, mutta hän syntyi Egyptissä, mihin hänen vanhempansa olivat paenneet Sudanin sisällissotaa ja nälänhätää. Suomeen Kuier muutti kaksivuotiaana. Kuier aloitti koripallon pelaamisen kymmenvuotiaana veljiensä innoittamana: hän on kotkalaisen Peli-Karhujen kasvatti.


title: Awak Kuier

text: Vuonna 2016 Kuier palkittiin B-tyttöjen SM-sarjan vuoden pelaajana. Kuier edusti Suomea Basketball Without Borders -maailmanleirillä helmikuussa 2017. Tuolloin 15-vuotias Kuier nousi mediaotsikoihin kyettyään ikäisekseen ja naiselle poikkeuksellisesti donkkaamaan. Jo tuolloin Kuierin taustajoukot saivat jatkuvasti yhteydenottoja Yhdysvalloista ja eurooppalaisseuroista.


title: Awak Kuier

text: Loppuvuodesta 2017 Kuier vaihtoi yllättäen seuraa helsinkiläiseen Mäkelänrinteen lukion erikoisjoukkue HBA-Märskyyn.


title: Awak Kuier

text: Kuier pelasi kymmeniä maaotteluita Suomen alle 16- ja 18-vuotiaiden maajoukkueissa. Suomen naisten maajoukkueessa hän debytoi alaikäisenä 11. marraskuuta 2017 tehden Ranskaa vastaan viisi pistettä ja ottaen kuusi levypalloa.Kuier on naispelaajaksi erittäin pitkä, ja hänen sylivälinsä on yli kaksimetrinen. Hän kykenee kuitenkin myös heittämään ja kuljettamaan palloa hyvin.


title: Big Hole

text: Big Hole, tunnetaan myös nimillä Open Mine ja Kimberley Mine (), on entinen timanttikaivos Etelä-Afrikan Kimberleyssä. Avolouhosta pidetään maailman suurimpana ihmisen tekemänä reikänä, joskin tämä väite on kiistanalainen. Kaivoksen omistaja oli Cecil Rhodesin De Beers -yhtiö. Vuosien 1871 ja 1914 välillä noin 50 000 kaivostyöläistä louhivat avolouhoksesta noin 2 720 kg timantteja hakuin ja lapioin. Alueella harjoitettiin myös maanalaista kaivostoimintaa.


title: Big Hole

text: Avolouhoksen pinta-ala on noin 17 hehtaaria ja se on halkaisijaltaan 463 metriä. Nykyään 215 metriä syvän louhoksen syvyys oli alun perin 240 metriä, mutta osa siitä täytettiin kaivosjätteillä. Lisäksi kaivoksen pohjalle on kerääntynyt noin 40 metrin syvyinen järvi, mikä jättää Big Holesta näkyviin noin 175 metriä.


title: Big Hole

text: Kaivostoiminnan loputtua kaivoksesta tuli nähtävyys kaupungin asukkaille ja turisteille. Kaivoksen yhteyteen perustettiin yksinkertainen museo jo 1960-luvulla, jonka virallisia avajaisia juhlittiin kaivoksen satavuotisjuhlavuonna 1971. 2000-luvun alussa kaivosyhtiö De Beers ilmoitti haluavansa tehdä kaivoksesta maailmanluokan turistikohteen ja kaksinkertaistaa kävijämäärät. Yhtiön sijoittamalla 50 miljoonalla Etelä-Afrikan randilla rakennettiin muun muassa näköalatasanne kaivoksen ylle.


title: Soppatykkimiehet

text: Soppatykkimiehet on "Salatut elämät" -televisiosarjan viisiosainen spin-off-sarja, joka julkaistiin mtv-suoratoistopalvelussa 22. joulukuuta 2018. Televisiossa sarja esitetään yhtenä kokonaisuutena MTV3-kanavalla 7. tammikuuta 2019.


title: Soppatykkimiehet

text: Sarjassa siviilipalveluksessa olevat Janne (es. Hemmo Karja) ja Tale (es. Emil Hallberg) joutuvatkin yllättäen armeijan muonitustehtäviin, kun siviilipalvelutoimisto saa virka-apupyynnön puolustusvoimilta.


title: Snotkop

text: Snotkop, oikealta nimeltään Francois Henning, (s. 1974, Johannesburg, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen laulaja, rap-artisti ja tv-persoona. Hän tekee nykyään pääasiassa afrikaansinkielistä musiikkia.


title: Snotkop

text: 15-vuotiaana uransa aloittanut Henning alkoi 1990-luvun lopulla tehdä eteläafrikkalaista kwaito-musiikkia taiteilijanimellä Lekgoa (eteläsothoksi "valkoinen jätkä") ja julkaisi kaksi albumia; "Basetsana" (1999) ja "Ngamla Yoba" (2002).


title: Snotkop

text: Vuonna 2005 hän aloitti uuden uran nimellä Snotkop ja allekirjoitti levytyssopimuksen Next Music -yhtiön kanssa julkaisten debyyttialbuminsa "Snotkop" myöhemmin samana vuonna. Sittemin hän on julkaissut useita albumeja ja hänestä on tullut yksi Etelä-Afrikan suosituimmista afrikaansinkielisen musiikin tuottajista.


title: Lamberto Maggiorani

text: Lamberto Maggiorani (28. elokuuta 1909 Rooma – 22. huhtikuuta 1983 Rooma), oli italialainen näyttelijä, joka joutui alalle sattumalta Vittorio De Sican tarjottua hänelle pääosaa menestyselokuvassaan "Polkupyörävaras" (1948). Maggiorani oli yksi monesta neorealistisen elokuvan suuruden aikana valkokankaalle «suoraan kadulta» nostetuista näyttelijöistä, joilla ei ollut alalta mitään aikaisempaa kokemusta. Hän oli töissä Bredan tehtaalla Roomassa kun näyttelijöitä elokuvaansa etsivä De Sica sattumalta kohtasi hänet. Kun elokuva oli valmis, Maggiorani palasi työpaikalleen, eikä hänellä ollut mitään aikomusta jatkaa näyttelemistä. Breda kuitenkin vähensi työvoimaa 1940-luvun lopussa ja Maggiorani oli yksi irtisanotuista. Elättääkseen itsensä hän yritti käyttää hyväkseen sitä mainetta jonka De Sican elokuva oli hänelle antanut, ja alkoi hakea uusia rooleja. Hän esiintyi vuosina 1950-63 yli kahdessakymmenessä elokuvassa, muun muassa useissa Isä Camillo-komedioissa. Hän ei kuitenkaan saanut koskaan toista pääosaa, ei edes De Sicalta, joka kuitenkin antoi hänelle pienen osan elokuvassa "Umberto D". Maggiorani ei voinut elättää itseään ainoastaan näyttelemisellä, siihen tulot pienistä sivuosista eivät riittäneet. Hän jätti alan 1963 mutta yritti vielä kerran 1970, minkä jälkeen hän poistui lopullisesti valkokankaalta.


title: Pole Position

text: Pole position on autopeli Commodore 64- tietokoneelle ja atari 2600- konsolille. Pole position julkaistiin heinäkuussa vuonna 1982. Pelissä ajetaan tiellä ja ohitetaan toisia autoja. Pelin on on kehittänyt Toru Iwatani. Pole positionille on tehty myös jatko osa Pole position II, joka julkaistin 1983.


title: Pompeo

text: Pompeo voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Pence

text: Pence voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Lianella Carell

text: Lianella Carell (6. toukokuuta 1927 Rooma – 19. joulukuuta 2000 Rooma), oli italialainen näyttelijä, joka joutui alalle sattumalta Vittorio De Sican tarjottua hänelle naispääosaa menestyselokuvassaan "Polkupyörävaras" (1948). Carell oli yksi monesta neorealistisen elokuvan suuruden aikana valkokankaalle «suoraan kadulta» nostetuista näyttelijöistä, joilla ei ollut alalta mitään aikaisempaa kokemusta. Hän oli kuitenkin jo tunnettu runoilijana ja radiotoimittajana tavatessaan viimeksi mainitussa ominaisuudessa De Sican ensimmäisen kerran. Haastattelun päätteeksi De Sica tarjosi haastattelijalle naispuolista pääosaa suunitteilla olevassa elokuvassaan miehestä jonka polkupyörä varastetaan. Carell jäi alalle kymmeneksi vuodeksi, näytellen noin kahdessakymmenessä elokuvassa. Hän kirjoitti näiden vuosien aikana myös ensimmäisen ja ainoaksi jääneen romaaninsa "La pellicana" (1956). Carell jätti näyttelemisen 1958, kyllästyttyään siihen. Hän palasi kuitenkin ajoittain elokuvan pariin käsikirjoittajana.


title: Keturi

text: Keturi on harvinainen suomalainen sukunimi seuraavilla oikeilla ja kuvitteellisilla henkilöillä:


title: Liisa Voionmaa

text: Elsi Anna-Liisa Voionmaa, o. s. "Tanner" (1914 – 1984) oli suomalainen filosofian kandidaatti, oppikoulun historian opettaja, kielenkääntäjä, suomentaja ja teatterikriitikko.


title: Liisa Voionmaa

text: Liisa Voionmaan vanhemmat olivat tehtailija Heikki Tanner ja Matilda Josefina Lampinen. Hän oli naimisissa vuodesta 1940 kanslianeuvos ja intendentti Jouko Voionmaan kanssa.


title: Liisa Voionmaa

text: Voionmaa suomensi WSOY:lle 1970-luvulla Nicholas V. Riasanovskyn Venäjän historiaa käsitelleen teoksen "A History of Russia". WSOY ei kuitenkaan lopulta julkaissut suomennettua teosta.


title: Thwomp

text:
Thwomp on Super Marion viholinen joka esintyi ensimäistä kertaa vuonna 1988 videopelissä Super Mario Bros. 3. Thwomppi on vihainen kivijärkäle joka tömähtää maahan kun Super Mario kävelee tulee hänen lähelleen. Thwomppi on esiintynyt yli 20 eri Mario pelissä. Thwomppi oli alunperin valeansininen mutta sittemmin Thwomppi on alkanut esiintyä harmaana. Thwomppeja tavatan yleensä linnoissa. Super Mario bros 3 :ssa on esintynyt myös neljä sivuttain liikuvaa Thwomppia.
Lähde: Http://nintendo.com


title: Säpinää Chinatownissa

text: Säpinää Chinatownissa () on vuonna 1986 valmistunut yhdysvaltalainen komediaa ja fantasiaa yhdistelevä seikkailuelokuva, jonka ohjauksesta on vastannut John Carpenter. Elokuvan pääosassa on Kurt Russell, joka esittää elokuvassa pahasta suustaan tunnettua rekkakuskia Jack Burtonia, jonka matka Chinatowniin tapaamaan ystäväänsä Wang Chita johdattaa Jackin tahtomattaan keskelle yliluonnollista tapahtumasarjaa, jonka takana on mustan magian mestari Lo Pan.


title: Säpinää Chinatownissa

text: Elokuvan budjetti oli 19–25 miljoonaa dollaria, mutta lipputuloissa se tuotti vain 11,1 miljoonaa dollaria tehden elokuvasta Carpenterin uran pahimman flopin, jonka jälkeen Carpenter siirtyi tekemään pienemmän budjetin elokuvia. Huonosta menestyksestään huolimatta "Säpinää Chinatownissa" nauttii tänä päivänä kulttisuosiosta.


title: Replay (Tamtan kappale)

text: Replay on georgialais-kreikkalaisen laulajan Tamtan esittämä kappale, jolla hän edustaa Kyprosta vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa, Tel Avivissa.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Yö ja päivä () on Aleksis Kiven vuonna 1867 kirjoittama näytelmä. Tyylilajiltaan se on draama ja siinä on yksi näytös. Näytelmän kantaesitys annettiin Oulussa heinäkuussa 1875. "Yö ja päivä" kuuluu Kiven myöhäiskauden teoksiin ja sitä on esitetty suhteellisen harvoin. Juonena on kauan kestänyt sukuriita, joka mutkistuu, kun toraisten maatalojen tytär ja poika rakastuvat toisiinsa.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Kivi kirjoitti "Yön ja päivän" vuosina 1866–1867. Se ilmestyi 1867 asessori Per Theodor Stolpen kustantamana.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: "Yö ja päivä" sai kantaesityksensä Oulussa 1875. Esityskertoja oli kertynyt kesään 1917 mennessä yhteensä viisitoista. Esimerkiksi Kiven "Nummisuutarit" sai ensi-iltansa Suomalaisessa Teatterissa niin ikään 1875, ja sitä oli esitetty kesään 1917 mennessä 150 kertaa.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Suomalainen Teatteri esitti "Yötä ja päivää" vuosina 1881, 1891 ja 1901. Teatteri vaihtoi nimensä Suomen Kansallisteatteriksi, ja siellä näytelmää esitettiin 1904 ja 1957. Kansallisteatteri esitti "Yön ja päivän" myös Kiven satavuotisjuhlan yhteydessä lokakuussa 1934 ja Kiven kuoleman satavuotismuistotilaisuudessa joulukuussa 1972.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: "Yön ja päivän" ensiesitys kesällä 1875 meni jossain määrin pieleen. Kirjailija ja teatterinjohtaja Jalmari Finne kertoo joulukuussa 1911 julkaistussa artikkelissa: "Näyttämöllä vallitsi kesäyön suloinen hämärä, sillä öljylamput, jotka valoa loivat, olivat kierretyt mahdollisimman pienelle liekille. Jo oli se hetki tullut, jolloin sokea tyttö saa näkönsä jälleen." Sattui kuitenkin kommellus: merilyhty, jonka oli määrä luoda auringonvaloa hetkenä, jolloin sokea tyttö saa näkönsä takaisin, ei toiminut odotetusti. Sokea tyttö eli Liisa joutui oikomaan käsiään kohti olematonta aurinkoa ja replikoimaan pimeydessä auringonvalon kauneudesta. Kömmähdykset jatkuivat, kun näyttelijät sekoilivat vuorosanojensa kanssa. Auringonvalokin paistoi lopulta päinvastaisesta suunnasta kuin mistä Liisa oli sanonut sen nähneensä. Liisan rooli näytteli Ida Aalberg.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Aalberg näytteli Liisaa Suomalaisessa Teatterissa myös 1881. Muita Liisoja ovat olleet esimerkiksi Henny Valjus (1934) ja Soila Komi (1972). Liisan mielitiettyä Tapania ovat näytelleet muun muassa Bruno Böök (1881), Unto Salminen (1934) ja Arto Tuominen (1972).


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Talonisäntä Keimoa ovat näytelleet muun muassa Iisakki Lattu (1891), Aku Korhonen (1934) ja Lauri Leino (1972). Lattu teki myös Keimon vihamiehen Mannilan roolin 1901 ja 1904. Vuonna 1957 Mannilaa näytteli Kansallisen Pienellä näyttämöllä Holger Salin ja vuonna 1972 Pentti Irjala.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Keimon vaimon Annan ovat saaneet näytelläkseen muun muassa Kirsti Sainio (1891), Asta Backman (1957) ja Leena Häkinen (1972). Mannilan vaimon Saaran roolin ovat näytelleet muun muassa Emmi Jurkka (1934), Kaisu Leppänen (1934 ja 1957) ja Eila Peitsalo (1972). Kertun roolin ovat näytelleet muun muassa Aurora Aspegren (1881), Hilda Pihlajamäki (1904) ja Henny Valjus (1972).


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Emmi Jurkka sai laajalti kehuja Saara-tulkinnastaan vuonna 1934. Samassa tuotannossa Liisaa näytellyt Henny Valjus sai niin ikään myönteiset arvostelut.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Suomen Maaseututeatteri esitti "Yön ja päivän" 1906–1907 ja 1908–1909. Tampereen Teatterissa teosta näyteltiin 1906, 1917 ja 1954–1955. Näytelmää on esitetty myös esimerkiksi Jyväskylän Työväen Teatterissa, Lahden Teatterissa ja Riihimäen Teatterissa.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: 2000-luvulla "Yötä ja päivää" on näytelty Raision teatterissa. Mervi Rankilan ohjaama tuotanto esitettiin Kiven 170-vuotisjuhlavuoden kunniaksi syksyllä 2004. Liisaa näytteli Saara Santanen. Kesällä 2017 "Yö ja päivä" näyteltiin Nurmijärven Taaborinvuorella Atro Kahiluodon ohjaamana.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: Svenska Teatern on esittänyt "Yön ja päivän" nimellä "Natt och dag". Ensi-ilta oli 10. lokakuuta 1934 ja esityskertoja oli neljä.


title: Yö ja päivä (näytelmä)

text: "Yössä ja päivässä" eletään Savon sydämessä kesäisen Saimaan rannalla. Keimon ja Mannilan perheet ovat olleet tukkanuottasilla jo pari vuosikymmentä. Syynä on isäntien erilaiset käsitykset vihollisen loitolla pitämisestä aikoinaan käydyssä taistelussa. Toraisat perheet joutuvat toisaalta tukahduttamaan vihanpitonsa, sillä jokapäiväinen toimeentulo vaatii keskinäistä kanssakäymistä. Eripuraa seuraa sivusta maalaisakka Kerttu kommentoiden, kysyen ja kauhistellen: "Kauhea viha! Mikä synnytti sen, mikä hirviö, mikä helvetin lohikäärme puhalsi sen siemenen näiden perheitten kohtuun?". Tilanne muuttuu ratkaisevasti, kun Keimon tytär Liisa ja Mannilan poika Tapani rakastuvat toisiinsa. Draaman huippukohdassa pikkutyttönä sokeutunut Liisa saa näkönsä takaisin ja huumaantuu näkemästään. Liisan ja Tapanin kihlauksen myötä sukuviha laantuu.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Kaarlo Johannes (Juho) Rahikainen (17. maaliskuuta 1848 Mäntyharju – 16. tammikuuta 1909) oli suomalainen opettaja ja evankelisen herätysliikkeen maallikkosaarnaaja.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Myllärin perheeseen Mäntyharjulla Anetun kylässä syntynyt Rahikainen sai perusopetuksen kiertokoulussa ja oppi lukemaan ja kirjoittamaan. Pieksämäen kappalaisen avulla hän pääsi vuonna 1863 Jyväskylään 1847 perustettuun Grahnin koulun nimellä tunnettuun ala-alkeiskouluun, joka oli saanut nimensä koulun opettajan, varapastori Fredrik Grahnin (1809–1864) mukaan. Päästyään koulusta 1868 hän yritti turhaan päästä sotilasuralle Helsingin venäläisen junkkarikoulun oppilaaksi.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Rahikainen saapui 1869 Viipuriin tapaamaan enoaan ja aikoi samalla hakea itselleen jotain tointa. Hänet valittiinkin 1869 perustetun Viipurin Diakonissalaitoksen opettajaksi opettamaan laitoksen orpo- ja lastenkodin lapsia. Hän tutustui Viipurissa kirkkoherran apulaisena toimineeseen pastori Johan Henrik Martiniin ja alkoi pitää tämän kanssa suuren suosion saavuttaneita herätyskokouksia. Heitä alettiin kuitenkin syyttää harhaoppisuudesta. Rahikainen erotettiin keväällä 1872 opettajantoimesta, kun herätysliikkeen piiriin oli liittynyt koulun ja diakonissalaitoksen oppilaita. Hän lähti sitten opiskelemaan Jyväskylän seminaariin ja valmistui sieltä 1873 kansakoulunopettajaksi.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Rahikainen oli opettajana Pylkönmäellä ja jonkin aikaa Ylihärmässä. Koska opettaja toimi pitäjässä myös saarnaajana, Rahikainen suoritti saarnalupatutkinnon Porvoon tuomiokapitulissa tiettävästi ensimmäisenä maallikkona. Vuonna 1879 Rahikainen sai Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen kolportöörikirjan, joka antoi hänelle oikeuden toimia yhdistyksen kiertävänä kirjanmyyjänä ja kiertävänä maallikkosaarnaajana. Rahikaisesta oli tullut jo 1874 Evankeliumiyhdistyksen asiamies, joka kiersi seurakunnissa pitämässä hartauspuheita ja evankeliumijuhlia.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Vuonna 1890 Rahikainen muutti Helsinkiin Evankeliumiyhdistyksen toiseksi asiamieheksi. Hän kiersi ympäri Suomea eri seurakunnissa ja aloitti myös pyhäkoulutoiminnan. Hän oli mukana perustamassa 1890 yhdistyksen julkaisemaa Lasten lehteä, ja hänen kirjoituksiaan julkaistiin Kotilähetys- ja Suomen Lähetyssanomat -lehdissä sekä porilaisessa Raittiuden ystävät -lehdessä. Hän oli mukana Siionin Kanteleen toimitustyössä ja kirjoitti sitä varten myös lauluja.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Rahikainen erosi 1899 Evankeliumiyhdistyksestä osaksi mielipide-eroavuuksien takia ja liittyi Suomen Lähetysseuraan, jolle hän myös testamenttasi omaisuutensa.


title: Kaarlo Rahikainen

text: Rahikainen on suomentanut sanat Suomen evenkelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virteen 341 "Kiitos sulle, Jumalani".


title: Tereftalonitriili

text: Tereftalonitriili eli 1,4-disyanobentseeni tai p-disyanobentseeni (CHN) on aromaattisiin nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa esimerkiksi polymeerien monomeereja. Tereftalonitriili on ftalonitriilin ja isoftalonitriilin isomeeri.


title: Tereftalonitriili

text: Huoneenlämpötilassa tereftalonitriili on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta mutta liukenee hieman etanoliin ja dietyylieetteriin ja hyvin bentseeniin.


title: Tereftalonitriili

text: Tereftalonitriiliä valmistetaan p-ksyleenistä ammoksidaatioreaktiolla eli reaktiolla ammoniakin ja hapen kanssa. Reaktiossa käytetään katalyytteinä vanadiinin ja alumiinin oksidien seosta. Sitä muodostuu myös eräissä polyetyleenitereftalaatin kierrätysprosesseissa. Tereftalonitriili voidaan pelkistää vedyttämällä 1,4-bis(aminometyyli)bentseeniksi tai 1,4-aminometyylisykloheksaaniksi, joita käytetään polyuretaanien valmistamiseen. Se voidaan myös hydrolysoida tereftaalihapoksi.


title: Nella Korpio

text: Nella Korpio (s. 12. heinäkuuta 1999) on suomalainen alppihiihtäjä.


title: Nella Korpio

text: Korpio kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Levillä marraskuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 23:s Courchevelin pujottelussa joulukuussa 2018. Parhaimmillaan hän on ollut 20:s Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2019.


title: Nella Korpio

text: Korpio saavutti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hopeaa pujottelussa 2017. Nuorten MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan kolmastoista suurpujottelussa 2017.


A Brief Inquiry Into Online Relationships on brittiläisen indie pop -yhtyeen The 1975:n kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Polydor Records 30. marraskuuta 2018. Albumin oli tarkoitus ilmestyä lokakuussa, mutta julkaisupäivä viivästyi kuukaudella. Albumilta julkaistiin viisi singleä, joista tunnetuimmat ovat "TooTimeTooTimeTooTime" ja "Love It If We Made It".


title: A Brief Inquiry Into Online Relationships

text: Albumin tuottivat yhtyeen jäsenet Matt Healy ja George Daniel, joten se oli yhtyeen ensimmäinen albumi jota ei tuottanut Mike Crossey. Yhtyeen managerin mukaan heidän oli tarkoitus aluksi tehdä "What a Shame EP", mutta se muovautui lopulta kokonaiseksi albumiksi. Yhtye ilmoitti 31. toukokuuta 2018 että he työskentelevät kahden albumin, tämän ja Notes on a Conditional Formin parissa, jonka on suunniteltu ilmestyvän maaliskuussa 2019.Albumi sai positiivista palautetta kriitikoilta joista monet vertasivat sitä Radioheadin vuonna 1997 julkaistuun OK Computer -albumiin.


title: Theodor Sunell

text: Theodor Fabian Sunell (2. elokuuta 1871 Eura – 13. heinäkuuta 1955) oli kamarineuvos ja asemapäällikkö, joka keräsi huomattavan valokuva- ja taidejäljennöskokoelman ja oli itsekin valokuvaaja.


title: Theodor Sunell

text: Theodor Sunellin vanhemmat olivat Johan Fabian Sunell ja Alma Ljungberg. Hän kävi viisi luokkaa lyseota ja työskenteli rautateiden palveluksessa vuodesta 1891, sähköttäjänä vuodesta 1896, 2. kirjurina vuodesta 1898, 2. linjakirjurina vuodesta 1908, 1. kirjurina vuodesta 19119 ja Punkaharjun rautatieaseman asemapäällikkönä vuodesta 1926 vuoteen 1939. Sunell keräsi usean vuosikymmenen aikana huomattavan valokuva- ja taidejäljennöskokoelman, jossa oli laajimmillaan neljännesmiljoona kuvaa, mukaan lukien muoto- ja taide- sekä maisemakuvia. Kamarineuvoksen arvon Sunell sai 1944. Hänen Oulussa rautatievirkailijana 1900-luvun alussa ollessaan aloittamansa kuvakokoelma on lahjoitettu usealle eri museolle, mukaan lukien Kansallismuseo.


title: Edvard Wilhelm Lybeck (pappi)

text: Edward Wilhelm Lybeck (17. kesäkuuta 1840 Rantasalmi – 27. lokakuuta 1885 Viipuri) oli suomalainen pastori, joka kuului evankelisen herätysliikkeeseen.


title: Edvard Wilhelm Lybeck (pappi)

text: Lybeckin vanhemmat olivat torppari Johan Henrik Lybeck ja Wilhelmina Wartiainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1862 Kuopion kymnaasista ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1866 sekä pastoraalitutkinnon 1876. Lybeck vihittiin papiksi 1866.


title: Edvard Wilhelm Lybeck (pappi)

text: Lybeck oli papiston apulaisena Pietarissa Pyhän Marian seurakunnassa 1866 ja Tammelan kappelissa Jokioisissa, Perttulassa ja Humppilassa 1866–1870. Hän oli Perniön ensimmäisenä kappalaisena 1870–1877 ja Viipurin toisena kappalaisena vuodesta 1877 alkaen. Lybeck oli myös Viipurin 8. tarkkampujapataljoonan saarnaajana 1881–1885. Hän sai varapastorin arvon 1883.


title: Edvard Wilhelm Lybeck (pappi)

text: Lybeck oli Viipurissa mukana evankelisen herätysliikkeen toiminnassa ja hän toimitti vuodesta 1879 alkaen yhdessä Viipurin kolmannen kappalaisen K. G. Sirénin kanssa Luterilaiseen Evankeliumiyhdistyksen julkaisemaa Sanansaattaja-lehteä. Lybeckin muistopatsas paljastettiin hänen kuolemansa jälkeen kesäkuussa 1886 Sorvalin hautausmaalla Viipurissa.


title: Edvard Wilhelm Lybeck (pappi)

text: Lybeck oli naimisissa vuodesta 1866 Ida Karolina Löfmanin kanssa.


title: Helena Jošková

text: Helena Malotová (o.s. Jošková, 8. tammikuuta 1939 Dubňany – 19. joulukuuta 2018) oli Tšekkoslovakiaa edustanut koripalloilija.


title: Helena Jošková

text: Seuratasolla muun muassa Jiskra Kyjovia edustanut 189-senttinen sentteri Jošková edusti Tšekkoslovakian naisten maajoukkuetta 270 ottelussa vuosina 1960–1972 saavuttaen kolme himmeämpää MM- ja viisi himmeämpää EM-mitalia mestaruuksien mentyä Neuvostoliitolle. Jošková nimettiin neljänä vuonna maan parhaaksi naiskoripalloilijaksi. Vuonna 2007 hänet nimettiin Tšekin koripallon Hall of Fameen. Jošková kuoli 79-vuotiaana 19. joulukuuta 2018.


title: Lasten lehti

text: Lasten lehti oli Suomen luterilainen evankeliumiyhdistyksen julkaisema hengellinen lastenlehti. Lehti ilmestyi kerran kuussa vuosina 1890-1980. Lehden perustajia oli Evankeliumiyhdistyksen johtaja ja johtokunta sekä opettaja Kaarlo Rahikainen


title: Yö ja päivä

text: Yö ja päivä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Suomen urheilu 1984

text: Suomen urheilu 1984 käsittelee vuoden 1984 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.


title: Suomen urheilu 1984

text: Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:


title: Suomen urheilu 1984

text: Naisten listalla kuusi parasta olivat:


title: Collingwood Football Club

text: Collingwood Football Club on australialaisen jalkapallon seura Collingwoodin kaupunginosasta Melbournesta. Vuonna 1892 perustettu seura on 15 mestaruudellaan yksi Australian Football Leaguen kaikkien aikojen menestyneimmistä joukkueista.


title: Collingwood Football Club

text: Lempinimellä ""Magpies"" (Harakat) tunnettu joukkue on myös yleisömäärien perusteella Australian suosituin urheiluseura. Kotiottelunsa se pelaa Melbourne Cricket Groundilla, jonka katsojakapasiteetti on yli 100 000.


title: Mandarat

text: Mandarat ovat tšadilaista kieltä puhuva kansa Pohjois-Kamerunin Mandaravuorilla ja lähialueilla. Heitä on Kamerunissa 660 000, Nigeriassa 320 000 ja Tšadissa 10 000.


title: Mandarat

text: Mandaroilla oli 1600–1800-luvuilla samanniminen sulttaanikunta, jonka keskuksena toimi Mora. Sen tärkeimmät kauppatavarat olivat rauta ja orjat. Mandara oli suuren osan historiastaan Bornun vasalli. Saksalaiset alistivat sen vuonna 1902 ja myöhemmin alue jaettiin Ranskan ja Britannian kesken.


title: Mandarat

text: Kansan pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, pavut, maapähkinä, riisi ja jamssi. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja. Asumuksena toimii kivestä tai savitiilistä rakennettu pyöreä maja. Ruokavalio koostuu lähinnä kasvisruoista.


title: Mandarat

text: Yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin yhteisöihin. Sukujärjestelmä on patrilineaarinen ja avioliitto patrilokaalinen. Polygynia on yleistä. Suurin osa mandaroista on sunnimuslimeja, osa harjoittaa perinteistä uskontoa.


title: Helli Suominen

text: Helli Katri Suominen (24. helmikuuta 1898 Pietari – 11. tammikuuta 1974 Helsinki) oli opettaja, toimittaja, järjestövaikuttaja ja arkistonhoitaja, joka toimitti, julkaisi ja suomensi useita opinto- ja järjestötoiminnan teoksia sekä laati inkeriläisen säveltäjä Mooses Putron elämäkerran.


title: Helli Suominen

text: Helli Suomisen vanhemmat olivat räätälimestari Kaarlo Stefanus Suominen ja Olga Kahi. Suominen tuli ylioppilaaksi 1917 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1925 ja kansakoulunopettajaksi 1931. Hän oli Raittiuden Ystävien opintosihteeri ja "Kylväjän" toimittaja 1919–1922, Suomen luentotoimikunnan opintokerhosihteeri ja valistusjärjestöjen opintotoimikunnan sihteeri 1922–1942, "Opintotoverin" toimittaja 1924–1942, useiden raittiusjärjestöjen johtoelinten jäsen ja puheenjohtaja, Kunnallisvirkamiesliiton liittovaltuuston jäsen sekä sekakuoro Vox Urbanan sihteeri ja puheenjohtaja. Helsingin kaupungin veroviraston arkistonhoitajana Suominen työskenteli 1942–1964.


title: Masat (kansa)

text: Masat ovat tšadilaista kieltä puhuva kansa Kamerunin pohjoisosassa ja lähialueilla Tšadissa. He asuvat Logone- ja Charijokien varrella. Masoja ja heidän sukukansojaan on Kamerunissa 480 000 ja Tšadissa 135 000.


title: Masat (kansa)

text: Kansan pääelinkeinot ovat karjanhoito, maanviljely, kalastus ja metsästys. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja. Ruokavalioon kuuluvat hirssipuuro ja voimakkaasti maustetut keitot. Pensasaitojen ympäröimät kylät koostuvat pyöreistä olkikattoisista majoista, joiden vieressä on suuria pullomaisia viljavarastoja ja karjasuojia. Miesten perinteiseen lannevaatteeseen liittyy pieni ”häntä”.


title: Masat (kansa)

text: Yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin yhteisöihin. Avioliitto on patrilokaalinen ja polygynia on yleistä. Masat ovat sunnimuslimeja, mutta suuri osa pitää kiinni perinteisistä uskomuksista. Kansalla on kehittynyt musiikki- ja tanssiperinne.


title: Valeri Orehov

text: Valeri Orehov (, , s. 17. heinäkuuta 1999) on kazakstanilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa KHL-liigassa pelaavaa Barys Astanaa.


title: Valeri Orehov

text: Vasemmalta laukova Orehov oli 44. varaus vuoden . Hän teki debyyttinsä sarjassa kaudella 2017–2018, ja pääsi kauden aikaan pelaamaan myös 12 ottelua A-maajoukkueessa.


title: David Dunn

text: David Dunn on kuvitteellinen päähahmo elokuvasta "Unbreakable – särkymätön" ja Supersankari joka onnistui selittämättömästi selviytymään Juna-onnettomuudesta ehjin nahoin ja on siitä asti ollu "Supersankari" roolissaan ja pelastanut ihmishenkiä ja kiinni ottanut niitä ihmisiä jotka ovat tehneet rikoksia. David Dunn omii yli-luonnollisia kykyjä jotka ovat mm. Super-vahvuus, haavoittumattomuus, immuuni sairauksille ja ESP eli kyky aistia kosketuksen myötä ihmisten tekemät rikokset sekä hänellä on heikkous: Vesi mikä heikentää voimansa. David Dunn esiintyi lyhyesti Cameo roolissaan elokuvassa "Split" ja esiintyi taas päähahmon roolissaan vuonna 2019 elokuvan "Glass" nimisessä Supersankari trillerissä joka on sekä "Unbreakable" että "Split" elokuvien yhteinen jatko-osa.


title: David Dunn

text: Lapsena David oli koulukiusattu ja hänen kiusaajansa melkein hukuttivat hänet uima-altaaseen mutta selvityi hengen kaupalla ja hänelle on siitä asti syntynyt vesikammo. Lukio vuosinaan David oli erinomainen jalkapallo pelaaja mutta joutui jättämään uransa kohtalokkaan auto-onnetomuuden jälkeen josta hän pelasti tyttöystävänsä (ja tulevan vaimonsa) Audreyn repimällä paljain käsin auton-oven silkalla vahvuudellaan ja lupanut omistautua hänelle ja viettää aikaa Audereyn kanssa. Myöhemmin David ryhtyi vartijaksi ja sai Auderyn kanssa yhteisen lapsen Josephin.


title: David Dunn

text: David onnistui mysteerisesti selviytymään ja täysin naarmuitta juna-onnettomuudesta Philadelphiassa josta hän ei voinut itsekkään ymmärtää. Juna-Onnettomuuden vainajien muistotilaisuuden jälkeen, hän löysi autonsa lasinpyyhkijän väliin laitetun kirjeen Limited Edition yhtiöltä jossa lukee "Milloin olit viimeksi sairaana." David menee poikansa Josephin kanssa yhtiölle josta sai tämän kirjeen ja tapaa yhtiön johtajan sekä sarjakuva analyytikon Elijah Pricen jonka mielestä sarjakuvat ovat ikään kuin "historiankirjoja" joihin on kirjattu tavanomaisista poikkeavista tapahtumista joita joku on todistanut elämässään. Elijah uskoo Davidin selviytymisen takia olevan Supersankari ja että tämä on hänen kohtalonsa olla myös sellainen. Turhautuneena tästä, David menee poikansa kanssa pois kieltäen samalla Elijahia ottamasta häneen yhteyttä. Jalkapallo stadiumilla vartijana töissä oleva David kuitenkin kohtaa Elijahin uudestaan tämän uteliaisuuden takia, David selittää Elijahille hänen oudosta kyvystä nähdä asioita kosketuksen kautta heidän pahoja tekojaan joista hän kuvailee yhden näistä ihmisistä kantavan hopeanväristä asetta mukanaan josta sitten Elijah on hämmästyksissään kiinnostunut Davidin kyvystä ja poistuu paikalta antaen Davidin jatkaa työtään rauhassa. Kotona Joseph uhkailee Isäänsä aseella, todistaen (Elijahin tavoin) hänen olevansa yli-ihmillinen. Isänsä suuttuessaan uhkailee Josephia jättämällä hänet jos ei pistä asetta pois. Joseph luopuu ideasta ja laskee aseen ruoka-pöytään. David ottaa yhteyttä Elijahiin ja kertoo että ei ole koskaan elämässään sairastanut ja kysyy että mitä tekee seuraavaksi. Elijah neuvoo menemään paikkaan "minne ihmiset menee" mikä tarkoittaa juna-aseman hallia. David jahtaa Oranssinpukuisen miehen (koska huomasi kosketuksen myötä hyökänneen jonkun perheen taloon), menee talon sisään mutta parvekkeella, mies työntää Davidin alas ja putoaa perheen uima-altaaseen ja melkein hukkuu. Kuitenkin lapset (jotka David vapautti kahleistaan) auttavat Davidin pois uima-altaasta ja menee uudestaan taloon ja kuristus-otteellaan, tappaa miehen mutta oli myöhässä pelastaa lasten äidin jonka mies ehti tappaa. Limited Edition yhtiön juhlissa, David ja Elijah kättelevät tehdystä yhteistyöstä ennen kun jatkavat omia polkujaan. Mutta kädenpuristuksen myötä David huomaa Elijahin olevan vastuussa juna-onnettomuudesta kuin kaikista muistakin tehdyistä onnettomuuksista. Elijah selittää syyn koska hän halusi löytää sopivan vastakohdan itselleen joka olisi "särkymätön" tai muuten uskoo olevan virhe syntyessään. David ilmoittaa viranomaiset paikalle ja Elijah (joka kutsuu itseään nyt Herra Glass) viedään vankila mielisairaalaan.


title: David Dunn

text: David nähdään elokuvan lopussa kuppilassa juomassa kahvia samalla kuunnellen uutiset monipersoonahäiriöstä kärsvästä miehestä (Kevin Wendell Crumb) jolle annettiin liikanimeksi "Lauma". Nainen hänen vierellään yrittää muistella samankaltaisesta tapauksesta pyrötuolissa istuvasta miehesta joka vangittiin 15 vuotta sitten. David kertoo miehen nimen olevan Herra Glass.


title: Adam Liška

text: Adam Liška (s. 14. lokakuuta 1999 Bratislava) on slovakialainen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL-liigassa pelaavaa Slovan Bratislavaa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Adam Liška

text: Liška pelasi kaudella 2017–2018 OHL-junioriliigassa Kitchener Rangersin joukkueessa.


title: Keski-Suomen Media

text: Keski-Suomen Media Oy on Keskisuomalainen Oyj -konserniin kuuluva kustannusyhtiö, jonka kotipaikka on Jyväskylä.


title: Totuus Harry Quebertin tapauksesta

text: Totuus Harry Quebertin tapauksesta ("The Truth About the Harry Quebert Affair)" on yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu sveitsiläisen Joël Dickerin samannimiseen menestysromaaniin. Sarja kertoo kuuluisasta kirjailijasta Harry Quebertistä, jonka puutarhasta löytyy 33 vuotta sitten kadonnut 15-vuotias Nola Kellergan.


title: Unverricht-Lundborgin tauti

text: Unverricht–Lundborgin tauti on harvinainen epilepsian muoto. Unverricht–Lundborgin tauti luokitellaan lihasnykäysepilepsioihin kuuluvaksi eli myokloniseksi. Taudin oireet alkavat yleensä 6–15-vuotiaana. Unverricht–Lundborgin tauti on progressiivinen, eli epilepsian aiheuttamat lihasnykäykset voivat myöhemmin aikuiselämässä häiritä ihmisen arkielämää: esimerkiksi syöminen voi olla ongelmallista. Tauti on nimetty saksalaisen myoklonisten epilepsiamuotojen tutkijan Heinrich Unverrichtin ja ruotsalaisen Herman Lundborgin mukaan.


title: Kabyylit

text: Kabyylit ovat berbereihin kuuluva kansa Algeriassa. He puhuvat kabyylin kieltä. Kabyylit ovat maan koillisosassa sijaitsevan historiallisen Kabylian alueen kanta-asukkaita. Nykyään suuri osa heistä asuu ulkomailla, varsinkin Ranskassa. Kabyyleja arvioitiin vuonna 1986 olleen noin 4,5 miljoonaa henkeä.


title: Kabyylit

text: Kansan perinteisiä elinkeinoja ovat oliivi- ja viikunapuiden kasvatus sekä vehnän ja ohran viljely. Lisäksi pidetään lampaita. Viljelymaan puute on pakottanut vuoriston asukkaat muuttamaan kaupunkeihin ja ulkomaille. Mäkien huipuille rakennetut perinteiset kylät koostuvat suljetun pihan ympäröimistä taloista. Kylissä on yleensä kaksi kehäkatua, joista sisempi on naisille ja ulompi miehille.


title: Kabyylit

text: Perinteinen yhteiskunta perustuu patriarkaalisten suurperheiden muodostamiin yhteisöihin. Viljelysmaa oli aiemmin suurperheiden yhteisomistuksessa. Suurperheet alkoivat hajota 1900-luvun puolivälissä.


title: Kabyylit

text: Kabyylit ovat uskonnoltaan sunnimuslimeja. Algerian itsenäistymisen jälkeen he ovat aktiivisesti puolustaneet kieltään ja kulttuuriaan ja vaatineet Kabylialle autonomiaa.


title: Lucas Raymond

text: Lucas Raymond (s. 28. maaliskuuta 2002 Göteborg) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SHL-joukkue Frölunda Indiansia. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Lucas Raymond

text: Raymond on Frölundan oma kasvatti. Hän teki pääsarjadebyyttinsä seuran edustusjoukkueessa vasta 16-vuotiaana kaudella 2018–2019. Samalla kaudella hän pelasi myös Ruotsin alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa World U-17 Hockey Challengessa.


title: Lucas Raymond

text: Oikealta laukova Raymond on varauskelpoinen kesällä 2020. Häntä pidetään yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista maailmassa.


title: Irakin sisällissota

text: Vuosien 2006 ja 2008 välissä Irakissa oli lahkojen välillä levottomuuksia, mitkä pidetään yleisesti sisällissotana. Väliaikaishallituksen pääministeri Ijad Allawi totesi Irakin käyvän sisällisotaa, vaikka USA ja Britannia eivät tähän termiin yhdy.


title: Irakin sisällissota

text: Vuoden 2006 aikana sunni ja shiia-ryhmien välillä kuolee kymmeniä ihmisiä päivässä, ja arviot olivat vuoden 2006 lopussa noin 50000 ihmistä. Myöhemmin vuoden 2006 lopussa myös YK:n pääsihteeri Kofi Annan totesi Irakin käyvän sisällisotaa.


title: Irakin sisällissota

text: Irakin väestöstä noin 80 % on arabeja ja 20 % kurdeja. Uskonnollisesti enemmistö arabeista on shiiamuslimeja ja kurdeista sunneja. Irak on maailman tärkeimpiä öljyntuottajamaita. Irakin Korkein oikeus tuomitsi 5.11.2006 Saddam Husseinin hirtettäväksi. Tuomio koski pääosin 148 shiia-muslimin murhaa, joka oli tehty vuonna 1982. Enemmistönä olevat shiiamuslimit kiittelivät tuomiota, sunnit muistelivat Saddamia suurmiehenä ja vannoivat kostoa.


title: Irakin sisällissota

text: Uskontokuntien välit tulehtuivat vuosina 2004–2007 ja maassa vallitsi sisällissota. Osapuolena oli al-Qaidan terrori-iskut Bagdadissa, jotka kohdistuivat shiia-alueille esim. moskeijoihin. Tästä seurasi puolestaan aseellisten shiiaryhmien (esim. Badr-prikaati ja Mahdin armeija) kostoiskut, kidnappaukset ja teloitukset kaupungin sunni-osissa. Sisäministeriö oli pääosin shiialaisen Badr-prikaatin entisten ja nykyisten jäsenten hallinnassa. Tämän takia shiia-enemmistöinen hallitus katsoi tilannetta sormiensa läpi.


title: Irakin sisällissota

text: Vuonna 2005 säädettiin perustuslaki, jossa poliittista valtaa jaettiin sektaarisin perustein. Irakin perustuslain sektaariset lähtökohdat tarkoittavat esim uskonollista identiteettiä. Tämä mahdollisti pääministerin Malikin harjoittaman politiikan, joka oli osasyy vakavaan kriisiin. johtaneen.


title: Irakin sisällissota

text: Irakissa kurdien itsehallinto on laajempi kuin Turkin alueella.Iranin ja Irakin sodan aikaan ja jälkeen 80-luvulla Hussein teki kosto-operaatioita kurdisiviilejä kohtaan. Pohjois-Irakin kurdialueet ovat myös merkittäviä alueen öljyesiintymien johdosta. Persianlahden sodan jälkeen 90-luvulla Yhdysvallat teki aselevon Irakin kanssa ja Irak kukisti kurdikapinan. Humanitäärinen katastrofi uhkasi kurdialuetta ja Turkin puolelle suuntavia pakolaisia. Kurdialueelle määrättiin lentokieltoalue suojaksi Irakin koneilta, ja vuonna 2006 lentokieltoalue laajeni etelä-Irakiin. Yhdysvaltojen tarkoituksen oli kaataa Saddam Husseinin hallitus, ja kurdien tuki tarvittiin tässä. Vuonna 2005 kurdeille annettiinkin itsehallinto ja kansallisuudeltaan oleva Jalal Talabani nimettiin Irakin presidentiksi. Hän toimi presidenttinä vuoteen 2014 saakka


title: Irakin sisällissota

text: Al-Qaidasta irtaantui jihadistiryhmä jota kutsutaan Islamilaiseksi valtioksi. Se jakaa enimmäkseen globaalin jihadismin ideologiaa, ja näkee ryhmän muslimien uskonyhteisön taistelevana etujoukkona sekä jihadiliikkeen johtajana. Yhdysvallat on luokitellut Islamilaisen valtion terroristijärjestöksi, ja myös keskeiset ulkovallat näkevät toiminnan uhkana.


title: Irakin sisällissota

text: Ryhmä keskittyi islamilaisen lain hallinnoiman valtion, kalifaatin, perustamiseen hallitsemilleen alueille sekä sen laajentamiseen uusia alueita valloittamalla Itä-Syyriassa ja Länsi-Irakissa sodankäynnin ja terrorismin keinoin. Tavoitteena on myös islamilaisen maailman kattava kalifaatti. Islamilainen valtio on käynyt jo monta muotoa ja nimeä. Ryhmä perustettiin vuonna 1999 ja vuonna 2002 se siirtyi Irakiin. Siitä tuli vuonna 2004 al-Qaidan ensimmäinen paikallisjärjestö, joka vastusti Yhdysvaltain miehitystä maassa. Sisällissodan vuosina 2004–2006 ryhmä keskittyi pyrkimykseensä sytyttää sisällissota Irakin sunnien ja shiiojen välille.


title: Irakin sisällissota

text: Sisällisodan jälkeen Islamilaisen valtion nimet ovat vielä jatkaneet kulkuaan mm Irakin ja suur-syyrian islamilainen valtio (2013–2014) ja Islamilainen valtio vuodesta 2014 eteenpäin.


title: Irakin sisällissota

text: Aluksi Yhdysvallat epäonnistui Osama bin Ladenin kiinniotossa ja joutui mm. Afganistanissa vaikeaan sotaan 2000-luvulla. Yhdysvaltojen sotilaallinen toiminta Irakissa toi al-Qaidalle lisää tukijoita ja kannatusta. Al-Qaida paheksuu vääränlaisen islamin uskon harjoittamista myös läntisen maailman vaikutusta. Järjestö vastustaa välillä väkivaltaisesti muita islamin harjoittajia, jotka ryhmän mukaan tulkitaan harhauskoisiksi. Ryhmittymä on tappanut tuhansia arabeja sekä sunni että shia ryhmittymistä esimerkiksi Irakissa.


title: Jóanes Nielsen

text: Jóanes Sekjær Nielsen, e. "Sólbjørn Sekjær Nielsen" (s.5. huhtikuuta 1953 Tórshavn, Färsaaret) on färsaarelainen kirjailija ja runoilija. Hänen tutantoonsa kuuluu novelleja, näytelmiä ja romaaneja sekä useita runokokoelmia. Hän on ollut viidesti Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana.


title: Jóanes Nielsen

text: Nielsenin teoksia on käännetty tanskaksi ja norjaksi ja novelli "Brahmadellarnir" (2011) on käännetty myös saksaksi.


title: Jóanes Nielsen

text: Nielsen vierailee syksyllä 2019 Helsingin kirjamessuilla.


title: Jakob Lybeck

text: Jakob Juhonpoika (Jacobus Johannis) Lybeck (1655 Kruunupyy – 1693) oli suomalainen kappalainen. Pasuunaa soittanut Lybeck lienee varhaisin nimeltä tunnettu keskipohjalainen muusikko.


title: Jakob Lybeck

text: Lybeckin vanhemmat olivat Kruunupyyn Bråttön kylässä asunut talollinen, nimismies ja kirkonisäntä Johan Mattsinpoika Lybäck ja Margareta Erikintytär. Hän tuli ylioppilaaksi Turun akatemiaan 1673 ja hänet vihittiin papiksi 1675. Lybeck toimi opiskeluaikanaan myös puunleikkaajana ja kirkollisena soittimena käytetyn pasuunan soiton opettajana. Lybeckin puuleikkauksia käytettiin koristeiden painattamiseen akatemian julkaisuihin.


title: Jakob Lybeck

text: Pappisvihkimyksen jälkeen Lybeck oli pataljoonan saarnaajana Pohjanmaan rykmentissä. Hän jäi 1675 vangiksi Tanskaa vastaan käydyssä sodassa ja oli vangittuna Kööpenhaminassa vuoteen 1676 saakka. Vapauduttuaan hän palasi rykmenttiinsä, joka oli silloin sijoitettuna Riikaan. Lybeckistä tuli 1682 Oulun triviaalikoulun apologisti (kirjoitus- ja laskentoluokan opettaja) ja 1685 Pohjanmaan Pyhäjärven kappalainen. Pyhäjärvellä Lybeck riitaantui kirkonisäntänä aiemmin toimineen talollinen Matti Matinpoika Niemen kanssa, joka oli erotettu tehtävästä väärinkäytöksien takia. Riita johti lopulta siihen, että 16. helmikuuta 1690 muutamat Niemen johtamat pyhäjärveläiset jumalanpalveluksen jälkeen kävivät käsiksi Lybeckiin ja heittivät hänet kirkkomaan aidan yli. Erottamisen merkiksi häneltä revittiin myös papinkaapu ja liperit. Vaatekappaleet ja ehtoolliskalkki vietiin kirkkoon, jonka avaimen Niemi otti haltuunsa.


title: Jakob Lybeck

text: Kihlakunnanoikeus tuomitsi Niemen ja muut papin aidan yli heittämiseen osallistuneet kuolemaan mutta Turun hovioikeus lievensi 1692 tuomioita ja ankarimman rangaistuksen sai Matti Niemi, joka karkoitettiin Inkerinmaalle, Pähkinälinnan linnoitukseen. Lybeck sai lupauksen paremmasta virasta mutta kuoli jo 1693 ennen kuin lupaus ehdittiin toteuttaa.


title: Jakob Lybeck

text: Jakob Lybeck oli naimisissa vuodesta 1677 Susanna Eriksdotter Ångermanin (k. 1733) kanssa.


title: Ranskan Flanderi

text: Ranskan Flanderi (, ) on Ranskassa sijaitseva alue, joka kuului ennen Flanderin kreivikuntaan. Alue kuuluu Hauts-de-Francen alueeseen. Ranskan Hainautin ja Cambrésisin kanssa se muodostaa Nordin departementin.


title: Ranskan Flanderi

text: Ranskan Flanderin Pohjoisosan perinteinen kieli tunnetaan nimellä länsiflaami. Länsi-Flaami on sukua hollannin kielelle. Ranskan flaamin murretta puhu 20 000 ihmistä. Monissa alueen kouluissa opetetaan flaamia.


title: Ranskan Flanderi

text: Ranskan Flanderi on pääasiassa tasaista marskimaata. Alue on hiili-rikasta ja se sijaitsee Pohjanmeren eteläpuolella.


title: Eilif Mortansson

text: Eilif Mortansson e. "Daniel Jacob Eilif Mortensen" (14. tammikuuta 1916 Trongisvági, Färsaaret – 1989) oli färsaarelainen kirjailija. Hän käytti myös salanimiä "Peter Pløk" sekä "Gretha Stevns", jolla nimellä hän kirjoitti tyttöromaaneja Pernillesta ja Susysta. Hän kirjoitti tanskaksi ja asui Tanskassa.


title: Eilif Mortansson

text: Häneltä on suomennettu yksi teos, "Kaunis Malan", joka on käännetty useille kielille.


title: Arja Kajermo

text: Arja Kajermo on suomalaissyntyinen sarjakuvapiirtäjä ja kirjailija, joka on tehnyt uransa Irlannissa. Osan lapsuudestaan ja nuoruutensa hän asui Ruotsissa.


title: Arja Kajermo

text: Kajermo syntyi Kiuruvedellä, jossa perheellä oli pieni maatila. Perhe muutti Tukholmaan vuonna 1955 Arjan ollessa kuusivuotias. Irlantiin hän muutti alun perin au pairiksi 1970-luvulla. Hän aloitti uransa tekemällä sarjakuvia "In Dublin" -lehteen, ja hänen töitään on julkaistu myös muun muassa lehdissä "Sunday Tribune" ja "The Irish Times". Kajermo piirtää myös "Tuula"-sarjakuvaa ruotsalaiseen "Dagens Nyheter" -lehteen, ja hänen sarjakuviaan on julkaistu kirjoina Ruotsissa.


title: Arja Kajermo

text: Vuonna 2017 dublinilainen Tramp Press julkaisi Kajermon esikoisromaanin "The Iron Age". Kirja perustuu osittain Kajermon omaan lapsuuteen sodanjälkeisissä Suomessa ja Ruotsissa. Kirjan on kuvittanut Susanna Kajermo Törner, jonka täti Arja Kajermo on.


title: Armand Marc de Montmorin

text: Armand Marc de Montmorin de Saint-Hérem (1745 – 2. syyskuuta 1792 Pariisi) oli ranskalainen kreivi ja diplomaatti, joka toimi Ranskan ulkoministerinä vuosina 1787–1791, "ancien régimen" ja Ranskan vallankumouksen taitekohdassa.


title: Armand Marc de Montmorin

text: Montmorin kuului vanhaan aatelissukuun. Hän oli kuningas Ludvig XVI:n nuoruudenystävä. Ludvigin noustua valtaistuimelle vuonna 1774 hänet nimitettiin Ranskan suurlähettilääksi Madridiin, mistä hän siirtyi myöhemmin Bretagnen kuvernööriksi. Montmorin oli edustajana vuoden 1787 notaabelikokouksessa. Hänet nimitettiin ulkoministeriksi helmikuussa 1787 Charles Gravier de Vergennesin seuraajana. Montmorin tuki valtiovarainministeri Jacques Neckerin pyrkimyksiä säätyjen yleiskokouksen koollekutsumiseksi. Ludvig XVI erotti Montmorinin hetkellisesti ulkoministerin tehtävästä heinäkuussa 1789 (ns. sadan tunnin ministeriö), mutta nimitti hänet pian takaisin. Vallankumouksen jälkeen Montmorin pysyi kuninkaan iittolaisena ja auttoi muun muassa houkuttelemaan Honoré Mirabeaun hovin puolelle.


title: Armand Marc de Montmorin

text: Montmorin laati huhtikuussa 1791 ulkovalloille annetun julistuksen, jossa Ludvig XVI:n vakuutettiin olevan edelleen päätöksentekijänä itsenäinen. Montmorinin asema vaikeutui kuninkaan epäonnistuneen pakoyrityksen jälkeen ja hän erosi marraskuussa 1791, mutta pysytteli sen jälkeenkin hovin neuvonantajana. Hänet vangittiin monarkian kumoamisen jälkeen elokuussa 1792 ja vangittiin Pariisin Abbayen vankilaan. Hänet surmattiin siellä niin sanottujen syyskuun murhien yhteydessä muutamaa viikkoa myöhemmin.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Suomen sisällissodan tapahtumat Lapissa keskittyivät silloiseen Peräpohjolaan Kemin, Tornion ja Rovaniemen seuduille. Varsinaisia taisteluja käytiin ainoastaan Tervolassa sekä Torniossa, jossa yhteenotto oli suojeluskuntalaisten ja venäläisten välinen. Valkoiset saivat alueen haltuunsa nopeasti jo helmikuun alussa, jonka jälkeen parituhatta punaista pakeni Ruotsiin, Norjaan ja Neuvosto-Venäjälle. Seudun valkoiset puolestaan lähettivät noin 1 000 miestä taistelemaan Etelä-Suomen rintamille.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Itärajan yli paenneet punakaartilaiset suunnittelivat vielä maaliskuussa hyökkäystä Suomen puolelle, ja kun valkoiset samaan aikaan aloittivat oman sotlasoperaationsa Vienan Karjalan valtaamiseksi, syntyi rajaseudulle niin sanottu koillisrintama, jonka taisteluja käytiin noin kuukauden ajan lähinnä Neuvosto-Venäjän puolella. Ne olivat varsinaisesti osa heimosotiin kuuluvia Vienan retkiä, vaikka koillisrintaman taistelut voidaan myös laskea kuuluviksi Suomen sisällissotaan.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Sisällissota vaati kaikkiaan noin 250–300 lappilaista kuolonuhria. Heistä vajaat 200 oli taisteluissa kaatuneita ja loput lähinnä valkoisen terrorin uhreja. Kevään 1918 tapahtumat muistetaan Lapissa erityisesti valkoisten toimeenpanemista osittain mielivaltaisista telotuksista, jotka herättivät vastustusta myös heidän omassa keskuudessaan.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Ennen sisällissotaa Lapissa oli noin 80 000 asukasta. 1800-luvulla muuttaneiden uudisasukkaiden pääelinkeinoina olivat maa- ja karjatalous, kun taas alkuperäisasukkaat saamelaiset elättivät itsensä poronhoidolla, kalastuksella ja metsästyksellä. Maatalous oli pientilavaltaista, eikä torppareita ollut, joten Etelä-Suomen kaltaista vastakkainasettelua ei päässyt syntymään. Suurin osa Lapin työläisistä oli metsäteollisuuteen liittyvillä aloilla, kuten savotoilla, uittotyömailla, sahoilla ja Perämeren satamissa.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text:
Metsäteollisuus kasvoi 1800-luvun lopusta lähtien, ja samalla myös työväenliike levisi maakuntaan vuosisadan vaihteessa. Se saavutti vakiintuneen kannatusalueen, joka ulottui Perämeren rannikolta Rovaniemen ja Kemijärven kautta Venäjän rajalle sekä vielä pohjoisessa Sodankylään saakka. Lapin metsätyömaiden ensimmäinen lakkoaalto nähtiin jo vuosina 1906–1909. Erimielisyyksiä oli varsinkin Kemijärvellä, jossa valtaa piti iso metsäteollisuusyhtiö Kemi Oy. Paikkakunnalla vaikutti lakonmurtajana toiminut konstaapeli Jussi Hagberg, joka myöhemmin sisällissodan aikana teloitti useita työväenjärjestöjen jäseniä. Seuraavan kerran lakkoja syntyi helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuusta 1917 lähtien. Niiden keskeisenä vaatimuksena oli palkankorotusten lisäksi kahdeksan tunnin työpäivä. Heinä–elokuun vaihteessa alkoivat suuret Kemiyhtiön sahojen, Kemijoen uittotyöläisten sekä Kemin satamatyöläisten lakot. Kuukauden kestäneen työnseisauksen jälkeen vaatimukset saatiin läpi. Maaliskuun 1917 jälkeen useille Lapin paikkakunnille oli perustettu kunnanvaltuustojen rinnalla toimineita työväenneuvostoja, jotka paikoitellen ottivat vallan kokonaan itselleen.
Marraskuun 1917 yleislakon alla Pohjois-Suomea kiersivät SDP:n ja SAJ:n lähettämät agitaattorit K. O. Iivonen ja Kalle Summanen, joiden johdolla perustettiin myös työväen järjestyskaarteja. Lakko alkoi Lapissa pääosin vasta 16.–17. marraskuuta, eli paria päivää muuta maata myöhemmin. Joillakin paikkakunnilla se käynnistyi vasta kun lakko Etelä-Suomessa oli jo loppunut. Työväki otti järjestyksen valvontaansa Kemissä, Kemijärvellä, Kuolajärvellä, Rovaniemellä ja Simossa. Lisäksi Sodankylässä, Kittilässä ja Torniossa tehtiin päätös poliisien aseistariisunnasta, mutta se ei toteutunut. Työväen järjestyskaartit tekivät lakon aikana myös elintarvike- ja asetakavarikkoja. Kittilässä tilanne kärjistyi Kittilän kapinana tunnettuun selkkaukseen, kun työväestö päätti 24. marraskuuta erottaa poliisin, nimismiehen ja kruununvoudin. Syntyneessä välikohtaksessa sai surmansa Kittilän kruununvouti Axel Sandström. Levottomuuksia esiintyi syksyllä 1917 myös Inarissa olleiden tierakentajien keskuudessa.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Elintarviketilanne oli kaikkialla Lapissa vuonna 1917 heikko, mutta joillakin syrjäisimmillä paikkakunnilla jopa katastrofaalinen. Tällaisia pitäjiä olivat Kolari, Kittilä, Sodankylä, Inari ja Kuolajärvi, joissa vallitsi paikoitellen suoranainen nälänhätä. Myös kaupungeissa oli vaikeaa, sillä esimerkiksi Torniossa leipävarastot loppuivat lokakuun puolivälissä lähes kokonaan.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Oman leimansa seudun tapahtumiin antoivat ensimmäisen maailmansodan aikaisen Itämeren sulun myötä perustetut Lappia halkovat kulkureitit sekä Suomen suuriruhtinaskunnan länsiraja, joka samalla oli sotaa käyvän Venäjän keisarikunnan ja puolueettoman Ruotsin välinen raja. Saksan saarrettua Venäjän Itämeren liikenteen avattiin Jäämeren rannikolta neljä Lapin kautta Venäjälle kulkevaa reittiä. Haaparannan ja Tornion välisen raja-aseman kautta kulki ensimmäisen maailmansodan aikana merkittävä osa Ruotsin ja Venäjän välisestä liikenteestä. Rajan yli kulki myös sotatarvikkeita, sotavankeja ja pakolaisia. Laillisen liikenteen ohella rajalla oli paljon salakuljetusta ja mustan pörssin kauppaa sekä laittomasti rajan ylittäviä ihmisiä, kuten vallankumouksellisia bolševikkejä ja Saksaan sotilaskoulutukseen matkustaneita suomalaisia jääkäreitä. Syksyn ja talven 1915–1916 aikana jääkäreitä kulki myös Kemistä, jota ei vartioitu yhtä tarkkaan kuin Torniota. Kemin reitin paljastumisen jälkeen jääkärit ohjattiin Tervolan ja Muurolan kautta Tornioon. Joulukuussa 1916 käytiin jääkäreiden ja venäläisten sotilaiden välinen Simon kahakka, jossa sai surmansa seitsemän jääkäriä.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text:
Vuodesta 1915 lähtien Tornion kautta kulki yli 63 000 invalidisoitunutta sotavankia, joita keskusvallat ja Venäjä vaihtoivat keskenään. Vankien vaihto jatkui aina Suomen sisällissodan käynnistymiseen saakka. Lisäksi rajan yli kulki Venäjän liittolaisen Iso-Britannian kuriiri- ja tiedusteluyhteys. Sodan vuoksi rajanylityspaikkaa oli valvomassa ympärysvaltojen asettama valvontakomitea "Allied Control Board", jossa Britannian ja Venäjän lisäksi oli edustettuna Ranska. Yhteys katkesi, kun Suomen poliittinen ilmapiiri muuttui itsenäistymisen jälkeen saksalaismieliseksi.
Helmikuun vallankumouksen jälkeen Tornion kautta palasi maanpaossa olleita venäläisiä, kuten bolševikkijohtaja V. I. Lenin ja anarkisti Pjotr Kropotkin. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tornio oli Porin Mäntyluodon ohella toinen paikka, jonka kautta noin 200 Pietarin ulkomaalaista diplomaattia poistui Venäjältä. Venäläiset sotilaat hoitivat Tornion rajatarkastukset 25. tammikuuta 1918 saakka, jolloin voimaantulleen sopimuksen mukaan ne siirtyivät suomalaisille ja venäläiset poistuvat rajalta.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Länsi-Suomesta syyskesällä 1917 käynnistynyt suojeluskuntaliike levisi Lappiin vasta sisällissodan syttymisen jälkeen. Ennen marraskuun yleislakkoa suojeluskunta oli perustettu ainoastaan Rovaniemelle ja Tervolaan. Lapin suojeluskunnat olivat yleensä pieniä, sillä suurimmissakin oli vain reilut 100 jäsentä ja pienimmissä kymmenkunta. Koko Peräpohjolan suojeluskuntapiirissä oli noin 700 jäsentä ja joissakin kunnissa toimintaa ei ollut lainkaan. Muualla maassa suojeluskuntiin kuului paljon talonpoikia, mutta Lapissa liittyminen ei kiinnostanut heitä edes helmikuussa voimaan tulleen yleisen asevelvollisuuden jälkeen. Jäsenistö koostui lähinnä metsäteollisuuden johtotehtävissä työskentelevistä henkilöistä, kuten työnjohtajista ja metsänhoitajista, joista suurin osa oli muuttanut töiden perässä Etelä-Suomesta. Viimeiset suojeluskunnat perustettiin helmi–maaliskuun vaihteessa Inariin, Muonioon ja Utsjoelle.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Ensimmäiset työväen järjestyskaartit perustettiin Lappiin jo elokuussa 1917. Tammikuun 1918 alussa työväenkaarteja oli 18 paikkakunnalla ja niissä oli yhteensä noin 2 500 jäsentä. Suurin oli 400 miehen vahvuinen Tervolan kaarti, Alatorniolla vahvuus oli 300–400, Rovaniemellä 350, Sodankylän kirkonkylässä ja Sattasen kylässä yhteensä noin 300, Torniossa 220, Kemissä ja Kuolajärvellä kummassakin noin 200, sekä Kemijärvellä 125 miestä.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Työväen järjestyskaartien kokoontuessa Helsingissä tammikuun alussa todettiin Lapin työväenkaartien jäsenmäärän riittävän alueen hallussapitoon. Maan pohjoisosa jätettiin kuitenkin vallankumoussuunnitelmien ulkopuolelle, koska sen uskottiin ratkeavan Etelä-Suomen asutuskeskuksissa. Tästä huolimatta Lapin järjestyskaartit halusivat suojeluskuntien tavoin aseistautua ja esimerkiksi Kuolajärvellä aseita yritettiin hankkia Venäjän puolelta. Punakaartien radikaali siipi oli ilmeisesti sopinut yhteisestä taistelusuunnitelmasta Oulussa, Kemissä ja Rovaniemellä. Tammikuun lopussa Aleksi Tuorila ja Juho Sjöberg lähetettiin Rovaniemeltä Helsinkiin hankkimaan kiväärejä. Miehet saapuivat pääkaupunkiin sisällissodan alkaessa 29. tammikuuta, mutta kansanvaltuuskunta ei edelleenkään luvannut heille aseita.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Tammikuussa 1918 Lapissa oli vajaat 900 venäläissotilasta, joiden ei tiedetä aiheuttaneen levottomuuksia. Torniossa oli 450, Kemissä noin 170 ja Kemin maalaiskunnassa noin 50 venäläistä, ja lisäksi Rovaniemellä oli pieni venäläinen varuskunta, jonka sotilaat poistuivat 27. tammikuuta mennessä myyden lähtiessään aseensa suojeluskuntalaisille. Myös Kemissä ja Torniossa suojeluskuntalaiset saivat aseita venäläisiltä. Ainoastaan Kemin maalaiskunnan Laurilassa toimineen varuskunnan 50 kivääriä päätyivät punakaartille.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Rovaniemen työväen järjestyskaartin vahvuus oli tammikuussa 1918 pienentynyt huomattavasti miesten lähdetyä työnhakuun Lapin metsätyömaille ja Muurmannin ratatyömaalle. Saatuaan valkoisen armeijan ylipäällikön kenraali C. G. E. Mannerheimin käskyn venäläisten varuskuntien valtauksesta miehitti Rovaniemen suojeluskunta 28. tammikuuta rautatieaseman, puhelin- ja lennätinlaitoksen sekä punaisten hallussa olleen miliisilaitoksen. Kun venäläisiä ei enää paikkakunnalla ollut, vangitsivat suojeluskuntalaiset seuraavana yönä punakaartiin johtoon kuuluneet Antti Rädyn, Heikki Marttilan ja Leo Pekkalan. Myös punakaartin päällikköä Kaarlo Kurkea yritettiin noutaa kotoaan, mutta hän oli jo ehtinyt työväentalolle järjestämään sen vartiointia. Noin 50 miehen vahvuinen suojeluskuntaosasto yritti vallata työväentalon, mutta poistui paikalta jo muutaman minuutin laukaustenvaihdon jälkeen. Välikohtauksessa haavoittui yksi suojeluskuntalainen. Myös punaiset onnistuvat saamaan muutaman vangin, ja varhain aamulla osapuolet vaihtavat vankinsa.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Kemin työväentalolle oli 30. tammikuuta kokoontunut 300 punakaartilaista, jotka suorittivat keskiviikkona asetarkastuksen suojeluskuntalaisten majapaikassa yhteiskoululla. Kemin suojeluskunta oli aikaisemmin saanut venäläisiltä yli 170 kivääriä. Asetarkastuksen yhteydessä syntyi laukaustenvaihtoa, jossa haavoittui yksi sivullinen. Välikohtaus jäi Kemin ainoaksi aseelliseksi yhteenotoksi koko sisällissodan aikana. Suojeluskuntalaiset pakenivat Rovaniemelle, josta he yhdessä paikallisen suojeluskunnan kanssa ajoivat suurimman osan punakaartilaiset pois kaupungista. Kaikkiaan 36 punaista nousi junaan Hirvaan rautatieasemalla ja matkusti Kemiin. Suojeluskuntalaiset seurasivat heitä Tervolaan, jonne perustettiin tukikohta. Valkoisia oli nyt jo yli sata, kun mukaan oli liittynyt 10 Tornion kautta maahan saapunutta jääkäriä. Kemin ja Tornion suojeluskuntalaisia johti M. F. Jakobsson ja rovaniemeläisiä K. M. Wallenius.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Rovaniemelle jääneet punakaartilaiset kokosivat voimansa Heikki Pekkalan johdolla ja siirtyivät myös Kemiin. Rovaniemeläisten osaston koosta ei ole tietoa, mutta Kemin punakaartilaisia oli noin 160, joista vain puolella oli ase. 2. helmikuuta Rovaniemen punakaartin päällikkö Kaarlo Kurki ja Kemin punakaartin päällikkö Juho Tervo päättivät hyökätä valkoisten tukikohtaan Tervolaan. Kurki kävi hakemassa Oulusta 35 kivääriä, jonka jälkeen 160 miehen vahvuinen osasto suuntasi junalla Tervolaan. Noin 70 heistä oli aseistautuneita. Huonon tiedustelun johdosta punaisten juna ajoi suoraan valkoisten väijytykseen Tervolan asemalla. jossa syntyneessä tulitaistelussa kaatui yli 20 ja haavoittui ainakin 10 punaista. Junan palattua takaisin kemiläiset olivat valmiita antautumaan, mutta rovaniemeläiset halusivat edelleen jatkaa taistelua. He päättivät matkustaa junalla Ouluun, joka kuitenkin oli valkoisten saartama ja näin rovaniemeläiset joutuivat palaamaan takaisin jo Haukiputaalta. 3. helmikuuta valkoiset palaavat jälleen Rovaniemelle ja ottavat kaupungin lopullisesti haltuunsa. Rautatieasemalle saapunut sankka väkijoukko odotti kuulevansa Leo Pekkalan pitämän voitonpuheen, mutta hänen sijastaan junasta astuikin ulos jääkärikapteeni Jakobsson.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Seuraavien päivien kuluessa Kemin ja Rovaniemen punakaartit hajosivat osan miehistä paetessa Ruotsiin ja toisten suunnatessa itään, jossa he jatkoivat rajan yli Vienan Karjalaan ja Muurmannin alueelle. Ruotsiin pakeni kaikkiaan noin 300 punaista, joista 70 suljettiin Morajärven internointileirille. Osa siirtyi myös Norjan puolelle. 6. helmikuuta noin 300 kaupunkiin vielä jäänyttä punakaartilaista antautui ilman vastarintaa Tornioon matkalla olleille suojeluskuntalaisille. Kemin punakaartin päällikkö Kaarlo Kurki ammuttiin kahden päivän kuluttua Kemin torilla järjestetyssä julkisessa teloituksessa.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Torniossa tilanne säilyi aluksi rauhallisena, kun suojeluskunnalla ja venäläisillä oli keskinäinen sopimus aseiden luovuttamisesta, ja lisäksi bolševikkihallitus oli antanut sotilaille määräyksen olla sekaantumatta suomalaisten kiistoihin. Tornion työväenkaarteilla ei ollut juurikaan aseita, minkä vuoksi ne päättivät luopua vastarinnasta 1. helmikuuta. Vuorokautta myöhemmin kaupungissa kuitenkin koottiin noin sadan miehen joukko, joka lähti Oulun punakaartilaisten avuksi. Mukana oli parisataa venäläistä, jotka jakoivat punaisille aseita Tornion rajojen ulkopuolella, etteivät olisi rikkoneet suojeluskuntalaisten kanssa tekemäänsä sopimusta. Junan saavuttua perille punakaartilaiset osallistuivat Oulun taisteluun, josta venäläiset ilmeisesti pysyttelivät sivussa. Yhteenotto päättyi valkoisten voittoon ja Tornion punakaartilaiset vangittiin.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Tervolassa 2. helmikuuta saadun voiton jälkeen jääkärimajuri Jacobssonin johtamat suojeluskuntalaiset vetäytyivät Rovaniemelle valmistautumaan Tornion valtaukseen. 170 miehen ryhmä jaettiin neljään pienempään osastoon, jotka siirtyivät Koivun rautatieasemalle varhain aamulla 4. helmikuuta. Kolme osastoa jatkoi hiihtäen Aapajoelle ja Karunkiin, jonne ne saapuivat seuraavana päivänä hieman ennen puoltayötä. Yksi osasto suuntasi Tornion Kivirantaan, jossa se valtasi Peräpohjolan Opistolla toimineen pienen venäläisvaruskunnan kohtaamatta vastarintaa. Venäläisten pääjoukko oli Tornion rautatieasemalla valmiudessa poistumaan kaupungista. Iltapäivällä suojeluskuntalaiset lähestyivat ratapihaa pohjoisesta joutuen samalla venäläisten tulitukseen. Taistelu käynnistyi ilmeisesti vahingonlaukauksesta, sillä venäläiset olivat ilmoittaneet, etteivät tee vastarintaa. Kolme tuntia kestänyt yhteenotto päättyi venäläisten antautumiseen. Valkoiset menettivät taistelussa kuusi kaatunutta, joiden joukossa olivat jääkärikapteeni Jakobsson ja jääkäriluutnantti Tauno Juvonen. Suojeluskuntalaiset saivat venäläisiltä noin 800 kivääriä, runsaasti patruunoita sekä muun muassa kolme autoa. Tornioon jääneet punakaartilaiset pysyivät sivussa taistelusta ja antautuivat myöhemmin samana päivänä.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Venäjän rajalla sijaitsevassa Kuolajärven pitäjässä punaiset olivat enemmistönä, joten 8. helmikuuta paikallinen työväenneuvosto päätti vallata puhelinkeskuksen sekä riisua poliisin ja nimismiehen aseista. Suojeluskuntalaiset onnistuivat kuitenkin katkaisemaan puhelinlinjat ja näin Kuolajärvi jäi vaille yhteyksiä ulkomaailmaan. Ensimmäiset tiedot Oulun ja Länsi-Lapin tapahtumista tulivat kylään vasta 10. helmikuuta lännestä saapuneiden pakolaisten mukana. Tämän jälkeen punakaartilaiset takavarikoivat muutaman päivän kuluessa suojeluskuntalaisilta yli 10 kivääriä ja muodostivat viisihenkisen lähetystön, joka matkusti Iivo Ahavan johdolla Pietarin kautta Helsinkiin hakemaan aseita punaisten johdolta.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Nimismies Jussi Hagbergin johtamat Kemijärven suojeluskuntalaiset siirtyivät aluksi Rovaniemelle, ja olivat ilmeisesti mukana Tervolan taistelussa. 12. helmikuuta he palasivat Kemijärvelle vangiten samalla viisi työväenjärjestöjen johtomiestä. Loput Kemijärven punaiset pakenivat Kuolajärvelle, jonne he saapuivat 13.–14. helmikuuta välisenä yönä. Saatuaan tiedon Kemijärven tapahtumista päätti Kuolajärven punakaarti välittömästi vetäytyä rajan yli, ja Kemijärven suojeluskunta otti kylän haltuunsa seuraavana päivänä. Orajärven ja Kelujärven kylien miehistä koottu suojeluskunta valtasi vielä Sodankylän kirkonkylän, jonka jälkeen Lapin punakaartien vastarinta oli ohitse. Muissa pitäjissä he eivät ehtineet edes reagoida vallankumouksen alkamiseen. Lapista pakeni Neuvosto-Venäjälle kaikkiaan vajaat 2 000 punaista ja heidän perheenjäsentään.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Koillisrintama syntyi, kun noin 2 000 Lapin punaista pakeni helmikuun aikana Neuvosto-Venäjän puolelle Vienan Karjalaan. Kantalahdessa koottiin Iivo Ahavan johtama lähetystö, joka matkusti Pietarin kautta Helsinkiin hankkimaan aseita sekä pyytämään kansanvaltuuskunnan lupaa uuden rintaman perustamiseen valkoisten selustaan Itä-Lappiin. Helsingissä muodostettu vajaan 100 miehen vahvuinen ryhmä hankki Pietarista aseita ja matkasi Vienaan perustamaan uutta taisteluosastoa "Suomen Punaisen Kaartin pohjoista rintamaa". Erinäisten vaikeuksien jälkeen ryhmä saapui viimein perille 18. maaliskuuta.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Saatuaan tiedon Neuvosto-Venäjälle paenneista suomalaista kenraali Mannerheim antoi 5. maaliskuuta käskyn rajavartiojoukkojen järjestämisestä punaisten muodostamaa uhkaa vastaan. K. M. Wallenius laati samaan aikaan Vienan Karjalan ja Kuolan niemimaan valtaussuunnitelman, jonka tarkoituksena oli Suur-Suomen luominen. Vienan valloitus oli jaettu viidelle eri suojeluskuntapiirille, joista Walleniuksen johtaman Peräpohjolan piirin vastuulle tuli Pohjois-Vienan, Kuolan ja Jäämeren rannikon valtaus. Hän sai alaisuuteensa 550 miehen osaston, jonka tehtävänä oli aluksi edetä Muurmannin radalle ja samalla lyödä kohtaamansa punakaartilaiset. Walleniuksen joukot ylittivät rajan 15. maaliskuuta Kuolajärvellä.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Osapuolet kohtasivat ensimmäisen kerran 21. maaliskuuta, ja seuraava taistelu käytiin Tuntsajoen varrella kolme päivää myöhemmin. Valkoisten saavuttama voitto muodostui merkittäväksi, sillä onnistuivat estämään punaisia saamasta tukikohtaa Suomen puolelta. Toisaalta punaiset luopuivat samaan aikaan omista hyökkäyssuunnitelmistaan Venäjän hallituksen painostuksesta. Taustalla oli Saksan ja Neuvosto-Venäjän solmima Brest-Litovskin rauhansopimus, jota bolševikit eivät halunneet vaarantaa Saksan liittolaisina olleita valkoisia vastaan tehdyillä hyökkäyksillä. Tämän jälkeen koillisrintamalla käynnistyi valkoisten hyökkäysvaihe, jota jatkui aina 18. huhtikuuta saakka. Punaiset onnistuivat kuitenkin pysäyttämään heidän etenemisensä, ja näin taistelut päättyivät ratkaisemattomaan. Valkoiset menettivät koillisrintaman taisteluissa 45–60 ja punaiset 25–50 kaatunutta. Venäjälle jääneistä punakaartilaisista muodostettiin kesäkuussa 1918 brittien alaisuudessa toiminut Muurmannin legioona, jonka miehet kotiutettiin Suomeen syksyllä 1919.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Petsamon retket olivat vuosina 1918 ja 1920 tehtyjä sotilasoperaatioita, joiden tarkoituksena oli Petsamon liittäminen Suomeen. Valkoiset lähettivät ensimmäisen Petsamon retkikunnan sisällissodan aikana huhtikuun lopussa. Tohtori Thorsten Renvallin johtama 150 miehen ryhmä joutui kuitenkin taisteluun Petsamon haltuunsa ottaneita brittien merivoimien joukkoja vastaan, ja perääntyi takaisin Suomen puolelle 11. toukokuuta.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Valkoisten puolella kaatui sisällissodan aikana yhteensä 102 lappilaista, joista noin puolet Pohjois-Suomen taisteluissa. Vajaat 1 000 valkoista lähti Lapin sotatoimien tauottua taistelemaan Etelä-Suomen rintamille. Suojeluskuntalaisten lisäksi mukana oli myös kutsuntojen kautta tulleita asevelvollisia. Heistä noin 50 kaatui Satakunnan ja Hämeen rintamilla.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Punaisia kaatui Pohjois-Suomen taisteluissa noin 30 ja koillisrintamalla noin 40. Yhden punakaartilaisen tiedetään joutuneen asevelvollisena valkoiseen armeijaan ja kaatuneen Etelä-Suomessa.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Valkoiset perustivat Lappiin kuusi vankileiriä, jotka toimivat Kemissä, Rovaniemellä, Torniossa, Kittilässä, Kemijärvellä ja Kuolajärvellä. Suurin oli Tornion vankileiri, jossa oli 124 punavankia. Tornion valtauksen yhteydessä vangitut venäläiset sen sijaan toimitettiin Pohjanmaan vankileireille. Etelä-Suomen vankileireihin verrattuna kuolleisuus oli pieni, sillä esimerkiksi Torniossa kuoli vain yksi vanki.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Valkoisen terrorin aikana kevättalvella 1918 Lapissa teloitettiin ainakin 80–100 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Suurin osa kuolemantuomioista jaettiin maallikkojen muodostamissa Rovaniemen ja Kemin kenttäoikeuksissa, jotka olivat toiminnassa toukokuulle saakka. Ensimmäinen teloitusaalto alkoi välittömästi valkoisten saatua haltuunsa Kemin, Tornion ja Rovaniemen. K. M. Walleniuksesta tehtiin Rovaniemelle sijoitetun valkoisen armeijan Pohjois-Suomen esikunnan komentaja, jonka tehtäväksi tuli puhdistaa Lappi punaisista. Hänen johtamansa Rovaniemen sotaoikeus antoi ensimmäisen kuolemantuomion 5. helmikuuta Leo Pekkalalle. Walleniuksen lisäksi sotaoikeuteen kuuluivat ainakin varatuomari Ilmari Jyrhämä ja asianajaja Artturi Moberg. Kun Rovaniemen suojeluskuntalaisista ei löytynyt vapaaehtoisia, paikalle hälytettiin teloittajaksi Kemijärven nimismies Jussi Hagberg. Leo Pekkalan lisäksi hän ampui Kemijoen jäälle hakatun avannon reunalla nimismiehenä toimineen työväenyhdistyksen puheenjohtajan Heikki Marttilan sekä Rovaniemen punakaartin päällikön Antti Rädyn. 16. helmikuuta Hagberg teloitti vielä viisi miestä, joiden syyksi pantiin kaksi syksyn levottomuuksien aikana tehtyä surmaa. Heidän ruumiitaan ei enää upoteta avantoon, vaan kuljetetaan III hautausmaan muurin ulkopuolelle, jossa tehdään myös loput teloitukset. Kemin torilla järjestettiin 8. helmikuuta julkinen teloitus, jossa ammuttiin näytösluonteisesti Rovaniemen punakaartin päällikkö Kaarlo Kurki, sekä viisi muuta punaista, muun muassa Kemin maalaiskunnan punakaartin päällikkö Yrjö Kallinen sekä Simon punakaartin päällikkö Joonas Ahonen.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Mielivaltaiset teloitukset herättivät laajaa huomiota ja tyrmistystä myös valkoisten kannattajissa. "Pohjolan Sanomien" päätoimittaja Uuno Hannula julkaisi kaksi kirjoitusta, joissa hän vaati teloituksia lopetettavaksi. Hannula kuului itse Kemin suojeluskuntaan ja oli osallistunut taisteluihin, muttei hyväksynyt jatkotoimia. Kirjoitusten johdosta lehden numero takavarikoitiin Kemissä ja Hannula sai Walleniukselta kirjeen, jossa häntä kiellettiin enää kyseenalaistamasta telotuksia lehden lakkauttamisen uhalla. Luutnantti Gustaf Snellman puolestaan haastoi Hannulan kirjoitusten takia jopa kaksintaisteluun. Teloituksia vastustivat myös Tornionlaakson papit Tornion kirkkoherran Kaarlo Airaksen johdolla. Seitsemän pappia toimitti 20. helmikuuta teloituksia vastustaneen kirjeen Kemin, Tornion ja Rovaniemen suojeluskuntien esikunnalle. Kirjelmää ei kuitenkaan suojeluskunnan painostuksen vuoksi saatu julkaistuksi sanomalehdissä.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Kun toukokuun alussa ilmoitettiin kenttäoikeuksien korvaamisesta valtiorikosoikeuksilla, Lapin valkoiset kiirehtivät jäljellä olleiden vankien teloituksia. 8.–9. toukokuuta Rovaniemellä ja Kemijärvellä ammuttiin pikaoikeudenkäyntien jälkeen seitsemän punaista. Heistä viisi oli Kemijärvellä jo helmikuun alussa vangittuja paikallisten työväenjärjestöjen johtomiehiä, jotka eivät olleet edes ottaneet osaa taisteluihin. Hagbergin johtama kenttäoikeus tuomitsi kuolemaan muun muassa Kemijärven työväenyhdistyksen puheenjohtajana toimineen Matti Ollankedon. Useimmat Rovaniemellä ja Kemijärvellä suoritetut teloitukset olivat laittomia, koska aseelliseen kapinaan osallistumattomiin ei voitu soveltaa kenraali Mannerheimin antamaa "ammutaan paikalla" -julistusta. K. M. Wallenius sanoi olevansa vastuussa ainoastaan Rädyn ja Pekkalan teloituksista.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Kemissä ammuttiin yhteensä 26 ja Rovaniemellä 24 paikkakuntalaista punaista. Lisäksi teloituksia tehtiin ainakin Kuolajärvellä, jossa ammuttiin kuusi punaista. Joidenkin väitteiden, kuten 1928 ilmestyneen "Suomen luokkasota"-teoksen, mukaan Kemissä olisi teloitettu 50, tai jopa 250 punaista. SDP:n sodan jälkeen kokoamassa terroritilastossa väitetään Kemissä teloitetun 124 ja Torniossa 13 vieraspaikkakuntalaista. Kemissä nämä teloitukset olisi väitteiden mukaan suoritettu Selkäsaaren pohjoispäässä tai eteläisen hautausmaan lähistöllä. Kemin teloitetuista suurin osa kuului punakaartiin, mutta Rovaniemellä ammuttiin myös kaartiin kuulumattomia työväenjärjestöjen jäseniä. Kemijärven teloitetuista yksikään ei kuulunut punakaartiin tai osallistunut taisteluihin, vaan heidät teloitettiin aikaisemman toimintansa vuoksi. Tarkoituksena oli hävittää paikkakunnalta työväenliikkeen koko organisaatio.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Punaisten lisäksi Kemin suojeluskunta teloitti Tornion taistelun jälkeen kaksi Oulun vankileiriltä karannutta venäläistä matruusia, jotka poliisi sai kiinni heidän pyrkiessään Ruotsiin. Lisäksi kaupungissa ammuttiin samana päivänä punakaartiin kuulumaton suomalainen. Myöhemmin valkoiset teloittivat ainakin yhden aseistakieltäytyjän, joka ei suostunut liittymään valkoiseen armeijaan.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Punaiset syyllistyivät sisällissodan aikana kahteen veritekoon. 31. tammikuuta eräs punakaartilainen ampui Kemissä omavaltaisesti paikallisen kauppiaan, ja hieman myöhemmin Rovaniemelle matkalla olleesta junasta ammuttiin laukaus, joka surmasi Louen asemalla seisoneen maanviljelijän. Surmaajaa ei saatu selville.


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Tunnetuin Lapin valkoisten muistomerkeistä on Tornion taistelulle vuonna 1938 pystytetty arkkitehti Paavo Riihimäen suunnittelema muistomerkki. Sen yhteydessä ollut kivipaasi poistettiin jatkosodan jälkeen valvontakomission käskystä, kun tekstissä kutsuttiin venäläisiä ”periviholliseksi”. Kivipaasi laitettiin jälleen paikoilleen vuonna 1991. Rovaniemen I hautausmaalla on Evert Porilan suunnittelema "Vapaussodan sankaripatsas" vuodelta 1922 ja Kemin kirkkomaalla hänen veistoksensa "Rukoileva sotilas" (1921), joka on omistettu sisällissodassa kaatuneille kahdeksalle kemiläiselle valkoiselle. Kemijärven kirkkomaalla on Emil Wikströmin 1925 paljastettu "Vapaussodan muistomerkki".


title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Punaisten joukkohaudoilla muistomerkkejä on Kemissä, Kemijärvellä, Rovaniemellä ja Tervolassa. Rovaniemen III hautausmaalla sijaitseva muistomerkki on kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen työ vuodelta 1954. Kemissä ammutut punaiset saivat oman muistomerkkinsä Selkäsaaren teloituspaikalle vuonna 2018.


title: Pikkuängelmä

text: Pikkuängelmä ("Thalictrum minus") leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon, ängelmien ("Thalictrum") sukuun kuuluva kasvilaji. Se jaetaan useaan eri alalajiin, joista Suomessa esiintyy kaksi: niittypikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "minus") ja keminpikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "elatum"). Näiden lisäksi muita alalajeja ovat hietapikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "arenarium"), suonipikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "olympicum"), nystypikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "pubescens") ja unkarinpikkuängelmä ("Thalictrum minus" ssp. "pseudominus"). Alalajit eroavat toisistaan muun muassa koon sekä lehtien ja kukinnon ulkonäön perusteella, mutta niitä on usein vaikeaa erottaa toisistaan.


title: Pikkuängelmä

text: Yleisesti ottaen pikkuängelmä on keskikokoinen, monivuotinen, ruohovartinen kasvilaji, joka on tunnistettavissa lehtiensä sekä kukintonsa ulkonäön perusteella. Pikkuängelmän koko riippuu kuitenkin kyseessä olevasta alalajista; nimialalaji niittypikkuängelmä on korkeakasvuisempi kuin hietapikkuängelmä.


title: Pikkuängelmä

text: Pikkuängelmän varsi on runsaasti haarova ja haarat ovat varressa siksaktyylisesti. Lehdet ovat suuria, kolmikulmaisia ja kolme tai neljä kertaa parilehdykkäisiä. Lehdykät ovat pyöreitä ja suunnilleen yhtä pitkiä kuin leveitäkin. Pikkuängelmän kukinto on rento, runsaskukkainen ja ulkomuodoltaan pyramidimainen. Kukat ovat pieniä ja roikkuvia. Pikkuängelmä kukkii kesäkuusta elokuulle. Pikkuängelmän hedelmä on perätön pähkylä.


title: Pikkuängelmä

text: Pikkuängelmä kasvaa kuivilla ja soraisilla kasvupaikoilla yleensä lähellä merta, kuten rantavalleilla ja -niityillä.


title: Wilden Munson

text: Wilden A. Munson oli amerikkalainen puheen ja kuulon ominaisuuksien tutkija, joka kehitti vakioäänekkyyskäyrästöä (Fletcher–Munson käyrästöä).


title: Santa Cruzin kantoni

text: Santa Cruzin kantoni on Ecuadoriin kuuluvan Galápagossaarten maakunnan kantoni. Sen pinta-ala on 1 795 neliökilometriä, ja sen asukasluku vuonna 2015 oli 15 701 asukasta.


title: Santa Cruzin kantoni

text: Kantoni on keskittynyt Santa Cruzin saarelle, ja kantonin keskuspaikka on Puerto Ayoran kaupunki. Sen lisäksi siihen kuuluu kaksi maaseutuasutusta, Bellavista ja Santa Rosa. Kantoniin kuuluu lisäksi muun muassa Baltran saari, jolla on saariston päälentoasema Seymourin lentoasema.


title: Albert Popov

text: Albert Popov (, s. 8. elokuuta 1997) on bulgarialainen alppihiihtäjä.


title: Albert Popov

text: Popov saavutti Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla hopeaa pujottelussa ja suurpujottelussa 2015. Hän sai nuorten MM-kilpailuissa pronssia suurpujottelussa 2018. Aikuisten arvokilpailuissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 27:nneksi Sankt Moritzin MM-kilpailujen 2017 pujottelussa.


title: Albert Popov

text: Popov kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Söldenissä lokakuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 20:s Levin pujottelussa marraskuussa 2018. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2019. Parhaimmillaan hän on ollut kuudes Schladmingin pujottelussa tammikuussa 2019.


title: Istok Rodeš

text: Istok Rodeš (s. 27. tammikuuta 1996) on kroatialainen alppihiihtäjä.


title: Istok Rodeš

text: Rodeš saavutti nuorten MM-kilpailuissa kultaa pujottelussa ja pronssia alppiyhdistetyssä 2016. Aikuisten arvokilpailuissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 21:nneksi Pyeongchangin olympialaisten 2018 pujottelussa.


title: Istok Rodeš

text: Rodeš kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2013. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 17:s Sankt Moritzin pujottelussa maaliskuussa 2016. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2018.


title: Istok Rodeš

text: Rodeš on voittanut yhden Euroopan cupin kilpailun.


title: San Cristóbalin kantoni

text: San Cristóbalin kantoni on Ecuadoriin kuuluvan Galápagossaarten maakunnan kantoni. Sen pinta-ala on 849 neliökilometriä, ja sen asukasluku vuonna 2015 oli 7 199 asukasta.


title: San Cristóbalin kantoni

text: San Cristóbalin kantonin keskuspaikka on koko saariston pääkaupunki Puerto Baquerizo Moreno. Lisäksi siihen kuuluvat El Progreson ja Santa Marían kunnat. Asuttuja saaria ovat San Cristóbal ja Floreana. Asumattomaista saarista kantoniin kuuluvat Española, Genovesa ja Santa Fe.


title: Ahantat

text: Ahantat ovat akaninkielinen kansa Ghanassa. He asuvat Guineanlahden rannalla Ankobrajoen ja Sekondi-Takoradin välisellä alueella. Ahantoja on 40 000 henkeä.


title: Ahantat

text: Ahantat kuuluvat agnyihin. Heille läheisimmät ryhmät ovat nzemat ja evaluet. Fantet ovat vaikuttaneet heihin voimakkaasti. Ennen siirtomaa-aikaa ahantat muodostivat päällikkökunnan, joka vuosina 1745–1826 kuului Ašantin liittokuntaan.


title: Ahantat

text: Kansan pääelinkeinot ovat maanviljely ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat banaanit, jamssi, taaro, maapähkinä, maissi, riisi ja öljypalmu. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja tuotetaan merivedestä suolaa. Ruokavalio koostuu kalasta ja kasviksista. Asumuksena toimii puusta ja savesta rakennettu harjakattoinen talo. Perinteistä kenteasua käytetään vain juhlissa.


title: Ahantat

text: Perinteinen yhteiskunta perustuu suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin, matrilineaarisiin sukuihin, patrilineaarisiin ryhmiin ja soturilaitokseen. Avioliitto on virilokaalinen. Polygynia, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä. Suurin osa ahantoista on katolisia tai protestantteja. Osa harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluu esi-isien palvontaa, noituutta ja taikuutta.


title: Matej Vidović

text: Matej Vidović (s. 14. huhtikuuta 1993 Zagreb) on kroatialainen alppihiihtäjä.


title: Matej Vidović

text: Vidović on osallistunut aikuisten arvokilpailuihin Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuista 2011 lähtien. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 26:nneksi Vailin MM-kilpailujen 2015 pujottelussa. Nuorten MM-kilpailuissa hän oli parhaimmillaan seitsemäs pujottelussa 2012.


title: Matej Vidović

text: Vidović kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan 21:s Kranjska Goran pujottelussa maaliskuussa 2017. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 15:nneksi Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2019.


title: Matej Vidović

text: Vidović on voittanut neljä Euroopan cupin pujottelukilpailua. Hän voitti pujottelun Euroopan cupin kokonaiskilpailun kaudella 2017–2018.


title: Jeremias Alin

text: Jeremias Alin (28. lokakuuta 1850 Merijärvi – 7. huhtikuuta 1916 Merijärvi) oli suomalainen maalarimestari ja koristemaalari.


title: Jeremias Alin

text: Alinin vanhemmat olivat Merijärven kanttori Jeremias Alin ja tämän toinen puoliso Anna Sammalkangas. Hän lähti nälkävuosina 1866–1867 velipuolensa Zefaniaksen luokse Ouluun maalarinoppiin. Hän oli kolme vuotta oppipoikana ja sitten kisällinä Oulussa. Alin matkusti sitten Tukholmaan ja opiskeli siellä vielä kolmen vuoden ajan kunnes sai maalarimestarin arvonimen. Alin teki opintomatkan myös Tanskaan ja hän toimi myös tapiseerajana ja puuseppänä. Hän meni naimisiin 1879 ja perusti oman maalausliikkeen Ouluun sekä osti talon Oulusta Hallituskadun ja Uudenkadun kulmasta.


title: Jeremias Alin

text: Alinin liike menestyi hyvin mutta hän menetti omaisuutensa oltuaan takaajana vararikon tehneelle velipuolelleen. Alin muutti perheineen tämän jälkeen Raaheen. 1910-luvulla Alin asui muutamia vuosia Inarissa nimismiehenä olleen poikansa Vilho Alarannan luona mutta palasi sitten Merijärvelle, jossa hän asui tyttärensä Lilja Härön perheen luona. Hän kuoli keuhkokatarriin keväällä 1916.


title: Jeremias Alin

text: Jeremias Alin maalasi 1877–1878 Merijärven kirkon alttaritaulun, joka esitti ristiinnaulittua Kristusta, ja teki samalla myös muita maalaustöitä kirkossa. Aiempi alttaritaulu, jonka oli maalannut kirkkomaalari Thomas Kiempe, sijoitettiin kirkon remontin yhteydessä sakastiin. Alin maalasi myös joitakin tauluja, muun muassa iltaista vuonomaisemaa Norjasta esittäneen taulun.


title: Jeremias Alin

text: Jeremias Alin oli naimisissa vuodesta 1879 Mathilda Wilhelmina Westerbackin kanssa ja tämän kuoltua Loviisa Heikintyttären kanssa vuoteen 1910 saakka.


title: Elias Kolega

text: Elias Kolega (s. 23. toukokuuta 1996) on kroatialainen alppihiihtäjä.


title: Elias Kolega

text: Kolega saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia pujottelussa 2016. Hän on osallistunut aikuisten arvokilpailuihin Schladmingin MM-kilpailuista 2013 lähtien. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 23:nneksi Pyeongchangin olympialaisten 2018 pujottelussa.


title: Elias Kolega

text: Kolega kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2015. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti oltuaan 21:s Wengenin pujottelussa tammikuussa 2018. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Adelbodenin pujottelussa tammikuussa 2019.


title: Elias Kolega

text: Kolega on sijoittunut Euroopan cupin osakilpailuissa kerran toiseksi ja kolmanneksi.


title: Ola Gjeilo

text: Ola Gjeilo (s. 5. toukokuuta 1978) on norjalainen säveltäjä ja pianisti. Nykyään hän asuu Yhdysvalloissa.


title: Ola Gjeilo

text: Gjeilo säveltää kuoromusiikkia, ja on säveltänyt myös pianolle ja puhallinorkesterille. Julkaisijoina ovat toimineet Walton Music, Edition Peters ja Boosey ja Hawkes.


title: Ola Gjeilo

text: Ola Gjeilo syntyi 5. toukokuuta 1978 ja varttui Skui-nimisessä kylässä Norjassa. Hän aloitti pianonsoiton ja säveltämisen viisivuotiaana ja oppi lukemaan nuotteja seitsemänvuotiaana. Gjeilo opiskeli klassista sävellystä opettajanaan Wolfgang Plagge. Hän opiskeli Norjan musiikkikorkeakoulussa (1999-2001), siirtyi Juilliard School-kouluun (2001) sekä opiskeli Royal College of Music-koulussa Lontoossa (2002-2004) saadakseen kandidaatin tutkinnon säveltämisestä. Hän jatkoi opintojaan Juilliardissa (2004-2006), jossa hän sai maisterin tutkinnon vuonna 2006, myöskin säveltämisestä. Vuosina 2009-2010 Gjeilo sävelsi Phoenix Chorale-kuorolle.


title: Ola Gjeilo

text: Tällä hetkellä Gjeilo asuu Manhattanilla ja työskentelee freelancer-säveltäjänä. Hän säveltää teoksia DCINYlle ja Albany Pro Musicalle.Huomautus: Ola Gjeilo soittaa pianoa kaikissa albumeissa.


title: Ola Gjeilo

text: Kuoro:Piano:


title: Abronit

text: Abronit ovat akaninkielinen kansa Ghanassa ja Norsunluurannikolla. He asuvat Mustan-Voltan eteläpuolella Ghanassa ja Bondoukoun seudulla Norsunluurannikolla. Abroneja on 100 000 henkeä.


title: Abronit

text: Abronit ovat 1400–1700-luvuilla kukoistaneen Bonon valtakunnan asukkaiden jälkeläisiä. He jakautuivat 1700-luvulla useiksi päällikkökunniksi, jotka kuuluivat 1870-luvulle saakka Ašantin liittokunnan alaisuuteen. 1880-luvulla eräät niistä liitettiin Samori Tourén mandinkavaltakuntaan.


title: Abronit

text: Perinteisiä elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat jamssi, maniokki, taaro, maissi, fonio, hirssi, durra, maapähkinä, pavut, vihannekset, koolapuu ja öljypalmu. Nykyään viljellään myös kaakaota ja kahvia. Ruokavalio koostuu kasviksista ja lihasta. Tiiviit kylät muodostuvat puusta ja savesta rakennetuista neliskulmaisista ja harjakattoisista taloista. Perinteistä kenteasua käytetään vain juhlissa.


title: Abronit

text: Perinteinen yhteiskuntajärjestys perustuu suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin, matrilineaarisiin sukuihin ja patrilineaaristen ryhmien pohjalta syntyneeseen soturilaitokseen. Avioliitto virilokaalinen, polygynia, serkkuavioliitto, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä.


title: Abronit

text: Suurin osa abroneista on sunnimuslimeja. Islamilaisen kulttuurin vaikutus on muista akaneista poiketen vahva. Lisäksi on katolisia tai protestantteja. Huomattava osa harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluu esi-isien palvontaa, noituutta ja taikuutta.


title: Kalle Arvola (valtiopäiväedustaja)

text: Kalle Arvola (30. marraskuuta 1705 Kempele – 11. joulukuuta 1772 Liminka) oli suomalainen, Limingassa asunut varakas talonpoika ja valtiopäiväedustaja.


title: Kalle Arvola (valtiopäiväedustaja)

text: Arvolan vanhemmat olivat Jaakko Kaarlenpoika Kuivala ja vaimonsa Valpuri. Arvola osallistui Oulun kihlakunnan edustajana Ruotsin säätyvaltiopäiville talonpoikaissäädyssä 1755–1756. Hän sekaantui valtiopäivillä käytyyn hattujen ja myssyjen puoluetaisteluun osallistuen kuninkaan valtaa kasvattamaan pyrkineen myssypuolueen neuvotteluihin ja vehkeilyihin vallassa ollutta hattupuoluetta vastaan. Salahanke paljastui ja Arvola joutui kuulusteluihin joissa hän paljasti tietoja hankkeesta joko puutteellisen kielitaidon, sairauden tai tietämättömyyden takia. Kuulustelujen seurauksena Arvolaa uhkasi jopa kuolemantuomio vallankumouksen suunnittelusta ja hänen ystävänsä salakuljettivat hänet Ruotsista Suomeen perimätiedon mukaan tynnyrin sisälle piilotettuna. Tästä hän sai kotipitäjässään liikanimen "Tynnyri-Kalle".


title: Kalle Arvola (valtiopäiväedustaja)

text: Vuonna 1755 Arvola anoi, että tervanpoltto kiellettäisiin Limingassa, koska pitäjä kärsi puun puutteesta ja metsien tuhoutumisesta. Tämä kielto toteutui vuonna 1762.


title: Kalle Arvola (valtiopäiväedustaja)

text: Kalle Arvola oli naimisissa kaksi kertaa, ensin Marketta Erkintytär Arvolan kanssa ja sitten Sofia Jaakontytär Pietolan kanssa.


title: Jonida Maliqi

text: Jonida Maliqi (s. 26. maaliskuuta 1982 Tirana, Albania), on albanialainen laulaja ja televisiojuontaja. Hän voitti Festivali i Këngësin 57. tuotantokauden kappaleella ”Ktheju tokës” (), ja edustaa näin Albaniaa vuoden 2019 Euroviisuissa.


title: Jonida Maliqi

text: Maliqi aloitti laulu-uransa laulamalla Festivali i Këngësissä 13-vuotiaana yhdessä Aleksandër Rrapin kanssa. He esittivät dueton nimeltä "Planeti i fëmijëve". Vuonna 1997, hän palasi festivaaliin toisella duetolla tällä kertaa Kastriot Tushan kanssa. He lauloivat kappaleen, joka on omistettu Äiti Teresalle. Maliqin sooloura alkoi vuonna 1999, kun hän kilpaili kappaleella "Do jetoj pa ty" Festivali i Këngës saavuttaen toisen sijan.


title: Jonida Maliqi

text: Maliqi esitti myös Julian roolia Albanian versiossa näytelmästä Romeo ja Julia. Hän juonsi Dancing with the Stars Albanian (Albanian versio Tanssii tähtien kanssa -ohjelmasta) neljännen tuotantokauden sekä toimi tuomarina The Voice of Albanian viidennellä tuotantokaudella vuonna 2016.


title: Jonida Maliqi

text:
Vuonna 2018 Jonida Maliqi osallistui Festivali i Këngësin 57. tuotantokaudelle kappaleella "Ktheju tokës". 22. joulukuuta 2018 pidetyssä finaalissa Maliqi keräsi 228 pistettä ja voitti kilpailun. Täten hän edustaa Albaniaa vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa, Israelissa.Festivali i Këngës
Kënga Magjike
Video Fest Awards
Top Fest
Zhurma Show Awards


title: Ktheju tokës

text: Ktheju tokës on albanialaisen laulajan Jonida Maliqin esittämä kappale, jolla hän voitti Festivali i Këngësin 57. tuotantokauden ja näin ollen edustaa Albaniaa vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa, Tel Avivissa.