title: Ludwig Heinrich von Nicolay

text: Nicolay vietti viimeiset vuotensa Viipurissa sijaitsevassa Monrepos’n kartanossa, jonka hän oli yhdessä Liimatan kartanon kanssa hankkinut omistukseensa vuonna 1787 Württembergin prinssiltä Friedrich Wilhelmiltä. Ludwig Heinrich von Nicolay kuoli vuonna 1820 ja hänet haudattiin aluksi Viipuriin Sorvalin hautausmaalle. Vuonna 1822 Nicolayn ja hänen puolisonsa Johanna Margaretan jäännökset siirrettiin Monrepos’n puistossa sijaitsevalle Ludwigsteinin saarelle, jonne Nicolayn poika Paul oli rakennuttanut hautakappelin.


title: Ludwig Heinrich von Nicolay

text: Nicolayn perustama Monrepos’n kartanon kirjasto käsitti yhteensä noin 9 000 nidettä. Kartanon silloinen omistaja Paul von Nicolay ja hänen sisarensa Marie lahjoittivat vuonna 1916 noin 8 000 vanhinta ja arvokkainta teosta Helsingin yliopistolle. Suurin osa Nicolayn keräämistä kirjoista edustaa 1700-luvun valistuskirjallisuutta, mutta mukana on teoksia aina 1400-luvulta lähtien. Yli puolett teoksista on ranskankielisiä, noin viidesosa saksankielisiä ja loput kreikkaa, latinaa, italiaa ja englantia. Kokoelmaa säilytetään Kansalliskirjaston päärakennuksen Monrepos-salissa ja se on luettoloitu Helsingin yliopiston kirjastojen yhteistietokantaan HELKAan.


title: Ludwig Heinrich von Nicolay

text: Nicolayn kirjallinen tuotanto käsittää lähinnä saksankielisiä runoja ja näytelmiä. Vuonna 1804 hän julkaisi Monrepos’n kartanoa kuvaavan runoelman "Das Landgut Monrepos in Finnland".


title: Estadio Municipal de Ipurua

text: Estadio Municipal de Ipurua on jalkapallostadion, joka sijaitsee Eibarin kaupungissa Espanjan Baskimaassa. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1947 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 6 000. Se toimii paikallisen jalkapalloseura SD Eibarin kotikenttänä.


title: Estadio Municipal de Ipurua

text: Kaudeksi 2014–2015 edustusjoukkueen noustua pelaamaan ensimmäistä kertaa seuran historiassa maan korkeimmalle sarjastasolle Primera Divisióniin, stadionin kapasiteettia laajenettiin 6 000 pohjoispäätyyn rakennetuilla lisäkatsomonosilla.


title: Työn verotus

text: Työn verotus tarkoittaa työnteosta syntyvien korvausten verotusta. Työn verotus koskettaa erityisesti palkansaajia, mutta myös yrittäjiä, jotka nostavat yrityksestä palkkaa. Työn verotus on tuotannontekijäkorvauksen verotusta (työ on yksi tuotannontekijöistä). Työn verotus pienentää nettopalkkaa. Työn verotuksella on vaikutuksia mm. työn tarjontaan, työnteon sekä kouluttamisen taloudellisiin kannustimiin, ostovoimaan ja varallisuuden kertymiseen. Korkea työn verotus kasvattaa sinänsä työvoimakustannuksia ja heikentää yritysten kansainvälistä hinta- ja kustannuskilpailukykyä. Työn verotus vaikuttaa yhdessä talouskasvun ja palkanmuodostuksen kanssa keskeisesti työllisyyteen.


title: Työn verotus

text: Suomessa työtä verotetaan ansiotuloverotuksella. Käsite kattaa kunnallisveron, ansiotulojen valtionveron sekä lisäksi kirkollisveron valtionkirkkojen jäsenille. Kunnallisvero on tasavero, ansiotulojen valtionvero puolestaan progressiivinen vero. Ansiotulojen valtionveron progressio tarkoittaa, että suurista ansiotuloista maksetaan suurempi prosenttiosuus veroina kuin pienemmistä ansiotuloista.


title: Työn verotus

text: Työn verotukseen liittyy Lafferin käyrä.


title: Työn verotus

text: Korkea työn verotus ja progressio koskettavat erityisesti erikoistuneita työntekijöitä ja eri alojen asiantuntijoita, kuten lääkäreitä, lakimiehiä, professoreita ja toimitusjohtajia, joilla on tyypillisesti korkeat ansiotulot ja ovat usein pitkälle kouluttautuneita. Yrittäjät vertaavat osingosta ja palkasta maksettavien verojen suuruutta ja nostavat yrityksestä osan voitosta osinkoina ja palkkana siten, että verot ovat yhteenlaskettuna mahdollisimman pienet (jos ansiotulojen verotus kiristyy suhteessa pääomatulojen verotukseen, yrittäjät ottavat enemmän voittoa osinkoina ja vähemmän palkkana).


title: Työn verotus

text: Korkea työn verotus kasvattaa sinänsä työvoimakustannuksia ja heikentää yritysten kansainvälistä hinta- ja kustannuskilpailukykyä. Korkea työn verotus koskettaa erityisesti työvoimavaltaisia aloja (palvelualoja), ei sinänsä teollisuutta, jossa työvoimakustannusten osuus kokonaiskustannuksista on pieni. Teollisuudelle korkea arvonlisävero ja korkea työn verotus eivät ole suureksi haitaksi, sillä työvoimakustannukset ovat kokonaiskustannuksista pieni osa ja ulkomaille vietävistä hyödykkeistä ei veloiteta arvonlisäveroa. Korkea työn verotus haittaa työvoimavaltaisia palvelualoja, erityisesti kotimarkkinoilla toimivia palveluyrityksiä, sillä lisäksi kotimaan myynneistä veloitetaan arvonlisävero (tyypillisesti 24 %), joka voidaan ajatella palvelualalla (erityisesti käsityöalalla) työn verotukseksi. Vuonna 2010 palvelualojen osuus työpaikoista oli Suomessa 73 %.


title: Työn verotus

text: Veronmaksajain Keskusliiton vuonna 2013 tekemän vertailun mukaan Suomi verottaa työntekijöitä ankarasti etenkin keski- ja hyvätuloisten ryhmissä. Suomessa keskipalkkaisen veroprosentti ylittää Euroopan maiden keskiarvon 1,5 prosenttiyksiköllä. Suomessa keskituloisen veroprosentti on jopa 5,2 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Ruotsissa. Vuonna 2014 tuloverotus on Keskuskauppakamarin mukaan Suomessa muihin maihin verrattuna kireää kaikilla muilla tulotasoilla paitsi pienipalkkaisten kohdalla.


title: Työn verotus

text: Kireä työn verotus vähentää työn tarjontaa, mikä johtaa siihen, että työtä tehdään yhteiskunnassa vähemmän kuin alhaisemman verotuksen oloissa. Työn verotusta keventämällä voidaan kasvattaa työn tarjontaa yhteiskunnassa. Työn verotus aiheuttaa työmarkkinoilla hyvinvointitappioita, jotka ovat jossain määrin suhteessa työn verotuksen kireyteen.


title: Työn verotus

text: Kireä työn verotus kannustaa harmaaseen talouteen kuuluvaan ns. pimeän työn tekemiseen, josta ei kerry lainkaan verotuottoja. Palkkojen maksaminen pimeänä johtuu siitä, että palkka voidaan maksaa pidättämättä siitä veroa. Jos työn verotusta kiristetään, pimeän työn tekeminen kasvaa. Jos työn verotusta kevennetään, pimeän työn tekeminen laskee ja osa pimeästä työstä tulisi verotuksen piiriin.


title: Työn verotus

text: Kireä työn verotus pienentää kuluttajien ostovoimaa, sillä nettopalkka (eli veron jälkeen käteenjäävä palkka) on pienempi. Työn verotusta keventämällä voidaan kasvattaa kuluttajien ostovoimaa.


title: Työn verotus

text: Kireä työn verotus haittaa varallisuuden kerryttämistä sekä eläkesäästämistä. Kireän työn verotuksen oloissa on vaikeampi vaurastua työtä tekemällä kuin alhaisemman työn verotuksen oloissa. Tähän viitataan ilmauksella ”työllä ei rikastu”. Kireä työn verotus voi heikentää etenemistä korkeampaan sosioekonomiseen luokkaan, sillä tyypillinen ihmisen keino vauraustua olisi työntekemisen kautta, mutta jos ansiotuloja verotetaan kireästi, edellytykset työtä tekemällä vaurastumiseen ovat heikommat.


title: Työn verotus

text: Kireä työn verotus ja progressio heikentävät kouluttautumisen ja suurten ansiotulojen tavoittelun taloudellisia kannustimia, sillä suuri osa vaivannäön seurauksena saatavasta korkeammasta palkasta kuluu veroihin, eikä korkeammasta palkasta siten jää juurikaan enempää hyödyttämään vaivaa nähnyttä. Jos pitkälle kouluttautumisen ajatellaan korreloivan suurten ansiotulojen kanssa, kireä työn verotus ja työn verotuksen progressio haittaa suhteellisesti enemmän pitkälle kouluttautuneita kuin vähemmän kouluttautuneita, joilla olisi tyypillisesti pienemmät ansiotulot. Progressiivisen verotuksen ansiosta käteen jäävät elinaikaiset tulot jäävät kuitenkin pienemmiksi, eli koulutusinvestointien tuotto jää negatiiviseksi. Kouluttautumisen kannustimet ovat kuitenkin erilaisia olosuhteissa, joissa koulutus on ilmaista ja olosuhteissa, joissa koulutus on maksullista.


title: Työn verotus

text: Pitkälle kouluttautuminen ei välttämättä perustu taloudellisiin kannustimiin, vaan muihin motivaattoreihin, kuten esimerkiksi kiinnostuneisuuteen, itsensä toteuttamiseen tai siihen, että haluaa tehdä juuri tietyn alan töitä. Esimerkiksi monet hyvin varakkaat henkilöt kouluttautuvat pitkälle siitä huolimatta, että heille kouluttautumisen taloudellisilla kannustimilla ei olisi käytännössä merkitystä. Kaikki norjalaiset ovat valtiollisen öljyrahaston vuoksi käytännössä miljonäärejä, mutta norjalaisilla on silti kannustimia kouluttautua pitkälle, vaikka Norjassa on kireä työn verotus, jossa on progressiota. Kouluttautumisen taloudellisia kannusteita on lisätty monessa maassa verohelpotuksilla, joita opiskelleelle annetaan koulutuksen suoritettua. Suomessa verohelpotukset ovat sidoksissa opintolainaan.


title: Työn verotus

text:
Pirttilän vuonna 2004 tekemän tutkimuksen mukaan kohdemaan matala työn verotus ei lisää suomalaisten muuttovirtaa maahan. Egger & Radulescu vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan suuri ero maiden veroprogression jyrkkyydessä lisää korkeasti koulutettujen muuttovirtaa. Grogger & Hanson vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien suhteellinen osuus riippuu positiivisesti erosta korkeasti koulutettujen ja matalasti koulutettujen nettopalkkojen
välillä. Johanssonin vuonna 2008 tekemän tutkimuksen mukaan korkeasti koulutettujen maastamuuttoalttius on laskenut 2000-luvulla.


title: Työn verotus

text: Työvoiman vähäinen liikkuvuus maiden välillä mahdollistaa maiden väliset erot työn verotuksessa (erityisesti progressiossa). Työntekijöiden vähäinen liikkuvuus ei ole pakottanut valtioita verokilpailuun ansiotulojen verotuksessa samalla tavalla kuin yhteisö- ja pääomatuloverotuksessa.


title: Työn verotus

text: Verotusta tarkasteltaessa voi olla keskeistä kiinnittää huomio huippuosaajien maastamuuttoon. Korkeasti koulutettujen menettämistä ulkomaille kutsutaan aivovuodoksi.


title: Työn verotus

text: Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) ylijohtaja Juhana Vartiainen suosittelee veronalennusten suuntaamista työn verotukseen, jotta ihmiset lisäisivät työpanostaan. Vuonna 2010 Martti Hetemäen johtama asiantuntijaryhmä ”verotuksen kehittämistyöryhmä” esitti ansiotuloverotuksen rajaveroasteiden alentamista kautta linjan ja 50 prosentin kattoa ylimmälle rajaveroasteelle. Vuonna 2014 Keskuskauppakamarin verolinjauksissa vaalikaudelle 2015–2019 vaaditaan työn verotuksen keventämistä.


title: Työn verotus

text: Työn verotuksella voidaan tasata tuloeroja, jotka syntyvät ansiotuloista. Työn verotuksella ei kuitenkaan voida tasata tuloeroja, jotka syntyvät pääomatuloista tai lähtökohtaisesta varallisuuden epätasaisesta jakautumisesta. Tyypillisesti suurituloisimmat saavat tulonsa pääomatuloista, eivät ansiotuloista. Yrityksistä voidaan nostaa verovapaita osinkoja. Korkeimpia ansiotuloja saavat suuryritysten toimitusjohtajat tai muut korkeaan johtoon kuuluvat, kuten talousjohtajat. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tutkimuksen mukaan laajamittainenkaan tuloerojen tasaminen ei ole vahingollista talouskasvulle.


title: DigabiOS

text: DigabiOS on Suomessa sähköisissä ylioppilaskirjoituksissa käytettävä käyttöjärjestelmä. DigabiOS pohjautuu Linux-käyttöjärjestelmän Debian GNU/Linux-jakeluun. Sen tarkoituksena on osaltaan taata kokelaiden tasavertaisuus ylioppilaskokeessa tarjoamalla kaikille kokelaille samanlainen tietotekninen ympäristö. DigabiOS ei salli ympäristöön sisältymättömien ohjelmien asentamista tietoturvan takaamiseksi.


title: DigabiOS

text: Koetilanteessa osallistujien koneiden omat käyttöjärjestelmät ohitetaan käynnistämällä koneet DigabiOS:iin USB-muistilta. DigabiOS-järjestelmästä ei pääse käsiksi tietokoneella eikä USB-muistilla oleviin tietoihin, joten järjestelmä välttää lunttaamisen kokeissa tällä tavalla.


title: Mohembo

text: Mohembo voi viitata kahteen Botswanan kylään, jotka sijaitsevat Okavangojoen varrella:


title: Hakanokkaorneero

text: Hakanokkaorneero ("Ancistrops strigilatus") on orneeroiden heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintulaji.


title: Hakanokkaorneero

text: Hakanokkaorneeroa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Perussa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Räikkäorneero

text: Räikkäorneero ("Automolus subulatus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.


title: Räikkäorneero

text: Räikkäorneeroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Nicaraguassa, Panamassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Verojärjestelmä

text: Verojärjestelmä on yhteiskunnassa kannettavien verojen muodostama kokonaisuus. Verojärjestelmään kuuluvat kaikki verolajit ja verojen hyöty- sekä haittavaikutukset. Verojärjestelmä ohjaa yhteiskunnan toimintaa. Verojärjestelmä voi suosia tiettyjä väestöryhmiä tai tiettyjä talouden aloja toisten kustannuksella. Veronluonteiset maksut eivät kuulu verojärjestelmään.


title: Verojärjestelmä

text: Verojärjestelmää luonnehdittaessa voidaan käyttää esimerkiksi ilmauksia: hyvä verojärjestelmä, tehokas verojärjestelmä tai oikeudenmukainen verojärjestelmä. Oikeudenmukaisuus ja tehokkuus ovat verojärjestelmän perusperiaatteita. Verojärjestelmä pyritään luomaan kokonaistaloudellisesti tehokkaaksi kiinnittämällä huomiota verojen aiheuttamiin hyvinvointitappioihin (vääristymiin) ja vertaamalla veroja keskenään. Verojärjestelmän yleisperiaate on laaja veropohja, mikä tarkoittaa, että verotetaan useita asioita vähän, sen sijaan että verotetaan joitain asioita paljon ja joitain ei lainkaan tai kevyesti.


title: Verojärjestelmä

text: Verojärjestelmä ottaa kantaa siihen, verotetaanko kulutusta, työntekoa, pääoman tuottoja vai varallisuutta ja missä määrin. Kaikilla veroilla on erilaisia hyöty- ja haittavaikutuksia. Yhteiskunnan kannalta optimaalinen verotus löytyy vertailemalla veroja keskenään. Optimaaliseen verotukseen vaikuttaa kuitenkin poliittinen päätöksenteko ja tällöin merkittävää on, että kenen tai minkä kannalta verojärjestelmä on optimaalinen (pienituloisen, suurituloisen, työntekijän, yrityksen omistajan, työllisyyden, viennin, kotimarkkinan, teollisuuden, palvelualojen).


title: Verojärjestelmä

text: Verotus pienentää kuluttajien ostovoimaa. Työnteon verotus haittaa työvoimavaltaisia aloja, joilla työvoimakustannukset ovat suuri osa kokonaiskustannuksista. Työn verotus haittaa erityisesti työvoimavaltaisista aloista niitä, jotka toimivat kotimarkkinalla. Työn verotus ei haittaa suhteellisesti pääomavaltaisia aloja vähemmän, sillä näillä aloilla työvoimakustannukset ovat pieni osa kokonaiskustannuksista.


title: Verojärjestelmä

text: VATTin tutkijaryhmän mukaan Suomen verojärjestelmässä on paljon parantamisen varaa ja veropolitiikkaa leimaa epäjohdonmukaisuus.. Evan eli Elinkeinoelämän Valtuuskunnan mukaan Suomen nykyinen verojärjestelmä on monimutkainen ja epäoikeudenmukainen sekä haittaa talouskasvua


title: Punapyrstöorneero

text: Punapyrstöorneero ("Anabacerthia ruficaudata") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punapyrstöorneero

text: Punapyrstöorneeroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ranskan Guayanassa, Guayanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Gustaf Unonius

text: Gustaf Elias Marius Unonius (25. elokuuta 1810 Helsinki – 14. lokakuuta 1902 Hacksta, Ruotsi) oli Suomessa syntynyt pappi, konsuli ja amerikansiirtolaisten olojen kuvaaja.


title: Gustaf Unonius

text: Unoniuksen vanhemmat olivat Israel Unonius ja Maria Juliana Gardberg. Helsingissä syntynyt Unonius muutti jo lapsena vanhempiensa mukana Ruotsiin Grisslehamniin, jossa hänen isänsä toimi postimestarina ja tullinhoitajana. Unonius opiskeli Karlbergin kadettikoulussa 1823-1830, mutta ei ryhtynyt upseeriksi, vaan kirjoittautui Uppsalan yliopistoon. Hänen Frans Mikael Franzénille omistamansa runo "Gustaf eller den finske flytktningen" (1829) on tuolta ajalta. Koleran vaivatessa Ruotsia 1834 Unonius opiskeli hetken lääketiedettä, kunnes päätti muuttaa Yhdysvaltoihin 1841. Siellä hän teki elämäntyönsä siirtolaispappina, opiskeltuaan 1843-1845 episkopaalisen kirkon papiksi. Chicagossa asuessaan 1856-1858 Unonius toimi Ruotsin ja Norjan konsulina. Ruotsiin 1858 palattuaan hän pyrki evankelis-luterilaisen kirkon papiksi, mutta ei tullut hyväksytyksi. 1861 alkaen hän jatkoi isänsä ammatissa Grisslehamnin tullipäällikkönä. Hänen siellä kirjoittamaansa muistelmateosta "Minne från en sjuttonårig vistelse i nordvestra Amerika" pidetään yhtenä parhaista Amerikan siirtolaisolojen kuvauksista. Teos ilmestyi kahdessa osassa vuosina 1861 ja 1862 ja se käännettiin myös englanniksi.


title: Gustaf Unonius

text: Unoniuksen puoliso oli Charlotta Margareta Öhrströmer.


title: Nässjö IF

text: Nässjö IF on urheiluseura Nässjöstä, Ruotsin Smoolannista. Seura perustettiin vuonna 1899, jolloin ohjelmaan otettiin niin jalkapallo kuin jääpallo. Nässjö IF on pelannut korkeimmalla sarjatasolla kaikkiaan 56 sarjakautta, joista viimeisimmän silloisessa ylimmässä sarjassa eli Allsvenskanissa kauden 2002-03.


title: Nässjö IF

text: Kotiareenana Nässjö IF:llä oli kevääseen 2011 asti Skogsvallen, joka sai tekojään 1960-luvulla. Tunnettuja Skogsvallenin ajan Nässjö IF:n jääpalloilijoita ovat olleet maajoukkuemiehet Jan "Habo" Johansson, Nils "Nicke" Bergström, Arnold "Sladden" Bergström, Ola Fredriksson ja Daniel Andersson.


title: Nässjö IF

text: Seuran peliolosuhteet muuttuivat merkittävästi syksyllä 2012, sillä silloin otettiin käyttöön uusi jääpalloareena, Stinsen Areena. Nässjö IF on pelannut 2010-luvulla Ruotsin toiseksi korkeinta sarjaa Allsvenskania sen Etelälohkossa.


title: Nässjö IF

text: Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa


title: Pohjakulkeuma

text: Pohjakulkeumalla tarkoitetaan vesistössä pohjaa pitkin kulkeutuvaa kiintoainetta. Pohjakulkeuma voidaan jakaa vielä erikseen vierimällä tai hyppäyksin tapahtumiin aineiden liikkeisiin. Pohjakulkeuman mittaaminen on vaikeampaa kuin suspendoituneen aineen mittaaminen. Tulosten epävarmuutta lisää usein pohjakulkeutuman jaksoittainen vaihtelu.


title: Suspensiokulkeuma

text: Suspensiokulkeuma tarkoitetaan vesistössä suspensoituneena kulkeutuvaa kiintoainetta. Hitaasti liikkuvissa virroissa vain raekooltaan hyvin pienet partikkelit, kuten savi, voivat kulkeutua suspensoituneena. Mitä suurempi on virtausnopeus, sitä suurempia partikkeleita kulkeutuu. Suspension mukana kuitenkin kulkeutuu hyvin harvoin hiekkaa suurempaa ainesta. Suspensiokulkeumaa mitattaessa on otettava huomioon kiintoaineen konsentraation ja virtausnopeuksen vaihtelu.


title: Pirjo von Hertzen

text: Pirjo Irene von Hertzen (s. 6. joulukuuta 1948 Joensuu) on suomalainen ekonomi, joka toimi 1970–1980-luvulla rakennusvientiyhtiö Finn-Stroin tiedotuspäällikkönä ja 1990–2000-luvulla mainostoimisto Incogniton perustajana, toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana. Nykyisin hän on liikkeenjohdon konsulttitoimisto Advisors von Hertzen Oy:n toimitusjohtaja ja toimii yrityksessä konsulttina yhdessä miehensä Markku von Hertzenin ja lankonsa Heikki S. von Hertzenin kanssa.


title: Pirjo von Hertzen

text: Von Hertzen valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1971 ja toimi vuodesta 1972 vuoteen 1986 erityisesti Neuvostoliittoon suuntautuneen rakennusvientiyhtiö Finn-Stroin tiedotuspäällikkönä. Vuosina 1986–1988 hän toimi paperinviejien myyntiyhdistys Finnpapin tiedotuspäällikkönä ja 1988–1990 mainostoimisto Finnad Batesin toimitusjohtajana.


title: Pirjo von Hertzen

text: Vuonna 1990 Pirjo von Hertzen perusti mainostoimisto Incognito Oy:n yhdessä Pekka Päivisen ja Keijo Vuorisen kanssa. Myöhemmin yhtiöön tulivat osakkaiksi myös Timo Muhonen ja Esa Ojala. Vuonna 2009 yritys myytiin Zeeland-konsernille.


title: Esko Pietarinpoika Uttermark

text: Esko (Eskil) Pietarinpoika Uttermark (Utmark) (mainitaan 1588 Suonenjoki - 1629) oli talonpoika ja nuijamiesten johtajia nuijasodassa Savossa.


title: Esko Pietarinpoika Uttermark

text: Uttermark syntyi Suonenjoella. Pohjoismaisessa sodassa 1570-1595 hän palveli Axel Kurckin lipustossa lähettinä ja 1596 hänet on merkitty kotitalonsa isännäksi Suonenjoella. Nuijasota saavutti Savon seuraavana vuonna, kun Pohjois-Savon talonpojat lähtivät marssimaan kohti käskynhaltija Gödik Fincken johtamaa Olavinlinnaa. Uttermarkin, pielavetisen Tahvo Niskasen ja vehmersalmelaisen Olli Möykkysen johtamat yli 400 miestä hiihtivät 10. tammikuuta 1597 Pieksämäeltä Joroisiin ja edelleen Rantasalmelle. Siellä odoteltiin lisäjoukkoja Mikkelistä, lähetettiin Finckelle vaatimus antautumisesta ja poltettiin useita seudun ratsutiloja. Käkisalmen linnan päällikkö Arvid Henrikinpoika Tavast lähetti Fincken avuksi lisävoimia, jotka hyökkäsivät nuijamiesten kimppuun sekä Juvan Härkälässä että Rantasalmen Putkilahdessa, surmaten 67 ja 45 kapinallista. Uttermark, jota pidetään Savon huomattavimpana nuijapäällikkönä, pääsi pakoon Joroisten suuntaan, jonka Pajalassa (Pasalassa) 16. tammikuuta käydyssä taistelussa kaatui vielä 16 nuijamiestä. Pääjoukko pääsi kuitenkin karkuun ja myös Uttermark säilytti henkensä. Vuonna 1600 hänet mainitaan pientilallisena, 1603 hän sai Kaarle-herttualta vapauskirjeen kahden veromarkan tilaan ja vuodesta 1617 vuoteen 1623 hänellä oli 5,5 veromarkan maaomaisuus. Vielä lähes 60-vuotiaana vuodesta 1623 vuoteen 1629 Uttermark mainitaan Erik Jooninpojan komppanian lippumiehenä.


title: Ihanneliitto

text: Ihanneliitto oli suomalainen sosialidemokraattinen varhaisnuorisojärjestö. Liitto järjesti työläislapsille työväenliikkeen aatteiden mukaista opetusta ja muuta yhteistoimintaa kuten leikkejä ja retkiä. Ihanneliiton toiminnasta ja taloudesta vastasivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja sen naisjärjestö Suomen sosialidemokraattinen naisliitto.


title: Ihanneliitto

text: Ihanneliiton perustava kokous pidettiin 16. joulukuuta 1902 Yrjönkadun työväentalossa Helsingissä. Aloite järjestön muodostamiseen tuli Työläisnaisten liitosta. Perustajat kritisoivat porvarillista kasvatusta ja pyhäkouluja, joiden ei nähty vastaavan työväenliikkeen tarpeisiin. Liiton varsinainen toiminta alkoi tammikuussa 1903.


title: Ihanneliitto

text: Viranomaiset lakkauttivat Ihanneliiton tammikuussa 1912, koska yhdistyksen katsottiin levittävän valtionvastaisia käsityksiä. Vuonna 1917 Ihanneliiton seuraajaksi perustettiin Työväen Järjestönuorten Liitto.


title: Ihanneliitto

text: Järjestön tunnuslaulu oli Oskar Merikannon säveltämä ja Lauri Soinin sanoittama "Ihanneliiton marssi" (1903). Liiton tunnuslause oli ”Tie valoon ja vapauteen”.


title: Ihanneliitto

text: Monet kansakoulunopettajat vastustivat Ihanneliittoa voimakkaasti, koska sen nähtiin ohjaavan lapsia poliittiseen kiihkoiluun ja uskonnonvastaisuuteen.


title: Ihanneliitto

text: Ihanneliittolaiset kokoontuivat sunnuntaisin – samaan aikaan kun pyhäkoulut toisaalla. Sessio kesti yleensä puolitoista tuntia. Käytännön opetus kerhoissa järjestettiin varsin samaan tyyliin kuin kansakouluissa. Opettajan auktoriteettia ei sopinut kyseenalaistaa tai seurasi liitosta erottaminen. Teorian opiskelun lisäksi kerhoissa laulettiin ja leikittiin. Kerholaiset tekivät myös retkiä.


title: Ihanneliitto

text: SDP ja sen jäsenjärjestöt tukivat Ihanneliittoa taloudellisesti. Ruohonjuuritason toiminnasta vastasivat lähinnä naisliiton aktiivit, ja Ihanneliitto toimi osittain naisliiton alaisuudessa. Vuonna 1909 Ihanneliitto sai itsenäisemmän profiilin, kun naisliiton liittokokous päätti muodostaa erillisen Ihanneliittotoimikunnan, joka vastasi muun muassa kerhotyön ohjaajien valinnoista.


title: Ihanneliitto

text: Vuodesta 1910 alkaen Ihanneliiton kanssa kilpaili porvarillinen partioliike, johon meni mukaan myös monia työläislapsia. Partion suosio sai Ihanneliiton arvioimaan uudelleen toimintatapojaan, ja työtä alettiin suunnata entistä enemmän liikuntaan ja retkeilyyn. Liitto pohti myös partioilta tuttujen yhtenäisten järjestöpukujen käyttöönottoa, mutta siihen ei ollut taloudellisia edellytyksiä. Vuonna 1911 Venäjän hallitus huolestui Suomen partioliikkeestä ja se lakkautettiin sotilaallisesti järjestettynä nuorisotoimintana. Myös Ihanneliitto lakkautettiin senaatin päätöksellä 11. tammikuuta 1912 sen jälkeen, kun kenraalikuvernööri Frans Albert Seyn oli kirjeessään todennut toiminnan vaarantavan yhteiskunnan järjestystä ja turvallisuutta. Päätöksen jälkeen naisliiton kokouksissa oli santarmeja valvomassa kiellon toteutumista. Toiminta jatkui hajanaisesti joillakin paikkakunnilla sunnuntaikoulujen ja leikkikurssien muodossa.


title: Ihanneliitto

text: Ihanneliitossa huvittelua pyrittiin jossain määrin säännöstelemään, koska sen ei haluttu muodostuvan pääasiaksi. Kun Ihanneliitto järjesti juhlia, ne tehtiin yleensä jonkun hyvän tarkoituksen kuten lakkojen tueksi.


title: Ihanneliitto

text: Köyhistä perheistä tulleet lapset saivat liiton kautta käyttöönsä leikkikaluja, joihin heillä ei muuten olisi ollut varaa.


title: Ihanneliitto

text: Ihanneliiton ohella monet työläislapset toimivat, jo ennen liittoa toimintansa aloittaneissa, lasten raittiusseuroissa.


title: Ihanneliitto

text: Loppuvuonna 1903 painettiin yksi numero "Ihanneliitto"-lehteä. Se tosin myöhästyi suunnitelluilta joulumarkkinoilta sensuuritoimenpiteiden vuoksi.


title: Ihanneliitto

text: Liiton lehti "Ihanne" alkoi ilmestyä naisliiton "Työläisnaisen" liitteenä kerran kuukaudessa alkuvuonna 1908. Vuodesta 1909 alkaen Ihanne oli itsenäinen julkaisu. Lehteä vastaan nostettiin useita painokanteita. Ihanne ilmestyi vuoteen 1914 asti, vaikka itse liitto lakkautettiin jo aiemmin.


title: Ihanneliitto

text: Vuonna 1908 julkaistiin Anton Huotarin kirjoittama "Ihanneliittotyön opas". Teoksessa annettiin organisaation pyörittämiseen liittyviä neuvoja sekä ohjeita opetuksessa läpikäytävistä aiheista, mutta siinä ei käsitelty pedagogisia kysymyksiä.


title: IFK Rättvik Bandy

text: IFK Rättvik Bandy on vuonna 1906 perustetun Keski-Ruotsin Taalainmaan IFK Rättvikin jääpallojaostosta eriytynyt jääpalloseura, joka 2010-luvulla on pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa sen Pohjoislohkossa.


title: IFK Rättvik Bandy

text: IFK Rättvikin jääpallojoukkue nousi jo 1920-luvulla Ruotsin jääpalloeliittiin. Seura pääsi finaaliin keväällä 1938, mutta koki tappion. Seura on pelannut Ruotsin jääpallon pääsarjassa kaikkiaan 17 kautta. Seura on vuosien saatossa kasvattanut kaikkiaan 27 Ruotsin jääpalloilun maajoukkuemiestä. Tunnetuimpia heistä ovat Einar Tätting, Stor Sätra, Kjell Dahls ja Dan Hjelm.


title: IFK Rättvik Bandy

text: IFK Rättvikin viime vuosien panostukset jääpalloon ovat olleet merkittävät. Seura sai syksystä 2009 alkaen käyttöönsä jääpallohallin. Seura onkin pelannut viimeiset vuodet Allsvenskanissa sen Pohjoislohkossa.


title: IFK Rättvik Bandy

text: Saavutuksia Ruotsin pääsarjassa


title: Pompeijin viimeiset päivät

text: Pompeijin viimeiset päivät tai Pompejin viimeiset päivät voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Pompeijin viimeiset päivät

text: Pompeijin viimeinen päivä tai Pompejin viimeinen päivä


title: Himo

text: Himo tarkoittaa voimakasta halua. Sanaa käytetään varsinkin seksuaalisista haluista. Himo on yksi seitsemästä kuolemansynnistä.


title: Lucky Them

text: Lucky Them on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Megan Griffithsin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Toni Collette ja Thomas Haden Church. "Lucky Them" kertoo musiikkijournalistista, joka saa tehtäväkseen jäljittää erään rockmuusikon, joka sattuu olemaan hänen entinen miesystävänsä.


title: Lucky Them

text: "Lucky Them" kuvattiin Seattlessa ja North Bendissä, Washingtonissa. Elokuva esitettiin ensi kerran Kanadan Toronton elokuvajuhlilla 6. syyskuuta 2013, minkä jälkeen elokuva esitettiin ensi kerran kotimaassaan Yhdysvalloissa Tribecan elokuvajuhlilla 21. huhtikuuta 2014. Elokuva kiersi elokuvajuhlia, kunnes sai teatteriensi-iltansa New Yorkissa 30. toukokuuta 2014. "Lucky Themiä" esitettiin laajimmillaan yhdeksässä elokuvateatterissa yhdeksän viikon ajan. Lipputuloja elokuva keräsi 48 995 dollaria.


title: Lucky Them

text: "Lucky Them" sai elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 76 prosenttia on myönteistä perustuen 29 arvosteluun. Metacriticin keräämä arvostelupisteiden keskiarvo on 65 pistettä sadasta mahdollisesta. "Lucky Them" julkaistiin DVD:nä 30. syyskuuta 2014.


title: Surte BK

text: Surte BK on alun perin vuonna 1963 perustettu Länsi-Götanmaan Alen kunnan jääpalloseura. Sen jälkeen seura on konkurssien seurauksena vaihtanut nimeä useampaan otteeseen.


title: Surte BK

text: Seura perustettiin alun perin Surte Skridskoklubbin ja naapuriseuran Bohusin fuusiona nimellä Surte SK. Molemmat seurat pelasivat silloin Ruotsin 2. Divisioonassa. Seura vaihtoi nimensä Ale-Surte SK:ksi vuonna 1979. Tähän aikaan eli 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuoliskolla seura oli Ruotsin jääpallon huipulla. Sen mahdollisti paikkakunnalle vuonna 1974 saatu tekojää Jennylundin alueelle. Seura saavutti semifinaalipaikan vuoden 1981 Ruotsin pääsarjassa. Tämä on ollut seuran korkein saavutus. Viimeisen kerran Ale-Surte SK oli Ruotsin jääpallon pääsarjassa, silloisessa Allsvenskanissa, kaudella 1992–93. Seura meni konkurssiin vuonna 1998.


title: Surte BK

text: Sen jälkeen seuran nimeksi otettiin Ale-Surte BK. Seuran jääpalloilun kannalta keskeiseksi mahdolliseksi menestystekijäksi nousi uusi jääpallohalli eli Ale Areena, joka saatiin kolmantena ruotsalaisen jääpallon areenana käyttöön syksyllä 2007. Seura ja Alen seutukunta panostikin jääpalloon ja nousi tavoittelemaan Ruotsin pääsarja Elitserienin paikkaa. Ale-Surte BK pääsikin keväällä 2011 Elitserienin karsintoihin, mutta ei menestynyt karsinnoissa. Seurauksena oli uusi konkurssi keväällä 2011., Seura joutui aloittamaan sen jälkeen Divisioona 2:n tasolta nimellä Surte BK. Kaudella 2013–14 seura palasi Ruotsin jääpallon toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli Allsvenskanin Etelälohkoon.


title: Liuskesiipiorneero

text: Liuskesiipiorneero ("Philydor fuscipenne") on latvusorneeroiden sukuun kuuluva varpuslintulaji.


title: Liuskesiipiorneero

text: Liuskesiipiorneeroa tavataan Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Panamassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text: Finlands Svenska Skolungdomsförbund, FSS, on voittotavoittelematon, puoluepoliittisesti ja uskonnollisesti


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text: sitoutumaton opiskelijajärjestö. Järjestö edustaa suomenruotsalaisia nuoria jotka käyvät yläkoulua, ammattioppilaitosta, lukiota tai kansanopistoa. Järjestö on perustettu 4.1. vuonna 1921.


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text:
Finlands Svenska Skolungdomsförbundin tarkoituksena on
Tarkoituksensa edistämiseksi järjestö antaa kannanottoja ja lausuntoja, kirjoittaa mielipidekirjoituksia ja osallistuu muuten yhteiskunnalliseen keskusteluun radiossa, televisiossa ja lehdissä.


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text: FSS järjestää myös erilaisia tapahtumia, joista suurimpia on vuosittain syksyllä järjestettävä "Kulturkarnevalen" jossa osallistujat osallistuvat erilaisiin työpajoihin jotka liittyvät esimerkiksi musiikkiin, draamaan tai kuvataiteeseen.


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text: Järjestön ylin päättävä elin on keväisin järjestettävä vuosikokous jota kutsutaan nimellä Elevriksdagen (lyh. ERIK, kääntyy suomeksi "oppilasvaltiopäivät"). Äänioikeutettuja kokouksessa ovat kaikki järjestön jäsenet. Kokouksessa päätetään poliittisesta ohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta sekä valitaan järjestön hallitus, joka johtaa järjestöä kokouksen päätösten mukaisesti. Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja neljästä kahdeksaan hallituksen jäsentä. Hallituksen puheenjohtaja on myös liiton puheenjohtaja, jona on keväästä 2017 alkaen toiminut Bicca Olin.


title: Finlands Svenska Skolungdomsförbund

text: Järjestön toimisto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Kasarmikatu 1. Jäsenilleen FSS tarjoaa palveluja, kuten opiskelijajäsenilleen opiskelijakortin joka oikeuttaa erilaisiin alennuksiin sekä kaikille jäsenilleen vuosittain kalenterin ja järjestön lehden, Elevbladetin.


title: Oliiviorneero

text: Oliiviorneero ("Philydor erythrocercum") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Oliiviorneero

text: Oliiviorneeroa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Kastanjasiipiorneero

text: Kastanjasiipiorneero ("Philydor erythropterum") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kastanjasiipiorneero

text: Kastanjasiipiorneeroa tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sitä esiintyy Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Okraorneero

text: Okraorneero ("Anabacerthia lichtensteini") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Okraorneero

text: Okraorneeroa tavataan Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustalakkiorneero

text: Mustalakkiorneero ("Philydor atricapillus") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustalakkiorneero

text: Mustalakkiorneeroa tavataan laajalla alueella Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruostetiaisorneero

text: Ruostetiaisorneero ("Philydor rufum") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruostetiaisorneero

text: Ruostetiaisorneeroa tavataan laajalla alueella Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sporobolus spicatus

text: Sporobolus spicatus on karisteheiniin kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen mätästävä kasvi. Se kasvaa rönsyissä. Korret ovat 10–70 senttimetriä pitkiä. Lehdet ovat piikkikärkisiä ja 2–30 senttimetriä pitkiä ja 1–4 senttimetriä leveitä. Kukinto on röyhy. Tähkylät ovat yksittäisiä, ja lisääntymiskykyiset tähkylät ovat perällisiä.


title: Sporobolus spicatus

text: "S. spicatus" kasvaa koko Afrikassa sekä Aasiassa Arabian niemimaalta Intiaan. Se on suolakkokasvi, ja sitä kasvaa erityisesti emäksisessä ja heikkaisessa maaperässä, usein suolaisten järvien rannalla. Harvemmin laji kasvaa avoimilla ruohokkomailla.


title: Nokisiipiorneero

text: Nokisiipiorneero ("Philydor pyrrhodes") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.


title: Nokisiipiorneero

text: Nokisiipiorneeroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Guyanassa, Kolumbiassa, Perussa, Ranskan Guayanassa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Turun Sarjakuvakerho ry on Suomen vanhin paikallinen sarjakuvaseura. Kerhon toiminta alkoi vuonna 1974, mutta yhdistysrekisteriin se on merkitty vuonna 1975.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Turun Sarjakuvakerhon toimintaan kuuluu mm. vuosittaisen antologian julkaisu, sarjakuvafestivaali Necrocomiconin järjestäminen, kurssien ja työpajojen pitäminen ja erilaisten sarjakuva-aiheisten tapahtumien ja tapaamisten järjestäminen.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: 1970-luvun alulle ominaisesti Turkuun piti saada oma sarjakuva-alan yhdistys. Sitä ryhdyttiin puuhaamaan mm. Markku Haapion johdolla. Sarjakuvakerhon toiminta alkoi vuonna 1974 yliopistolla järjestetyllä Tarzan-seminaarilla. Turun Sarjakuvakerho ry (rek.nro. 118.034) rekisteröitiin yhdistykseksi 16.1.1975. Se on toiseksi vanhin suomalainen sarjakuvayhdistys. Vanhempi on vain Suomen Sarjakuvaseura, joka on perustettu vuonna 1972. Markku Haapion ohella muita ensimmäisen aallon vaikuttajia olivat mm. Ilkka Heilä ja Matti Ponkamo.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa Turussa syntyi punkin ja vihreän liikkeen myötä useampia vihaisia pienlehtiä, joilla hyökättiin Turun tautia vastaan. Näitä sarjakuvittivat esimerkiksi Keijo Ahlqvist ja Hannu Pyykkönen. Jussi ”Juba” Tuomola alkoi myös ahkerasti tarjota kuvituksiaan ja sarjakuviaan 1980-luvun puolivälissä eri tahoille. Omaa pienlehteä Juba ei ole koskaan tehnyt, mutta hän oli aktiivisesti mukana, kun hiljaiseloon vajonnut Turun Sarjakuvakerho lähti uudelleen liikkeelle 1989. Toisessa aallossa olivat mukana Juban lisäksi Sani Liljenbäck, Sami Tuominen, Ismo Lehtonen, Tero Ykspetäjä, Juha Jalonen, Jouko Pukkila, Vesa Kataisto sekä Pasi Vainio ja Reijo Rouvinen.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Turun Sarjakuvakerho julkaisi "Pehmeä pyramidi" -antologian (1990) ja lukuisia "Kyttyrä"-lehtiä vuoteen 1993 asti. Yhdistys järjesti myös Pehmeä pyramidi -festivaalin vuosina 1990–1993. Teemoina olivat "Tenavat", scifi, rock, pyhä sota pilakuvissa, seksisarjakuvat ja "Mustanaamio". Turussa kävivät kylässä Benoît Sokal, Albert Pepermans ja tallinnalainen animaattori Riho Unt. "Laaki"-lehden ensimmäinen numero esiteltiin Pehmeä pyramidi 1993 -sarjakuvatapahtumassa. Yhteistyötä harrastettiin tuolloin mm. City-lehden kanssa.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Vuonna 1997 Turkuun perustettiin sarjakuvabaari Cosmic Comic Cafe, josta tuli Turun sarjakuvaelämän tukikohta moneksi vuodeksi. Turun Sarjakuvakerho aloitti toimintansa Cosmicin myötä vuonna 1998. Kerho toimi tuohon aikaan nimellä Turun Sarjakuvaseura ja se oli Turun yliopiston ylioppilaskunnan alayhdistys. Tapaamisia pidettiin mm. Cosmicissa, ja niiden tuloksena syntyi sekä tapahtumaa Taiteiden yöhön kuin myös kolme Tursas-lehteä.


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Vuonna 2004 Turun Sarjakuvakerhon toiminta oli jälleen päässyt hiipumaan, kunnes harrastajat löysivät toisensa sarjakuvaportaali Kvaakin kautta. Tero Mäntylä kutsui sarjakuvaharrastajat kokoon Cosmic Comic Cafeen torstaina 26.8.2004. Tapaamisia alettiin järjestää säännöllisen epäsäännöllisesti. Todelliseen nousuunsa kerhon toiminta lähti kuitenkin vasta kevätkaudella 2006, jolloin kevätkokouksessa oli paikalla peräti yhdeksän henkeä. Saman vuoden kesäkuussa alettiin suunnitella ensimmäistä Necrocomicon-sarjakuvapäivää. Turkulaiset sarjakuvaharrastajat päättivät kaapata 1970-luvulla perustetun rekisteröidyn yhdistyksen omiin nimiinsä, mikä onnistuikin helposti. Mukana olivat Vesa Saarinen, Petteri Oja, Sippo Mentunen, Toni Tirri, Jyrki Nissinen, Tapio Peltonen, Harri Heikkanen, Tomi Mäntylä sekä kerhon aiemmistakin inkarnaatioista tutut Jouko Pukkila ja Timo Ronkainen.


title: Turun Sarjakuvakerho

text:
Ensimmäinen Necrocomicon-sarjakuvapäivä järjestettiin S-Osiksella 4.11.2006. Sitä mainostettiin sarjakuvaharrastajille ja -taiteilijoille suunnattuna underground-otteisena sarjakuvapäivänä, joka ei edes yrittänyt olla skenen suurin ja kaunein, vaan lunkein tapahtuma. Tällaisena tapahtuma on pysynytkin koko olemassaolonsa ajan. Necrocomiconissa on vuosien varrella nähty koko joukko suomalaisia etu- ja takarivinkin sarjakuvataiteilijoita. Ohjelmistoon on perinteisesti kuulunut sarjakuvakilpailuja, tekijöiden haastatteluita sekä sarjakuvaa tavalla tai toisella liippaavia luentoja.
Leen van Hulst: "Maitoa ja Lunta - Milk and snow" (2012)


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Toni Tirri: "Tirri" (2016)


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Kati Oksanen, Hämid Shajarian (toim.): "Sarjakuvaa kahdella kielellä – Sarjakuvaharjoituksia persiaksi ja suomeksi" (2016)


title: Turun Sarjakuvakerho

text: Vilenius, Maijastiina (toim.): "Tois pual ruuttu" - Turkulaista sarjakuvaa kautta aikain. Turun Sarjakuvakerho 2011.


title: Kastanjaorneero

text: Kastanjaorneero ("Syndactyla dimidiata") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kastanjaorneero

text: Kastanjaorneeroa tavataan Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Neurotripsicks

text: Neurotripsicks on Gorodin esikoisalbumi. Se julkaistiin alunperin lokakuussa 2004 yhtyeen edeltävän nimen Gorgasm alla. Albumista julkaistiin uuden Gorod-nimen alla 15. kesäkuuta 2005.


title: Moottoripyöräilyn Ranskan Grand Prix

text: Moottoripyöräilyn Ranskan Grand Prix on vuosittain järjestettävä ratamoottoripyöräilyn MM-sarjan osakilpailu. Kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1920, vuosia ennen MM-sarjaa.


title: Moottoripyöräilyn Ranskan Grand Prix

text: "Vaaleanpunaisella taustalla merkityt eivät kuuluneet MM-sarjaan"


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan teatteri on vuonna 1961 perustettu rekisteröity yhdistys, joka ylläpitää harrastajateatteria omalla nimellään sekä Tikkurilan teatteri- ja sirkuskoulua. Tikkurilan teatterin päätoimipiste on Lasten ja nuorten kulttuuritalo Vernissa Vantaan Tikkurilassa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan Teatteri ry:n tavoitteena on monipuolisen teatteritaiteen esittäminen ja luovuutta, yksilöllisyyttä ja yhdessä tekemistä tukeva taidekasvatus. Teatterilla on kulttuuritalo Vernissassa oma 50-paikkainen huoneteatteritila. Osa teatterin tuottamista esityksistä pidetään kuitenkin muualla kuin Vernissassa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan teatteri ja Tikkurilan teatteri- ja sirkuskoulu tuottavat vuosittain yhteensä noin 200 esitystapahtumaa. Esitystoiminnan lisäksi ohjelmistoon kuuluvat improvisaatio- ja stand up -klubit.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan teatteri esiintyy usein teatterifestivaaleilla sekä koti- että ulkomailla. Teatteri on vieraillut esityksillään muun muassa Ruotsissa, Virossa ja monissa muissa Euroopan maissa sekä Etelä-Koreassa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Kannustavuus: Teatteri edustaa toimintatapaa, joka arvostaa jokaista ryhmän jäsentä persoonana ja tukee yksilön kasvua. Teatteri luo ilmapiirin, jossa riittää innostusta ja tekemisen makua.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Avoimuus: Toiminta on läpinäkyvää. Sitä ohjaavat arvot, tavoitteet, opetussuunnitelmat ja taloudellinen päätöksenteko ovat julkisia.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Luovuus: Teatterissa vaalitaan luovaa lahjakkuutta ja uusille ajatuksille avointa mielikuvitusta. Perinteitä ja aitoa harrastajuutta arvostetaan, kuten myös uskallusta kokeiluihin ja uusiin toimintatapoihin. Rakenteet pidetään joustavina ja ohjelmisto monipuolisena. Erilaiset tekijä- ja katsojaryhmät otetaan huomioon.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Luotettavuus: Teatteri pitää sen mitä lupaa ja odottaa samaa muilta. Jäsenten ja oppilaiden odotetaan sitoutuvan sovittuihin pelisääntöihin, aikatauluihin ja maksuihin. Työnantajana teatteri arvostaa paitsi ammattitaitoa, myös tavoitteisiin sitoutumista ja reilua yhteispeliä. Voittoa ei tavoitella. Tulot käytetään vakaana jatkuvan toiminnan kehittämiseen.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan Teatteri sai alkunsa vuonna 1945, kun päätettiin perustaa Tikkurilan työväen näyttämö.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Työväen teatteriharrastustoimintaa ylläpidetään ja kehitetään. Vuonna 1960 päätettiin perinteinen työväen näyttämöharrastus laajentaa kaikkiin kansanpiireihin. Vuotta myöhemmin yhdistys rekisteröitiin uudella nimellä, jolloin syntyi Tikkurilan Teatteri ry. Helsingin maalaiskunnan kasvaessa ja muuttuessa Vantaan kaupungiksi, Tikkurilan Teatterissa käynnisteltiin lasten ja nuorten teatteritoimintaa. Vakinaisen toimitilan puute aiheutti yhdistykselle haasteita.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Teatterin ohjelmistossa oli paljon erilaisia näytelmiä, joista erityisesti nuorisonäytemät niittivät mainetta. Vuonna 1981 Tikkurilan Teatteriin liittyi paljon uusia harrastajia ja Vantaalla järjestettiin Vantaan 1. Teatteritapahtuma. Anna-Liisa Nupposen johdolla toiminta vilkastui muutaman hiljaisemman vuoden jälkeen Peltolan koulun tiloissa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1985 tapahtui sukupolvenvaihdos teatterin johtokunnassa: Anna-Liisa Nupponen väistyi ja puheenjohtajana aloitti Aila Pelkonen. Johtokuntaan saatiin paljon nuoria aktiivisia jäseniä. Vuosina 1988–1989 Simo Lappalaisen ohjaamat "Luokan vihollinen" ja "Tulipunakukka" vierailivat muun muassa Oulussa, Helsingissä ja Järvenpäässä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1990 Tikkurilan Teatteri sai omat teatteritilat Vantaan kaupungin saneeraamasta Vernissatehtaasta, joka avattiin syksyllä nuorison monitoimitalona. Kouluteatteritoiminta laajeni ja teatteriryhmiä syntyi kuusi. Timo Hannelinin ohjaama "Robin Hood" vieraili Kuusankosken kansainvälisillä lasten teatteripäivillä. "Teatterisportti"-improvisaatiota kokeiltiin ensimmäisenä Suomessa Sanna Jalomäen ohjaamana.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1991 Teatteri juhli 30-vuotista toimintaansa tammikuussa esitysten, improkisan ja näyttelyn merkeissä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1992 Kansan Sivistysrahasto palkitsi Tikkurilan Teatterin vuoden harrastajateatterina. Taiteen perusopetuksen ensi askelia otettiin mm. Raatikon tanssikoulun kanssa yhteistyössä järjestetyillä kursseilla ja leirillä Kukonnotkon leirikeskuksessa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1993 Taiteen perusopetuskokeilua jatkettiin Tarja Saikkosen ohjauksessa valmistamalla koulutusproduktiona Outi Nyytäjän kirjoittama "Lauantailapset", joka vieraili Työväen Näyttämöpäivillä Mikkelissä ja Kuusankosken Kansainvälisessä Lastenteatteritapahtumassa. Ensimmäinen ulkomaanvierailu tehtiin Tallinnaan teatteripäiville Timo Hannelinin ohjaamalla nuorten näytelmällä "Backstage".


title: Tikkurilan Teatteri

text: Timo Hannelinin ja Eija Velanderin ohjaama lastennäytelmä "Olipa kerran kuningas" vieraili vuonna 1994 Suomen edustajana Saksan Lingenissä kansainvälisillä lasten teatteripäivillä. Samana vuonna taiteen perusopetuslain mukainen teatteritaiteen sopetus alkoi Tikkurilan Teatterin Ilmaisukoulussa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1995 Teatteria ja tanssia yhdistävä produktio "Ruoska" valmistui Ari Nummisen ohjauksessa ja vieraili mm. Mikkelissä ja Oslossa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: 1996 NAR:n tukeman pohjoismaisen nuorten teatterityöpajan Suomen osuus valmistui Tikkurilan Teatterissa. Michael Baranin ja Markku Hoikkalan näytelmän "Jono" ohjasi Otso Kautto, ja esitys vieraili Ruotsin Karlskogassa ja Tanskan Roskildessa sekä Tampereen teatterikesässä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1997 Raatikon tanssikoulun kanssa valmistui yhteistyönä poikien esitys "Star Track", jonka ohjasi Isto Turpeinen. Esitys vieraili Kuusankoskella.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 1998 Taina Mäki-Ison ohjaama katuteatterikurssi "Klovneja vaan ei klooneja" kutsuttiin ensi-iltaan Kuusankoskelle ja se vieraili myös Tampereen Teatterikesässä. Samana vuonna sirkustaiteen perusopetussuunnitelma hyväksyttiin ja opetus alkoi. Ilmaisukoulun nimi muuttui Teatteri- ja Sirkuskouluksi. Kesäteatteri alkoi kotiseututalo Påkaksen pihapiirissä näytelmällä "Maailman baari", jonka ohjasi Teija Kettunen.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2000 Tikkurilan Teatteri osallistui Helsingin kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtumaan vantaalaisten harrastajien yhteisproduktiossa "Volga Farmari", jonka ohjasi Juha Hurme. Puheenjohtaja vaihtui ja nuijan varteen tarttui Leena Kunnas. Teatteri- ja sirkuskoulun rehtorina aloitti Pekka Korhonen, toiminnanjohtajana Aila Pelkonen.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2001 Teatteri juhli 40-vuotista toimintaansa tuottamalla kaksi suurta "Narnia"-sarjaan perustuvaa produktiota, jotka ohjasi Inkeri Rosilo. Mukana oli sekä teatterin jäseniä, että teatterikoulun oppilaita. Puheenjohtaja aloitti Carita Välitalo. "Volga Farmari" sai tunnustusta Mikkelin teatteripäivillä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2007 teatterille myönnettiin Vantaan kulttuuripalkinto. Palkinto myönnetään vuosittain hakemuksetta tunnustuksena merkittävistä ansioista taiteen ja kaupungin taide-elämän hyväksi tehdystä työstä Vantaan kaupungissa vakituisesti asuvalle henkilölle tai kaupungissa toimivalle taiteilijaryhmälle. Palkinnon suuruus oli tuolloin 5 000 euroa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2008 Anu Myllyniemen ohjaama Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulun näytelmä "Anne Frankin Unet" vieraili KUULAS -festivaalilla Kuusankoskella. Seuraavana vuonna teatterikoulun oppilaan Aino Järvi-Eskolan monologiesitys "Kenenkään tytär" valittiin Työväen näyttämöiden liiton Murros -nuorten teatterifestivaalille Tampereelle.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2008 Kimmo Tähtivirran ohjaama psykologisesti intensiivinen tulkinta näytelmästä "Equus" valittiin Työväen näyttämöpäivien ohjelmistoon Mikkeliin.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan Teatterin esitys "Niskavuoren nuori emäntä" valittiin Seinäjoen Harrastajateatterikesään. Rosa-Maria Perän ohjaama näytelmä tarjosi katsojilleen persoonallisen tulkinnan Hella Wuolijoen klassikkotekstistä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2010 Tikkurilan teatterin ja Vantaan näyttämön yhteistyöproduktio "Tahdotko Sinä?" vieraili TNL:n Näyttämöpäivillä Mikkelissä. Poliittinen fantasiatarina Helsingin ja Vantaan kuntaliitoksesta keräsi raadilta ylistävää palautetta mielenkiintoisesta lähestymisestä vaativaan aiheeseen.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Tikkurilan Teatterikoulun esitys "Kosketa pohjaa" valittiin Tampereella pidettävään nuortenteatterifestivaali Murroksee. Esityksen ohjasi Tuukka Tiihonen.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Carita Välitalon ohjaama "Rikos ja Rakkaus valittiin" Seinäjoen Harrastajateatterikesän ohelmistoon. Esitykselle myönnettiin raadin kunniamaininta.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2011 Tikkurilan Teatterikoulaisten esitys Elmo valittiin KUULAS -festivaaleille. Esityksen ohjasi Rosa-Maria Perä.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2012 Tikkurilan teatteri julkaisi 50-vuotisen matkansa kunniaksi historiikkiteoksen "Meitä ynnä näytelmää suopeasti sietäkää".


title: Tikkurilan Teatteri

text: Vuonna 2013 Tikkurilan teatterin näytelmä "Aina joku eksyy" nappasi Seinäjoen Harrastajateatterikesän suurimman kannustinrahan ja kunniakirjan. Näytelmän ohjasi Carita Välitalo. Näytelmä kutsuttiin Ruotsinsuomalaisten Teatteripäiville Västeråsiin.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Ruotsinsuomalaisten harrastajateatteriliitto kutsui Kimmo Tähtivirran ohjaaman esityksen "Yksiöön en Äitee ota" vierailulle Eskilstunaan. Niin ikään Tikkurilan seatteri- ja sirkuskoulun esitys "Prinsessa Ruusunen" valittiin osaksi Kouvolassa pidetyn Kansainvälisen Lastenteatteritapahtuma Kuulaan ohjelmistoa.


title: Tikkurilan Teatteri

text: Suomen Harrastajateatteriliiton Teatteripäivien 2014 yhteydessä jaettiin teatterialan tunnustuspalkintoja ansioituneille teatterintekijöille. Tikkurilan teatteri pokkasi Vuoden harrastajateatteri -palkinnon. Sen myönsivät Työväen näyttämöiden liitto ry ja Suomen harrastajateatteriliitto ry. Valitsija, näyttelijä Jemina Sillanpään perusteli valintaa seuraavasti:


title: Tikkurilan Teatteri

text: "”Tikkurilan teatteri on jo vuosikymmeniä tehnyt laadukasta ja monipuolista työtä ja ansaitsee tulla nimetyksi vuoden 2014 harrastajateatteriksi. Teatteri tarjoaa eri-ikäisille ja eritaustaisille osallistujilleen monipuolista teatteritoimintaa ja taidekasvatusta ammattitaitoisten ohjaajien ja pedagogien käsissä. Vuoden harrastajateatterin valinnassa on tänä vuonna painotettu ennen kaikkea teatteritoiminnan yhteisöllisyyttä, yksilöiden erilaisuuden ja tarpeiden huomioonottamista, teatteritoiminnan monipuolisuutta, teatterin yhteiskunnallista hereillä oloa, teatteritoiminnan aktiivista kehittämistä, luovaa toimintaa sekä taiteellista lopputulosta.”"


title: Valtionvero

text: Valtionvero on valtiolle tulon perusteella maksettava vero. Valtioveroon kuuluu valtiolle ansiotulosta sekä pääomatulosta suoritettava vero. Suomessa valtionvero koskee vain luonnollisia henkilöitä - yhteisöt maksavat yhteisöveroa.


title: Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu

text: Tikkurilan teatteri- ja sirkuskoulu on Tikkurilan teatteri ry:n ylläpitämä yksityinen esitystaiteen koulu, joka antaa taiteen perusopetuslain mukaista opetusta teatteri- ja sirkustaiteessa. Opetus tapahtuu Vantaan kaupungin omistamissa tiloissa eri puolilla kaupunkia.


title: Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu

text: Teatteri- ja sirkustaiteen opetuksessa on käytössä  taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän mukainen opetussuunnitelma. Teatteritaiteen opetukseen koululla on Opetusministeriön antama opetuksen järjestämislupa. Sirkusopetuksen puolella opetus tapahtuu Vantaan kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen puitteissa.


title: Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu

text: Teatteriopetus kuuluu valtion opetustuntiperusteisen osuuden piiriin. Lisäksi koulun toiminta rahoitetaan Vantaan kaupungin toiminta- ja kohdeavustuksin, lukukausimaksuin, valtion kurssiavustuksin sekä pääsylipputuloin. Opetuspaikkoina ovat muun muassa Lasten ja nuorten kulttuuritalo Vernissa ja Lasten taidetalo Pessi Tikkurilassa, Dickursby skola Jokiniemessä sekä monitoimitalo Lumon Lumo-sali Korsossa.


title: Tikkurilan Teatteri- ja Sirkuskoulu

text: Oppilaita on teatteritaiteen viikoittaisessa perusopetuksessa 220. Sirkustaidetta opiskelee yhteensä 120 oppilasta. Vuosittain erillisille lyhytkursseille osallistuu noin 100 lasta ja nuorta.


title: Tawleed

text: Tawleed on hevosrotu, joka kehitettiin Sudanissa Khartumin alueella. Tämä rotu luotiin risteyttämällä kotimaisia ja eksoottisia hevosia. Tawleedeja käytetään ratsastuksessa. Rodusta tiedetään hyvin vähän.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alaisuuteen kuuluva, erityishoitoa tarvitsevia lapsia hoitava yksikkö. Se aloitti toimintansa keväällä 2012, ja sen toimisto sijaitsee Espoon Jorvissa.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Lasten kotisairaanhoito yksikkö toimi pilottihankkeena helmikuuhun 2016 saakka. Mukana olivat pääkaupunkiseudun kolme suurinta kuntaa: Helsinki, Espoo ja Vantaa.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Hoitotyö tehdään lapsen kotona. Hoitotiimejä on noin kymmenen, joita sijaitsee ympäri pääkaupunkiseutua. Tiimeissä työskentelee lähinnä lähihoitajia, joita on palkattu yksikköön yhteensä noin 45. Hoitotiimiin pääsevät lapset, joilla on esimerkiksi trakeostomia eli henkitorviavanne. Pääasiana on, että lapset eivät vaadi varsinaista sairaalahoitoa. Tiimin kasaamiseen saattaa mennä aikaa noin muutama kuukausi. Lapset tulevat yksikköön lääkärin lähetteellä Lastenklinikan tai Jorvin päivystyksestä.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Tiimeissä on hoitotarpeesta riippuen noin kahdesta viiteen hoitajaa. Työvuoroissa on aina hoitaja kerrallaan ja mahdollisesti toinen vanhemmista. Yksiköllä on myös oma lääkäri ja akuuttikotisairaanhoito. Akuutikotisairaanhoidossa työskentelevät sairaanhoitajat, joiden toimipiste on Jorvissa. Sairaanhoitajat tekevät potilaskäyntejä sovitusti esimerkiksi tiimeissä. Lääkäri vastaa lapsen hoidosta ja sen toteuttamisesta.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Ennen tiimin perustamista pidetään hoitopalaveri hoitajien, yksikön osastonhoitajan ja vanhempien kesken. Palaverissa määritellään ja sovitaan hoidon tarve sekä käytännönasiat. Huomionarvoista on, että lasten vanhemmat ovat koko ajan vahvasti toiminnassa mukana.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Tiimien tarkoituksena on tukea vanhempia vaikeina aikoina ja mahdollistaa lapsen oikeutta sairastaa kotona. Ennen yksikön perustamista lapsi saattoi joutua olemaan pitkään sairaalahoidossa. Kotisairaanhoitoyksikön toiminta laajeni vuoden 2013 alussa, kun kotihoitoa järjestetään myös äkillisesti sairastuneille lapsille. Potilaat voivat olla hoitorinkien potilaita tai aiemmin terveitä lapsia ja nuoria.


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text: Uuden lastensairaalan valmistuessa yksikölle tulee todennäköisesti sinne uusi toimisto.


Lasten kotisairaanhoidon yksikkö


title: Lasten kotisairaanhoidon yksikkö

text:
http://www.hus.fi/hus-tietoa/rakennushankkeet/uusi-lastensairaala/Documents/Uuden%20lastensairaalan%20tarveselvitysraportti.pdf
http://portfolio-web.ess.fi/www/Husari/2014_No1/#/30/


title: Henrik Paersch

text: Henrik Paersch (s. 21. maaliskuuta 1949 Helsinki) on suomalainen elokuvaaja. Hän on voittanut kuvauksestaan kahdesti Jussi-palkinnon, vuonna 1982 elokuvista "Ajolähtö" ja "Ramses ja unet", ja vuonna 1984 elokuvasta "Pessi ja Illusia".


title: Henrik Paersch

text: Henrik Paersch on ollut mukana kymmenien suomalaiselokuvien tuotannossa. Vuonna 1992 hän perusti elokuvakalustoa ja studiotilaa vuokraava Angel Films Oy:n, jolla on studio Helsingin Herttoniemessä. Vuoden 2011 alussa Angel Films Oy yhdistyi Devil Rentals Oy:n ja ruotsalaisen Dagsljus Ab:n kanssa.


title: Henrik Paersch

text: Vuonna 2004 Paersch perusti hydrokoptereita ja muita kelirikkokulkuneuvoja suunnittelevan ja markkinoivan Arctic Airboat Oy:n, ja on vuodesta 2011 asti toiminut yrityksen pääsuunnittelijana.


title: Henrik Paersch

text: Paersch on koulutukseltaan taiteen kandidaatti. Hän on toiminut Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen puheenjohtajana.


title: Moottoripyöräilyn Qatarin Grand Prix 2014

text: Qatarin Grand Prix 2014 oli MotoGP-kauden ensimmäinen osakilpailu. Se ajettiin 23. maaliskuuta Losail International Circuitin radalla.


title: Moottoripyöräilyn Amerikan Grand Prix 2014

text: Amerikan Grand Prix 2014 oli MotoGP-kauden toinen osakilpailu. Se ajettiin 13. huhtikuuta Circuit of the Americasin radalla.


title: Välitön vero

text: Välitön vero on vero, joka tulee suoraan (välittömästi) verovelvollisen maksettavaksi ja määräytyy verovelvollisen omien tulojen perusteella. Välittömiin veroihin kuuluviksi luetaan mm. valtion ansiotulovero, kunnallisvero, yhteisövero, sairausvakuutusmaksu, työnantajan sosiaalivakuutusmaksu, kiinteistövero ja arpajaisvero.


title: Välillinen vero

text: Välillinen vero on vero, jonka kuluttaja maksaa hyödykkeen hinnassa. Tuotteen tai palvelun myyjä on verovelvollinen. Hän on velvollinen tilittämään hintoihin sisältyvät verot veroviranomaiselle. Välillisiä veroja ovat mm. arvonlisävero ja valmisteverot. Valmisteveroja ovat mm. alkoholivero, tupakkavero ja polttoainevero. Välillisiin veroihin lukeutuu myös vakuutuksissa oleva vakuutusmaksuvero.


title: Leading Vision

text: Leading Vision on ranskalaisen Gorodin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. elokuuta 2006.


title: Ville Oksanen (juristi)

text: Ville Oksanen (26. joulukuuta 1976 Eura – 23. marraskuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen kansalaisaktivisti ja lakimies, joka tunnettiin kansalaisoikeuksien ja sananvapauden puolustajana sekä yhteiskunnallisena keskustelijana. Hän oli yksi Electronic Frontier Finland -yhdistyksen perustajista. Hän toimi myös sen puheenjohtajana 2004–2005 ja oli kuollessaan yhdistyksen varapuheenjohtaja.


title: Ville Oksanen (juristi)

text: Oksanen oli osakkaana digilainsäädäntöön erikoistuneessa Turre Legal -asianajotoimistossa. Hän väitteli tohtoriksi digitaalisista tekijänoikeuksista vuonna 2008 ja oli vuonna 2014 tutkijana Aalto-yliopiston tietotekniikan laitoksella. Lisäksi hän toimi Tietokone-lehden, Tietoviikko-lehden sekä Verkkouutisten blogikirjoittajana.


title: Ville Oksanen (juristi)

text: Poliittiselta kannaltaan Oksanen oli liberaali kokoomuslainen. Hän toimi Kokoomusnuorten varapuheenjohtajana ja oli vuosina 1999–2000 Kokoomuksen puoluehallituksen varajäsen kuten Ben Zyskowiczin eduskunta-avustajakin.


title: Ville Oksanen (juristi)

text: Oksanen kuoli 37-vuotiaana äkilliseen sairauteen Helsingissä marraskuussa 2014.


title: Process of a New Decline

text: Process of a New Decline on Gorodin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 1. kesäkuuta 2009.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Syyrian sisällissota ja ulkomaat tarkoittaa ulkomaiden vaikutuksia Syyrian sisällissotaan ja Syyrian sisällissodan vaikutuksia ulkomaihin. Näitä ovat muun muassa ulkomaiden antama tuki sotijoille, epävakauden leviäminen muualle ja maasta tulevat pakolaiset.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text:
Syyrian kansannousu alkoi Tunisian ja Egyptin esimerkkien innoittamana. Länsimaat tuomitsivat kapinan alussa Syyrian hallituksen käyttämät voimatoimet. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt syyttivät molempia sodan osapuolia erilaisista ihmisoikeusrikoksista.
Arabiliitto yritti 2011 tuloksetta sovitella sotaa, samoin kuin myöhemmin YK. Nämä tahot kallistuivat enemmän kapinallisten puolelle.
Eri kapinallistahoja ovat tukeneet lähinnä arabimaat, Turkki ja länsimaat. Assadin johtamaa hallitusta ovat tukeneet näkyvimmin Iran, Venäjä ja Hizbollah-järjestö ja myös Kiina. Isis-järjestöä ei ole virallisesti tukenut yksikään ulkomaa.
Syyrian sisällissota on aiheuttanut levottomuuksia Libanonissa ja edistänyt niitä Irakissa. Pakolaisongelma on näkynyt eniten arabimaissa, mutta myös Euroopassa. Syyriaan on lähtenyt länsimaistakin taistelemaan lähinnä islaminuskoisia kapinallisten riveihin. Länsi aloitti vuonna 2014 Isisin vastaiset ilmaiskut, Venäjä 2015 ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text:
Islamia jakava sunnien ja shiiojen riita ja maailmanpolitiikassa näkyvä idän ja lännen jännite näkyvät Syyriassa.
Niinpä Syyrian sisäinen poliittis-uskonnollisten ryhmien välinen sisällissota kytkeytyy Iranin ja Saudi-Arabian kamppailuun ylivallasta Lähi-idässä.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Yhdysvallat ja Euroopan länsimaat vastustivat avoimesti Assadin hallitusta sen tekemien ihmisoikeusrikkomusten takia. Yhdysvallat myös pyrki oppositiota tukemalla luultavasti heikentämään Venäjän ja Iranin vaikutusta Lähi-idässä. Assadia vastaan olivat mm Yhdysvallat, Britannia, Ranska, Saksa, Australia ja Japani. Ranska antoi sodan alussa kapinallisia tukevia lausuntoja. Britannian tiedustelupalvelu antoi Syyrian kapinallisille tietoja


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text:
Monet sunnalaiset arabivaltiot, muun muassa Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet Arabiemiraatit tukivat julkisesti ja suoraan aseistamalla ja rahoittamalla kapinallisia keväästä 2012 lähtien. Qatar vastusti Syyrian hallitusta mm. koska tämä esti maasta Turkkiin Syyrian kautta vievän kaasuputken rakentamisen. Arabiliitto salli aseiden viennin Syyrian kapinallisille vuonna 2013.
Syyrian väkivaltaisuuksien pelättiin leviävän muualle Lähi-itään, ja huhtikuussa 2012 väkivaltaisuudet levisivät Turkin puolelle, kun Syyrian hallitus ja kapinalliset ottivat yhteen Turkin rajalla. Libanonissakin käytiin paikallisia taisteluja elokuussa vuonna 2012.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Kesäkuussa Syyrian ja Turkin välit kiristyivät entisestään, kun Syyria ampui alas turkkilaisen hävittäjän.. Turkki tuki Syyrian turkmeenikapinallisia. Mutta se vastusti Syyrian kurdeja. Turkki ampui hallitusta tukeneella taistelulennolla olleen venäläisen hävittäjän alas vuonna 2015, koska väitti tämän tunkeutuneen ilmatilaansa. Tämä tulehdutti Venäjän ja Turkin välit.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Suurvalloista Assadia ovat tukeneet Venäjä ja Kiina. Molemmat vastustivat mahdollista Yhdysvaltojen kasvavaa vaikutusvaltaa alueella. Koska Venäjällä oli Syyriassa laivastotukikohta, se vastusti epävakautta maassa, Venäjä aloitti syksyllä ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan. Maa syytti Turkkia Isisin auttamisesta. Venäjä halusi Isisin ja muun terrorismin vastaista rintamaa.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Shiialainen Iran on tukenut Syyrian hallitusta aseistamalla ja lähettämällä vapaaehtoisia taistelijoita.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Isis hyökkäsi Irakissa kesällä vallaten siellä laajoja alueita, ja uhaten pirstoa koko maan. Osin Isisin menestys Irakissa perustui Syyriasta tulleisiin taistelijoihin. Vaikka suurvallat ja Lähi-idän valtiot kiistelivätkin Syyrian kohtalosta, ne kaikki vastustivat Isisiä.. Länsimaat alkoivat 2014-2015 hyökätä Isisiä vastaan ilmasta ja erikoisjoukkojen operaatioin. Venäjä aloitti oman hallitusta tukevan ilmaoperaation, joka kohdistui myös Isisiin.


title: Syyrian sisällissota ja ulkomaat

text: Ulkovaltojen yritykset luoda rauha ovat epäonnistuneet toistaiseksi.


title: Pel Maoudé

text: Pel Maoudé on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 25 kilometriä Korosta länteen. Kunnassa on 13 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Pel Maoudé

text: Pel Maoudén kunnan pinta-ala on 283,85 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Koron piirin Koporokendié Nân, idässä Koron, etelässä Dougouténé I:n ja Dougouténé II:n sekä lännessä Bankassin piirin Bankassin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä tai metsiä ei ole.


title: Pel Maoudé

text: Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää ja 20 pikkukylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Vähemmistönä on fulbeja ja moseja.


title: Pel Maoudé

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maapähkinä, lehmänpapu, fonio, teehibiskus ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, siat, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Pel Maoudéssa ja Baragongoléssa pidetään viikoittaiset markkinat.


title: Pel Maoudé

text: Kunnan läpi kulkee Moptin, Bandiagaran, Bankassin, Koron ja Burkina Fason rajan välinen maantie. Palveluihin kuuluvat kolme alakoulua, yläkoulu ja yksityinen klinikka.


title: Hotel Arthur

text: Hotel Arthur on Helsingin Kaisaniemessä Vuorikatu 19:ssa sijaitseva hotelli. Hotellin omistaa Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys.


title: Hotel Arthur

text: Arthur perustettiin vuonna 1907, jolloin Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys rakennutti itselleen oman toimitalon osoitteeseen Vuorikatu 19. Rakennushankkeen komiteaan kuului muun muassa arkkitehdit Eliel Saarinen ja Vilho Penttilä, jotka laativat talon piirustukset. NMKY:n toimintaan oli kuulunut maailmanlaajuisesti majoitustoiminta, joten toimitilojen lisäksi rakennukseen kuuluivat alusta asti myös majoitustilat ja ruokasalit. Tällöin hotelli tunnettiin nimellä kristillinen matkailijakoti Hospiz.


title: Hotel Arthur

text: Vuonna 1912 rakennukseen tehtiin laajennus Vilho Pelttilän piirustusten mukaan, minkä myötä majoituskäytössä olleiden huoneiden määrä nousi 60:een. Hotellin seuraava laajennusosa valmistui vuonna 1957, minkä jälkeen hotellihuoneiden määrä oli yli 100. Rakennusta peruskorjattiin laajasti myös 1980-luvulla, jotta sitä voitaisiin käyttää kokous- ja konferenssitoimintaan. Vuonna 1993 hotellin nimeksi vaihdettiin Hotel Arthur NMKY:n perustajajäsenen professori Arthur Hjeltin mukaan. Vuosina 2006–2007 hotelliin valmistui 24 uutta huonetta sekä sviitti. Lisähuoneita rakennettiin edelleen vuosina 2011–2012, minkä myötä hotellin kokonaishuonemäärä nousi 182:een. Vuosina 2017 ja 2018 hotellia laajennettiin vielä yhteensä 21 huoneella ja määrä nousi yli 200 huoneeneeseen.


title: Hotel Arthur

text: Hotellin moniin asukkaisiin ovat kuuluneet muun muassa Bill Clinton, Arnold Schwarzenegger ja Mathias Rust. Kirjailija Aino Kallas tunnettiin hotellin kanta-asukkaana, ja hänelle on omistettu hotellista nimikkohuone numero 543.


title: Harto Pasonen

text: Harto Pasonen (s. 6. kesäkuuta 1972) on suomalainen kirjankustantaja. Hänelle on myönnetty vuonna 2001 sarjakuvaneuvoksen arvo ansioistaan sarjakuvakustantajana. Hän on Arktinen banaani ja Valiosarjat -kustantamojen perustaja ja hallituksen puheenjohtaja.


title: Harto Pasonen

text:
Tradenomiksi opiskellut Pasonen ryhtyi sarjakuvakustantajaksi kiertämällä Suomea markkinoimassa "Alpha"-sarjakuvalehteään, joka ei kuitenkaan menestynyt. 1990-luvulla hän alkoi toimia ammattimaisena sarjakuvan kustantajana ja välittäjänä. Hän loi sarjakuvien välitys- ja jälleenmyyntiverkoston ja alkoi julkaista suomalaisten sarjakuvantekijöiden albumeja.
Parhaimmillaan merkittävä osa uusista kotimaisista albumeista on ollut Pasosen kustantamia.


title: Harto Pasonen

text: Pasonen julkaisi Kirjain-kirjallisuuslehteä, joka ilmestyi 2006–2012.


title: A Perfect Absolution

text: A Perfect Absolution on Gorodin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. maaliskuuta 2012.


title: A Perfect Absolution

text: Kappaleesta "Elements and Spirits" kuvattiin musiikkivideo.


title: Koporokendié Nâ

text: Koporokendié Nâ on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 30 kilometriä Korosta länteen. Kunnassa on 18 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Koporokendié Nâ

text: Koporokendié Nân kunta rajoittuu koillisessa Koron piirin Koporo Penin, idässä Koron ja etelässä Pel Maoudén, lounaassa Bankassin piirin Bankassin ja luoteessa Bandiagaran piirin Douroun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vesistöjä ei ole.


title: Koporokendié Nâ

text: Kuntaan kuuluu 19 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, markoja (dafing) ja moseja. Uskonnot ovat islam ja kristinusko.


title: Koporokendié Nâ

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, maapapu, lehmänpapu ja fonio. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, siat, hevoset, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Koporokendié Nâ

text: Koporokendié Nân kautta kulkee Moptin, Bandiagaran, Bankassin, Koron ja Burkina Fason rajan välinen maantie. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.


title: Bondo

text: Bondo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 12 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 19 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Bondo

text: Bondon kunnan pinta-ala on 340 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Koron piirin Diounganin, luoteessa Barapirélin ja lounaassa Koron kuntiin sekä kaakossa Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella on kaksi metsää.


title: Bondo

text: Kuntaan kuuluu 15 kylää ja kolme pikkukylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, moseja ja tuaregeja. Noin 70 % on muslimeja, 25 % kristittyjä ja loput animisteja.


title: Bondo

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, lehmänpapu, maapapu ja seesami. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat, hevoset, kamelit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Bondo

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat viisi koulua ja Dangaténén terveysasema.


title: Syyrian sisällissodan ihmisoikeusrikkomukset

text: Syyrian hallituksen alaiset tahot murhasivat, kiduttivat ja raiskasivat. Syyrian armeija ja puolisotilaalliset joukot käyttivät nälkäsaartoja, pommituksia ja paikoin kemiallisia aseita myös siviileihin joko tarkoituksetta ja/tai tahallaan. Eri kapinallistahot sieppasivat, murhasivat, vainosivat toisuskoisia, käyttivät tykistöä ja räjäyttelivät pommeja.


text:
Syyrian hallitus useimmiten vaikeni alaistensa tekemistä rikkomuksista. 28. marraskuuta 2011 YK julisti Syyrian valtion syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan, koska se hyväksyi laajat vastustajiin kohdistuneet murhat, kidutukset ja raiskaukset.
YK:n raportin mukaan murhat kohdistuivat myös rauhallisesti mieltä osoittaviin siviileihin ja lapsiin. Tiedustelupalvelun lääkäreiksi pukeutuneet työntekijät kiduttivat ihmisiä myös sairaaloissa.. n mukaan Syyrian hallituksen pidätyskeskuksissa kidutettiin raa’asti myös lapsia. Länsimaat, ihmisoikeusjärjestöt ja Syyrian oppositio ovat syyttäneet Syyrian neljää tiedustelupalvelua ("mukhabarat") ja hallitusta tukevia puolisotilaallisia joukkoja ("shabiha") jatkuvista mielivaltaisista siviilien pidätyksistä, vammauttamisista, kidutuksista ja joukkomurhista, vaikka poikkeustilalaki oli virallisesti kumottu huhtikuussa. Tiedustelupalvelu oli perustanut Syyriaan kymmenien kidutuskeskusten verkoston. Sotilaspoliis "Caesar" kuvasi kidutusten uhreja, joita oli 10000. Useimmat kidutetut olivat 20 - 40 vuoden ikäisiä miehiä.


text: Shabihat olivat muun muassa Houlan verilöylyn takana Opposition mukaan Syyrian armeija tappoi kranaattitulellaan siviilejä, ja hallitusta auttavat puolisotilaalliset shabiha-joukot kiertelivät Houlassa ja varsinkin Taldoussa talosta taloon teloittaen siviilejä, mukaan lukien lapsia 25.5.2012. Syyrian hallituksen tutkintaryhmän tuloksen mukaan suurin osa kuolleista ei kuollut armeijan tykkitulessa, vaan joukkomurhan teki satojen ihmisten suuruinen terroristiryhmä.


text: Englanninkielisessä mediassa Syyrian hallituksen kantaa puolusti hallituksen puhenainen Reem Haddad, joka kertoi hallituksen puolustavan kansalaisia aseistetuilta joukkiolta, kun taas hallituksen vastustajat olivat kertoneet turvallisuusjoukkojen tulittavan aseettomia mielenosoittajia.


text: Hallituksen alaiset syyllistyivät toistuvasti seksiin ja seksuaaliseen väkivaltaan molempia sukupuolia ja myös lapsia kohtaan.


text: Syyrian armeija saartoi vuodesta 2011 lähtien monia kapinallisten valvomia asutuskeskuksia. Armaija tulitti ja pommitti saarrettuja alueita. Tämä tappoi ja vammautti kapinallistaistelijoiden lisäksi myös siviilejä. Saarrot aiheuttivat loukkuun jääneille alueille nälkää, vesipulaa, sähkönjakelun ja tiedonvälityksen katkeamisen.


text: Syyrian ilmavoimat ja tykistö pommittavat usein asutuskeskuksia, kun kapinallisten taistelijat pääsevät niihin piiloon ja pakoon.


text: Hallitus käytti toistuvasti epätarkkoja, tuhoa tuottavia Scud-ohjuksia, tavanomaisia pommeja ja tynnyripommeja kapinallisalueita vastaan. Armeija käyttää tynnyripommeja niiden halpuuden takia. Tynnyripommeissa väitetään olevan terässirpaleita ja palavia aineita. Nämä lentokoneista ja helikoptereista pudotetut aseet eivät sovi täsmäpommituksiin, vaan ne ovat monesti pudonneet siviilien niskaan.


text:
Syyrian hallituksen joukot käyttivät paikoin kemiallisia
aseita kapinallisia vastaan vuonna 2013. Yhdysvallat painosti ilmaiskujen uhalla Syyrian luovuttamaan kemialliset aseensa. Näitä jäi maahan jonkin verran yhä. Vuonna 2015 puhuttiin taas hallituksen kemiallisista aseista.


text: Syyrian hallituksen joukot pommittivat syyskuun lopussa 2016 kahta Aleppon kapinallisalueella yhä toiminutta sairaalaa, ja Syyrian edustaja nauroi kysyttäessä tästä.


text: Länsi syytti sekä Syyrian hallitusta että sen tukijaa Venäjää sairaala- ja avustussaattueiskuista.


text:
Kapinallisten ääriryhmät räjäyttelivät pommeja. He myös murhasivat siviilejä, joskaan ei niin usein kuin hallituksen puolella olevat puolisotilaalliset joukot ja armeija. Opposition asemiehet sieppasivat ja murhasivat hallituksen virkamiehiä perheineen ja joukoittain. Jotkut kapinallisryhmät pyrkivät hankkimaan rahaa aseisiinsa sieppauksilla, kiristyksillä ja muulla laittomalla toiminnalla. Pidätetyt shabihajoukkojen jäsenet oli tapana teloittaa ilman oikeudenkäyntiä. Kapinalliset saattoivat tappaa siksi, että epäilivät jotakuta turvallisuuspoliisin jäseneksi.
Kapinalliset myös murhasivat mm. kristittyjä siksi, että nämä arvostelivat heitä rikollisiksi.


text: Toisaalta kapinalliset käyttivät lapsisotilaita, teloittivat sota- ja muita vankejaan ja käyttivät siviilejä ihmiskilpinä. Tämä tapahtui useimmiten kätkeytymällä mm. Homsissa siviilien asuinalueille hallituksen joukkoja pakoon, jonka takia hallituksen valvoma armeija pommitti näitä asuinalueita maan tasalle. Näin kapinallisten toiminta veti sodan uhreiksi sivullisia. Kun kapinalliset alkoivat saada tykistöä, he alkoivat tulittaa asuinalueita.


text:
Kurdikapinallisten YPG-joukot polttivat ja tuhosivat puskutraktoreilla Isisin alueilta vallattujen koteja ajaen asukkaat pakolaisiksi.
Näin tapahtui myös kylissä, joissa ei oltu taisteltu Isisiä vastaan.


title: Koporo Pen

text: Koporo Pen on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 35 kilometriä Korosta luoteeseen. Kunnassa on 18 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Koporo Pen

text: Koporo Penin kunta rajoittuu koillisessa Koron piirin Madougoun ja Youdioun, kaakossa Koron, lounaassa Koporokendié Nân ja luoteessa Bandiagaran piirin Douroun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnassa ei ole vesistöjä.


title: Koporo Pen

text: Kuntaan kuuluu 16 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja ja fulbeja. Uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Koporo Pen

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maapähkinä, maapapu, lehmänpapu ja fonio. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, siat, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Koporo Penissä ja Berelissä pidetään viikoittaiset markkinat.


title: Koporo Pen

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat viisi alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.


title: Youdiou

text: Youdiou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 35 kilometriä Korosta luoteeseen. Kunnassa on 16 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Youdiou

text: Youdioun kunta rajoittuu koillisessa Koron piirin Barapirélin, kaakossa Koron, lounaassa Koporo Penin ja luoteessa Madougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnassa on 12 kylää.


title: Youdiou

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, riisi, maapähkinä, lehmänpapu, seesami ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Youdioun tori on piirin tärkeimpiä kauppapaikkoja.


title: Youdiou

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu seitsemän koulua, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) sekä terveysasema.


title: Barapiréli

text: Barapiréli on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 40 kilometriä Korosta pohjoiseen. Kunnassa on 14 300 asukasta (vuonna 2009).


title: Barapiréli

text: Barapirélin kunnan pinta-ala on 200 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa ja pohjoisessa Koron piirin Madougoun, idässä Diounganin ja Bondon, etelässä Koron ja lounaassa Youdioun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Barapiréli

text: Kuntaan kuuluu 14 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Vähemmistönä on fulbeja sekä jonkin verran bambaroita ja moseja. Uskonnot ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Barapiréli

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.


title: Barapiréli

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluu yhdeksän koulua ja terveysasema.


title: Hotelli Helka

text: Hotelli Helka on helsinkiläinen hotelli, joka sijaitsee Etu-Töölössä osoitteessa Pohjoinen Rautatiekatu 23. Hotellin omistaa Nuorten Naisten Kristillinen Yhdistys. Hotellissa on yhteensä 149 huonetta. Sen alimmassa kerroksessa on ravintola Helkan keittiö sekä Helkan baari.


title: Hotelli Helka

text: Helka perustettiin vuonna 1928 Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen toimitaloon.


title: Hotelli Helka

text: Vuonna 2002 Helkan edustajalla räjähti autopommi, joka hajotti hotellin katutasossa olleen ravintolan ikkunoita.


title: Madougou

text: Madougou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 53 kilometriä Korosta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 27 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Madougou

text: Madougoun kunnan pinta-ala on 420 neliökilometriä. Se rajoituu pohjoisessa Koron piirin Diankaboun, idässä Diounganin, etelässä Barapirélin, Youdioun ja Koporo Penin sekä lännessä Bandiagaran piirin Sanghanin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Madougou

text: Kuntaan kuuluu 29 kylää. Asukkaat ovat etupäässä dogoneja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja. Uskontoja ovat islam, kristinusko ja animismi.


title: Madougou

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Madougoussa ja Karakindéssa pidetään viikoittaiset markkinat.


title: Madougou

text: Madougoun kautta kulkee Koron ja Douentzan välinen paikallistie. Palveluihin kuuluvat 12 alakoulua, yläkoulu ja kaksi terveysasemaa.


title: Yoro

text: Yoro on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 135 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 16 200 asukasta (vuonna 2009).


title: Yoro

text: Yoron kunta rajoittuu luoteessa Koron piirin Dinangouroun ja koillisessa Douentzan piirin Mondoron kuntiin sekä etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan alueella on metsiä, kaksi ajoittain täytyvää jokea ja useita väliaikaisia järviä.


title: Yoro

text: Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää ja 14 pikkukylää. Asukkaat ovat dogoneja, moseja, fulbeja ja tuaregeja.


title: Yoro

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, seesami ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, kamelit, hevoset ja siipikarja. Yorossa ja Gangafanissa pidetään viikoittaiset markkinat.


title: Yoro

text: Yorosta on kuivana aikana tieyhteys Koroon. Palveluihin kuuluvat kolme alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.


title: Courtney Stodden

text: Courtney Alexis Stodden (s. 29. elokuuta 1994 Tacoma, Washington) on yhdysvaltalainen malli ja televisiopersoona. Vuonna 2011 16-vuotias Stodden aiheutti maailmanlaajuisen kohun mentyään naimisiin itseään 34 vuotta vanhemman näyttelijä Doug Hutchisonin kanssa.


title: Courtney Stodden

text: Courtney Stodden syntyi Tacomassa, Washingtonissa Alex John Stoddenille ja Krista Kay Keller Stoddenille. Hän on nuorin kolmesta tyttärestä. Stodden on kuvaillut lapsuuttaan ”kauniiksi ja hauskaksi” ja sanonut olleensa ”erittäin pilalle hemmoteltu, hyvällä tavalla”. Hän on myös vegetaristi.


title: Courtney Stodden

text: Stodden jätti omien sanojensa mukaan high schoolin kesken, koska häntä kiusattiin ulkonäkönsä takia. Hän suoritti opintonsa loppuun kotiopetuksessa ja aloitti sen jälkeen työt viihdealalla. Stodden osallistui Miss Teen Washington USA -kauneuskilpailuun ja teki ohessa mallintöitä. Stoddenin manageri on hänen äitinsä Krista Stodden.


title: Courtney Stodden

text: Courtney Stodden ja Doug Hutchison puhuivat avioliitostaan avoimesti tositelevisiosarjassa "Couples Therapy". Heitä haastateltiin myös useilla Yhdysvaltain uutiskanavilla. Stodden on esiintynyt Britannian "Julkkis Big Brother"-ohjelmassa sekä 50 Centin musiikkivideolla ”Don’t Worry About It”.


title: Courtney Stodden

text: Courtney Stodden tapasi Hutchisonin alun perin Internetissä hakiessaan elokuvakerhoon, jossa Hutchison toimi opettajana. Stoddenin tädin ystävä työskenteli Hollywoodissa, ja Stodden sai kontaktin Hutchisoniin hänen kauttaan. Hutchison ei tiennyt Stoddenin oikeaa ikää, ja he rakastuivat toisiinsa aloittaessaan nettisuhteen, joka kesti 4–6 kuukautta. Stoddenin äiti oli tietoinen tyttärensä suhteesta ja ikäerosta mieheen. Kun Hutchisonille selvisi Stoddenin oikea ikä, hän kertoi tämän äidille lopettavansa suhteen, jos Stoddenin vanhemmat paheksuvat sitä. He kuitenkin antoivat kristinuskoon kasvatetun tyttärensä tehdä oman päätöksensä.


title: Courtney Stodden

text: Stodden meni naimisiin Doug Hutchisonin kanssa 20. toukokuuta 2011 Las Vegasissa. Hän oli Hutchisonin kolmas vaimo. Hutchison sai paljon negatiivista julkisuutta vihkiäisten jälkeen ja Stodden jotakuinkin pysyvän ”teinivaimon” tittelin. Marraskuussa 2013 parin ilmoitettiin eroavan kahden ja puolen vuoden avioliiton jälkeen, ja eropaperit allekirjoitettiin kuukauden sisällä. He kuitenkin jatkoivat asumista samassa asunnossa. Elokuussa 2014 Stodden ja Hutchison kihlautuivat uudelleen, oltuaan erossa vajaan vuoden.


title: Dinangourou

text: Dinangourou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Koron piirissä Malissa. Se sijaitsee Gondo-Sénon tasangolla 125 kilometriä Korosta koilliseen. Kunnassa on 35 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Dinangourou

text: Dinangouroun kunta rajoittuu lännessä Koron piirin Diounganin ja kaakossa Yoron sekä pohjoisessa Douentzan piirin Haïrén ja koillisessa Mondoron kuntiin ja etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Eteläosissa on metsiä.


title: Dinangourou

text: Kuntaan kuuluu 13 kylää. Asukkaat ovat dogoneja, fulbeja, moseja ja belloja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Dinangourou

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, fonio, maapähkinä, lehmänpapu, seesami ja teehibiskus. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, kamelit, aasit, hevoset ja siipikarja.


title: Dinangourou

text: Kunnan liikenneyhteydet ovat heikot. Palveluihin kuuluvat kahdeksan alakoulua, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) sekä kaksi terveysasemaa.


title: Sosiaaliantropologia

text: Sosiaaliantropologia tutkii sosiaalisia verkostoja, toisin sanoen, ne antropologit jotka ovat painottaneet tutkimuksissaan esimerkiksi hierarkioita, sukulaisuussuhteita yms. on luokiteltu liittämällä liite "sosiaali-" tieteenalan eteen.


title: Sosiaaliantropologia

text: Tutkimushaaran edustajia ovat esimerkiksi Alfred Radcliffe-Brown (1881–1955), W. H. R. Rivers (1864–1922), Raymond Firth ja Edward Evans-Pritchard. Evans-Pritchard tutki Afrikassa Britannian entisissä siirtomaissa asuvien heimojen välisiä voimarakenteita ja konflikteja, tarkoituksenaan selvittää siirtomaaisännälle kuinka maata voi parhaiten hallita. Tutkimusta hän teki vuosina 1926–1930 azandeista ja 1930-luvulla nuereista. Eräs hänen havainnoistaan oli se, että keskenään riidoissa olevat heimot usein liittyivät yhteen suuremman ulkopuolisen uhan äärellä. Evans-Pritchardiin oli vaikuttanut teoreettisesti toinen englantilainen antropologi Radcliffe-Brown. Radcliffe-Brown pääteokset "The Andaman Islanders" (1922) ja "The Social Organization of Australian Tribes" käsittelevät yhteiskuntarakenteita Andamaanien saarilla ja Australiassa. Radcliffe-Browinia ja Evans-Pritchardia pidetään keskeisimpinä funktionaalisen-strukturalismin teorian kehittäjinä.


title: Sosiaaliantropologia

text: Sosiaaliantropologiaa pidetään usein kulttuuriantropologian alakäsitteenä. Sosiaaliantropologia ja kulttuuriantropologia ovat kuitenkin käsitteinä hyvin lähellä toisiaan, sillä kulttuurinen tieto ja ihmisen käyttäytyminen nivoutuvat kiinteästi yhteen. Niistä käytetäänkin usein yhteisnimitystä "sosiaali- ja kulttuuriantropologia". Nimitysten erottaminen on perustunut oppihistoriallisiin perinteisiin. Suomen yliopistojen humanistisissa tiedekunnissa, kansatieteellisen ja folkloristisen opetuksen rinnalla, aineen nimenä on kulttuuriantropologia, ja yhteiskuntatieteellisissä tai valtiotieteellisissä tiedekunnissa, sosiologian alaisuudessa, samansisältöinen aine on nimeltään sosiaaliantropologia.


title: Pierre Kirby

text: Pierre Kirby (k. 1990) oli englantilainen näyttelijä ja kamppailulajitaituri. Hän tuli tunnetuksi Godfrey Hon ohjaamista 1980-luvun ninjaelokuvista.


title: Pierre Kirby

text: Kirbyn elämästä elokuvauran ulkopuolella tiedetään vähän yksityiskohtia, mutta hänen tiedetään näyttelemisen lisäksi kuljettaneen huvijahteja ammatikseen Kaakkois-Aasiassa. Vuosina 1987–1988 hän ehti näytellä ainakin yhdeksässä elokuvassa, joista suurimman osan ohjasi hongkongilainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja Godfrey Ho. Elokuvien tunnusmerkkinä pidetään niiden tekotapaa, jossa Kirbyn tähdittämiä uusia kohtauksia liitettiin johonkin jo valmiiseen, usein julkaisemattomaan elokuvaan.


title: Pierre Kirby

text: Pierre Kirbyn kuolemasta on liikkunut aikojen saatossa paljon huhuja. Tällä hetkellä vallalla olevan teorian mukaan hän kuoli 1990-luvun taitteessa veneonnettomuudessa, kuljettaessaan huvijahtia Filippiineille ystäviensä kanssa.


title: Ronnie Venema

text: Ronnie Venema (s. 16. lokakuuta 1974 Meppel, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän pelasi uransa aikana 129 ottelua Eredivisiessä edustaen Heerenveeniä.


title: EFT-1

text: Exploration Flight Test 1 eli EFT-1 oli ensimmäinen Orion-avaruusaluksen miehittämätön avaruuskoelento. Sen kiertorata vei aluksen 5807 kilometrin korkeuteen, ja koko lento kesti 4 tuntia ja 24 minuuttia.


title: EFT-1

text: Lento on varsin identtinen vuoden 1967 Apollo 4-lennon kanssa, jossa testattiin Apollo-aluksen ohjausjärjestelmiä ja lämpökilven toimintaa kuulennolta paluuta vastaavissa olosuhteissa.


title: EFT-1

text: Tehtävänsä täyttänyt lento päättyi Tyyneen valtamereen. Tässä palautusvaiheessa jarruvarjot ja niiden kiinnitysosa jäivät suunnitelmasta poiketen mereen.


title: Daphné-luokka

text: Daphné-luokka oli Ranskan merivoimien dieselkäyttöisten sukellusveneiden muodostama alusluokka, jonka alukset valmistuivat 1958-1970.


title: Big Fat Box of Shit

text: Big Fat Box of Shit on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Crotchdusterin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Willowtip Records.


title: Erik Andersson Knape

text: Erik Andersson Knape (k. 1634) oli turkulainen kauppias ja Kustaa II Aadolfin ajan mahtavimpia porvareita. Hän oli 1620-luvulla Turun pormestari ja vuodesta 1629 Turun alikäskynhaltija ja kaupungin linnakreivi. Hän harjoitti laajamittaista ulkomaankauppaa ja oli hyvissä väleissä kuninkaan lähipiirin kanssa.


title: Erik Andersson Knape

text: Knape vuokrasi erään kartanon ja kumppaninsa kanssa 1620-luvulla koko Ahvenanmaan ja sai siten haltuunsa veronkanto-, tulli- ja erinäisiä muita oikeuksia. Hän toimi myös hallintotehtävissä ja arvovieraita kestitessään loi suhteita näiden majoittuessa matkoillaan hänen luokseen. Majoittujia olivat muun muassa Axel Oxenstierna ja kuninkaan velipuoli Karl Gyllenhielm.


title: Erik Andersson Knape

text: Knapella oli hyvät suhteet kenraalikuvernööri Nils Bielkeen, ja ilmeisesti juuri Bielken avulla hänelle järjestyi tehtävä alikäskynhaltijana ja linnakreivinä, joista jälkimmäinen on todennäköisesti ollut erityisesti hänelle räätälöity virka, jonka tehtäviin kuului kaupungin ja oikeudenkäytön ylimääräinen valvonta. Hänen velvollisuuksiinsa kuului olla läsnä oikeuden istunnoissa ja allekirjoittaa tuomiot. Mirkka Lappalaisen mukaan virka on oikeushistoriallisesti "vähintäänkin erikoinen ja osoittaa, että oikeudenhoidon rakenteet eivät monista uudistuksista huolimatta vielä olleet vakiintuneet".


title: Erik Andersson Knape

text: Porvarit syyttivät Knapea taloudellisista väärinkäytöksistä, mutta syytteet todettiin aiheettomiksi. Häntä syytettiin myös aviorikoksesta, mutta Bielken avulla asia lakaistiin maton alle. Eräs Anna-rouva syytti häntä miehensä taposta, mutta ei suostunut tulemaan oikeuteen, vaan vaati asiaa käsiteltäväksi korkeammassa oikeudessa. Porin raastuvanoikeus ei löytänyt todisteita taposta.


title: Erik Andersson Knape

text: Lappalainen luonnehtii Knapea Kustaa Aadolfin ajan voittajaksi, joka kykeni tarttumaan mahdollisuuksiin. Hän oli kova, lahjakas ja häikäilemätön. Lappalainen rinnastaa hänet toiseen aikalaiseen Jacob Wolleen.


title: Erik Andersson Knape

text: Knapen puoliso oli Anna Munck, jonka isä oli Mikael Paavalinpoika Munck, joka kuului Sigismundin kannattajiin ja mestattiin.


title: IK Tellus Bandy

text: IK Tellus Bandy on vuonna 1921 Tukholman Tellusborgin alueella perustetun urheiluseura Tellusborgs IK:n jääpallojaosto. Seuran alkuperäinen nimi oli parin ensimmäisen vuoden ajan Tellusborgs IF.


title: IK Tellus Bandy

text: IK Tellusin ensimmäinen laji oli jalkapallo, mutta jääpallo tuli mukaan jo 1920-luvun puolivälissä. Seura on näkyvästi edustettu naisten käsipallossa ja myös yleisurheilussa. Seura pelasi jääkiekkoa vielä 1960-luvulla.


title: IK Tellus Bandy

text: IK Tellus pelasi ensimmäisinä vuosinaan Mälaren-järven jäällä. Varsinainen kotikenttä oli aluksi Söderstadion ja vuodesta 1990 Zinkensdammin tekojää. Tällä hetkellä IK Tellus toimii yhteistyössä tukholmalaisen jääpallon ykkösseuran Hammarby IF:n kanssa, joka käyttää samaa kenttää peleissään.


title: IK Tellus Bandy

text: IK Tellus on pelannut 2010-luvulla Allsvenskanin Pohjoislohkossa.


title: FC Barcelona Futsal

text: FC Barcelona on espanjalaiseen urheiluseuraan FC Barcelonaan kuuluva futsaljoukkue. Seura pelaa Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera División de Futsalissa. Seura pelaa kotiottelunsa 8 500 katsojaa vievällä Palau Blaugranalla Barcelonassa. Seura on perustettu alun perin vuonna 1978, mutta seura meni konkurssiin vuonna 1982 ja se perustettiin uudelleen vuonna 1986.


title: FC Barcelona Futsal

text: Seuran uudelleenperustamisen jälkeen se pelasi ensimmäisen kautensa Primera Divisiónissa kaudella 1989-1990. Se putosi kaudeksi 1998-1999 Segunda Divisióniin ja vietti siellä kaksi kautta, ennen kuin nousi takaisin pääsarjaan. Myös kaudet 2003-2004, 2004-2005 ja 2005-2006 Barcelona vietti toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Seuran ensimmäinen mestaruus tuli kaudella 2010-2011 ja seuraavat kaksi tulivat peräkkäin heti seuraavina kausina. Barcelona on historiansa aikana saavuttanut liigassa nuo kolme mestaruutta sekä neljä kertaa futsalin Copa del Reyn. UEFA Futsal Cupin Barcelona on saavuttanut kahdesti, kausina 2011-2012 ja 2013-2014


title: Gabriel (futsalpelaaja)

text: Gabriel da Silva Dias (tunnetaan paremmin nimellä Gabriel; s. 17. marraskuuta 1980 Pelotas) on brasilialainen futsalpelaaja, joka edustaa espanjalaista FC Barcelona Futsalia ja Brasilian futsalmaajoukkuetta. Gabriel on pelipaikaltaan ala.


title: Gabriel (futsalpelaaja)

text: Hän on kaksinkertainen maailmanmestari vuosilta 2008 ja 2012. Vuonna 2007 Gabriel voitti Brasilian kanssa kultaa Pan-Amerikan kisoista Rio de Janeirosta. Seuratasolla Gabriel on edustanut vuodesta 2011 FC Barcelona Futsalia. Sitä ennen hän edusti toista espanjalaisseuraa, Inter Movistaria. Hän on voittanut useita Espanjan mestaruuksia sekä kolme UEFA Futsal Cupia. Hän on osallistunut kaksiin MM-kilpailuihin, joista molemmista hän on voittanut kultaa.


title: Ville Oksanen

text: Ville Oksanen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: István Mitring

text: István Mitring (; s. 5. syyskuuta 1969 Mosonmagyaróvár) on entinen unkarilainen jalkapallomaalivahti.


title: István Mitring

text: Pisimmän jakson urastaan Mitring vietti kotimaansa pääsarjan Videoton FC:ssä, jossa hän pelasi kausina 1990–1996. Vuonna 1998 uudestaan Videotoniin palannut Mitring siirtyi Veikkausliigan Myllykosken Palloon. MyPaa hän edusti vuodet 1998–2003, saavuttaen hopean ja kolme pronssia. Vuonna 2004 Mitring siirtyi Ykkösessä pelanneeseen Kuopion Palloseuraan. Ensimmäisen kauden päätteeksi seura nousi takaisin Veikkausliigaan. Mitring edusti seuraa vuoteen 2006 asti, jolloin hän lopetti ammattilaisuransa.


title: István Mitring

text: Mitring on myös pelannut Unkarin nuorten maajoukkueissa. Nykyisin Mitring työskentelee Unkarin jalkapalloliitolle.


title: Pentadiplandraceae

text: Pentadiplandraceae on yksilajinen eli monotyyppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten lahkoon Brassicales.


title: Pentadiplandraceae

text: "Pentadiplandra brazzeana" on pensas tai liaani, jonka kukinnot sijaitsevat lehtihangoissa ja ovat lähes huiskilomaisia. Kukat ovat sekasopuisia, so. samassa kasviyksilössä on sekä kaksi- että yksineuvoisia kukkia, ja viisilukuisia. Terälehtien tyvet ovat laajentuneet koveriksi kuppimaisiksi muodostumiksi, terälehden reuna on litteä. Kaksineuvoisessa kukassa on lyhyt androgynofori, varsi, jonka päässä heteet ja sikiäin sijaitsevat. Se voi olla myös mettä erittävä. Hedekukissa ja kaksineuvoisissa kukissa on 9-13 hedettä, ja hedekukissa emiön jäänne. Emikukissa ja kaksineuvoisissa kukissa on kolmen, neljän tai viiden emilehden muodostama yhdislehtinen sikiäin, jonka päässä on pitkä vartalo. Yksineuvoisissa emikukissa on joutoheteitä (staminodeja). Kussakin emilehdessä on 3-10 siemenaihetta. Hedelmä on marja, jonka kussakin lokerossa on yksi siemen. Sen kuoressa on kerros valkoisia, villamaisia ja pidentyneitä soluja. Alkio on lehtivihreätön.


title: Pentadiplandraceae

text: Laji kasvaa trooppisessa Länsi-Afrikassa.


title: Pentadiplandraceae

text: Heimo kuuluu yhdessä heimojen Gyrostemonaceae, Borthwickiaceae, Stixaceae ja Resedaceae (resedakasvit) kanssa Brassicales-lahkon evoluutiopuun haaraan, jota luonnehtivat mm. lyhyt gynofori eli sikiäimen kannatin, aksiletyyppinen istukka ja liuskainen luotti.


title: Pentadiplandraceae

text: Cronquist (1981) vei "Pentadiplandra"-suvun melko laajasti ymmärtämäänsä kapriskasvien heimoon (Capparaceae), Takhtajan (1997) erotti sen omaksi heimokseen.


title: Hotel Anna

text: Hotel Anna on suomalainen hotelli, joka sijaitsee Helsingin Punavuoressa osoitteessa Annankatu 1. Hotellissa on yhteensä 64 huonetta. Sen omistaa Suomen Vapaakirkko.


title: Hotel Anna

text: Suomen Vapaakirkko sai omistukseensa oman tontin Vapaakirkon keskustoimistoksi vuonna 1925, ja tämän yhteyteen perustettiin Lähetys Hospiz -niminen hotelli matkalaisille. Sittemmin nimi muutettiin Hotel Annaksi.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2007–2008 – Kontiolahti

text: Ampumahiihdon maailmancupin 2007-2008 avauskilpailu käytiin Suomessa Kontiolahdella. Kilpailut käytiin torstain 29. marraskuuta ja sunnuntain 2. joulukuuta 2008 välillä.


title: Aubrey David

text: Aubrey Robert David (s. 11. lokakuuta 1990 Georgetown, Guyana) on trinidadtobagolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliiga-seura Vaasan Palloseuraa. 191 senttimetriä pitkän vasenjalkaisen Davidin pelipaikka on keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Trinidad ja Tobagon jalkapallomaajoukkueeseen. Urallan David on pelanut Kazakstanin, Costa Rican ja Suomen pääsarjoissa.


title: Aubrey David

text: David debytoi aikuisten tasolla vuonna 2009 FC South Endissä kotimaassaan. Vuonna 2012 hän siirtyi yhteen maansa suurimmista seuroista, Caledonia AIA:an. Hän pelasi seurassa muun muassa CONCACAF Champions Leagueta. Keväällä 2014 David siirtyi lainalle Suomen Veikkausliigan FF Jaroon. Hän debytoi Veikkausliigassa huhtikuussa 2014 Kuopion Palloseuraa vastaan. Kauden 2014 aikana David pelasi liigassa 31 ottelua ja onnistui kolmesti maalinteossa. Jaro-kauden jälkeen David siirtyi Kazakstaniin Šahtjor Karagandan riveihin. Sen jälkeen hän pelasi kaksi kautta Costa Ricassa ja puolen vuoden lainalla FC Dallasissa.


title: Aubrey David

text: Aubrey David palasi Suomeen keväällä 2017 PS Kemin Veikkausliigajoukkueeseen kahden vuoden sopimuksella. PS Kemin toisen vuoden sopimusta ei syntyvaan, vaan David siirtyi Vaasan VPS:n riveihin kaudeksi 2018.


title: Aubrey David

text: Maajoukkuetasolla David on edustanut monia Trinidad ja Tobagon nuorten maajoukkueita. Hän pelasi kuitenkin synnyinmaansa Guyanan paidassa kaksi ystävyysottelua vuonna 2012. Kun hänelle ei löytynyt joukkueesta käyttöä, hän palasi takaisin Trinidad ja Tobagoon, jossa hän oli debytoinut jo helmikuussa 2012. Tuo oli mahdollista, sillä Davidin Guyanan paidassa pelaamat ottelut eivät olleet Fifan otteluita. David kuului Trinidad ja Tobagon joukkueeseen vuoden 2013 Gold Cupissa, jossa hän pelasi kolmessa ottelussa.


title: Karoliina Wahlberg

text: Karoliina Wahlberg (21. toukokuuta 1851 Eurajoki – 31. toukokuuta 1912 Rauma) oli Rauman tunnetuimpia pitsin nyplääjiä 1800-luvun loppupuolella.