title: Gregorio Ricci-Curbastro

text: Hän julkaisi oppilaansa Tullio Levi-Civitan kanssa tunnetuimman yksittäisjulkaisunsa, uraauurtavan työn tensorien laskennasta. Hän julkaisi sen Gregorio Ricci -nimen alla, mikä hämmentää näinäkin päivinä, sillä muut teoksensa hän on julkaissut koko nimellään lyhentämättömänä.


title: Gregorio Ricci-Curbastro

text: Ricci-Curbastro syntyi pikkukaupunki Lugossa, Romagnan alueella. Hänen sukunsa oli yksi merkittävimmistä suvuista Lugossa ja samalla hyvin katolinen. Jopa itse paavi Pius IX majoittui perheen palatsiin.


title: Gregorio Ricci-Curbastro

text: Ricci-Curbastro valmistui Pisassa elotonta luontoa tutkivissa tieteissä ja matematiikassa tutkielmallaan differentiaaliyhtälöistä ("On Fuches’s Research Concerning Linear Differential Equations"). Lukuisien matkojensa aikana hän oli oppilaana monien nimekkäiden matemaatikkojen, kuten Felix Kleinin, opetuksessa.


title: Liitokalmarit

text: Liitokalmarit (Ommastrephidae) on kalmareihin kuuluva mustekalaheimo, jotka ovat saaneet nimensä kyvystään tehdä pieniä hyppyjä ylös vedestä, hieman kuten liitokalat.


title: Liitokalmarit

text: Liitokalmarit ovat levinneet ympäri maailman ja elävät pääosin pelagisella vyöhykkeellä, mutta niitä voidaan myös tavata rannikoilla.


title: Liitokalmarit

text: Heimo sisältää 21 lajia, jotka jaetaan 11 sukuun ja kolmeen alaheimoon:


title: Ikaalisten vesitorni

text: Ikaalisten vesitorni on Ikaalisissa Hakumäen kaupunginosassa sijaitseva vesitorni. Sen katolla on suomalaisen Vaisala-yhtiön valmistama säätutka.


title: Naislääkärin päiväkirja

text: Naislääkärin päiväkirja () on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut Jean-Louis Bertuccellin ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Annie Girardot, Jean-Pierre Cassel ja François Périer.


title: Naislääkärin päiväkirja

text: "Naislääkärin päiväkirja" perustuu Noëlle Loriotin romaaniin "Un cri" (1974), jonka pohjalta Jean-Louis Bertuccelli ja André-Georges Brunelin sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Lise Fayolle, Yves Gasser ja Yves Peyrot. Elokuva voitti yhden César-palkinnon kahdesta ehdokkuudestaan; Annie Girardot palkittiin roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Césarilla. Claude Renoir sai parhaan kuvauksen César-ehdokkuuden.


title: Naislääkärin päiväkirja

text:
Arvostetulla lääkärillä Françoise Gaillandilla (Annie Girardot) on kiireinen aikataulu, jonka takia hänellä on vain vähän aikaa aviomiehelleen Gérardille (François Périer), raskaana olevalle teini-ikäiselle tyttärelleen Élisabethille (Isabelle Huppert) ja jurolle pojalleen Julienille (William Coryn). Françoise kuitenkin aina löytää aikaa rakastajalleen Danielille (Jean-Pierre Cassel). Françoisen valmiiksi kaoottista elämää kohtaa vastoinkäyminen, sillä hän saa tietää sairastavansa syöpää. Hän päättää kohdata sairautensa rohkeasti.
"Naislääkärin päiväkirja" kuvattiin 16. arrondissementissa Pariisissa ja Honfleurin kaupungissa Calvadosin departementissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Action Films, Filmédis ja SFP.


title: Naislääkärin päiväkirja

text: "Naislääkärin päiväkirja" sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1976 ja Suomessa 29. huhtikuuta 1977. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa CCFC ja Suomessa ABC-Kinot Oy. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 2 634 933 katsojaa ja oli 10. katsotuin elokuva vuonna 1976. Elokuva oli Suomessa 54. katsotuin elokuva 31 037 hengen katsojamäärällään vuonna 1977.


title: HSC Express

text: HSC Express (aiemmilta nimiltään "Catalonia", "Catalonia L", "Portsmouth Express" ) on Viking Linen aikarahtaama katamaraani, joka liikennöi 10. huhtikuuta – 17. lokakuuta 2017 välisenä aikana Helsinki–Tallinna-reitillä nimellä Viking FSTR. Sen oli tarkoitus liikennöidä 22. lokakuuta saakka, mutta teknisten ongelmien vuoksi sillä liikennöinti lopetettiin muutamaan päivää aikaisemmin. Alus on tyypiltään Incat 91 m ja se on rakennettu Hobartissa, Australiassa (InCat Tasmania Pty Ltd) vuonna 1998.


title: In Sequence

text: In Sequence on suomalaisen metalliyhtye Amoralin järjestyksessään seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2016 levymerkillä Imperial Cassette. Albumi jäi yhtyeen viimeiseksi, koska se lopetti vuonna 2017.


title: In Sequence

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 29.


Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestetään Suomessa. Ne ovat 20. Kansainvälisen Jääkiekkoliitton järjestämät MM-kilpailut.


title: Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019

text: Turnauksessa on ensimmäisen kerran mukana kymmenen joukkuetta. Nämä kymmenen joukkuetta jaettiin kahteen lohkoon heidän IIHF-rankinginsa mukaan. A-lohkosta kaikki viisi joukkuetta jatkavat puolivälieriin, B-lohkosta puolestaan kolme parasta joukkuetta jatkavat puolivälieriin ja kaksi heikonta putoavat seuraavaksi vuodeksi 1. divisioonaan.


title: F. A. Ottelin

text: Fredrik Alarik Ottelin (6. marraskuuta 1853 Pälkäne – 12. maaliskuuta 1916 Kruunupyy) oli suomalainen agronomi ja maatalousaiheista kirjoittanut tietokirjailija ja suomentaja.


title: F. A. Ottelin

text: Ottelinin vanhemmat olivat Kauhavan kirkkoherra, rovasti Fredrik Napoleon Ottelin (1817–1892) ja Maria Sofia Eleonora Lizelius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1873 Vaasan alkeisoppilaitoksesta ja valmistui agronomiksi Mustialasta 1887. Ottelin toimi tilanhoitajana Kauhavalla ja oli Vaasan läänin sotilasvirkatalojen metsäkylvönneuvojana.


title: Ori and the Blind Forest

text: Ori and the Blind Forest on Moon Studiosin kehittämä tasohyppely-seikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna Windowsille Xbox 360:lle ja Xbox One:lle.


title: Ori and the Blind Forest

text: Peli on palkittu useaan kertaan, se on voittanut seuraavissa tapahtumissa:


title: Kyle Beach

text: Kyle Beach (s. 13. tammikuuta 1990) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa pelaavaa EC VSV:tä. Chicago Blackhawks varasi Beachin NHL-liigaan ensimmäisellä kierroksella .


title: Jens Karlsson

text: Jens Karlsson (s. 7. marraskuuta 1982 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Norjan GET-ligaenissa pelaavaa Vålerenga Ishockeyta. Karlsson on Los Angeles Kingsin ensimmäisen kierroksen 18. varaus .


title: Oikaisu

text: Oikaisu voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Oikaisu (journalismi)

text: Journalismissa oikaisu tarkoittaa joukkoviestimessä julkaistun virheellisen asiatiedon korjaamista. Hyvän journalistisen tavan mukaan oikaisu on tehtävä oma-aloitteisesti tai kun asianosainen tai kuka tahansa sitä vaatii. Oikaisuvelvollisuus ei ulotu merkityksettömiin pikkuvirheisiin.


title: Paul LaDue

text: Paul LaDue (s. 6. syyskuuta 1992 Grand Forks, Pohjois-Dakota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Los Angeles Kingsin organisaatiota. Hän on Kingsin kuudennen kierroksen varaus .


title: Paul LaDue

text: LaDue varattiin 226. pelaajana vuoden 2016 USHL:n varaustilaisuudessa Lincoln Starsiin. Kaudella 2010–2011 LaDue pelasi NAHL-joukkue Alexandria Blizzardissa ennen siirtymistään Starsiin. Tulokaskaudellaan Starsissa hän pelasi 56 ottelua tehden tehot 9+25=34. Kauden päätteeksi hänet valittiin toiseen tulokastähdistöön. Kaudella 2012–2013 LaDue oli Starsin kolmanneksi tehokkain kenttäpelaaja. Lisäksi hän oli koko sarjan tehokkain puolustaja, jonka lisäksi hän tuli valituksi sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Paul LaDue

text: Kaudeksi 2013–2014 LaDue siirtyi pelaamaan Pohjois-Dakotan yliopiston joukkueeseen. Tulokaskaudellaan hän teki 41 ottelussaan kuusi maalia ja 15 syöttöpistettä sekä tuli valituksi tulokkaiden tähdistöön. Kaudella 2014–2015 syntyi tehot 5+17=22. Kausi 2015–2016 oli LaDuen viimeinen yliopistosarjassa. Hän toimi joukkueensa varakapteenina ja teki 41 pelaamassaan ottelussa viisi maalia sekä 14 syöttöpistettä. Hänen tehotilastonsa oli liigan kuudenneksi paras +31.


title: Paul LaDue

text: Yliopistokauden päätyttyä LaDue teki yksivuotisen tulokassopimuksen hänet varanneen NHL-seura Los Angeles Kingsin kanssa. LaDue pelasi loppukauden Kingsin AHL-farmiseura Ontario Reignissä, jossa hän jäi kolmessa pudotuspeliottelussa pisteittä ja kärsi yhden kahden minuutin rangaistuksen.


title: Paul LaDue

text: Ennen kauden 2016–2017 alkua Kings lähetti LaDuen Reigniin. Helmikuussa LaDue nostettiin ensimmäistä kertaa NHL-kokoonpanoon hänen tehtyä Reignin paidassa alkukauden aikana 36 ottelussa 18 tehopistettä. LaDue debytoi Kingsin paidassa 7. helmikuuta ottelussa Tampa Bay Lightningia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 16.11 minuuttia.


title: Vuohenoja (puro)

text:
Vuohenoja on Tampereella Vuohenojan, Hakametsän, Uusikylän, Ruotulan ja Takahuhdin alueella virtaava puro. Se saa alkunsa Takahuhdista Alasjärvestä ja laskee Vuohenojan kaupunginosassa Iidesjärveen.
Vuohenoja kuuluu Kokemäenjoen vesistöaluueen Pyhäjärven alueen Viinikanojan osavaluma-alueeseen.


title: Vuohenoja (puro)

text:
Kaukaisin haara, josta Vuohenojaan virtaa vettä on Tampereen Atalan kaupunginosassa kulkeva Kivisillanoja. Kivisillanoja laskee Toritunjärveen, jonka korkeus merenpinnasta on 102,3 metriä. Toritunjärvi laskee nimetöntä lyhyttä ojaa pitkin Alasjärveen, jonka korkeus on 102,2 metriä, eli vain 0,1 metriä Toritunjärveä matalammalla. Alasjärveen laskee pohjoisesta myös Alasjärvenoja.
Alasjärven etelääpästä alkaa sen laskuoja, joka tunnetaan aluksi nimellä Pappilanoja. Pappilanoja virtaa Takahuhdin niittyjen poikki ja siihen laskee lännestä Sikosuonoja.
Ruotulan ja Huikkaan kaupunginosien alueella Pappilanojaan laskee pohjoisesta Ritakadun viertä nimetön oja, joka tuo vedet Tampereen Tenniskeskuksen ja Golfkentän alueelta. Ilmeisesti näillä main Pappilanojan nimi vaihtuu Vuohenojaksi.
Hakametsän kohdalla Vuohenojaan yhdistyy sen suurin sivu-uoma, Pyhäoja joka tuo vedet Kaukajärvestä. Tämän jälkeen puro alittaa Hervannan valtaväylän ja laskee Iidesjärveen Vuohenojan kaupunginosassa.
Vuohenojan suu Iidesjärveen näyttää vaihtaneen paikkaa vuosien saatossa. Vuoden 1946 peruskartassa Vuohenoja näyttää laskevan pitkulaiseen itään päin työntyvään lahteen. Samaan lahteen laskee myös Aakkulasta tuleva nimetön oja.
Vuoteen 2017 päivitetyssä Maanmittauslaitoksen kartassa Vuohenoja ei laskekaan enää tuohon itään päin työntyvään lahteen, vaan noin viisisataa metriä pohjoisemmaksi. Itään päin työntyvä lahti on edelleen olemassa, mutta soistunut ja umpeenkasvanut. Aakkulasta tuleva oja laskee edelleen pitkulaiseen lahteen, mutta se on nimetty nyt Mutaojaksi.
Vuohenojan suu on siis siirtynyt paljon aikojen saatossa. Syytä tähän ei kuitenkaan tiedetä. Vuohenojan suisto Iidesjärveen on vetistä ja rehevää kosteikkoa, joten on mahdollista että uoman muutokset on aiheuttanut ojan umpeen kasvaminen tai soistuminen, jolloin vesi on joutunut etsimään itselleen uuden reitin. Tähän on voinut vaikuttaa myös maan kohoaminen, joka on Iidesjärven alueella voimakasta.


title: Antonio Lamela

text: Antonio Lamela Martínez (18. joulukuuta 1926 Madrid – 1. huhtikuuta 2017 Madrid) oli espanjalainen arkkitehti. Hän oli yksi tuotteliaimmista espanjalaisista nykyarkkitehdeista.


title: Antonio Lamela

text: Lamelo saattoi päätökseen Santiago Bernabéun jalkapallostadionin uudistamisen ja laajennuksen (1988).


title: Antonio Lamela

text: Hän suunnitteli yhdessä Richard Rogersin kanssa Madrid–Barajasin lentoaseman neljännen terminaalin, joka otettiin käyttöön helmikuussa 2006.


title: Kevin Gravel

text: Kevin Gravel (s. 6. maaliskuuta 1992 Kingsford, Michigan) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Los Angeles Kingsin organisaatiota. Hän on Kingsin viidennen kierroksen varaus .


title: Kevin Gravel

text: Sioux City Musketeers varasi Gravelin kahdeksantena pelaajana vuoden 2008 USHL:n varaustilaisuudessa. Gravel siirtyi Musketeersiin kaudeksi 2009–2010, jolloin hän pelasi 53 ottelua tehden kolme maalia sekä kolme syöttöpistettä.


title: Kevin Gravel

text: Gravel siirtyi kaudeksi 2010–2011 yliopistosarja NCAA:han St. Cloud Staten yliopiston joukkueeseen, jossa tulokaskaudella syntyi 36 ottelussa yksi maali sekä viisi syöttöpistettä. Toisella kaudellaan hän pelasi 37 ottelua tehden kahdeksan tehopistettä. Gravel valittiin kauden päätteeksi Yhdysvaltojen maajoukkueeseen vuoden 2012 nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin. Hän pelasi kisoissa kuusi peliä, joissa teki yhden maalin.


title: Kevin Gravel

text: Kaudella 2012–2013 Gravel teki 42 ottelussa yhden maalin sekä sai 11 syöttöpistettä. Neljännellä ja viimeisellä yliopistokaudellaan hän teki henkilökohtaisen piste-ennätyksensä iskettyään 38 ottelussa kymmenen maalia ja 13 syöttöpistettä.


title: Kevin Gravel

text: Yliopistokauden 2013–2014 päätyttyä Gravel siirtyi loppukaudeksi hänet varanneen Los Angeles Kingsin AHL-farmiseura Manchester Monarchsiin, jossa hän pelasi viisi ottelua saaden niissä yhden kahden minuutin rangaistuksen. Kausi 2014–2015 oli Gravelin ensimmäinen kokonainen ammattilaistasolla. Hän jatkoi Monarchsissa pelaten runkosarjan aikana 58 ottelua. Niissä syntyi tehot 6+9=15. Pudotuspeleissä Gravel pelasi 19 ottelua, joissa hän sai viisi syöttöpistettä. Monarchs voitti kauden päätteeksi AHL:n mestaruuden. Gravel solmi kesällä 2015 Kingsin kanssa kaksivuotisen sopimuksen.


title: Kevin Gravel

text: Kautta 2015–2016 edeltäneen harjoitusleirin jälkeen Kings lähetti Gravelin AHL:ään uuteen farmijoukkueeseensa Ontario Reigniin. Helmikuussa 2016 Gravel nostettiin ensimmäistä kertaa Kingsin NHL-kokoonpanoon hänen tehtyään alkukaudella Reignissä 42 ottelussa 16 tehopistettä. Gravel debytoi Kingsin paidassa 11. helmikuuta ottelussa New York Islandersia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.46 minuuttia. Gravel pelasi kauden aikana yhteensä viisi NHL-ottelua sekä 55 AHL-ottelua.


title: Kevin Gravel

text: Kauden 2016–2017 Gravel joutui jälleen aloittamaan AHL:ssä, josta hänet nostettiin NHL-kokoonpanoon marraskuun alussa.


title: Edvard Ukkonen

text: Edvard Ukkonen (1891 Mäntyharju – 13. toukokuuta 1941 Pori) oli suomalainen toimittaja ja suomentaja.


title: Edvard Ukkonen

text: Mikkelin klassillisesta lyseosta ylioppilaaksi kirjoittanut Ukkonen opiskeli Helsingin yliopistossa, kunnes aloitti "Mikkelin Sanomien" toimitussihteerinä 1917. Vuonna 1919 oli Turussa ilmestyneen "Uuden Auran" toimitussihteeri, josta Ukkonen siirtyi 1920 Poriin "Satakunnan Kansan" toimitussihteeriksi. Kolme vuotta myöhemmin hän aloitti lehden apulaispäätoimittajana hoitaen tehtävää kuolemaansa saakka. Ukkonen oli Suomen Sanomalehtimiesten Liiton hallituksen jäsen vuodesta 1921 lähtien. Hän kuoli toukokuussa 1941 sydänkohtaukseen.


title: Edvard Ukkonen

text: Vuonna 1917 Ukkonen oli mukana perustamassa Mikkelin suojeluskuntaa ja hän osallistui myös Suomen sisällissodan taisteluihin.


title: Luettelo Paul Celanin runojen suomennoksista

text: Tämä on luettelo lehdissä ja kokoelmissa julkaistuista Paul Celanin runojen suomennoksista:Lisäksi on ilmestynyt eri kokoelmista koottu suomennosvalikoima "Niin kuin kivelle puhutaan". (Suom. Jukka Koskelainen. Tammi, 1993. ISBN 951-31-0172-X).


title: Dene O’Kane

text: Dene O’Kane (s. 24. helmikuuta 1963) on uransa lopettanut uusiseelantilainen snooker-ammattilainen.


title: Marija Sorokina

text: Marija Sorokina (s. 19. elokuuta 1995 Tver, Venäjä) on venäläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa HC Dinamo Pietaria. Hän on edustanut vuodesta 2014 alkaen Venäjän naisten jääkiekkomaajoukkuetta, ja hän edusti Venäjää vuoden 2015 ja 2016 MM-kilpailuissa.


title: Glenn Closen filmografia

text: Tämä on luettelo Glenn Closen filmografiasta ja palkinnoista.


title: Irina Gašennikova

text: Irina Vladimirovna Gašennikova (, s. 11. toukokuuta 1975 Mamontovka) on venäläinen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti Venäjää kolmissa olympialaisissa ja seitsemissä maailmanmestaruuskisoissa. Hänen paras saavutuksensa oli pronssi MM-kisoissa.


title: Ketokaunokki

text: Ketokaunokki ("Centaurea scabiosa") on kaunokkien sukuun kuuluva mykerökukkainen kasvilaji. Ketokaunokista voidaan erottaa kaksi alalajia: piennarketokaunokki ("Centaurea scabiosa" subsp. "scabiosa") ja alppiketokaunokki ("Centaurea scabiosa" subsp. "alpestris").


title: Ketokaunokki

text: Ketokaunokki kasvaa noin 30–100 cm korkeaksi ja sen varsi on haarautunut usein moneen kertaan. Ketokaunokin lehdet ovat epäsäännöllisesti liuskoittuneita ja liuskat ovat tyypillisesti ohuita. Ketokaunokin kukinnot ovat tavallisesti violetteja mykeröitä, jotka sijaitsevat varsien haarojen päissä. Ketokaunokki kukkii loppukesällä, mutta sen varret jäävät pystyyn talventörröttäjiksi. Siemenet jäävät mykeröiden kehtojen sisään ja pikkulinnut käyttävät siemeniä ravintonaan talviaikaan levittäen niitä samalla ympäristöön. Ketokaunokki kasvaa monenlaisilla kuivilla paikoilla, kuten kedoilla, niityillä ja tienvarsilla.


title: Ketokaunokki

text: Ketokaunokki on yksi Suomen neljästä luonnonvaraisesta kaunokkilajista ja muistuttaa paljolti nurmikaunokkia ("Centaurea phrygia") sekä jossain määrin myös ahdekaunokkia ("Centaurea jacea"). Ketokaunokki on kuitenkin näitä kahta selvästi harvinaisempi, ja sitä tavataan Suomessa lähinnä vain Salpausselkien alueella Hämeessä ja Etelä-Savossa sekä Ahvenanmaalla. Ketokaunokki lienee Suomessa muinaistulokas.


title: Ketokaunokki

text: Ketokaunokkia käytetään myös koristekasvina ja sen siemeniä on muun muassa erilaisissa niittykukkien siemenseoksissa.


title: William Lagesson

text: William Lagesson (s. 22. helmikuuta 1996 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Edmonton Oilersin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Bakersfield Condorsissa. Elite Prospects -sivuston mukaan Lagesson on voimakas ja erinomainen puolustava puolustaja, joka tekee myös kohtalaisen hyvin pisteitä. Hän menee ruuhkatilanteisiin, on hyvä fyysisissä väännöissä ja sijoittuu hyvin, mutta Lagessonilla on kuitenkin kehitettävää luistelussa.


title: William Lagesson

text: Lagesson on HK Kingsin kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Frölunda HC:n junioreihin kaudeksi 2011–2012. Lagesson toimi seuran U16-junioreiden kapteenina ja johdatti joukkueen U16 SM:n hopeaan. Hän voitti myös J18 Allsvenskanin pronssia. Kaudella 2012–2013 Lagesson nousi Frölundan J18-junioreiden kapteenistoon ja oli J18 Elitissä joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 1+12=13. Kauden 2013–2014 hän vietti suurimmaksi osaksi seuran J20-junioreissa, joita Lagesson edusti myös Junior Club World Cupissa. Hän vahvisti myös Frölundan J18-junioreita, jossa Lagesson voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin pronssia.


title: William Lagesson

text: Edmonton Oilers varasi Lagessonin neljännellä kierroksella 91. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös USHL-junioriliigan Dubuque Fighting Saints 11. pelaajana. Lagesson siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2014–2015. Vuosina 2015–2017 Lagesson kävi Massachusettsin yliopistoa Amherstissa. "Sophomore -vuotenaan" 2016–2017 hän toimi joukkueensa varakapteenina.


title: William Lagesson

text: Huhtikuussa 2017 Lagesson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Edmonton Oilersin kanssa. Toukokuussa seura lainasi hänet kauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella kotimaahansa SHL-joukkue Djurgårdens IF:ään. Lagesson teki SHL-debyyttinsä runkosarjan toisella kierroksella 21. syyskuuta 2017 Malmö Redhawksia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 19.52 minuuttia. Ensimmäisen SHL-maalinsa Lagesson teki 10. helmikuuta 2018 Karlskrona HK:ta vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman +2. Kaikkiaan hänen tulokaskautensa toi 49 runkosarjaottelussa tehot 1+12=13 ja 11 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen.


title: William Lagesson

text: Lagesson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän voitti Ruotsin sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Lagesson jakoi myös kahdella osumallaan turnauksen puolustajien maalipörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014,joissa valmennus valitsi Lagessonin Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.


title: William Lagesson

text: Lagesson pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa. Yhteensä Lagesson on pelannut 25 nuorten ja 39 poikien maaottelua.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: Lauri Mikkola (s. 1. helmikuuta 1981 Oulu) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii SM-liigajoukkue Oulun Kärppien apuvalmentajana. Hän pelasi omalla pelaajaurallaan miesten pelejä vain yhden kauden Mestiksessä.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: Mikkola aloitti jääkiekkoilun Kiimingin Riennossa. Hän siirtyi jo varhain juniorina Oulun Kärppiin. Kauden 2000–2001 Mikkola pelasi Rauman Lukon A-nuorissa, mutta hän palasi kaudeksi 2001–2002 Kärppiin. Kaudeksi 2002–2003 Mikkola siirtyi Mestiksen nousijajoukkue Kajaanin Hokkiin, Hän pelasi ainoaksi jääneellä miesten sarjoissa viettämällään kaudella 16 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: Kaudella 2005–2006 Mikkola aloitti Kärppien C-nuorten SM-sarjajoukkueen apuvalmentajana ja kaudella 2007–2008 hän toimi joukkueen päävalmentajana johdattaen Kärpät kauden päätteeksi SM-hopeaan. Kaudeksi 2009–2010 Mikkola siirtyi seuran A-nuorten SM-liigajoukkueen apuvalmentajaksi Jari Laukkasen johtamaan valmennustiimiin. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudeksi 2011–2012 Mikkola nimettiin Kärppien päävalmentajaksi. Kaudella 2013–2014 hän johdatti joukkueen A-nuorten SM-hopeaan. Kauden 2015–2016 päätteeksi Mikkola palkittiin A-nuorten SM-liigan vuoden valmentajana Hannu Aravirta -palkinnolla.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: Myös kuudennella A-nuorten päävalmentajakaudellaan 2016–2017 Mikkola johdatti Kärpät välieriin, mutta joukkue jäi lopulta neljänneksi hävittyään pronssiottelun Rauman Lukolle jatkoajalla lukemin 1–2. Hän oli kauden aikana myös helmikuussa 2017 viikon ajan Kärppien SM-liigajoukkueen valmennuksen mukana Kai Suikkasen apuvalmentajana, kun joukkueen vakituinen apuvalmentaja Mikko Manner oli Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen ja maalivahtivalmentaja Ari Hilli Suomen A-maajoukkueen mukana. Kärpissä pelasi samaan aikaan Mikkolan isoveli Ilkka.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: SM-liigakauden 2016–2017 jälkeen, maaliskuussa 2017 Mikkola nimettiin Kärppien liigajoukkueen apuvalmentajaksi Mikko Mannerin johtamaan valmennustiimiin. Valmentajakuvion taustalla oli päättyneellä kaudella Kärppien päävalmentajana toimineen Kai Suikkasen potkut. Saman vuoden joulukuussa Mikkola teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Lauri Mikkola (jääkiekkovalmentaja)

text: Mikkolan isoveli Ilkka on kaikkien aikojen eniten Suomenmestaruuksia (8) voittanut jääkiekkoilija ja Kärppien entinen kapteeni. Painin EM-mestari 1993 ja Suomen Painiliiton ex-päävalmentaja Mikael Lindgren sekä ex-painija Åke Lindgren ovat veljesten serkkuja.


title: Oikeustoimilaki

text: Oikeustoimilaki (), varsinaiselta nimeltään laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista (), on Suomessa vuonna 1929 voimaan tullut laki. Laissa säädetään varallisuusoikeudellisten sopimusten tekemisestä, valtuutuksesta varallisuusoikeudellisiin oikeustoimiin sekä sellaisten oikeustoimien pätemättömyydestä.


title: Ahti Lappi

text: Ahti Ensio Lappi (s. 7. heinäkuuta 1941 Vaasa) on suomalainen eversti, joka toimi muun muassa Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston komentajana ja ilmatorjuntatarkastajana.


title: Ahti Lappi

text: Lappi syntyi Matti Lapin ja Elna Haution perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1965 on Astrid Wiklund.


title: Ahti Lappi

text: Lappi tuli ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1960, Kadettikoulusta hän valmistui 1963 ja Sotakorkeakoulusta 1973. Lappi toimi Pohjanmaan ilmatorjuntapatteristossa opetusupseerina 1963–1965, patterinpäällikkönä 1965–1969 ja toimistopäällikkönä 1969–1972. Helsingin ilmatorjuntarykmentissä hän oli aliupseerikoulun johtajan sijainen 1971 ja Sotakorkeakoulun opettaja 1973–1979, minkä jälkeen hän toimi Pääesikunnan toimistoesiupseerina 1979–1982 ja Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston komentajana 1982–1987. Oltuaan Pääesikunnassa toimistopäällikkönä 1987–1988 hän toimi siellä ilmatorjuntatarkastajana vuodesta 1988 vuoteen 1997, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Ahti Lappi

text: Lappi ylennettiin vänrikiksi 1961, luutnantiksi 1963, yliluutnantiksi 1966, kapteeniksi 1969, majuriksi 1975, everstiluutnantiksi 1982 ja everstiksi 1988.Teos "Ilmatorjunta kylmässä sodassa" (2003) sai kenraali Hannes Ignatiuksen kadettisäätiön kunniapalkinnon vuonna 2004.


title: Punavihreä kupla

text: Punavihreä kupla on Suomen poliittisessa keskustelussa esiintynyt nimitys "sosiaalisen kuplan" eli eräänlaisen sosiaalisen umpion muodostavalle samanmielisten yhteisölle, jonka edustajat kannattaisivat punavihreitä ja liberaaleja arvoja.


title: Punavihreä kupla

text: Sosiaalisilla kuplilla tarkoitetaan 2010-luvulla merkittäväksi mediailmiöksi nousseita samanmielisten yhteisöjä, "joissa ei tarvitse välittää omaa maailmankuvaa horjuttavasta tiedosta tai vasta-argumenteista". Sosiaalisen kuplan käsitettä ovat kehittäneet tutkijat Esa Väliverronen ja Janne Seppänen kirjassaan "Mediayhteiskunta" (2012). Tämänkaltaisia samanmielisten "umpioita" on nähty muuden muassa vasemmistoanarkistien ja järjestäytyneen äärioikeiston toiminnassa sekä perussuomalaisten kannatuksen nousussa Suomessa. Lopulta aatetovereita löytävät kaikkein äärimmäisimmissäkin marginaaleissa olevat, kuten suomalaiset kouluampujat tai norjalainen joukkomurhaaja Anders Behring Breivik.


title: Punavihreä kupla

text: Käsitteen "punavihreä kupla" lanseerasi perussuomalaisten verkkolehdessä Suomen Uutisissa ja puolueen äänenkannattajassa "Perussuomalaisessa" vuonna 2014 Marko Hamilo. Myöhemmin hän teki perussuomalaisten ajatushautomo Suomen Perustalle selvityksen "Punavihreä kupla – perussuomalaiset ja media". Kielitoimisto listasi puna-viherkuplan yhdeksi vuoden 2015 uudissanoista.


title: Punavihreä kupla

text: Punavihreä kupla sijoitetaan maantieteellisesti usein Helsingin itäiseen kantakaupunkiin. Kalliossa, Vallilassa ja Alppilassa vihreiden ja vasemmistoliiton yhteenlaskettu kannatus oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa yli 50 prosenttia. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa vihreiden ja vasemmistoliiton sekä jossain määrin myös SDP:n todettiin olevan toisilleen läheisiä puolueita. Kuplan katsotaan syntyneen vuonna 2000, jolloin vihreät ja vasemmistoliitto saivat kuntavaaleissa Kallion peruspiiristä yhteensä 48,6 prosentin kannatuksen. Vuoden 2004 kuntavaaleissa kannatus hieman laski, mutta sen jälkeen puolueiden yhteinen kannatus on lähentynyt 50:tä prosenttia.


title: Punavihreä kupla

text: Vuoden 2017 kuntavaaleissa vihreiden ja vasemmistoliiton yhteenlaskettu kannatus oli Kalliossa 57 prosenttia ja Kumpulassa 61 prosenttia. Presidentinvaalissa 2018 valitsijamiesyhdistyksen Sauli Niinistö sai selvästi eniten ääniä lähes kaikilla Suomen alueilla, mutta Helsingin itäisessä kantakaupungissa hän hävisi selkeästi vihreiden Pekka Haavistolle. Esimerkiksi Kallio D -äänestysalueella Haaviston kannatus oli 52,5 prosenttia ja Niinistön vastaava 29,3 prosenttia. Haavisto voitti Niinistön myös useilla äänestysalueilla Alppilassa, Hermannissa, Käpylässä, Kumpulassa, Sörnäisissä ja Vallilassa. Alueen erityisyyttä korostaa "Helsingin Sanomien" mukaan se, että kaupungin kokonaistilanteessa Niinistö oli ylivoimainen. "Helsingin Sanomien" aiheesta tekemän artikkelin mukaan ”Helsingin itäinen kaupunki on vihreiden valtakuntaa, johon edes Sauli Niinistön ylivoima ei ulotu”.


title: Punavihreä kupla

text: Suomen Keskustan eduskuntavaaliehdokkaana vuonna 2015 ollut tietokirjailija Juha Kuisma on arvostellut näkemystä punavihreästä kuplasta siitä, että se niputtaa samaan blokkiin maaseudun ja perussuomalaiset Suomessa, vaikka todellisuudessa enimmät äänensä perussuomalaiset saivat vuoden 2015 eduskuntavaaleissa kaupungeista, eikä kysymys siksi Kuisman mukaan ole mistään todellisesta oletetun konservatiivisen maaseudun ja liberaalin kaupungin vastakkainasettelusta vaan jostain muusta. Pikemminkin sosiaalinen media Kuisman mukaan luo kuplia kaikkien puolueiden kannattajien ympärille.


title: Pulli järv

text: Pulli järv (myös "Pullijärv") on Virossa Kaubin ja Pullin kylien ja Misson kauppalan alueilla Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Pulli järv

text:
Järven pinta-ala on 63 ha (hehtaaria) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 184,6 m meren pinnan yläpuolella. Siihen ei tule ojia, mutta sen laskuoja lähtee järven pohjoisrakkansta ja oja laskee 120 metrin päästä Saarijärveen. Sieltä vedet jatkavat Pullin kraavia myöten Pedetsin jõgeen, joka toimii alempana Venäjän rajan rajajokena ennen kuin se jatkaa Latvian puolelle. Järven valuma-alueen laajuus on 3,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 7,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja järven rannat ovat vuorotelleen hiekkarantaa ja mutarantaa. Pullin pieni kylä sijaitsee järven pohjoisrannalla ja Misson kauppalan taajama levittäytyy idästä rantaan asti. Misson kautta kulkeva Riian ja Pihkovan yhdistävä maantie ohittaa järven eteässä.


title: Pulli järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Pulli järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


title: Pulli järv

text: Järvi on kalojen suhteen lajirikas: särki, ahven, kiiski, hauki, salakka, suutari, lahna, made, ankerias ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis". Järvessä on elänyt myös rapua, mutta rapuruton jälkeen sitä ei olla palautettu.


title: Kentsi järv

text: Kentsi järv (myös "Aru paisjärv, Kentsi paisjärv") on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva padottu järviallas.


title: Kentsi järv

text:
Järvi sijaitsee noin 25–30 metriä syvässä laaksossa, jonne järvi on padottu. Se alkaa pengertiestä, jonka alle on jätetty silta-aukko. Vedenpinnan taso on nykyään niin ylhäällä, että epävirallista järveä on yläjuoksullä vielä 800 metrin veran lisää. padon ja pengertien välisen osuuden pinta-ala on 58 hehtaaria. Siinä on 12 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,89 hehtaaria. Osa saarista ovat pitkän muotoisia. Siihen laskee peltoalueelta muutama lyhyt oja. Kavilda jõgi, joka alkaa Elvan Verevin järvestä, virtaa järven läpi ja jatkaa laaksossa eteenpäin yhtyen Emajokeen Puhjassa. Järven valuma-alueen laajuus on 33,9 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi on arvioitu olevan 0,0015 kuutiokilometriä eli 1,5 miljoonaa kuutionetriä . Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä ja sen rannat ovat melko jyrkkiä. Ranta-alue on metsää, mutta rinteen yläpuolella aukeavat laajan peltoaukeat ja maatilojen rivistöt.


title: Kentsi järv

text: Kavilda ürgorg () on viimeisen jääkauden sulamisvaiheessa syntynyt mannerjäätikön alainen subglasiaalinen uoma. Kun jäätikkö suli alueelta pois, alkoi laakson pohjalla virrata joki. Kentsin patojärvi on syntynyt, kun Kavidlan joki on padottiin järvialtaaksi luontaiseen altaaseensa.


title: Kentsi järv

text: Järvi kunnostettiin vuonna 2008. Silloin se tyhjennettiin lähes kokonaan ja sen patoa sekä patojen juoksutusaukkoja kohennettiin.


title: Uhtjärv

text: Uhtjärv (myös "Uhtijärv") on Virossa Antslan kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Uhtjärv

text:
Järven vedenpinta on noin 30 metriä alempana kuin ympäristön peltoaukea. Sen pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 2,9 kilometriä pitkä mutta vain 300 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 90,3 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavimmat ovat laakson pohjalla virtaava Lümatun kylästä alkava Suurindõ kraavi ja Konaksin järvelta alkana Siimu oja. Järven laskujoki on parikilometrinen Visula jõgi, joka laskee viereiseen Punden järveen. Vedet jatkavat eteen ja yhtyvät lopulta Pieneen Emajokeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,7 metriä ja suurin syvyys 26,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä, mutta luoteispäässäkin on yli 20 metriä syvää. Pääasiassa hiekkaiset rannat syvenevät jyrkästi, mutta muuten järven pohja on 1,5 metriä syvää mutaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 km (kuutiokilometriä) eli 3,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja järven etelärantoja reunustavat laajat peltoaukeat ja pohjoisrantoja metsikköalue. Rannat laskevat noin 30 metriä alemmaksi jyrkkinä rinteinä. Vain järven itäpäässä on kaksi taloa.


title: Uhtjärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Uhtjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Uhtjärv

text: Järvessä elää runsaina lahna, hauki, ahven ja särki. Muita lajeja ovat kiiski, pasuri, suutari, made, ruutana ja sorva. Järvessä vuonna 1935 tarttunut rapurutto on hävittänyt jokiravun.


title: Piigandi järv

text: Piigandi järv (myös "Piigandi Kogrejärv, Mõntsiküla järv, Vana-Piigandi järv, Vana Piigaste järv") on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Piigandi järv

text:
Järvi on muodostunut jääkaudella syntyneeseen pitkään laaksoon, jonka kummallakin puolella on pienet peltoaukeat ja Piigandin kylä. Järvi on kaakkoisosassaan leveä ja siitä työntyy luoteeseen vasemmalle kaartuva kapeampi lahtimainen osa. Sen pinta-ala on 44 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kuusi pientä ojaa ja sen laskuoja laskee 800 metrin päässä Vähkjärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 3,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys 25,3 metriä. Järven syvin kohta sijaitsee sen kaakkoispään leveässä kohdassa. Järven rannat ja pohja on kovaa moreenia tai hiekkaa. Järven soistuneiden rantojen edessä pohjassa on mutaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0027 km (kuutiokilometriä) eli 2,7 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen jyrkkiä metsäisiä rinteitä. Ympäristön pellot sijaitsevat noin 20 metriä korkeammalla kuin järven vedenpinta. Luoteisrantojen rinteet ovat loivempia kuin muualla ja siellä pellot ulottuvat rantaan asti. Järven lähiympäristössä on yli kymmenen maatilaa tai taloa.


title: Piigandi järv


title: Piigandi järv


title: Piigandi järv

text: Vesi oli vielä vuonna 1977 ja sen jälkeen kirkasta. Näkösyvyys oli kesällä 3,2–4,6 metriä ja talvella 3,1–5,8 metriä.


title: Piigandi järv

text: Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa sijaitsevat myös Jõksi järv ja Vähkjärv. Järvessä elää särki, lahna, ahven, hauki, särki, pasuri, suutari, sorva, ankerias ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".


title: Kikkajärv

text: Kikkajärv (myös "Kika järv, Suur-Kikkajärv") ja Ilgāja ezers (myös "Vizlas ezers") on luonnollinen järvi Viron ja Latvian rajalla. Viron puolella se kuuluu Rõugen kuntaan Võrumaalla ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).


title: Kikkajärv

text:
Järvi sijaitsee pitkässä laaksossa ja se on pitkän muotoinen ja se sijoittuu itä-länsisuuntaisesti. Järven keskikohdassa on 70 metriä leveä salmi, joka yhdistää järven eri altaat toisiinsa. Järven eteläpuolella Latviassa on metsäinen saari. Järven pinta-ala on 20 ha (12 ha Virossa ja loput latviassa) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen, ja se laskee seuraavaksi Sarapuujärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 11,7 metriä ja suurin syvyys 22,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee saaresta luoteeseen. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024 km (kuutiokilometriä) eli 2,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.


title: Kikkajärv


title: Kikkajärv


title: Kikkajärv

text: Järvi sijaitsee viime jääkauden lopussa 13000 vuotta sitten syntyneeseen laaksoon (), joka seuraa järven länsipuolella Latvian ja Viron rajaa, mutta joka kulkee idässä Kornetin taajamassa olevien järvien kautta. Järvessä esiintyy hauki, särki, ahven ja sorva. Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että latvian puolella.


title: Obinitsa järv

text: Obinitsa järv (myös "Obinitsa paisjärv, Tuhkvitsa veehoidla, Tääglova veehoidla") on Virossa Setomaan kunnassa Võrumaalla sijaitseva padottu järviallas.


title: Obinitsa järv

text: Järvi on padottu Tuhkvitsan laaksoon () useita metrejä korkealla maapadolla, jonka päällä kulkee Obinitsan taajamasta lähtevä maantie. Järven pinta-ala on 20 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Tekojärven läpi virtaa Obinitsa oja (myös Tuhkvitsa oja), joka yhtyy Piusa jõgeen 2,7 kilometrin päässä Ala-Tsumbassa. Järven valuma-alueen laajuus on 43,0 km (neliökilometriä).


title: Obinitsa järv

text: Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000846 km (kuutiokilometriä) eli 0,846 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat pohjoispään niittyjä lukuun ottamatta metsää. Rannat ovat jyrkkiä ja itärannan paljaassa hiekkakivikalliossa on luola ja lähde ().


title: Obinitsa järv

text: Pato on rakennettu vuonna 1995.


title: Orava järv

text: Orava järv (myös "Orava Mõisajärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Orava järv

text:
Järvi asettuu itä-länsisuuntaisena Oravan taajaman luoteispuolelle. Järven pinta-ala on 12 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvestä laskee lyhyt oja Soldan järveen, jotka laskevat yhdessä Mustjärven kanssa Kamnitsan ojaa myöten pohjoiseen päin. Kamnistan kylän jälkeen se yhtyy Rebasmäe ojaan, joka jatkaa Mädajõgena yhtyen Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven itäpuoliskon keskellä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000436 km (kuutiokilometriä) eli 0,436 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa peltoa ja niittyä, mutta muuten ne ovat metsää. Järvessä on mutapohja, mutta pohjois- ja etelärannoilla on heikkapohja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa sekä muita taajaman rakennuksia.


title: Orava järv


title: Orava järv


title: Orava järv

text: Järvi lämpötilakerrostuu voimakkaasti ja johtuen suuresta ravinnepitoisuuksista, alusvesi muuttuu hapettomaksi harppauskerroksen alapuolelta. Järvi vaikuttaa muutenkin huonokuntoiselta, koska sinilevät kukkivat siinä usein. Vaikka järvi kärsii hapettomuudesta, on siinä paljon kalaa. Järvessä on eniten särkeä, mutta siinä tavataan myös ruutanaa ja haukea.


title: Kärnjärv (Võru)

text: Kärnjärv (myös "Pindi Kärnjärv") on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kärnjärv (Võru)

text: Järvi sijaitsee aivan Võhandu jõgen vierellä tasaisessa maastossa. Sen pinta-ala on 7,9 ha (hehtaaria) ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja yhtyy 200 metrin päässä jokeen. Se on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,7 metriä ja suurin syvyys 26,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee kaakkoispään puolella keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000722 km (kuutiokilometriä) eli 0,722 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsää lukuun ottamatta kahta pelto-osuutta. Rannat ovat vedessä jyrkkiä ja vesi syvenee nopeasti. Rannat ovat hiekkapohjaisia, mutta järven pohja on mustaa mutaa ja savea. Järvi on autio, vaikka sen lähellä on maatila. Sen pohjoisrantaan tulee tie.


title: Kärnjärv (Võru)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Kärnjärv (Võru)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.


title: Kärnjärv (Võru)

text: Vesi on kirkasta ja näkösyvyys oli vuonna 1977 3,5 metriä. Järvi on tunnetusti kalaisa. Siinä esiintyy runsaina ahven, hauki, lahna, suutari, kiiski ja salakka. Siinä tavataan myös ruutanaa, sorvaa, rantanuoliaista ja kivisimppua.


title: Pupsi järv

text: Pupsi järv (myös "Pupsijarve") eli Pukšezers on luonnollinen järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Helmen maalaiskuntaan Valgamaalla ja Latvian puolella Naukšēni kuntaan.


title: Pupsi järv

text: Järvi kuuluu Salatsijoen vesistöön. Järven pinta-ala on 7,7 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on matala ja mutapohjainen järvi. Sen läpi virtaa Atse jõgi, jonka lähteen on latvialainen Pilicisin järvi . Joki laskee pohjoiseen Viron puolelle ja palaa takaisin rajalle, jota se seuraa kaakkoon ja laskee Pupsin järveen. Järven jälkeen se pysyttelee Latvian puolella muodostaen kuntien välisen rajajoen Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja Viron puoleiset itärannat ovat matalaa suorantaista metsämaata ja niittyjä.


title: Pupsi järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Pupsi järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus. Tämä kaikki näkyy matalassa järvessä runsaana kasvillisuutena.


title: Pupsi järv

text: Järvessä esiintyy särki, ahven, hauki, suutari ja ruutana. Piisami viihtyy hyvin järvellä.


title: Engli järv

text: Engli järv (myös "Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv") on Virossa Tiklasõn kylässä Meremäen maalaiskunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Engli järv

text: Järven pinta-ala on 7,7 ha (hehtaaria) ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 156,0 m meren pinnan yläpuolella ja järven laskuoja yhtyy pian Mustojaan, joka seuraa hetken Venäjän vastaista rajaa ja jatkaa sitten sen yli (). Sillä ei ole tulo-ojia ja se olikin ennen laskuojan kaivamista umpijärvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 km (kuutiokilometriä) eli 0,42 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Sen rannat ovat matalat ja rantaan ulottuu mäntyvaltainen metsä. Vain Engelin talon lähellä on ranta hiekkaa ja siellä on järven ainoa uimaranta. Pohjoisrannassa on hienoa mutaa, josta pilkistää palaneita kantoja. Ne ovat syntyneet metsä- ja suopalossa, jonka jälkeen vesi valtasi alueen itselleen. Venäjän valtionrajalle on matkaa 500 metriä järvestä itään tai etelään.


title: Engli järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Engli järv

text: Vesi on punertavaa suovettä, jonka näkösyvyys on ollut 1,5 metriä. Talvella jääpeitteen alla on järvessä happikatoa. Järvellä on vähän kasvillisuutta, mutta eläinplanktonia on paljon. Järvessä esiintyy enimmäkseen ahventa ja haukea, mutta siellä on joukossa myös ruutanaa ja karppia. Suurin pyydetty karppi painoi 14 kilogrammaa.


title: Eero Tenhosaari

text: Eero Teodor Tenhosaari (13. marraskuuta 1910 Turku – 18. marraskuuta 1983 Loimaa) oli suomalainen kääntäjä.


title: Kadastiku järv

text: Kadastiku järv on Virossa Hummulin maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kadastiku järv

text: Järven pinta-ala on 6,8 ha (hehtaaria) ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee neljä lyhyttä metsäojaa, mutta niiden lisäksi järvessä on lähteitä, ja sen laskujoki on Pedeli jõgi (myös "Ruuna oja"). Joki virtaa Saudikjärven kautta etelään ja seuraa kolmen kilometrin jälkeen Latvian rajaa kolme kilometriä. Pedelin jõgi palaa Valgassa takaisin Viron puolelle ja yhtyy siellä Pieneen Emajokeen Supassa. Järvi on luodattu ja sen suurin syvyys 13,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen ranta on autiota metsää. Järven lounaisrantaan tulee metsätie.


title: Kadastiku järv


title: Kadastiku järv


title: Kadastiku järv

text: Järvessä on mutapohja, vedenväri on ruskea ja veden näkösyvyys on ollut 1,3 metriä. Järven valtakaloja ovat allikkosalakka ja ahven, niiden lisäksi esiintyy sorvaa, särkeä, lahnaa ja ilmeisesti haukea.


title: Udsu järv

text: Udsu järv (myös "Uutsu järv, Linsi järv ja Kokajärv") on Virossa Hummulin maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Udsu järv

text: Sakalan ylängöllä sijaitsevan järven pinta-ala on 6,5 ha (hehtaaria) ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 76,0 m meren pinnan yläpuolella. Järven suurin syvyys 30,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen metsäiset rannat ovat jyrkkiä. Rannat nousevat vedenpinnasta 10–20 metriä ja ne ovat hiekkaa tai savea. Rannassa järven pohja on hiekkaista tai soraa, mutta paikoin se on mudan peitossa. .


title: Udsu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Udsu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


title: Udsu järv

text: Vuonna 1973 veden näkösyvyys oli 4,0 metriä. Vesi oli lämpötilakerrostunut niin, että alusvesi oli hapetonta.


title: Udsu järv

text: Järvessä elää runsaana ahven ja särki, mutta siinä esiintyvät myös lahna, hauki, ruutana ja suutari.


title: Väike-Palkna järv

text: Väike-Palkna järv (myös "Väike-Palkna järv") ja Mazais Baltiņš on luonnollinen järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Luutsnikun kylään Rõugen kunnassa Võrumaalla ja Latvian puolella Alūksnen kunnassa (entinen Veclaicenen pitäjä).


title: Väike-Palkna järv

text: Järven allas on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Järven pinta-ala on 4,8 ha (myös 3,2 ha ilmoitettu ) ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 11,2 metriä ja suurin syvyys 32,0 metriä. Järveen laskee etelässä samasamasyntyinen suurempi järvi Lielais Baltiņš. Järven laskuoja lähtee pohjoiseen ja ojaa seuraa valtioden välinen raja. Se yhtyy pian Pärijõgeen, joka on Gaujan valuma-alueen latvahaaroja. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00066 km (kuutiokilometriä) eli 0,66 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat hiekkapohjaista metsää. Rannat ovat osittain soistuneita, mutta vedessä ranta syvenee jyrkästi. Järvi on mutapohjainen.


title: Väike-Palkna järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ja kirkas ().


title: Väike-Palkna järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Tõugjärv

text: Tõugjärv on Virossa Rõugen maalaiskunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Tõugjärv

text:
Järven pinta-ala on 4,4 ha (hehtaaria) ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä sydämen muotoinen järvi. Sen läpi virtaa Rõuge jõgi, joka laskee siihen 200 metrin päästä Ratasjärvestä ja jatkaa sitten 1,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kahrilan järveen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys 17 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00033 km (kuutiokilometriä) eli 0,33 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja rantojen jyrkät rinteet ovat metsää tai niittyjä. Ympäröivä maasto on noin 40 metriä vedenpintaa korkeammalla ja lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa tai taloa.


title: Tõugjärv

text: Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.


title: Tõugjärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Tõugjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Liivajärv (Paganamaa)

text: Liivajärv (myös "Trumbipalu Mudajärv, Radijärv") eli latviaksi Smilšāja ezers on luonnollinen järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Rõugen kuntaan Võrumaalla ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).


title: Liivajärv (Paganamaa)

text: Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 4,3 ha (hehtaaria, Latvian puolella 2,3 ha ) ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven suurin syvyys on 19,8 metriä, mutta järvellä on suuri yli 19 metrinen syvänne. Järven vedenpinnan korkeutta ei ole ilmoitettu, mutta sen on oltava hieman alempi kuin yläjuoksun Kikkajärvellä joka on 128 metriä mpy. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka juoksee laakson pohjalla olevan järviketjun läpi. Yläpuolelta Liivajärveen laskee Sarapuujärven laskujoki ja Liivajärvi laskee Väike-Mudajärven. Peeli jõgi kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on metsämaata. Järveen viettävät jyrkästi ja jyrkkien rinteiden päällä on Viron puolella maatila sekä näköalatorni. Maatalouden ojat ovat syövyttäneet sadassa vuodessa rinteisiin syvät ojat (), joiden tuomat hiekat ovat levinneet rantaan muodostaen hyvän uimapaikan. Rannat ovat kovapohjaisia, mutta jyrkkenevät nopeasti. Järven Viron puoleisella rannalla kulkee patikointipolku.


title: Liivajärv (Paganamaa)


title: Liivajärv (Paganamaa)


title: Liivajärv (Paganamaa)

text: Veden näkösyvyys oli vuonna 1977 3,7 metriä, joten järvi oli kirkasvetinen.


title: Liivajärv (Paganamaa)

text: Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että Latvian puolella. Järven lounaisrannassa on nuotiopaikka ja uimaranta. Järvessä kasvaa Virossa harvinainen Jouhivita (Potamogeton rutilus) ja siinä esiintyy yleisinä hauki, särki, ahven ja kiiski.


title: Külajärv (Vellavere)

text: Külajärv (myös "Vellavere järv, Tootsi järv, Mõõkjärv") on Virossa Vellaveren kylässä Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Külajärv (Vellavere)

text: Järven ympäristö on metsää ja peltoa vuorottelevaa perinnemaisemaa. Järven pinta-ala on 4,3 ha (hehtaaria) ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,9 metriä ja suurin syvyys 25 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00027 km (kuutiokilometriä) eli 0,27 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 750 metriä ja järven soistuneiden rantojen rantojen pohjat ovat mutaisia. Lounaasta siihen laskee metsäoja, joka saa vettä myös viereisestä Korgejärvestä. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se luikertelee polveilevassa maastossa muutama kilometri ennen kuin se laskee Viisjaagun järveen. Se puolelstaan laskee Elvan jokeen.


title: Külajärv (Vellavere)


title: Külajärv (Vellavere)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.


title: Külajärv (Vellavere)

text: Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden jälkeen, kun ikiroudan sulamisessa ympäristöön syntyi termokarstia. Karstista muodostui syvä kuoppa, johon kertyi vettä järveksi asti.


title: Sarapuujärv

text: Sarapuujärv (myös "Paganamaa Sarapuujärv, Sarapuu järv, Sarapu järv, Väike Kikkajärv") ja latviaksi Sūneklis on luonnollinen järvi Latvian ja Viron rajalla. Viron puolella se kuuluu Paganamaan kylässä Rõugen kuntaan Võrumaalla ja Latvian puolella Alūksnen kuntaan (entinen Veclaicenen pitäjä).


title: Sarapuujärv

text: Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 2,5 ha (Latvian puolella 1,7 ha ) ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on 8,8 metriä syvä, vaikka joskus kirjallisuudessa esiintyy myös 27 metrin syväysarvo . Siihen laskee viereisestä Kikkajärvestä tuleva (250 metriä pitkä) ja järven läpi virtaava Peeli jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Se laskee 60 metrin päähän Liivajärveen. Kikkahjärven vedenpinnan korkeus on 128 metriä, joten Sarapuujärven pinta on tätä hieman alempi. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järveen laskevat rinteet ovat paikoin yli 20 metriä korkeat ja sama jyrkkyys jatkuu vedenalla.


title: Sarapuujärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Sarapuujärv


title: Sarapuujärv

text: Järvi kuuluu pieneen virolais-latvialaiseen patikointireitin piiriin, joka kulkee sekä Viron että latvian puolella . Järven nimi tulee hasselpähkinästä, jota kasvaa järven pohjoisrannoilla, ja yleisenänä rantapuulajina on leppä. Järvessä esiintyy hauki, ahven, särki ja kiiski.


title: Tihu järv

text: Tihu järv (myös "Tihu Suurjärv, Suurjärv, Tihu Esimene järv, Männamaa järv") on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Männamaan kylässä sijaitseva järvi.


title: Tihu järv

text: Järven pinta-ala on 51 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 19, joiden yhteinen pinta-ala on 5,03 ha. Järven laskuoja on Tihu kraav, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja virtaa kaakkoon suoraksi kaivettuna ojana. Järveen laskee oja Keskminejärvestä, joka saa vettä ojasta, joka laskee Kolmannesta järvestä. Tihu kraav yhtyy Luguse jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Saarenmaan ja Hiidenmaan väliseen mereen Jausanlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,8 km (neliökilometriä). Järven suurin syvyys on 0,2 metriä. Järven rantaviivan pituus on 8,5 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ruohottunutta suota. Rantavedessä on paksu mutapohja. Järven lähiympäristö on autiota metsämaata.


title: Tihu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Tihu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Tihu järv

text: Vaikka järvi jäätyy usein umpeen ja jäljelle jäänyt vesi jää hapettomaksi, elää järvessä yleisenä hauki, ahven ja ruutana. Siellä esiintyy myös allikkosalakka, särki, seipi ja made.


title: Tihu järv

text: Järven pinta-ala on aiemmin ollut 139 ha. Vuonna 1930 järven vedenpintaa laskettiin niin paljon, että järven pinta-ala laski 85 hehtaariin (vuoden 1977 suuruus). Pinta-alan pienentyminen 51 hehtaarilla on tapahtunut tämän jälkeen.


title: Ruila järv

text: Ruila järv (myös "Ruiljärv, Kernu Mädajärv") on Virossa Mõnusten ja Allikan kylissä Kernun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ruila järv

text:
Järven pinta-ala on 46 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järven ainoan saaren pinta-ala on 0,59 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 41,6 m mpy ja järveen tulee vain kaksi metsäojaa. Järven veden vaihtuvuus on heikkoa ja siitä laskeekin vain kapea oja. Oja yhtyy Vasalemma jõgeen, joka virtaa pohjoisee Ruilan kylän halki ja Ruila paisjärven kautta luoteeseen, missä se laskee Itämereen Paldiskin lahdessa 24 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km (neliökilometriä).
Järven keskisyvyys on metrin verran ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan silloin määrittää 0,00046 km (kuutiokilometriä) eli 0,46 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja järven ympästössä kasvaa kuusen ja männyn sekametsää. Rannat ovat ruovikkoa, suota ja metsää. Järven pohja on paksua mutaa, mutta koillisrannoilla näkyy hiekkapohja. Siellä sijaitsee myös järven uimaranta.


title: Ruila järv


title: Ruila järv


title: Ruila järv

text: Järvi on matalana vaarassa jäätyä umpeen ja talvella sitä vaivaa hapettomuus. Järvessä elää vain vähän kalaa. Yleisimmät lajit ovat hauki, ruutana ja ahven.


title: Ruila järv

text: Vuonna 1943 järven keskisyvyys oli pari metriä, mutta ruohikkoisena järvenä se oli jo silloin kasvamassa umpeen.


title: Riksu laht

text: Riksu laht (myös "Riksu järv") on Virossa Riksun ja Lahetagusen kylissä Lääne-Saaren ja Salmen kuntien välisellä rajalla Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Riksu laht

text:
Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44 ha ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka on saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja se laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksun jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas nimisessä lahdessa Saaremaan lounaisrannikolla. Vesi nouseen korkeanveden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4 km (neliökilometriä).
Järven keskisyvyys on noin netrin ja sen suurin syvyys on 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee ollen paikoin kovaa hiekkaa ja soraa toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044 km (kuutiokilometriä) eli 0,44 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan.


title: Riksu laht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Riksu laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Riksu laht

text: Vaikka järvi on matala ja se jäätyessään kärsii hapenpuutteesta, on se hyvästä meriyhteydestä johtuen kalaisa järvi. Yleisin laji on ahven, runsaana esiintyy hauki, kiiski, suutari, sorva, ankerias, made, kolmipiikki ja kymmenpiikki.


title: Järveotsa järv

text: Järveotsa järv (myös "Järvetsa järv, Järvatse järv, Järvatsi järv, Turvaste Järveotsa järv, Selgjärv") on Virossa Siimikan kylässä Nissin maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Järveotsa järv

text:
Järvi sijaitsee Turbasta viisi kilometriä luoteeseen. Sen pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole tulo- tai laskuojia, joten se on umpijärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 0,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä. Rannat ovat äkkisyviä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Itärannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannan maatalon peltoa; länsirannat ovat suota. Rannat ovat hiekkaisia pohjoispäässä ja muualla järvenpohja on mutainen.


title: Järveotsa järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Järveotsa järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Järveotsa järv

text: Järvessä ei ole kovin paljon kalaa. Yleismmät lajit ovat allikkosalakka ja ruutana. Järvessä esiintyy myös ahven, karppi, törö ja särki.


title: Järveotsa järv

text: Järven länsirannasta saa alkunsa merkitty 6,5 kilometriä pitkä patikkareitti, joka kiertää lännessä Valgejärven ja Valgejärven suon laitaa (Valgejärv raba).


title: Räätsma järv

text: Räätsma järv (myös "Räästma järv, Rääsma järv") on Virossa Konsun kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Räätsma järv

text:
Järvi sijaitsee pitkän ja kapean Räätsma mägin itäreunalla ja mäki on jääkauden aikainen moreenimäki. Järven pinta-ala on 16 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on yli 45,0 metriä mpy. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskuoja lähtee järven pohjoispäästä suorana kaitettuna ojana. Oja on johdettu Ahvenjärveen, jonka läpi Raudin kanali virtaa Nõmmen järvestä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,1 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 10,8 metriä. Järven tilavuudeksi arvioidaan 0,000682 km³ eli 0,682 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa hiekkapohjaisia. Järven itäranta on asumatonta, mutta mäen päällä järven länsipuolella asutusta.


title: Räätsma järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Räätsma järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Valgejärv (Riisipere)

text: Valgejärv ("Valgjärv, Riisipere Valgejärv, Turvaste Valgejärv") on Virossa Harjumaalla ja Läänemaalla, Sauen ja Lääne-Nigulan kuntien rajalla sijaitseva järvi.


title: Valgejärv (Riisipere)

text:
Järvi sijaitsee Pisuksennõmmen eteläpuolella suuren Valgejärve raban lounaispuolella. Sen pinta-ala on 11 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on rannoiltaan kasvamassa umpeen ja siksi järvessä on useita järvialtaita ja osa alkupräisen järven lahdista ovat kuroutuneet omiksi lammiksi. Pohjoista ja eteläistä järviallasta yhdistää keskellä yli 10 metriä leveä salmi. Eteläisen altaan itäpäässä on tätäkin kapeampi salmi, jonka takana sijaitsee pieni vesialue. Pohjoisosassa on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,19 ha. Ne erottavat itäpäähän oman vesilataan. Järven pohjoiseen altaaseen laskee lyhyt metsäoja. Eteläisestä altaasta lähteen luontainen laskuoja, joka päättyy maatilan viereen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,0 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys noin metrin. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 5,5 km³ eli 0,055 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja rannat ovat kauttaaltaan suota. Järvelle johtaa patkointipolkuja ja se on autio. Maakunnan raja ylittää pohjoisen altaan länsipuolella. Sen pienempi osa kuuluu Lääne-Nigulaan.


title: Valgejärv (Riisipere)

text: Viereiseltä Järveotsan järveltä, missä on nuotiopaikka, alkaa opastettu patikointipolku ja pitkospuut Valgejärvelle, missä reitti kiertää järven ja ympäröivää suota.


title: Valgejärv (Riisipere)

text: Järvessä esiintyviä kalalajeja ovat särki, ahven, suutari ja hauki.


title: Arch Linux ARM

text: Arch Linux ARM on ARM pohjaisille prosessoreille tehty versio Arch Linuxista. Se on suunniteltu mahdollisimman yksinkertaiseksi ja nopeaksi. Yksi tärkeimmistä Arch Linux ARM:n tavoitteista on, että käyttäjällä on käyttöjärjestelmäänsä täysi hallinta.


title: Luidja järv

text: Luidja järv (myös "Poama järv") on Virossa Luidjan ja Poaman kylissä Hiiun entisessä maalaiskunnassa Hiidenmaalla sijaitseva järvi.


title: Luidja järv

text: Järvi sijaitsee Luidjan kylän luoteispuolella ja sen erottaa Itämerestä noin 30 metriä leveä kannas. Järven pinta-ala on 9,4 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja kummatkin rannat ovat sorapohjaista merenrantaa. Järveen laskee kaksi ojaa, joista huomattavin virtaa rannan suuntaisena järven länsipäähän. Oja saa kuitenkin vetensä sisämaasta parin kilometrin päästä Villamaasta.


title: Nigula järv

text: Nigula järv (myös "Vanamõisa järv, Nigula Vanajärv, Vanajärve järv, Vanassaare järv") on Virossa Urissaaren ja Uuemaan kylissä Häädemeesten maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Nigula järv

text:
Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20 hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7 m meren pinnan yläpuolella. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6 neliökilometri.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049 km (kuutiokilometriä) eli 0,49 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä.


title: Nigula järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Nigula järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).


title: Nigula järv

text: Järveltä lähteen Nigulan luonnonsuojelualueelle patikkareitti, jolla on pitkospuuosuus. Reitti on kokonaisuudessaan seitsemän kilometriä pitkä ja sen matkalla on lintutorni. Suoalue on kabsainvälisesti merkittävä lintujensuojelualue.


title: Porkuni järv

text: Porkuni järv on Virossa Tamsalun ja Väike-Maarjan kuntien välisellä rajalla Länsi-Virumaalla sijaitseva järvi. Se sijaitsee maantieteellisesti Pandiveren ylängöllä ja se kuuluu alueen karstijärviin. Se on Virossa kuuluisa siitä, että sillä on ajelehtivia saaria ja että se joskus kesäisin kuivuu kokonaan.


title: Porkuni järv

text:
Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Saaria on 8, joiden yhteinen pinta-ala on 1,31 ha. Useimmat saaret ovat matalia ja ruohottuneita. Pienien saarien sanotaan ajelehtivan järvellä. Järven kaakkoispäässä sijaitsee kolme metriä korkea saari ja järven luoteispäässä sijaitsee Lossisaari. Se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se kohoaa yli 10 metriä järven pinnan yläpuolelle. Saaresta on rakennettu järven yli neljä pengerpatoa, jotka erottavat järvestä neljä vesiallasta. Kaksi pienintä allasta ovat Aiajärv ja Iirijärv (yht yli 1 ha). Suurjärv on järven kaakkoinen allas (36 ha), jossa sijaitsevat suuret saaret. Luoteispäässä on Karujärv eli Alumine järvi (4 ha), josta saa alkuunsa laskujoki Valgejõgi. Karujärven luoteispäässä on tiepenger, jonka ali joki virtaa. Joella on pituutta 89,5 kilometriä ja se laskee Suomenlahteen Loksan satamassa . Järven valuma-alueen laajuus on 43,6 km². Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 107,0 metriä mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00089 km³ eli 0,89 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä ja järven rannat kohoavat usein yli 10 metriä vedenpintaa korkeammalle. Järvan ja Kullengan yhdistävä maantie (180) ohittaa järven sen luoteispäässä.


title: Porkuni järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().


title: Porkuni järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti alkalitrofiseksi järveksi (, AL). Tällaisiin järviin on veteen liuennut runsaasti kalkkikivestä irronnutta vetykarbonaattia, joka aiheuttaa veden emäksisen happamuustason (pH on yli 7). Vedessä on myös runsaasti mineraaleja, jotka muuttavat vedenvärin usein turkoosiksi tai sinertäväksi. Koska vesi on emäksistä ja sen sisältämät mineraalit ja ravinteet poikkeavat muista järvistä, on näihin järviin kehittynyt omanlainen levien muodostama ekosysteemi.


title: Porkuni järv

text: Porkuni järv sijaitsee 500 miljoonaa vuotta sitten syntyneen kalkkikivikallion päällä ja seudun kalkkikivestä on havaittavissa monia karstin piirteitä. Seudulla on paljon lähteitä, joista ilmeisesti myös järvi saa vetensä. Järvellä ei ole tulo-ojia, joten maaperän huokoisuus selittää järven olemassaolon. Veteen liuenneet runsaat ravinteet saavat planktonlevien kasvamaan ja kukkimaan runsaina. Järvi onkin hyvin rehevöitynyt. Kuolleet planktonit vajoavat järven pohjalle muodostaen paksun mutakerroksen. Järvi kuivuu joinakin vuosina ja silloin järven kalat kuolevat. Tilalle on istutettu uusia kaloja, kun vedenpinta nousee normaaliksi.


title: Porkuni järv

text: Järvi on kuivunut vuosina 1940, 1964, 1976, 1998, 2003, 2004 ja 2006 (valokuva).


title: Porkuni järv

text: Järvellä on järjestetty paljumelonnan maailmanmestaruuskilpailuja.


title: Kisõjärv

text: Kisõjärv (myös "Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Kisõjärv, Küsajärv") on Virossa Kärinän kylässä Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kisõjärv

text:
Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0 m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,2 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km³ eli 1,3 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista.


title: Kisõjärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Kisõjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


title: Kisõjärv

text: Järvi sisältyy Kisõjärven maisemansuojelualueeseen (Kisejärve maastikukaitseala). Järven kiertää kuuden kilometrin mittainen patikkareitti. Järven itärannalla sijaitsee nuotiopaikka sekä sivupolku Pahijärvien väliin.


title: Kisõjärv

text: Järven valtalajit ovat ahven ja särki, mutta järvessä esiintyy myös hauki, kiiski, lahna, ruutana, sorva, suutari ja made.


title: Suurjärv (Kooraste)

text: Suurjärv (myös "Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv") on Virossa Koorasten, Jõgehaaran ja Rebasten kylissä Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Suurjärv (Kooraste)

text:
Järven pinta-ala on 42 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 112,9 m mpy. Järven läpi virtaa Pühäjõgi eli Sillaotsa jõgi, joka alkaa Vidrikestä ja yhtyy Võhandun jokeen Jõgehaarassa. Järveen laskee useita muita ojia, joista huomattavimpia ovat seuraavat ojat. Järven eteläpäähän laskee Uiakatsin järven laskuoja. Samaan Vasara ots lahteen laskee myös Alopi oja, joka tuo yhdeksän muun järven vesiä (Aaluup järv ja Otitiik). Järven pohjoisosaan laskee varsin pitkä ja lampirikas Lokuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 75,8 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 17,7 metriä. Järven eteläpää ja koillispää ovat matalia ja koillispäässä sijaitsee matala Hirvesaar, jonka pinta-ala on 0,19 ha. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 km³ eli 2,6 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi niittyä ja peltoa. Järven pohjoispuolelta kiertää Sihvan ja Järveren yhdistävä maantie 140.


title: Suurjärv (Kooraste)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Suurjärv (Kooraste)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.


title: Suurjärv (Kooraste)

text: Järvessä on runsaasti kalaa. Yleisimmät kalalajit ovat lahna ja hauki. Järvessä esiintyy myös yleisenä särki, ahven, pasuri, salakka, suutari, kiiski, made ja törö. Istutettuja lajeja ovat kuha, siika, peledsiika ja karppi.


title: Kasvojentunnistus

text: Kasvojentunnistus on kasvojen tunnistamiseen perustuva biometrinen tunnistamisen ala. Kasvojentunnistusta käytetään tunnistautumiseen ja eri henkilöiden erottelemiseen.


title: Kasvojentunnistus

text: Aluksi ohjelma opetetaan tunnistamaan kasvot näyttämällä sille kuvia erilaisista kasvoista ja asioista, joissa ei ole kasvoja. Ohjelma käy läpi kasvokuvia ja etsii niistä kasvoja, jotka se tunnistaa toisistaan muun muassa kasvojen osien etäisyyden ja kasvojen pintarakenteen avulla. Tunnistettuja kasvoja verrataan kasvokuvia sisältävään tietokantaan, josta etsitään vastaavia kasvoja. Käyttämällä kolmiulotteista kasvokuvaa ihminen voidaan tunnistaa tehokkaammin kuin kaksiulotteisesta kuvasta, sillä siitä voidaan erottaa enemmän ihmistä yksilöiviä piirteitä. Kolmiulotteiseen kuvaan perustuvan kasvojentunnistuksen avulla ihminen voidaan tunnistaa myös sivukuvasta. Facebookin tekoälyä hyödyntävä DeepFace-teknologia kykenee tunnistamaan kaksiulotteisesta kuvasta kasvot luomalla niistä 3D-mallin, jonka eteenpäin käännettyjen kasvojen kasvonpiirteiden perusteella voidaan etsimään vastaavuuksia muista kuvista.


title: Kasvojentunnistus

text: Kasvojentunnistusta käytetään monissa kuvankäsittelyohjelmissa ja sosiaalisen median palveluissa eri henkilöiden erottelemiseen ja ryhmittelemiseen valokuvista sekä videoista. Kameroissa sitä käytetään yleensä pelkästään kasvojen tunnistamiseen kuvasta.


title: Kasvojentunnistus

text: Automaattisena tunnistautumiseen perustuvaa kasvojentunnistusta voidaan käyttää laajojen ihmismassojen skannaamisen. Etelä-Walesin poliisi testasi sen käyttöä vuoden 2017 Mestarien liigan finaalissa. Reaaliaikaista automaattista kasvojentunnistusta on pidetty uhkana yksityisyydelle.


title: Kasvojentunnistus

text: Kasvojentunnistusta voidaan käyttää kohdennettuun mainontaan tunnistamalla videokuvasta ihmisen perustietoja. Facebook käyttää palvelussaan automaattista kasvojentunnistusta, johon ei kysytä käyttäjän suostumusta. Tämän on arveltu luoneen maailman suurimman biometrisen tietokannan, jota käytetään yhdessä muun palvelun keräämän tiedon kanssa kohdennettuun mainontaan.


title: Kasvojentunnistus

text: Kasvojentunnistusta voidaan käyttää muiden tunnistautumistapojen korvaajana tai niiden rinnalla rajatarkastuksissa ja tietokoneissa. Windows 10 sisältää biometrisen tunnistautumisen Windows Hello -palvelun, joka mahdollistaa tietokoneelle tunnistautumisen kasvojentunnistusta käyttämällä. Viranomaiset käyttävät kasvojentunnistusta tunnistautumiseen muun muassa lentokentillä. Australia on suunnitellut aloittavansa kesällä 2018 biometriseen tunnistautumiseen perustuvan matkustamisen nopeuttamiseen tähtäävän rajatarkistuskokeilun, jossa yhtenä vaihtoehtona on kasvojentunnistus. Samsung Galaxy S8 -puhelimesta pystyttiin pian julkaisun jälkeen kiertämään kasvojentunnistuksen perustuva lukitus näyttämällä valokuvaa, jossa oli puhelimen omistajan kasvot. Lisäksi kasvojentunnistukseen perustuvaa lukitusta voitaneen huijata ottamalla kasvokuva nukkuvan henkilön kasvoista.


title: Kasvojentunnistus

text: Kasvojentunnistusta voidaan käyttää yksinkertaisten perusilmeiden tunnistamiseen, millä pyritään yhdessä tekoälyn kanssa tunteiden tulkintaan. Tunteiden tulkitseminen ilmeistä on kuitenkin nykyisellään alkutekijöissään, eivätkä ilmeet ole välttämättä merkkejä aidoista tunteista.


title: Kasvojentunnistus

text: Hymyntunnistus on kasvojentunnistukseen perustuva toiminto, joka ottaa valokuvan tunnistaessaan hymyilevät kasvot. Hymyntunnistuksella varustetulla kameralla kestää yleensä 1–1,5 sekuntia kuvan ottamiseen. Älypuhelimissa hymyntunnistus on yleensä vain etukamerassa.


title: Kasvojentunnistus

text: Ilman käyttäjän suostumusta tapahtumaa kasvojentunnistusta pidetään pidetään uhkana yksityisyydelle. Kolmiulotteisen kasvokuvan tunnistamiseen perustuvaa kasvojentunnistusta voidaan käyttää ihmisen tunnistamiseen huomaamatta. Japanin kansallinen informaatiotutkimuksen laitos kehitti vuonna 2015 silmikon, joka hämää kasvojentunnistusta peittämällä silmän ja sen ympäristön tunnistamista häiritsevällä kuviolla. Taiteilija Adam Harvey huijasi vuonna 2017 tehdyssä HyperFace-projektissaan kasvojentunnistusta pukeutumalla lukemattomia kasvojen sisältävään asusteeseen, josta kasvojentunnistusalgoritmi ei kyennyt tunnistamaan oikeita kasvoja.


title: Luettelo Viron syvimmistä järvistä

text: Luettelo Viron syvimmistä järvistä on luettelo Viron järvistä, jotka on luodattu niin tarkasti, että niistä voidaan julkaista luotettavia tuloksia.


title: Luettelo Viron syvimmistä järvistä

text: Viron kymmenen syvintä järveä Keskkonnaagentuurin julkaiseman luettelon mukaan sekä suurimmat keskisyvyydet:


title: Luettelo Viron syvimmistä järvistä

text: Yllä oleville järville on myös esitetty suuria syvyyslukemia, joita kuitenkaan ei ole otettu mukaan Keskkonnaagentuurin tiedonantoon.


title: Denbighin linna

text: Denbighin linna on Edvard I:n Walesin valloituksen jälkeen rakennuttama linna, joka sijaitsee kalliolla Denbighin kaupungin yläpuolella. Paikalla oli aiemmin walesilainen linnake.


title: Denbighin linna

text: Walesilaiset valtasivat vielä rakenteilla olleen linnan vuonna 1294, mutta työtä päästiin pian jatkamaan. Kapinan jälkeinen työvaihe on huomattavissa erivärisenä kivenä, paksumpina kehämuureina ja erityylisinä torneina.


title: Sonata Arctican diskografia

text: Sonata Arctica (1996–) on julkaissut olemassa olonsa aikana kymmenen studioalbumia. Kolme ensimmäistä demonauhoitetta julkaistiin nimellä Tricky Beans, ja neljäs ja viimeinen demo nimellä Tricky Means. Minialbumi "Orientation" sekä kokoelma-albumi "The End of This Chapter" julkaistiin ainoastaan Japanissa.


title: Passo del San Bernardino

text: Passo del San Bernardino (italiaa, ) on sola Lepontisilla Alpeilla Kaakkois-Sveitsissä. Sen korkein kohta on 2 067 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Graubündenin kantonissa, pääosin Mesoccon kunnassa. Sola yhdistää Reinin yhden alkujoen Hinterrheinin ja Ticinojoen sivujoen Moesan laaksot.


title: Passo del San Bernardino

text: Sola on ikivanha kulkureitti Valais’sta itään. Solatie on suljettu talvisin. Solan alapuolelle avattiin vuonna 1967 San Bernardinon maantietunneli, joka on auki ympäri vuoden.


title: Endeavour (täsmennyssivu)

text: Endeavour voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Shaun Evans

text: Shaun Francis Evans (s. 6. maaliskuuta 1980 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan nuorena Komisario Morsena televisiosarjassa "Nuori Morse" (2012–).


title: Shaun Evans

text: Evansin sukujuuret ovat Pohjois-Irlannissa, mutta hän syntyi ja kasvoi Liverpoolissa, jossa hänen isänsä työskenteli taksinkuljettajana ja äiti sairaanhoitajana. Shaun Evansilla on 11 kuukautta vanhempi veli.


title: Shaun Evans

text: Köyhästä perheestä lähtöisin oleva Evans sai stipendin St Edward'sin yliopistoon, jossa hän opiskeli vuosina 1991–1998. Yliopistossa Evans alkoi näytellä koulun näytelmissä, jonka jälkeen hän suoritti näyttelijäntyönkurssin National Youth Theatressa. Evans muutti 17–18 vuoden ikäisenä Lontooseen, jossa hän opiskeli tunnetussa Guildhallin musiikki- ja draamakoulussa.


title: Rolling release

text: Rolling release on ohjelmiston päivitysfilosofia ja päivitysmalli, jossa ideana on isojen päivitysten sijasta päivittää ohjelmistoa useammin pienempinä päivityksinä. Päivitykset ovat jatkuvia, ja usein ohjelmistolla ei ole varsinaista versionumeroa. Rolling releasen etuna on nopeat päivitykset, ja ohjelmoijille se on selkeämpi tapa päivittää ohjelmistoa kuin isommat päivitykset.


title: Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi

text: Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi eli asetyylikoentsyymi-A-syntetaasi tai asetaattikoentsyymi-A-ligaasi on ligaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi asetyylikoentsyymi-A:n muodostumista etikkahaposta ja koentsyymi-A:sta. Entsyymi esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissa soluissakin. Asetyylikoentsyymi-A-syntaasin EC-numero on EC 6.2.1.1.


title: Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi

text: Rakenteeltaan asetyylikoentsyymi-A-syntaasi on tyypillisesti monomeeri tai muutamasta alayksiköstä koostuva oligomeeri. Ihmisen entsyymi on rakenteeltaan monomeeri ja molekyylimassaltaan noin 80 kDa. Ihmisellä on asetyylikoentsyymi-A-syntaasista kaksi isoentsyymiä, joista asetyylikoentsyymi-A-syntaasi I esiintyy solulimassa ja joista asetyylikoentsyymi-A-syntaasi II esiintyy mitokondrioissa.


title: Asetyylikoentsyymi-A-syntaasi

text: Toimiakseen asetyylikoentsyymi-A-syntaasi vaatii koentsyymikseen adenosiinitrifosfaattimolekyylin ja kahdenarvoisia metallikationeja. Metallikationien tehtävä on sitoutua ATP-molekyyliin ja entsyymin katalysoiman reaktion välituotteisiin. Substraattina reaktiossa toimivat koentsyymi-A ja etikkahappo sekä eräissä tapauksissa propaanihappo, jolloin muodostuu propionyylikoentsyymi-A:ta. Entsyymin katalysoimassa reaktiossa muodostuu tioesterisidos etikkahapon ja koentsyymi-A:n välille ja sidoksen muodostumiseen tarvittava energia saadaan ATP:n hydrolyysistä.


title: Flüelapass

text: Flüelapass (saksaa) on sola Albulan Alpeilla Itä-Sveitsissä. Solan korkein kohta on 2 384 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola sijaitsee Graubündenin kantonissa, Zernezin ja Davosin kuntien raja-alueella. Sola yhdistää Landwasserjokeen laskevan Flüelan ja Tonavan sivujoen Innin sivujoen Susascan laaksot.


title: Flüelapass

text: Solatie Davosista Suschiin rakennettiin vuosina 1866–67. Tien käyttö väheni Vereinan rautatietunnelin käyttöönoton myötä vuonna 1999, ja solatie on suljettu talvisin.


title: Esko Huttu

text: Esko Kalevi Huttu (s. 18. joulukuuta 1958 Suomussalmi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti vuoteen 1986 Suomussalmen Vastusta ja sittemmin Pihtiputaan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Kauko Karttunen.


title: Esko Huttu

text: Kalevan kisoista Huttu saavutti 800 metrin juoksusta kaksi hopeaa vuosina 1982 ja 1983. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista 800 metriltä kaksi hopeaa vuosina 1982 ja 1987 sekä pronssia vuonna 1981.


title: Esko Huttu

text: Virallisissa kilpailuissa Huttu ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.


title: Hannu Avikainen

text: Hannu Tapani Avikainen (s. 15. kesäkuuta 1961 Juva) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen estejuoksija. Hän edusti Juvan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Matti Kaartinen.


title: Hannu Avikainen

text: Kalevan kisoista Avikainen saavutti 3 000 metrin estejuoksusta pronssia vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1989 jälkeen.


title: Huttu

text: Huttu on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Huttuja:


title: Reijo Siitonen

text: Reijo Siitonen (s. 15. marraskuuta 1961) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti vuodesta 1982 lähtien Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Naukkarinen, Jari Mutikainen sekä Jukka Pekkala.


title: Reijo Siitonen

text: Kalevan kisoista Siitonen saavutti seiväshypyn hopeaa vuonna 1982. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista pronssia vuonna 1981.


title: Reijo Siitonen

text: Virallisissa kilpailuissa Siitonen ei ole esiintynyt vuoden 2002 jälkeen.


title: Lorax (vuoden 1972 televisioelokuva)

text: Lorax on vuonna 1972 valmistunut lyhyt televisioelokuva, joka perustuu Dr. Seussin tekemään samannimiseen kirjaan. Se seuraa kirjan tarinaa tarkemmin kuin vuoden 2012 versio. Sen animoivat Warren Batchelder, John Gibbs, Manny Gould, Bob Matz, Bob Richardson, Don Williams, Dick Thompson ja Robert Taylor. Ääninäyttelijät olivat Athena Lorde ja Harlen Carraher. Elokuvan ohjasi Hawley Pratt.


title: Shir LaShalom

text: Shir LaShalom (שיר לשלום, "Rauhan laulu") on suosittu israelilainen laulu, joka on tunnetaan yleisesti useiden rauhanliikkeiden hymninä. Nykyään laulun on levyttänyt ja esittänyt moni kansainvälinen artisti.


title: Shir LaShalom

text: Shir LaShalomin sanat on kirjoittanut Yaakov Rotblit ja sen on sovittanut Yair Rosenblum. Se nauhoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 Israelin puolustusvoimien (IDF) jalkaväen (להקת הנחל) laulamana. Laulu oli osa ohjelmaa, joka otti kantaa Israelin ja Egyptin väliseen näännytyssotaan. Laulun solistina oli Miri Aloni, josta tuli myöhemmin kuuluisa folk-laulaja ja näyttelijä. Kappaleessa soitti sähkökitaraa israelilainen Danny Sanderson.


title: Shir LaShalom

text: Kappaleen sanoitus ja musiikki otti vaikutteita anglo-amerikkalaisista sodanvastaisista folkrock-kappaleista 1960-luvulla.


title: Shir LaShalom

text: Laulu ilmaisee rauhantahtoa ja surua sodissa kaatuneiden muistoille. Laulun sanat ottavat kantaa väitteeseen, jonka mukaan sota ei pääty Israelissa koskaan. Sanoissa ihmisiä kehotetaan elämään rauhassa ja unohtamaan menneet ("hazakah shebatfilot otanu lo takhzir, "suom." puhtaat rukoukset eivät tuo meitä takaisin").


title: Shir LaShalom

text: Kappale sai paljon vastustusta jo alusta alkaen. Monien mielestä laulu tukee entisen pääministeri Jitzhak Rabin puhetta, joka ylisti kuuden päivän sodassa kuolleita ja piti niitä Israelin voittona. Kun Israelin puolustusvoimien johto kuuli laulusta, yhtyeen esiintyminen kiellettiin.


title: Shir LaShalom

text: Vuosien varrella laulusta tuli eräänlainen epävirallinen poliittinen hymni erilaisille rauhanliikkeille Israelissa, etenkin Now Peace ("Shalom Achshav") -organisaatiolle.


title: Splügenpass

text: Splügenpass (saksaa, ) on sola Lepontisilla Alpeilla Italian ja Sveitsin rajalla. Sen korkein kohta on 2 114 metrin korkeudessa meren pinnasta. Sola yhdistää Reinin yhden alkujoen Hinterrheinin ja Comojärveen laskevan Merajoen laaksot. Solan pohjoispuoli sijaitsee Sveitsissä, Graubündenin kantonissa, Splügenin kunnassa. Eteläpuoli kuuluu Italiaan, Sondrion maakuntaan, Madesimon kuntaan.


title: Splügenpass

text: Sola on ikivanha kulkureitti Italiasta pohjoiseen. Nykyinen solatie rakennettiin vuonna 1823. Se on suljettu talvisin.


title: Harri Rekola

text: Harri Kalevi Rekola (s. 2. tammikuuta 1962 Turku) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti vuodesta 1983 lähtien Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Lehtonen sekä Hannu Rautala.


title: Harri Rekola

text: Kalevan kisoista Rekola saavutti pituushypyn pronssia vuonna 1983. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa saavuttaen 4 x 100 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1989 sekä hopeaa vuonna 1987.


title: Harri Rekola

text: Virallisissa kilpailuissa Rekola ei ole esiintynyt vuoden 1990 jälkeen.


title: Pasi Porola

text: Pasi Antero Porola (s. 11. toukokuuta 1956 Muhos) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kiekonheittäjä. Hän edusti vuodesta 1973 lähtien Tyrnävän Tempausta.


title: Pasi Porola

text: Kalevan kisoista Porola saavutti kiekonheiton pronssia vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1985 jälkeen.


title: Kujeilija

text: Kujeilija on mytologioissa yleinen hahmo, jolle on tyypillistä sääntöjen rikkominen, kerskailu ja keppostelu. Kujeilijat ovat yleensä miespuolisia ja muodonmuuttajia, jotka yleensä esiintyvät eläimen hahmossa.


title: Kujeilija

text: Kujeilijat toimivat hyvän ja pahan tuolla puolen, eivätkä he tunnusta yhteiskunnan sääntöjä. He ovat usein lapsellisia, ahneita, himokkaita ja ilkeitä, mutta myös ystävällisiä, avuliaita, nokkelia ja viisaita. He ovat joskus pellemäisiä, kömpelöitä ja hassuja, mutta heillä on yleensä hämmästyttävät selviytymiskyvyt. Kujeilija saattaa kuolla tarinan lopussa mutta palaa henkiin jatkaakseen esiintymisiään muissa tarinoissa.


title: Kujeilija

text: Kujeilijat ovat näkyvässä osassa etenkin Amerikan ja Afrikan mytologioissa, mutta niitä esiintyy myös Euroopassa, Aasiassa, Tyynenmeren saarilla ja Australiassa. Pohjois-Amerikan tunnetuin kujeilija on Kojootti, ja Afrikan mytologioissa yleisiä ovat esimerkiksi Jänis ja hämähäkki Anansi. Kreikkalaisessa mytologiassa kujeilijoita ovat Prometheus ja Hermes. Skandinaavisen mytologian kujeilija on Loki.


title: Kujeilija

text: Tutkijoiden mukaan kujeilijamyytit ovat hyvin vanhoja, ja niiden avulla on voitu välittää moraaliopetuksia. Pulaan joutuneiden kujeilijoiden kautta on voitu opettaa, mitä huonosta käytöksestä seuraa. Toisaalta pienen eläimen hahmoisen kujeilijan selviytymistarinoilla on voitu osoittaa, kuinka näennäisen voimaton olento voi päihittää voimakkaan.


title: Šabakit

text: Šabakit ovat etninen ja kulttuurillinen väestönryhmä Irakissa ja he asuttavat pääasiassa kyliä Mosulin kaupungista itään. Noin 70 % šabakeista on šiialaisia ja loput sunnalaisia. Heidän uskonnolliset tapansa muistuttavat Turkin aleviitteja.


title: Šabakit

text: Joidenkin lähteiden mukaan nimityksenä šabak on johdettu arabian termistä "shabaka", joka tarkoittaa vapaasti käännettynä kietoutuvaa viittauksena sille, että šabakit ryhmänä koostuvat useista eri heimoista. Tähän liittyen šabakien on eri aikoina väitetty olevan niin arabeja, kurdeja, kuin turkmeenejakin Saddam Husseinin Irakissa hallitus yritti arabilaistaa šabakeja ja Irakin–Iranin sodan aikana vuonna 1988 noin 20 šabakikylää tuhottiin maan turvallisuusjoukkojen operaatioissa. Viime vuosina šabakit ovat joutuneet Irakia koetelleiden väkivaltaisuuksien ytimeen. He asuttavat raja-aleutta kurdien ja arabien välillä ja ovat lisäksi ympäröivästä sunnalaisesta väestöstä poiketen šiialaisia. Vuodesta 2003 lähtien arviolta 1 300 šabakia on saanut surmansa väkivaltaisuuksissa. Isis miehitti noin 60 šabakikylää ja noin 3 000 šabakiperhettä on paennut Irakin muihin osiin. Šabakit ovat muodostaneet myös omia asejoukkojaan, joista osa taistelee Irakin Kurdistanin Peshmergan alaisuudessa ja osa Irakin hallituksen tukemissa šiialaisissa asejoukoissa.


title: Šabakit

text: Yksi šabakien uskonnon perusperiaatteista on se, että Allah, Muhammad ja Ali muodostavat kolminaisuuden ja näistä Ali on hallitseva. Šabakien pyhä kirja on nimeltään "Kitab al-Manakib" tai "Buyuruk" ja se koostuu kahdesta osasta. Toinen näistä osista muistuttaa aleviittien kirjoituksia. Aikuisilla šabakeilla on oma "pir", eli hengellinen johtaja, joka järjestää säännöllisesti uskonnollisia tilaisuuksia kotonaan. Tilaisuudet pidetään tavallisesti turkiksi. Varhaisessa kirjallisuudessa näihin tilaisuuksiin viitattiin nimellä "laylat al-kafsha" ja ulkopuoliset syyttivät niitä usein rivoilusta. Tärkeisiin rituaaleihin kuuluvat myös pyhiinvaellusmatkat paikallisille pyhätöille. Suurin osa šabakeista saa elantonsa maataloudesta ja maan omistavat tavallisesti sayyidit, jotka ovat myös yhteisöjensä johtohahmoja.


title: Umpijärvi

text: Umpijärvi eli laskujoeton järvi tarkoittaa hydrologiassa järveä, jolla ei ole tulo- tai laskujokia tai -ojia.


title: Umpijärvi

text: Humidissa ilmastossa umpijärven valuma-alue ja sitä ympäröivä vedenjakaja sisältyvät kokonaan laajemman valuma-alueen sisälle. Aridissa ilmastossa sen ympärille muodostuu sisäinen valuma-alue. Kuuman aridin ilmaston umpijärvien tyyppejä ovat aavikkojärvi, suolaliejukko ja chott.


title: Umpijärvi

text: Humidissa ilmastossa umpijärven vesi on yleensä peräisin sekä järven pohjassa olevien lähteiden tuomasta pohjavedestä että taivaalta satavasta lumesta tai vedestä. Jos valuma-alueen sadanta on suurta, kasvaa umpijärvi ja sen valuma-alue alkaa täyttyä. Vesi voi kuitenkin poistua joko haihtumalla ilmaan tai imeytymällä maaperään. Imeytyminen johtaa veden poistumiseen valuma-alueelta vain, jos pohjavesi pääsee virtaamaan maaperän huokosissa pois valuma-alueelta. Maaperässä voi silloin olla esimerkiksi kallioruhje tai jäätikköjokikerrostumia, joihin vesi vajoaa ja johtuu siellä eteenpäin.


title: Umpijärvi

text: Mikäli valuma-alueen sadannalle ei löydy vastapainoksi riittävästi kokonaishaihduntaa ja muuta maanalaista veden virtaamaa, täyttyy valuma-alueen allas ja järvelle syntyy vedenjakajan kynnykselle laskujoki, joka vuorostaan kuluttaa kynnystä niin kauan kunnes järvi on tyhjä tai kynnys ei enää alene. Kun ihminen kaivaa umpijärveen ojia, päättyy sen umpijärvi-vaihe. Samaten, jos umpijärvelle kaivetaan laskuoja, osallistuu se ympäröivän valuma-alueen tapahtumiin saamalla esimerkiksi uusia kaloja.


title: Umpijärvi

text: Umpijärvet ovat herkkiä ympäristön muutoksille. Järveen päätyneet ravinteet tai hapan sade jää vaivaamaan järven ekosysteemiä pitkään. Toisaalta, jos ravinteita ei tule ympäristöstä järveen riittävästi, esimerkiksi pienen valuma-alueensa takia, muodostuu siitä helposti oligotrofinen järvi.


title: Umpijärvi

text: Suppa on harjualueen painaumaan syntynyt järvi tai lampi. Maaperä hajualueilla muodostuu jääkauden jäätikköjokien tuomasta kivestä, sorasta ja hiekasta. Tällainen aines läpäisee hyvin vettä, joten suppaan kertynyt vesi imeytyy helposti maaperään. Vettä kuitenkin kertyy suppaan samasta syystä. Silloin pohjaveden yläpinta on supan pohjan yläpuolella ja pohjavesi pääsee suotumaan hiekan läpi suppaan, joka täyttyy vedellä. Supan vedenpinta seuraakin harjualueen pohjaveden pinnan vaihteluita.


title: Umpijärvi

text: Suojärvi on alkujaan syntynyt jääkauden jälkeen luontaiseen maaperän painaumaan, mutta sen ympäristö on alkanut sen jälkeen soistumaan. Soistuminen on hidas, mutta vääjäämätön prosessi kosteilla seuduilla. Sammalikko kasvattaa paksuuttaan ja kasvukerroksen alle kertyy turvetta, joka tuhansien vuosien ajan paksuuntuu. Monilla jääkauden jälkeisillä soilla turpeen paksuus voi olla useita metrejä tai jopa toistakymmentä metriä. Tällaisen soistumisprosessin aikana järven tulo-ojat voivat ohjautua alavimmille alueille ja järven laskuoja voi tyrehtyä. Soilla tavataankin luonnontilaisina järviä ja lampia, joilta puuttuvat tulo- ja laskuojat kokonaan.


title: Umpijärvi

text: Kryptodepressio on järvialtaan merenpinnan alapuolelle ulottuva osa. Varsin usein tällainen alue täytyy vedellä ja muodostaa järven. Jos vedenpinta ei nouse merenpintaa ylemmäksi, sille ei voi muodostua laskujokea. Harvinaisissa tapauksissa järvi on samalla myös umpijärvi


title: Mastermind

text: Mastermind voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Doing That Scrapyard Thing

text: Doing That Scrapyard Thing on brittiläisen rockyhtye Creamin kappale, joka julkaistiin yhtyeen viimeisellä albumilla "Goodbye" vuonna 1969. Kappaleen on kirjoittanut bändin basisti Jack Bruce sekä Pete Brown. Kappale oli yksi viimeisimmistä, mitä yhtye nauhoitti yhdessä.


title: Doing That Scrapyard Thing

text: Doing That Scrapyard Thing julkaistiin albumilla "Goodbye" helmikuussa 1969 postuumisti yhtyeen hajoamisen jälkeen. Joissakin Euroopan maissa, kappale julkaistiin singlenä B-puolella "Badge":n sijaan yhdessä "What a Bringdownin" kanssa.


title: Mousse

text: Mousse on ranskalainen vaahtomainen ruokalaji, jossa on ilmava rakenne. Sen nimi tulee ranskan kielen 'vaahtoa' tarkoittavasta sanasta. Mousse voi olla makea tai suolainen ja kylmänä tai lämpimänä tarjoiltava ruokalaji.