title: Reikäpilvi

text: Aukko muodostuu ohuissa kerrosmaisisissa pilvissä, kun lähtötilanteessa pilven pilvipisarat ovat alijäähtyneessä tilassa, eli kun pilvipisaroiden veden lämpötila on alle jäätymispisteen. Pisarat eivät ole jäätyneet jäätymisytimien puutteen vuoksi. Kun jääkiteitä alkaa muodostua, syntyy Wegener–Bergeron–Findeisen -prosessista (eli kylmän pilven prosessista) johtuen ketjureaktio, joka saa jääkiteiden ympärillä olevat vesipisarat haihtumaan. Pilveen muodostuu suuri, usein pyöreä, reikä.


title: Reikäpilvi

text: Tämän ilmiön uskotaan aiheutuvan siitä, että pilvikerrokseen tulee runsaasti pieniä jääkiteitä. Jääkiteet voivat muodostua ohimenevistä lentokoneista, joiden siipien tai potkurien takana ilmanpaine on huomattavasti matalampi. Tämä saa ilman jäähtymään nopeasti ja voi luoda nauhamaisen jääkidevanan jälkeensä. Jos näiden jääkiteiden ympärillä on vesipisaroita, ne kasvavat nopeasti Bergeron-prosessissa, ja pisarat haihtuvat niin, että pilveen muodostuu siveltimenvedon kaltaisia reikiä.


title: Reikäpilvi

text: Westbrook ja Davies (2010) sekä Heymsfield työtovereineen (2010) selittävät prosessia tarkemmin. Tällaiset pilvipeitteen aukot eivät ole tyypillisiä millekään tietylle maantieteelliselle alueelle, vaan niitä on havaittu useissa eri paikoissa.


title: Reikäpilvi

text: Koska pilvireiät ovat harvinaisia ja ulkonäöltään erikoisia, niitäkin on virheellisesti luultu ufojen aiheuttamiksi.


Luettelo Jämijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Jämijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.


title: Elisabetin aikakausi

text: Elisabetin aikakausi merkitsee aikaa Englannin historiassa, jolloin kuningatar Elisabet I hallitsi (1558–1603). Historioitsijat usein kuvailevat sitä Englannin historian kultakaudeksi. Elisabetin aikakausi oli renessanssi, joka inspiroi kansallista ylpeyttä kautta klassisten ihanteiden, kansainvälisen laajentamisen ja Espanjan päihittämisen merisotilaallisesti. Koko vuosisadan suhteen historioitsija John Guy (1988) on esittänyt, että ”Englanti oli taloudellisesti elinvoimaisempi, ekspansiivisempi ja optimistisempi Tudorien hallitessa” kuin minään muuna aikana tuhanteen vuoteen.


title: Elisabetin aikakausi

text: Tämä kultakausi edusti Englannin renessanssin huippukohtaa ja se koki runouden, musiikin ja kirjallisuuden kukoistuksen. Aikakausi tunnetaan parhaiten teatterista, kun William Shakespeare ja monet muut kirjoittivat näytelmiä, jotka irtautuivat Englannin aiemmasta tyylistä. Se oli myös tutkimusmatkailun ja laajentumisen aikaa ulkomailla, kun taas kotimaassa protestanttisesta uskonpuhdistuksesta tuli hyväksyttävämpää kansalle etenkin Espanjan armadan torjumisen jälkeen. Aikakaudella Englanti lakkasi olemasta erillinen valtakunta kun se yhdistyi Skotlannin kanssa.


title: Elisabetin aikakausi

text: Elisabetin aikaa voidaan katsoa erityisen arvostetusti ottaen huomioon edellisten ja sitä seuraavien aikakausien epäonnistumiset. Se oli lyhyt sisäisen rauhan aika uskonnollisten kiistojen protestanttien ja katolisten välillä, sekä poliittisten kiistojen parlamentin ja monarkian välillä, jotka valtasivat lopun 1600-luvusta. Protestanttien ja katolisten jako soviteltiin, hetkeksi, Elisabetin uskonnollisen sopimuksen kautta, eikä parlamentti ollut vielä tarpeeksi vahva haastamaan kuninkaallista absolutismia.


title: Elisabetin aikakausi

text: Englanti oli myös varakas muihin Euroopan maihin verrattuna. Italian renessanssi oli tullut päätökseen Espanjan hallitessa niemimaata. Ranska oli sotkeutunut omiin uskonnollisiin kiistoihinsa Espanjan merkittävän väliintulon vuoksi eikä niitä soviteltu kuin vasta vuonna 1598 Nantesin ediktillä. Osaksi tämän vuoksi, mutta myös siksi että englantilaiset oli karkotettu mantereelta, vuosisatoja kestänyt konflikti Ranskan ja Englannin välillä suurelta osin keskeytettiin Elisabetin aikana.


title: Elisabetin aikakausi

text: Englannin suuri kilpailija oli Espanja, jonka kanssa se otti yhteen Euroopassa ja Amerikassa johtaen Englannin–Espanjan sotaan vuosina 1585–1604. Espanjan Filip II:n yritys vallata Englanti voittamattomalla armadalla vuonna 1588 päihitettiin tunnetusti, mutta sodan suunta kääntyi Englantia vastaan epäonnistuneen tutkimusretken myötä Portugaliin ja Azoreille vuonna 1589. Sen jälkeen Espanja tuki irlantilaisia katolisia kapinassa Englantia vastaan ja Espanjan meri- ja maavoimat aiheuttivat takaiskuja Englannin hyökkäyksille. Tämä kulutti loppuun sekä Englannin aarrekammion että talouden joita oli tarkoin entisöity Elisabetin säästäväisen hallinnan alla. Englannin taloudellinen ja alueellinen laajentuminen oli rajallista Lontoon sopimukseen asti, joka laadittiin vuosi Elisabetin kuoleman jälkeen.


title: Elisabetin aikakausi

text: Englannilla oli aikakaudella keskitetty, hyvin järjestelty ja toimiva hallitus, suurelta osin kiitos Henrik VII:n ja Henrik VIII:n uudistusten, mutta myös Elisabetin ankarien rangaistusten toisinajattelijoita kohtaan. Taloudellisesti maa alkoi hyötyä suuresti Atlantin ylittävästä kaupasta, jatkuvasta Espanjan aarteiden ryöstelystä ja Afrikan orjakaupasta.


title: Hervannan keskusakseli

text: Hervannan keskusakseli on Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva julkisten rakennusten kokonaisuus, joka on suunniteltu ja rakennettu vuosina 1974–1989. Keskusakseli kuuluu arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän päätöihin, ja se muodostaa valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön.


title: Hervannan keskusakseli

text: Tampereen kaupunginhallitus järjesti vuonna 1967 ideakilpailun, jolla pyrittiin löytämään toimiva kaavoitustapa Hervannan alueelle sijoitettaville korkeakouluille, asuntoalueille ja monipuolisten palvelujen keskukselle. Kilpailun voitti arkkitehti Aarno Ruusuvuori, jonka ehdotuksessa näkyi aikakaudelle tyypillinen Venetsian ihannointi. Ruusuvuori oli sijoittanut autotiet omiin ”kanaviinsa” ja kevyen liikenteen väylät ylemmälle tasolle. Myös julkiset palvelut muodostivat suunnitelmassa oman akselinsa, joka ristesi valtatien kanssa ja rakentui osittain sen päälle. Tällainen tiivis kaupunkirakenne toimi vastakohtana puutarhakaupunki-ideologialle.


title: Hervannan keskusakseli

text: Kaupunki jatkoi Hervannan suunnittelua itsenäisesti Ruusuvuoren ehdotuksen pohjalta. Autoja ja muuta liikennettä ei lopulta muutamaa ylikulkusiltaa lukuun ottamatta erotettu eri tasoihin, mutta muun muassa kompaktin keskusakselin ajatus omaksuttiin. Koska Hervannan laatikkomaista kaupunkikuvaa oli ehditty kritisoida paljon, julkisten rakennusten suunnittelijoiksi pyydettiin kuuluisat arkkitehdit Raili ja Reima Pietilä. Heidän odotettiin luovan Tampereen ”tytärkaupungille” uniikin ja arvokkaan keskustan.


title: Hervannan keskusakseli

text: Pietilät aloittivat keskusakselin suunnittelun vuonna 1974. Ensimmäisenä valmistuivat seurakunta- ja vapaa-aikakeskus sekä liikekeskus, jotka otettiin käyttöön syksyllä 1979. Toisen rakennusvaiheen muodosti kolmiosainen Hervannan toimintakeskus, joka valmistui vuonna 1989. Keskusakselin jatkoksi oli sen jälkeen tarkoitus sijoittaa vielä leikkipuisto, urheilutalo, uimahalli ja jäähalli, mutta ne eivät koskaan toteutuneet. Pietilät työskentelivät vuosina 1989–1993 Mäntyniemen parissa, ja Reima Pietilä kuoli vuonna 1993. Alkanut lama-aika vaikutti siihen, ettei keskusakselin kolmannelle rakennusvaiheelle enää etsitty uutta suunnittelijaa.


title: Hervannan keskusakseli

text: Pietilöiden alkuperäistä liikekeskusta on laajennettu vuosina 2006–2007. Uudisosa vastaa leveydeltään ja korkeudeltaan vanhaa puolta, ja sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Eero Lahti Oy.


title: Hervannan keskusakseli

text: Keskusakselin suunnittelussa Pietilät pitivät tärkeänä sitä, että sisä- ja ulkotilat muodostavat yhteisen jatkumon, niin sanotun tilauran. Julkisivut ja rakennusmassat he jäsentelivät siten, että keskusakseli hahmotetaan ikään kuin yhdeksi rakennukseksi. He tavoittelivat houkuttelevaa miljöötä, joka herättää uteliaisuutta, kutsuu viihtymään ja kannustaa sosiaaliseen kanssakäymiseen.


title: Hervannan keskusakseli

text: Keskusakselin arkkitehtuurissa korostuvat paikallisuus (suomalaisuus), historialliset viitteet ja paikan hengen kunnioitus. Pietilät valitsivat julkisivumateriaaliksi punaisen tiilen, koska se loi ajatuksellisen yhteyden Tampereen vanhoihin tehdasrakennuksiin. Nuori lähiö haluttiin näin kytkeä kaupungin menneisyyteen. Punatiili sai myös keskusakselin julkiset rakennukset erottumaan ympäröivistä betonikerrostaloista. Jälkeenpäin tämä kontrasti on heikentynyt, kun alueelle on noussut lisää punatiilisiä rakennuksia.


title: Hervannan keskusakseli

text: Museovirasto on vuonna 2009 sisällyttänyt Hervannan keskusakselin valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.


title: Mohamed Ali Rashwan

text: Mohamed Ali Ahmad Rashwan (, s. 16. tammikuuta 1956 Aleksandria) on egyptiläinen judon olympiamitalisti. Rashwan on 198 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviurallaan 140 kilogrammaa.


title: Mohamed Ali Rashwan

text: Rashwan saavutti hopeaa avoimessa sarjassa vuoden 1984 kesäolympialaisista Los Angelesista häviten finaalin Japanin Yasuhiro Yamashitalle. Ottelun jälkeen Rashwan kertoi, että hän ei käyttänyt ottelussa kertaakaan hyväkseen Yamashitan aiemmassa ottelussa saamaansa jalkavammaa, sillä tämä olisi sotinut Rashwanin maailmankatsomusta vastaan. Kuitenkin ottelutallenteen perusteella Rashwan hyökkäsi heti ottelun alussa Yamashitan jalkaan. Rashwan sai kansainväliseltä reilun pelin komitealta teostaan vuonna 1985 reilun pelin pokaalin.


title: Mohamed Ali Rashwan

text: Rashwanilla on kaksi MM-hopeaa vuosilta 1985 ja 1987. Uransa jälkeen hän on toiminut kansainvälisen judoliiton IJF:n tuomarina ja omistaa myös useita ravintoloita kotikaupungissaan Aleksandriassa.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Helsingin Seudun Osuuspankki ("OP Helsinki") on pääkaupunkiseudulla toimiva OP Ryhmään kuuluva osuuspankki.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Vuonna 2016 pankilla oli runsaat 300 000 asiakasta. Pankki palvelee henkilöasiakkaita sekä pk-yrityksiä.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Yhtiön aputoiminimi on "Helsingin Seudun OP" ja rinnakkaistoiminimet , .


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Pääkaupunkiseudulla toimi aikanaan useita osuuspankkeja. Yksi niistä oli vuonna 1947 perustettu Suur-Helsingin Osuuspankki (SHOP).


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuspankkiin fuusioitiin 1990-luvun pankkikriisissä ongelmiin joutuneet Osuuspankki Yhteistuki ja Talousosuuspankki. Jälkimmäiseen oli lisäksi jo 1980-luvun puolella fuusioitu tappiollinen Yrittäjäin Osuuspankki. SHOP oli pahasti tappiollinen. Merkittävä osa tappioista oli peräisin näistä kahdesta fuusioidusta pankista. SHOP sai suurta tukea "Osuuspankkien Vakuusrahastosta", mutta tappiot olivat niin mittavat, ettei SHOP:llä ollut edellytyksiä jatkaa toimintaansa.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Vuonna 1996 pankkitoiminta järjestettiin uudelleen. Pääkaupunkiseudun osuuspankit yhdistettiin siten, että SHOP ja OKO:n vähittäispankkitoiminnat yhdistettiin "Okopankki Oyj":ksi.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Itse SHOP muutettiin samassa yhteydessä roskapankiksi nimellä "Osuuspankki Realum". Roskapankin tarkoitus oli päästä eroon pankin kiinteistöistä ja vastuista. Roskapankin omistajaksi tuli Osuuspankkien Keskusliitto sen jälkeen, kun se oli lunastanut SHOP:n jäsenten jäsenosuudet itselleen.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Muista OP-ryhmän pankeista poiketen Okopankki Oyj oli (julkinen) osakeyhtiö, kun muut pankit toimivat osuuskuntamuodossa.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Okopankista muodostui "Helsingin OP Pankki Oyj" vuonna 2006, kun Pohjola Pankki (silloin Osuuspankkien Keskuspankki) myi vähittäispankkiyhtiö Okopankki Oyj:n OPK:lle.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Helsingin OP muuttui jälleen osuuspankiksi 20 vuoden tauon jälkeen 1.4.2016. Muutoksen yhteydessä asiakkaat voivat liittyä pankin jäseniksi. Muutosta perusteltiin sillä, että asiakasomistajuus ei osakeyhtiömuodossa ollut pankin päämarkkina-alueella asiakkaille mahdollista. Pankin uudeksi nimeksi tuli Helsingin Seudun Osuuspankki ("OP Helsinki").


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Yhtiöllä on monivaiheinen kaupparekisterihistoria lukuisine nimenmuutoksineen ja yhtiömuodon vaihdoksineen.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Pankin nykyinen juridinen yhtiö on rekisteröity kaupparekisteriin 31.12.1991 nimellä "Suur-Helsingin Osuuspankki". Nimi muutettiin muotoon "Osuuspankki Realum" vuonna 1996, kun yhtiöstä tuli roskapankki. Osuuspankkimuodosta luovuttiin 2004, kun yhtiöstä tuli hetkeksi osuuskunta nimellä "Optum Osk", joka kuitenkin muuttui osakeyhtiöksi nimeltä "Optum Oy" jo kuukauden päästä.


title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Optum muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi nimellä "Okopankki Oyj" loppuvuonna 2005. Okopankki muutti nimekseen "Helsingin OP Pankki Oyj" vuonna 2006. Tämä muutettiin yksityiseksi osakeyhtiöksi "Helsingin OP Pankki Oy" vuonna 2015. Yhtiömuoto vaihtui osuuskunnaksi ja nimeksi tuli "Helsingin Seudun Osuuspankki" 1.4.2016.


title: Mäenpää (Kauhava)

text:
Mäenpää on kylä Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Mäenpää valittiin vuoden eteläpohjalaiseksi kyläksi 2016. Kylän alueella sijaisee Mäenpäänjärvi.
Mäenpäässä on ollut koulu, mutta sen lakkauttamisesta päätettiin vuonna 2009.


title: Projekti Azorian

text: Projekti Azorian () oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n salainen operaatio, jonka tarkoituksena oli nostaa neuvostoliittolaisen sukellusvene "K-129":n hylky Tyynenmeren pohjasta vuonna 1974. "K-129" oli uponnut maaliskuussa 1968, ja sen hylky sijaitsi noin 2 890 kilometrin päässä Havaijilta luoteeseen. Meren syvyys uppoamispaikalla on noin 4 900 metriä. Operaatiota varten valmistettiin erikoisrakenteinen nostoalus "Hughes Glomar Explorer". Miljardööri Howard Hughesin nimi liitettiin alukseen hämäystarkoituksessa Hughesin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti, jotta hankkeen todellinen tavoite ei paljastuisi. Aluksen väitettiin osallistuvan Tyynellämerellä vedenalaiseen kaivostoimintaan.


title: Projekti Azorian

text: Projekti Azorian oli yksi CIA:n kalleimmista ja salaisimmista operaatioista kylmän sodan aikana. Se maksoi noin 800 miljoonaa dollaria (noin neljä miljardia dollaria vuoden 2017 rahanarvolla). Heinäkuussa 1974 "Glomar Explorer" alkoi nostaa "K-129":n hylkyä, mutta noston aikana hylky hajosi lisää, ja siitä saatiin lopulta ylös paljon pienempi osa kuin oli ollut tarkoitus. Nostetun osan mukana oli kuitenkin kaksi ydinkärjellä varustettua torpedoa, joten operaatiosta oli hyötyä Yhdysvaltain tiedustelutoiminnalle. Myös kuusi vainajaa löytyi. Heille annettiin sotilaalliset kunnianosoitukset ja soitettiin The Star-Spangled Banner sekä Neuvostoliiton hymni ennen hautausta takaisin mereen.


title: Projekti Azorian

text: Alkuvuodesta 1975 Yhdysvaltain lehdistö sai vihiä tapahtuneesta, ja uutisoinnin yhteydessä CIA:ta vaadittiin avaamaan tapausta koskevat tiedot. Vastauksessaan CIA ei vahvistanut eikä kiistänyt uutisten paikkansapitävyyttä, ja tämä vastausmuoto (”neither confirm nor deny”) tunnetaan Yhdysvalloissa nykyäänkin nimellä "Glomar response".


title: Projekti Azorian

text: Projekti Azorianista käytetään toisinaan virheellistä nimitystä "projekti Jennifer". Sekaannus johtuu siitä, että operaatiota suunnitteli ja johti tiedusteluviranomaisten ryhmä, jonka koodinimi oli Jennifer.


title: Projekti Azorian

text: Kirjailija William Wingate käytti tapausta aineksena kirjassaan "Doneska" (engl. "Fireplay").


title: Projekti Azorian

text: Elokuvakäsikirjoittaja Larry McMurtry yritti elokuvaa "Nostakaa Titanic!" tehtäessä turhaan vedota elokuvaa tuottaneisiin Lew Gradeen ja Martin Stargeriin, jotta elokuvan aihe olisi vaihdettu kertomaan projekti Azorianista. McMurtry piti Clive Cusslerin alkuperäistä romaania mahdottomana sovittaa elokuvaksi.


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Suomen linnut – Harrastajan opas on Lasse J. Laineen kirjoittama lintuharrastajan opas.


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Sen lähtökohtaja on vuonna 2004 ilmestynyt "Lintuharrastajan opas". Tähän uudistettuun painokseen on tehty laajennuksia ja uudistuksia, ja lähes kaikki kuvat ovat uusia.


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Kirja jakautuu seuraaviin osiin:


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Risto Kormilainen kirjoittaa Kaltiossa, että kyseessä ei ole varsinainen tunnistusopas, vaikka kirja käy sellaiseenkin. Laine opastaa harrastajaa välineiden hankkimisessa, joista tärkein on kiikari tai kaukoputki. Sitten hän kertoo linnun rakenteesta ja muusta olemuksesta sekä käyttäytymisestä, saalistuksesta ja ravinnosta. Linnuista on myös levinneisyystietoja. Lopussa on vinkkejä siitä, miten lintuja voi auttaa selviytymään. Kormilainen kiittää Laineen tyyliä ja asiantuntemusta, ja hän toteaa että aloittelevalle harrastajalle kirjasta muodostuu elämysmatkaopas.


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Jan Södersved huomauttaa Linnut-lehdessä, että kirja muodostaa parin kaksi vuotta aiemmin ilmestyneen "Suomen linnut – Tunnistusopas" -nimisen kirjan kanssa. Södersved toteaa, että ulkoasultaan täysin muuttunut kirja on taitoltaan miellyttävämpi ja ilmavampi kuin sen aiempi versio. Pienenä miinuksena hän mainitsee saapumistilastojen vanhentuneisuuden, kun leudot talvet ovat muuttaneet kevään kulkua.


title: Suomen linnut – Harrastajan opas

text: Etelä-Saimaan Leena Härkönen kehuu kirjaa mutta sanoo, että aloitteleva harrastaja saattaa uupua yksityiskohtiin. "Jos harrastuksessa haluaa edetä, tietoa kaipaa lisää, ja Laineelta sitä löytyy", hän kuitenkin toteaa. Vielä hän muistuttaa, ettei kaikkia lintuja ole pakko tunnistaa, mikä voi innokkaalta aloittelijalta unohtua.


title: Il gladiatore che sfidò l’impero

text: Il gladiatore che sfidò l’impero (”Gladiaattori, joka haastoi keisarikunnan”) on vuonna 1965 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Domenico Paolella. Sen pääosaa esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Peter Lupus alias Rock Stevens.


title: Il gladiatore che sfidò l’impero

text: Roomalainen senaattori Lucius Quintilius yrittää saada haltuunsa Traakian aarteet. Hänen apunaan on keisari Neroa esittävä gladiaattori Terentius. Heitä vastustamaan asettuvat konsuli Metellus sekä traakialaisten sankari Spartacus, joka selviää koetuksistaan Luciuksen tyttären Livian avulla.


title: Il gladiatore che sfidò l’impero

text: "Il gladiatore che sfidò l’impero" on yksi 1960-luvun viimeisistä peplumelokuvista. Se on vaatimattomasti toteutettu tusinaseikkailu, jota on silti pidetty Paolellan peplumeista parhaana. Elokuvan suhde historiaan on puhtaasti viitteellinen. Lopun taistelukohtaukset on lainattu Lionello De Felicen "Konstantinus Suuresta".


title: Keisarinharjun näkötorni

text: Keisarinharjun näkötorni oli vuonna 1819 rakennettu näkötorni Kangasalan Keisarinharjulla. Se oli kauan ollut yksi Kangasalan neljästä näkötornista. Näkötorni on yritetty polttaa monta kertaa, kahdesti se on jo uusittukin, ja vuoden 2006 lopulla eräs nuori mies poltti sen jälleen. Vuotta myöhemmin sama mies poltti myös Haralanharjun näkötornin. Vuonna 2010 samalle paikalle rakennettiin aiempaa puutornia matalampi, "Keisarin portaiksi" nimetty näköalatasanne .


title: Dragon Spirit

text: Dragon Spirit on Namcon kehittämä kolikkopeli, joka on julkaistu vuonna 1987. Peli on pystysuunnassa skrollaava ammuntapeli. Peli on myöhemmin julkaistu useille muille alustoille. Pelin lopussa on lista aikaisemmista Namcon peleistä.


title: Dragon Spirit

text: Muinaisina aikoina auringonjumalatar Arlia taisteli Zawellia vastaan ja voitti hänet. Zawell kuitenkin palasi ja nappasi Alician. Kapteeni Amul yritti pelastaa Alician mutta oli kyvytön taistelemaan Zawelia ja hänen hirviöitänsä vastaan. Kun hän nosti miekan taivaaseen, hän muuttui lohikäärmeeksi, joka voi pelastaa Alician.


title: Kirkkoharjun näkötorni

text: Kirkkoharjun näkötorni on Kangasalan Pikkolassa sijaitseva Vesijärven ja Kirkkojärven väliselle kannakselle vuonna 1931 valmistunut näkötorni.


title: Purren valitus

text: Purren valitus on Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus vuodelta 1907. Maalauksen aihe liittyy löyhästi Kalevalaan, mutta se ei kuvaa mitään tiettyä runoa. Maalauksessa aloilleen asettunut soturi muistelee menneitä lahonneen sotapurtensa äärellä. Gallen-Kallela kertoi maalauksen kuvastaneen myös hänen silloista mielentilaansa.


title: Purren valitus

text: Antellin valtuuskunta tarjoutui vuonna 1908 ostamaan "Purren valituksen" Suomen valtion kokoelmiin, mutta Gallen-Kallela ei halunnut sen päätyvän julkisiin kokoelmiin kenen tahansa jäljennettäväksi, ja myikin sen siksi suomalaista taidetta keränneelle Unkarin kulttuuriministeriön virkamiehelle Pál Majovskylle. Teos päätyi myöhemmin takaisin Suomeen, kun Suomen suurlähettiläänä Budapestissa toiminut ministeri Onni Talas osti sen Majovskylta. Vuonna 1961 Talaksen perikunta myi teoksen Kansallis-Osake-Pankille, joka sijoitti sen pääkonttorinsa uuteen pankkisaliin. Nykyään "Purren valitus" on osa Taidesäätiö Meritan kokoelmia.


title: Purren valitus

text: Maalauksen leveys on 236 ja korkeus 156 senttimetriä. Maalauksen miehen mallina oli Gallen-Kallelan ystävä, kapellimestari Robert Kajanus.


title: Zimbabwe-Rhodesia

text: Zimbabwe-Rhodesia oli lyhytikäinen tasavalta nykyisen Zimbabwen alueella. Valtio perustettiin 1. kesäkuuta 1979. Mikään valtio ei tunnustanut Zimbabwe-Rhodesian itsenäisyyttä ja sitä pidettiin osana Yhdistyneen kuningaskunnan Etelä-Rhodesian siirtomaata.


title: Zimbabwe-Rhodesia

text: Zimbabwe-Rhodesia palautettiin siirtomaaksi 12. joulukuuta 1979. Maa itsenäistyi uudelleen Zimbabwena vuonna 1980.


title: Zimbabwe-Rhodesia

text: Piispa Abel Muzorewa toimi maan pääministerinä.


title: Johan Solitander

text: Johan Solitander, myös Johan Erik Solitander tai Johan Eriksson Solitander (30. syyskuuta 1764 – 3. marraskuuta 1838) oli porvoolainen kauppias, ruukinpatruuna, laivanvarustaja, vuorineuvos ja valtiopäivämies.


title: Johan Solitander

text: Johan Solitanderin vaimo Catarina Borgström (25. joulukuuta 1775 – 13. toukokuuta 1836) oli kauppias Gustaf Borgströmin ja Maria Fransmanin tytär.


title: Johan Solitander

text: Vuonna 1764 syntynyt Johan Solitander oli aikanaan kaupungin varakkaimpia kauppiaita. Solitanderin tilan, Kirkkokatu 13, isoa tonttia ympäröivät rakennukset ovat kaikki Solitanderin pystyttämiä, ilmeisesti hän antoi vähitellen purkaa sen mikä sijaitsi tontilla ennen hänen aikaansa. Torilta astuttiin Solitanderin kauppahuoneeseen. Kaupat pitivät auki sunnuntaisin jumalanpalveluksen jälkeen, joten sijainti oli suotuisa. Perhe asui Kirkkokadulle avautuvassa osassa rakennusta, jossa huonekorkeutta on hulppeat 3,6 metriä. Kustavilaista tyyliä oleva päärakennus valmistui vuonna 1792. Kirkkokadulta päästiin sisäpihalle. Porvareiden tiloilla näkyy kaupungin sosiaalinen rakenne, koska siellä asui myös palkollisia kuten kauppa-apulaisia, taloudenhoitajia, piikoja ja renkejä. Solitanderin talossa kauppa-apulaiset ja piiat asuivat luultavasti portin oikeanpuoleisessa rakennuksessa. Menestyksekäs Johan Solitander, joka myös edusti Porvoota vuoden 1809 valtionpäivillä, kohtasi myöhemmin vastoinkäymisiä, ja vuonna 1835, kolme vuotta ennen kuolemansa, hän ajautui konkurssiin.


title: Johan Solitander

text: Johan Solitander oli Tuusulassa sijaitsevan Kellokosken ruukin omistaja. Kellokosken ruukki eli Marieforsin ruukki sai alkunsa toukokuussa 1795, kun Koskenkylän (Forsbyn) ruukin omistajalle Lars Falckille myönnettiin lupa siirtää Koskenkylän ruukilta Kellokoskelle vasara ja kaksi ahjoa. Kellokosken ruukin paikan omisti Kellokosken (Klockfors) rälssitilan omistaja Lars Olof Nysten, ja jo samana vuonna Falck myi ruukin privilegion Nystenille, joka hoiti ruukin rakentamisen paikalle. Ruukin nimeksi annettiin Nystenin vaimon Maria Justina Solitanderin mukaan Mariefors. Vaikka Kellokosken ruukin alku oli lupaava, ei ruukki tuottanut toivottavaa voittoa ja Nysten oli konkurssissa. Ruukin otti haltuun porvoolainen kauppias ja laivanrakentaja Johan Solitander vuonna 1803. Hän oli Maria Justina Solitanderin veli. Johan Solitander omisti myös Tuusulan Vanhankylän kartanon, ja hän oli Tuusulan pitäjän suurin maanomistaja. Kellokosken ruukki oli pysähdyksissä Suomen sodan aikaan 1808–1809 ja jatkoi toimintaansa taas, kun sota loppui ja ruotsalaista takkirautaa oli taas saatavilla. Kellokosken ruukin toiminta oli ruukin omistajalle Solitanderille tappiollista. Solitander ajautui vararikkoon ja jätti ruukista konkurssihakemuksen vuonna 1835.


title: Johan Solitander

text: Johan Solitander oli kaupungin sokeritehtaan perustaja ja omistaja. Vuonna 1784 perustettiin Porvooseen sokeritehdas aiempaan pormestari Gabriel Hagertin rakennukseen raatihuoneentorilla. Perustajina olivat raatimies Gustaf Borgström, maaherra R.W. De Geer, molemmilla 5/24 sekä raatimies Petter Näslind, kauppiaat Jakob Borgström, Jonas Holm, Johan Fredrik Lang ja Petter Arelius, kaikilla 2/24 sekä kauppiaat Johan Erik Solitander, Henrik Kniper, Henrik Siöberg ja Henrik Palmsten, kullakin 1/24. Solitander hankki lisää osuuksia yhtiöön ja omisti 1800-luvun alussa yksin enemmistön 9/16.


title: Johan Solitander

text: Johan Solitander oli kokonaan tai osittain omistajana useassa, vuosisatojen 1700 ja 1800 vaihteessa hankitussa, rahtia kuljettavassa purjelaivassa :


title: Johan Solitander

text:
Johan Solitander oli edustajana Porvoon valtiopäivillä vuonna 1809. Hän edusti Porvoon kaupungin porvarissäätyä. Johan Solitander kuului toisaalta myös toimikuntaan, joka oli vastuussa Porvoon valtiopäivien järjestelyistä, ja hän vastasi majoitustilojen hankkimisesta valtiopäivien osallistujille. Mm. keisari Aleksanteri I:lle ja hänen seurueelleen järjestyivät tilat serkku Erik Solitanderin ja hänen vaimonsa, Johanin sisar Julianan kivitalosta Jokikadulta. Johan Solitander allekirjoitti mm. 5. heinäkuuta 1809 asiakirjan "Säätyjen adressi keisarille koskien sotatilan vahinkojen korvaamisesta 1808–1809".
Johan Solitanderille myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi vuonna 1811. Vuonna 1823 Solitander perheineen muutti Porvoon maalaiskuntaan rakennuttamaansa Domargårdin kartanoon, jossa hän kuoli 1838.


title: Worldcon 2017

text: Worldcon 2017 on järjestyksessä 75. Worldcon-tapahtuma, joka järjestetään 9.-13. elokuuta 2017 Suomessa, Helsingin Messukeskuksessa.


title: Worldcon 2017

text: Worldconin puheenjohtaja on Jukka Halme.


title: Worldcon 2017

text: Johanna Sinisalo vastaanottaa Prometheus-palkinnon tapahtumassa teoksesta "Auringon ydin".


title: Gustavo Noboa

text: Gustavo José Joaquín Noboa Bejarano (s. 21. elokuuta 1937 Guayaquil, Ecuador) on ecuadorilainen tutkija ja poliitikko. Hän toimi maansa presidenttinä 2000–2003.


title: Gustavo Noboa

text: Noboa väitteli oikeustieteestä vuonna 1965, ja sai professuurin Guajaquilin katolisesta yliopistosta. Hänellä oli yliopistovirka 30 vuoden ajan, josta kymmenen vuotta sen rehtorina. Hän työskenteli myös Ingenios San Carlos -yrityksessä, ja toteutti sen kaikkia työntekijöitä koskevan koulutusohjelman, jossa myös maatalouden aputyövoimaa opetettiin lukemaan.


title: Gustavo Noboa

text: Noboa oli puolueista riippumattomana ehdokkaana monissa julkisissa viroissa, kuten kuvernöörinä ja liikennelautakunnan puheenjohtajana. 1998 hän asettui Jamil Mahuadin varapresidenttiehdokkaaksi. Vuonna 2000 Mahaud pakotettiin eroamaan, ja jonkun aikaa kestäneen kaaoksen jälkeen kongressi nimitti Noboan presidentiksi.


title: Gustavo Noboa

text: Tammikuussa 2003 järjestettiin vaalit, joissa Noboa hävisi Lucio Gutiérrezille. Kaksi kuukautta presidenttikautensa päättymisen jälkeen Noboa haki turvapaikkaa Dominikaanisesta tasavallasta. Hänen toimiaan talousasioissa tutkittiin väärinkäytösepäilyjen takia.


title: Carmaux

text:
Carmaux on kunta Ranskan eteläosassa Tarnin departementissa Occitanien alueella.
Carmaux on kaivos- ja teollisuuskaupunki. Siellä on louhittu hiiltä 1800-luvulta saakka. Carmaux’n kaivoslakoissa vuonna 1893 kansanedustaja Jean Jaurès puolusti kaivostyöläisiä. Hänestä tuli modernin sosialismin edelläkävijä ja tunnettu vasemmistopoliitikko. Kaupungissa on myös pitkät perinteet lasiteollisuudella, josta kertoo lasimuseo "Musée-Centre d'art du verre".


title: Sixto Durán Ballén

text: Sixto Alfonso Durán Ballén Cordovez (1921–2016) oli ecuadorilainen arkkitehti ja poliitikko. Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 1992–1996.


title: Sixto Durán Ballén

text: Sixto Durán Ballén syntyi vuonna 1921 Bostonissa, missä hänen isänsä oli diplomaattikomennuksella. Durán Ballén oli Quiton pormestari vuosina 1970–1978. Hän pyrki presidentiksi jo 1979, ja tuli valituksi 1992.


title: Sixto Durán Ballén

text: Hän harjoitti kurinalaista talouspolitiikkaa ja vei maansa Maailman kauppajärjestöön (WTO).


title: Sixto Durán Ballén

text: Perua vastaan käydyn lyhyen Cenepan sodan aikana Durán Ballén esiintyi päättäväisesti ja hänen kansansuosionsa kasvoi huimasti.


title: Leppävaaran VPK

text: Leppävaaran VPK on vuonna 1925 perustettu vapaapalokunta, joka toimii Suur-Leppävaaraan alueella. VPK:n uusi paloasema valmistui syksyllä 1989 osoitteeseen Portinvartijantie 3. Leppävaaran VPK:lle tulee vuosittain hälytystehtäviä noin 50 kappaletta.


title: Leppävaaran VPK

text: Leppävaaran VPK:lla on kolme osastoa: hälytysosasto, nuoriso-osasto ja järjestöosasto. Osastojen lisäksi toimintaa tukee erillinen kannatusyhdistys.


title: Mäenpäänjärvi

text: Mäenpäänjärvi on pieni järvi Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Sen rantaviiva on pituudeltaan 0,99km, ja järven pinta-ala on 2,69 hehtaaria. Se kuuluu Lapuanjoen vesistöalueeseen.


title: Southampton (New York)

text: Southampton, virallisesti The Town of Southampton, on kaupunki Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltion kaakkoiskulmassa. Southampton sijaitsee Long Islandin saaren itäosassa Suffolkin piirikunnassa. Vuonna 2016 Southamptonin asukasluvuksi arvioitiin noin 58 000.


title: Southampton (New York)

text: Pientalovaltainen Southampton on osa Long Islandin kaakkoiskulman The Hamptons -rantalomailualuetta, jossa sijaitsee historiallisia huviloita ja Yhdysvaltojen kalleimpiin kuuluvia kiinteistöjä. Southamptoniin kuuluva Sagaponack oli 2010-luvun puolessavälissä kiinteistöhinnoiltaan Yhdysvaltojen kallein postinumeroalue.


title: Southampton (New York)

text: Stony Brook Universityn kahdesta kampuksesta toinen sijaitsee Southamptonissa, toinen Brookhavenissa.


title: Southampton (New York)

text: Southamptonissa on seitsemän village-tason osataajamaa ja 16 kunnallishallinnotonta aluetta, joita New Yorkin osavaltiossa kutsutaan nimellä "hamlet".


title: Pitäjänmäen sankarihautausmaa

text: Pitäjänmäen sankarihautausmaa sijaitsee Espoon Mäkkylässä Helsingin rajan välittömässä läheisyydessä, osoitteessa Sotarovastintie 7. Sankarihautausmaaksi alue tuli vuonna 1940. Hautausmaalla lepää 20 pitäjänmäkeläistä sankarivainajaa, jotka ovat kaatuneet vuosina 1940–1944.


title: Pitäjänmäen sankarihautausmaa

text: Hautausmaan sankarimuistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Viljo Savikurki. Muistomerkki on tehty hiotusta Vehmaan punaisesta graniitista ja on kooltaan 115 x 230 cm. Muistomerkissä on teksti Pro Patria 1939–1945 ja se paljastettiin vuonna 1968.


title: Luettelo Särkänniemen laitteista

text: Tässä artikkelissa on luetteloituna kaikki Särkänniemen huvipuiston laitteet.


title: León Febres Cordero

text: León Febres Cordero (9. maaliskuuta 1931 – 15. joulukuuta 2008) oli ecuadorilainen poliitikko, joka toimi maan presidenttinä vuosina 1984–1988. Hän tuli tunnetuksi karskina miehenä, joka piti savukkeista ja pistooleista. Hän piti myös lännenelokuvista, votkasta ja täysverisistä hevosista.


title: León Febres Cordero

text: Febres Cordero syntyi varakkaaseen perheeseen ja opiskeli tekniikkaa Yhdysvalloissa. Palattuaan Ecuadoriin hän toimi liike-elämässä. Hän nousi Kristillisen puolueen varakongressiedustajaksi, johti kampanjaa silloista sisäministeriä vastaan ja kohosi tästä saamansa kuuluisuuden siivittämänä presidentiksi vuonna 1984.


title: León Febres Cordero

text: Febres Corderon ura oli värikäs, hän haavoittui vastustajien luodeista useita kertoja. Vuonna 1987 hänet kidnapattiin lyhyeksi ajaksi.


title: León Febres Cordero

text: 2000-luvulla presidentti Rafael Correa asetti komitean tutkimaan tuon ajan mahdollisia ihmisoikeusrikkomuksia.


title: Urheiluvuosi 2017

text: Urheiluvuosi 2017 käsittelee vuoden 2017 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Il focolare domestico

text: Il focolare domestico (”Kotiliesi”) on vuonna 1914 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Nino Oxilian ohjaaman draaman pääosia esittävät Maria Jacobini ja Alberto Nepoti.


title: Il focolare domestico

text: Carlo Silvestri tuhlaa rahansa rakastajattareensa Granataan ja väärentää velkakirjaan isänsä allekirjoituksen. Vanhemmat joutuvat luovuttamaan talonsa koronkiskuri Mayerille ja Carlo lähtee etsimään uutta elämää. Hyväsydäminen Granata haluaa korvata aiheuttamansa vahingon. Hän hyväksyy Mayerin kosiskelun ja saa tämän lahjoittamaan talon itselleen. Petoksen huomattuaan Meyer ampuu Granataa, joka horjuu Carlon vanhempien luokse. Granata luovuttaa heille talon ja kuolee paikalle saapuneen Carlon silmien edessä.


title: Il focolare domestico

text: Torinolaisen Savoia Filmin tuottama "Il focolare domestico" oli yksi nuorena kuolleen Nino Oxilian ensimmäisistä elokuvista. Sen pääosaa esittää hänen elämänkumppaninsa Maria Jacobini. Elokuvan teemat ovat tyypillisiä Oxilian tuotannolle: intohimoinen rakkaus, raha ja ahneus, lohduton melankolia ja viimeinen uhraus. Ohjaustyön ansioita ovat taidokas tilan ja valon käyttö sekä vähäeleisellä näyttelijäntyöllä välitetyt tunteet.


title: Il focolare domestico

text: Elokuva on säilynyt Alankomaiden elokuvamuseossa. Sen restaurointi on nähtävissä museon YouTube-kanavalla ja Torinon elokuvamuseon Vimeo-sivustolla.


title: Urheiluvuosi 2010

text: Urheiluvuosi 2010 käsittelee vuoden 2010 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.


title: Hietaniemen kirkko

text: Hietaniemen kirkko () on Övertorneån seurakunnan kirkkorakennus Ylitornion kunnassa Ruotsissa. Tornionjoen niemellä Hietaniemen taajamassa sijaitseva kirkko on valmistunut vuonna 1747.


title: Hietaniemen kirkko

text: Ensimmäinen kirkko Hietaniemeen oli rakennettu vuonna 1617. Vuonna 1744 se todettiin niin ränsistyneeksi, että päätettiin uuden kirkon rakentamisesta. Hietaniemen ensimmäinen ja toinen kirkko palvelivat vuoteen 1809 saakka joen molemmilla puolilla asuvia ylitorniolaisia.


title: Hietaniemen kirkko

text: Nykyinen kirkko rakennettiin hirrestä kruunupyyläisen kirkonrakentaja Hans Biskopin johdolla vuosien 1744–1747 välillä. Kirkon hirsiseinät on myöhemmin paneloitu sekä ulko- että sisäpuolelta. Kirkko maalattiin alun perin ulkoa punaiseksi. Pitkänomainen runkohuone on kahdeksankulmainen, kirkon kuori on itäpäässä. Sekä länsipäässä että eteläsivulla on asehuone, ja pohjoispuolella on sakaristo. Kirkon katto on korkea aumattu paanukatto ja harjalla on viiritangot tuuliviireineen. Runkohuoneen sisäkatto on muodoltaan puolikupoli. Erillinen kellotapuli on vuodelta 1773.


title: Hietaniemen kirkko

text: Vuosina 1892–1893 kirkossa tehtiin merkittäviä ulkonäköön vaikuttaneita muutoksia. Kirkon ikkunoita suurennettiin ja niiden määrää lisättiin neljällä. Ilmeisesti tässä vaiheessa kirkko maalattiin ulkopuolelta valkoiseksi. Sisällä saarnastuoli siirrettiin kuoriin ja se kytkettiin yhteen kuoriaidan kanssa. Alttarikaidetta jatkettiin kuorin seiniin saakka ja siihen tuli kaksi ovea. Kirkkoon tehtiin uudet penkit ja pitkän harkinnan jälkeen lämmityslaitteeksi kamiina. Kirkon lattia varustettiin multapenkillä.


title: Hietaniemen kirkko

text: Kirkkoa korjattiin vuosina 1930–1931 ja myös 1943–1945, jolloin se sai sähkölämmityksen. Vuosina 1967–1973 toteutettiin perusteellinen kunnostus arkkitehti Bertil Franklinin suunnitelmien mukaan. Korjauksessa pyrittiin palauttamaan sekä kirkon ulkopuoli että sisätilat alkuperäiseen ulkoasuun. Ulkolaudoitus uusittiin ja kirkko maalattiin jälleen punaiseksi. Sisäpuolella seinien ja katon puuverhouksista ja ovista poistettiin vanhat käsittelyt. Saarnastuoli siirrettiin alkuperäiselle paikalleen ja myös kuoriaita palautettiin alkuperäiseen muotoon erilliseksi saarnastuolista. Kirkkoon tehtiin uudet ovelliset penkkirivit. Saarnastuolin, kuoriaidan, alttarin kaiteen, alttaritaulun kehyksen ja lehterin kaiteen alkuperäiset maalaukset palautettiin. Myös kattomaalaus alttarin yläpuolella palautettiin. Alttaritauluksi vaihdettiin oululaisen Johan Gustav Hedmanin vuonna 1826 maalaama teos. Alttaritaulun päällä on ”Usko, toivo ja rakkaus” aiheinen koriste ja taulun sivuilla kerubikoristeet, jotka kaikki ovat peräisin kirkkoon hankituista uruista.


title: Hietaniemen kirkko

text: Alttaritaulua kehystävät marmoroidut pylväät. Kuoriaidan ja saarnastuolin teki Hans Biskop, joka teki myös ensimmäisten penkkirivien pyramidi- ja kruunukoristeet.


title: Hietaniemen kirkko

text: Urkukaappi ja fasadi ovat peräisin vuodelta 1622 ja ne on tehty alun perin Tukholman saksalaiseen kirkkoon, josta ne ostettiin Ylitornioon vuonna 1770. Ylä- ja pääpillistö asennettiin seuraavana vuonna Matarengin kirkkoon, sinne sopimaton selkäpillistö rakennettiin Hietaniemen kirkkoon. Urut vihittiin käyttöön vuonna 1781 ja niitä uudistettiin vuonna 1893. Vuosina 1945–1947 Grönlunds Orgelbyggeri rakensi kirkkoon uudet urut, joissa käytettiin joitakin pillejä vanhoista uruista, osia urkukaapista ja fasadi. 1950-luvulla osa julkisivun mykistä pilleistä otettiin käyttöön. 1970-luvun lopulla Grönlund alkoi rakentaa jäljellä olevista Saksalaisen kirkon urkujen osista uusia urkuja, jotka muistuttaisivat 1700-luvun urkuja. Puuttuvia osia tehtiin uudelleen mahdollisimman alkuperäisen kaltaisista materiaaleista, osin käyttäen mallina Matarengin kirkon urkuja. Rekonstruktio valmistui vuonna 1984. Urkufasadi entisöitiin vuonna 1991.


title: Hietaniemen kirkko

text: Korkea kellotapuli on valmistunut vuonna 1773, sen uskotaan olevan Hans Biskopin suunnittelema. Kellotapuli on kymmenmetrinen tornipiikki mukaan lukien 37 metriä korkea. Portaaleiden yläkaariin on maalattu raamatunlauseita suomeksi. Tornissa uskotaan olevan 1930-luvulla tehtyjen valkoisten maalinpintojen alla koristemaalauksia.


title: Hietaniemen kirkko

text: Venäläiset ryöstivät kirkon vuonna 1716. He veivät mukanaan muun muassa vuonna 1688 ostetun kirkonkellon. Seurakunta hankki varastetun kirkonkellon tilalle uuden vuonna 1729. Kun Ruotsin ja Venäjän raja vedettiin pitkin Tornionjokea vuonna 1809, luovutettiin tämä kello uudelle Suomen puoleiselle Ylitornion seurakunnalle. Kello riippuu nyt yhdessä Matarengin kirkosta saadun kellon kanssa Ylitornion kirkon vuonna 1819 valmistuneessa kellotapulissa. Seurakunta osti luovutetun kellon tilalle uuden kellon vuonna 1820.


title: Hietaniemen kirkko

text: Noin 170 vuoden kuluttua kellon ryöstöstä seurakunnalle tuli tieto, että varastettu kello oli nähty Strelnan linnan kappelissa Pietarin lähellä. Seurakunta pyysi saada ostaa kellon takaisin. Vuonna 1885 Hietaniemeen tuli lähetys, jossa oli kyseinen kirkonkello lahjana suurruhtinas Konstantin Nikolajevitšilta.


title: Hietaniemen kirkko

text: Nykyään kirkon tornissa on kolme kelloa: Suomeen luovutetun kellon tilalle hankittu isokello, ryssänkello ja pikkukello.


title: Vähäjärvi (Kauhava)

text: Vähäjärvi on pieni järvi Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Sen rantaviiva on pituudeltaan 1,3km. Se kuuluu Lapuanjoen vesistöalueeseen.


title: Haagan sankarihautausmaa

text: Haagan sankarihautausmaa sijaitsee Helsingin Haagan sankaripuistossa, osoittessa Sankaritie 4. Kaupunginosa oli talvi- ja jatkosodan aikana itsenäinen kauppala, jonka vuoksi haagalaiset kaatuneet haudattiin omalle sankarihautausmaalle.


title: Haagan sankarihautausmaa

text: Hautausmaan sankarimuistomerkin, Haagan sankaripatsaan, on suunnitellut kuvanveistäjä Emil Filén ja se paljastettiin vuonna 1947. Muistomerkki on tyyliltään realistinen ja herooinen pronssiveistos. Haagan sankaripatsas on tunnettu myös nimellä Pioneeri.


title: Viitamies

text: Viitamies on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut 2017

text: Vuoden 2017 seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa 6. – 16. joulukuuta 2017 välisenä aikana ja ne olivat järjestykseltään 14. Turnaukseen osallistui jokaisen kuuden maanosaliiton mestarijoukkue sekä isäntämaan kansallisen sarjan voittaja eli yhteensä seitsemän joukkuetta.


text: Real Madrid osallistui turnaukseen hallitsevana mestarina. Madridilaisseura varmisti paikkansa turnauksessa voittamalla kauden 2016–2017 Mestarien liigan ja tulee olemaan näin ensimmäinen joukkue kilpailun historiassa, joka pääsee puolustamaan mestaruuttaan.


text: Hakuprosessi turnausten järjestämiselle, voittaja isännöi turnausta kaksi vuotta peräkkäin, kausille 2015–2016 ja 2017–2018 alkoi helmikuussa 2014. Turnauksen järjestämisestä kiinnostuneiden maiden hakuanomukset tuli olla jätettyinä 30. maaliskuuta 2014 mennessä ja täydellisen selvityksen dokumentteineen tuli olla toimitettuina viimeistään 25. elokuuta 2014. FIFAn johtokomitean oli tarkoitus valita isäntämaat Marokossa järjestetyssä kokouksessa joulukuussa 2014. Päätöksenteko siirtyi kuitenkin vuodelle 2015.


text: Seuraavat maat olivat kiinnostuneita turnauksen isännöimisestä:


text: Yhdistyneet arabiemiirikunnat vahvistettiin isännöimään vuosien 2017 ja 2018 turnauksia 21. toukokuuta 2015.


text:
Kilpailussa käytettävät kaksi stadionia sijaisevat Abu Dhabissa ja Al-Ainissa.
Lopullinen kuuden tuomarin sekä heidän avustavien tuomariensa lista julkaistiin 7. marraskuuta 2017. Tuomareita on mukana kaikista kuudesta maanosaliitosta.
Jos ottelu päättyy tasatulokseen normaalin peliajan jälkeen:


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuspankki ("SHOP") oli Suomen pääkaupunkiseudulla vuosina 1947–1996 toiminut osuuspankki. Pankki joutui 1990-luvun pankkikriisissä pahoihin vaikeuksiin. Sen terveeksi katsottu liiketoiminta siirrettiin vuonna 1996 Okopankkiin, josta myöhemmin kehittyi Helsingin Seudun Osuuspankki.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: SHOP perustettiin nimellä "Suur-Helsingin Osuuskassa r.l." vuonna 1946. Osuuskassan toiminta alkoi 1947. Perustamisen taustalla oli sodan jälkeisen asuntorakentamisen rahoitusongelmat. Perustamisen tausta ei ollut puoluepoliittinen, vaan perustajat edustivat kaikkia poliittisia näkökantoja. Ensisijainen nimiehdotus ennen kassan perustamista oli "Helsingin Seudun Osuuskassa", mutta kassan nimeksi tuli kuitenkin "Suur-Helsingin Osuuskassa". Suur-Helsingillä tarkoitettiin Helsinkiä ja sen ympäristöä, aluetta kuitenkaan sen tarkemmin määrittelemättä. Kassan hallintokieleksi tuli suomi.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuskassa oli osuuskassojen joukossa poikkeuksellinen. Osuuskassojen toiminta painottui maaseudulle. SHOP:n perustamisella pyrittiin kuitenkin helpottamaan rintamamiesten ja muiden maansaantiin oikeutettujen ryhmien asuntolainoitusta pääkaupunkiseudulla.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Pankin säännöissä mainittu toiminta-alue oli aluksi ”Helsingin kaupunki lähiympäristöineen”. Vuonna 1955 toimintapiiriksi määriteltiin Helsingin kaupunki, Helsingin maalaiskunta ja Espoon kunta sekä niihin rajoittuvat kunnat; käytännössä sanamuodon muutoksella ei ollut vaikutusta. Vuonna 1971 toimialueeksi määriteltiin Uudenmaan lääni.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Osuuskassa oli aloittanut toimintansa yhdellä konttorilla Helsingin keskustassa. Vuonna 1976 oli Suur-Helsingin Osuuspankilla 35 toimipaikkaa. Ne sijaitsivat Helsingissä, Espoossa ja Vantaalla. Henkilöstöä oli 327 vuonna 1975.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuskassasta tuli Suur-Helsingin Osuuspankki vuonna 1971. Nimenmuutos liittyi uuteen vuoden 1970 osuuspankkilakiin. Tässä yhteydessä muutkin osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuspankilla jäsenmäärä kehittyi siten, että kun sillä vuoden 1947 lopussa oli 83 jäsentä, vuonna 1961 heitä oli jo yli 3000. Vuoden 1975 lopussa jäseniä oli 4170. Osuusmaksun suuruus oli ensin 500 ”vanhaa markkaa” (vastasi myöhemmin 5 mk), kunnes sitä 1973 korotettiin 100 markkaan. Jäsen sai merkitä niin monta osuusmaksuerää kuin halusi. Moni merkitsi kymmeniä osuuksia, sille pankki maksoi 1970-luvulla osuusmaksulle korkeampaa korkoa kuin talletuksille.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin osuuspankki oli vuonna 1960 Suomen 6. suurin osuuspankki taseen koolla mitattuna. Vuonna 1970 se oli jo toiseksi suurin ja vuonna 1980 suurin osuuspankki.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuspankkiin fuusioitiin 1990-luvulla erittäin tappiolliset Osuuspankki Yhteistuki ja Talousosuuspankki. Fuusiot tehtiin näiden kahden pankin pelastamiseksi selvitystilalta. Talousosuuspankkiin oli jo 1980-luvun puolella fuusioitu tappiollinen Yrittäjäin Osuuspankki.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: SHOP oli pahasti tappiollinen. Merkittävä osa tappioista oli peräisin näistä kahdesta fuusioidusta pankista. SHOP sai suurta tukea "Osuuspankkien Vakuusrahastosta", mutta tappiot olivat niin suuret, ettei sillä ollut edellytyksiä jatkaa toimintaansa.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Vuonna 1996 pankkitoiminta järjestettiin uudelleen. Pääkaupunkiseudun osuuspankit yhdistettiin siten, että SHOP ja OKO:n vähittäispankkitoiminnat yhdistettiin Okopankki Oyj:ksi.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Itse SHOP muutettiin samassa yhteydessä roskapankiksi nimellä "Osuuspankki Realum". Roskapankin tarkoitus oli päästä eroon pankin kiinteistöistä ja vastuista. Roskapankin omistajaksi tuli Osuuspankkien Keskusliitto sen jälkeen, kun se oli lunastanut SHOP:n jäsenten jäsenosuudet itselleen.


title: Suur-Helsingin Osuuspankki

text: Suur-Helsingin Osuuspankkiin fuusioitiin sen toiminta-aikana useita osuuskassoja ja osuuspankkeja.


title: OP Yrityspankki

text: OP Yrityspankki Oyj (aiemmin "OKO" ja "Pohjola Pankki Oyj") on vuonna 1902 Osuuskassojen Keskuslainarahastona perustettu OP-ryhmän keskuspankki. Pankin A-sarjan osake noteerattiin Helsingin Pörssissä 1989–2014.


title: OP Yrityspankki

text: OP Yrityspankki -konserniin kuuluvat emoyhtiö OP Yrityspankki Oyj ja sen tytäryhtiöt. OP Yrityspankilla on lisäksi pankkitoimintaa harjoittavat sivuliikkeet ja rahoitusyhtiötoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Merkittävimmät tytäryhtiöt ovat:Konsernin tulos ennen veroja vuonna 2015 oli 652 miljoonaa euroa.


title: OP Yrityspankki

text: "Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiön" perustaminen liittyy maaseudun osuuskassojen perustamiseen Suomessa. Jotta osuuskassoja voitaisiin perustaa, tarvittiin niille keskusyksikkö avustamaan kassojen perustamisessa ja välittämään niille valtiolta saatavaa luottoa. Perustaminen alkoi 1900, kun Pellervo-Seuran johtokunta asetti komitean keskuslainarahaston perustamiseksi. Yhtiöstä yritettiin ensin saada "keskuspankki", mutta kun se ei ollut mahdollista, päädyttiin nimeen "keskuslainarahasto". Perustava yhtiökokous pidettiin 14.5.1902. Perustajaosakkaat kuuluivat lähinnä yhteiskunnan keski- ja yläkerroksiin. Suurin osakkeenomistaja oli mainittu Pellervo-Seura.


title: OP Yrityspankki

text: Ensimmäisinä vuosikymmeninä Osuuskassojen Keskuslainarahasto toimi nimensä mukaisesti keskuslainarahastona, jonka tehtävä oli varojen hankkiminen osuuskassoille. Ensimmäinen toimintavuosi oli 1903. Alkuvaiheessa varojen hankkiminen tapahtui valtion lainoilla; myöhemmin saatiin muitakin varoja. 1930-luvulla alkoi korostua talletusten kautta saatu varainhankinta. Valtion lainoja välittäneestä lainarahastosta kehittyi itsenäisesti toimintansa rahoittavien osuuskassojen keskuspankki. Muutos johti pankin nimenmuutokseen "Osuuskassojen Keskus Oy":ksi 1944.


title: OP Yrityspankki

text: OKO joutui kriisiin 1966, sillä se oli lisännyt liian rohkeasti lainanantoaan eikä pystynyt toteuttamaan Suomen Pankin määräyksiä. OKO oli lainoittanut metallialan "Mekes Oy":tä ja eräitä muita ongelmayrityksiä. Suuret tappiot uhkasivat. OKO:n ja osuuspankkien omat pääomat olivat liian pienet kantamaan tappiokirjauksia. Tiukasti tulkiten oltiin kypsiä suoritustilaan. Ongelmasta päästiin vasta 1970-luvulla, kun inflaatio kääntyi nousuun ja vähensi menetysten reaaliarvoa.


title: OP Yrityspankki

text: OKO muuttui juridisesti liikepankiksi vuonna 1970, kun osuuskassoista tuli osuuspankkeja. Se liittyi kansainväliseen SWIFT-maksuliikennejärjestelmään 1975.


title: OP Yrityspankki

text: OKO:n keskuspankkitoiminnot vähenivät 1990-luvulla, kun Osuuspankkiryhmä muuttui yhteenliittymäksi 1997. Tehtäviä siirrettiin "Osuuspankkikeskus-OPK osuuskunnalle". Aikanaan keskuslainarahastosta keskuspankiksi kehittynyt OKO oli muuttunut markkinaehtoisesti toimivaksi liikepankiksi.


title: OP Yrityspankki

text: Yhtiöllä on historiansa aikana ollut monta nimeä. Nimenmuutokset kuvastavat muutoksia osuuspankkien ryhmän toiminnassa.


title: OP Yrityspankki

text: Yhtiö rekisteröitiin ensi kertaa kaupparekisteriin 14.07.1903 nimellä "Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiö". Tällä nimellä yhtiö toimi 1945 asti, jolloin nimeksi vaihtui "Osuuskassojen Keskus Oy". Vuonna 1970 osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi ja yhtiön nimeksi tuli "Osuuspankkien Keskuspankki Oy". Vuonna 1998 osakeyhtiöstä tuli julkinen osakeyhtiö nimellä "Osuuspankkien Keskuspankki Oyj". Kolmen vuoden kuluttua vuonna 2001 nimi muutettiin muotoon "OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj".


title: OP Yrityspankki

text: Vuonna 2006 nimeksi vaihtui "OKO Pankki Oyj". Kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 2008, nimi vaihtui jälleen. Nyt pankista tuli "Pohjola Pankki Oyj".


title: OP Yrityspankki

text: Vuonna 2015 tiedotettiin, että Pohjola Pankin uudeksi nimeksi tulee "OP Yrityspankki". OP Yrityspankki Oyj:n ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 22.10.2015 jakautumissuunnitelman, jonka mukaisesti OP Osuuskunnalle siirrettiin varallisuudenhoitoon, korttiliiketoimintaan ja kiinteistövarainhoitoon liittyvät toiminnot 30.12.2015.


title: OP Yrityspankki

text: Nykyinen nimi, "OP Yrityspankki Oyj", on ollut käytössä 4.4.2016 alkaen.


title: OP Yrityspankki

text: OKO listautui Helsingin pörssiin 1989, jolloin sen omistajiksi tuli osuuspankkien lisäksi kymmeniä tuhansia ihmisiä. Sijoittajat jonottivat OKO:n osakkeita kadulla. Pankin A-sarjan osake noteerattiin pörssissä aina vuoteen 2014, viimeksi nimellä "Pohjola Pankki Oyj". Osakkeenomistajia oli noin 30 000.


title: OP Yrityspankki

text: OP Osuuskunta teki pankin osakkeesta julkisen ostotarjouksen vuonna 2014. Tarjouksen seurauksena OP Osuuskunta sai haltuunsa pankin kaikki osakkeet ja yhtiö poistui pörssistä syksyllä 2014.


title: Savoia Film

text: Savoia Film oli 1910-luvulla toiminut italialainen elokuvayhtiö.


title: Savoia Film

text: Taidemaalari Pier Antonio Gariazzo ja belgialainen Daniele Plucker perustivat Savoia Filmin Torinossa vuonna 1911. Se tuotti dokumentteja, historiallisia elokuvia, draamoja ja komedioita ja nousi pian yhdeksi Italian tärkeimmistä elokuvayhtiöistä. Vuonna 1914 Savoia Film muutettiin osakeyhtiöksi ja sen pääomistajaksi ja johtajaksi tuli pankkiiri Angelo Cravario.


title: Savoia Film

text: Savoia Filmin ohjaajina työskentelivät muun muassa Nino Oxilia, Ubaldo Maria Del Colle, Sandro Camasio, Gabriel Moreau, Oreste Mentasti ja Telemaco Ruggeri. Näyttelijöitä olivat Ubaldo Maria Del Colle, Maria Jacobini, Italia Almirante Manzini, Adriana Costamagna, Lidia Quaranta, Alberto Nepoti, Vitale De Stefano, Dillo Lombardi, Totò Majorana, Gian Paolo Rosmino, Felice Carena ja Azucena Della Porta.


title: Savoia Film

text: Yhtiön toiminta lakkasi talousvaikeuksiin vuonna 1918 ja se lopetettiin vuonna 1921. Seitsemän vuoden aikana Savoia Film ehti tuottaa yli 200 elokuvaa.


title: Eleuterio Rodolfi

text: Eleuterio Rodolfi (28. tammikuuta 1876 Bologna – 19. joulukuuta 1933 Brescia) oli italialainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Eleuterio Rodolfi

text: Näyttelijä Giuseppe Rodolfin perheeseen syntynyt Eleuterio aloitti uransa teatterissa ja siirtyi vuonna 1911 elokuva-alalle. Hän työskenteli Ambrosio Filmillä ja esiintyi varsinkin komedioissa, usein Gigetta Moranon parina. Vuonna 1913 Rodolfi alkoi myös ohjata, keskittyen aluksi komedioihin sekä sittemmin myös historiallisiin elokuviin ja teatterisovituksiin. Hän näytteli Ambrosiolla kaikkiaan 95 elokuvassa ja ohjasi noin 80. Vuodesta 1916 lähtien Rodolfi teki seitsemän elokuvaa Jupiter Filmille. Vuonna 1919 hän perusti oman tuotantoyhtiön Rodolfi Filmin.


title: Eleuterio Rodolfi

text: Rodolfi vetäytyi elokuva-alalta vuonna 1923 ja työskenteli vuosikymmenen lopulle saakka teatterissa. Hän vietti viimeiset vuotensa Bresciassa, jossa hän teki itsemurhan.


title: Kuokkala (suuralue)

text: Kuokkala on yksi Jyväskylän suuralueista. Se sijaitsee Päijänteen pohjoispään ja Jyväsjärven välissä. Kuokkalan suuralueeseen kuuluvat Kuokkalan, Ristonmaan, Kuokkalanpellon, Ristikiven, Nenänniemen ja Hämeenlahden kaupunginosat. Suuralueeseen kuuluu niin kerros- kuin pientaloalueiden lisäksi lähiöitäkin.


title: Kuokkala (suuralue)

text: Vielä 1960-luvulla Kuokkalan taajamassa asukkaita oli alle 1 000. 1980-luvulla Kuokkala nousi Jyväskylän pääasialliseksi rakennuskohteeksi. Kuokkalan suuralueella on 17 203 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 18,6 neliökilometriä. Vuonna 2016 alueen asuntokannasta 70,2% oli kerrostalohuoneistoja.


title: Keljo (suuralue)

text: Keljo on Jyväskylän seitsemäs suuralue. Se sijaitsee eteläisessä Jyväskylässä ja siihen kuuluvat Keljon, Keljonkankaan, Sääksvuoren ja Etelä-Keljon kaupunginosat.


title: Keljo (suuralue)

text: Keljon suuralueella on 6 213 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 19,8 neliökilometriä.


title: Etelä-Afrikan parlamentti

text: Etelä-Afrikan parlamentti on Etelä-Afrikan kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se koostuu kansalliskokouksesta (alahuone) ja provinssien neuvostosta (ylähuone).


title: Etelä-Afrikan parlamentti

text: Apartheidin aikana vain valkoihoinen vähemmistö äänesti parlamentin. Pieter Willem Botha salli värillisille (intialaistaustaiset) oman kamarin vuonna 1984. Vuoden 1994 äänestyksen jälkeen myös tummaihoiset pääsivät parlamenttiin.


title: Etelä-Afrikan kansalliskokous

text: Etelä-Afrikan kansalliskokous on Etelä-Afrikan parlamentin alahuone. Se koostuu 400:ta kansanedustajasta.


title: Provinssien neuvosto

text: Provinssien neuvosto ("National Council of Provinces") on Etelä-Afrikan parlamentin ylähuone. Se koostuu 90:tä edustajasta. Se edustaa maan provinsseja.


title: Fosfiinioksidit

text: Fosfiinioksidit ovat orgaanisia fosforiyhdisteitä. Fosfiinioksidien rakennetta voidaan kuvata yleisellä kaavalla RP=O, missä R on vety tai orgaaninen ryhmä. Monet fosfiinioksidit ovat merkittäviä liuottimia uutoissa sekä ligandeina kompleksiyhdisteissä.


title: Fosfiinioksidit

text: Fosfiinioksidit voidaan jakaa primäärisiin, sekundäärisiin ja tertiäärisiin fosfiinioksideihin rakenteensa perusteella. Primäärisissä fosfiinioksideissa yhdisteen fosforiatomiin on sitoutunut hapen lisäksi yksi orgaaninen ryhmä ja kaksi vetyatomia, sekundäärisissä fosfiinioksideissa orgaanisia ryhmiä on kaksi ja vetyjä yksi. Tertiäärisissä fosfiinioksideissa ei ole fosforiin sitoutuneita vetyatomeja. Primääriset fosfiinioksidit ovat stabiileja vain muutamissa tapauksissa ja sekundääriset sekä tertiääriset fosfiinioksidit ovat stabiileja. Yleensä fosfiinioksidit ovat kiinteitä aineita. Primääriset ja sekundääriset fosfiinioksidit ovat suhteellisen happamia. Fosfiinioksidien fosforin ja hapen välisen sidoksen luonne on osittain datiivisidoksen tapainen, eli sidoselektronit tulevat fosforilta. Sidospituus on poikkeuksellisen lyhyt ja sidos voimakkaasti polaarinen..


title: Fosfiinioksidit

text: Fosfiinioksideja voidaan valmistaa hapettamalla sekundäärisiä tai tertiäärisiä fosfiineja vetyperoksidilla. Muita tapoja ovat fosforyylikloridin ja Grignard-reagenssien välinen reaktio, halogeenifosfiinien hydrolyysi sekä sekundääristen fosfiinien, fosfoniumsuolojen kuumennus tai fosfiinioksidien ja ketonien ja aldehydien välinen reaktio.


title: Luettelo diplomaattisista edustustoista Tanskassa

text:
Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Tanskassa. Tällä hetkellä Kööpenhaminassa on 74 suurlähetystöä.Useiden maiden suurlähettiläät ovat akkreditoitu Berliinistä, Lontoosta tai Tukholmasta.
Seuraavat suurlähetystöt sijaitsevat Tukholmassa ellei toisin mainita


title: Sisä-Suomen sairaala

text: Sisä-Suomen sairaala oli Suolahdessa sijaitseva Suomen ensimmäinen B-mielisairaala. Se avattiin 20.3.1953. Toiminta psykiatrisena sairaalana päättyi vuonna 2008, jonka jälkeen tiloissa oli Mehiläisen hoitoyksiköitä.


title: Sisä-Suomen sairaala

text: "Ahola Teija. Terveyttä kaikille. B-mielisairaalat 1950-luvulta 70-luvulle. Museovirasto 2015."


title: Sisä-Suomen sairaala

text: "Ala-Haavisto, Raili. Sisä-Suomen sairaala : Suomen ensimmäinen B-mielisairaala 1953-2003; Gummerus 2003."


title: AirHelp

text: AirHelp on teknologiayritys, joka tarjoaa apua korvausasioissa lentomatkustajille, joiden lento on peruttu, myöhästynyt, tai matkustajan pääsy lennolle on evätty ylivarauksen johdosta. Yhtiö kertoo pyrkivänsä sekä valistamaan kuluttajia että kehottamaan heitä pitämään kiinni oikeuksistaan. Samalla yhtiö kertoo toivovansa heidän toimintansa pakottamaan lentoyhtiöt parempaan asiakaspalveluun


title: AirHelp

text: Yleensä AirHelpin korvaushakemukset perustuvat EU:n asetukseen EY 261/2004, joka koskee lentoyhtiöitä joiden kotipaikka on EU:n tai Euroopan talousalueen EEA:n alueelta ja lentoja jotka lähtevät samalta alueelta. Asetus vapauttaa lentoyhtiöt vastuusta lennoilla, joita on kohdannut poikkeuksellinen olosuhde, kuten esimerkiksi voimakas sääilmiö, tai lakko lentokentällä.


title: AirHelp

text: Palvelussa lentomatkustajat voivat tarkistaa lennon korvattavuuden verkkopalvelun tai mobiilisovelluksen avulla. Jos lento todetaan korvattavaksi, matkustaja voi tehdä toimeksiannon AirHelpille korvaushakemuksen tekemiseksi. Lennon korvattavuus määritellään usean tekijän perusteella. Muun muassa lennon lähtöpaikka ja kohde, lennon pituus, myöhästymisen pituus kohteessa vaikuttavat korvattavuuteen. Yhtiö ottaa komission toimeksiannoista lentomatkustajalle maksetun korvauksen perusteella.


title: AirHelp

text: Yritys kertoo pyrkivänsä helpottamaan korvaushakemuksen tekemistä, jotta yhä useampi matkustaja hakisi lain mukaista korvausta. Kauppalehden artikkelin mukaan vain harva hakee korvauksia.


title: AirHelp

text: Palvelu on käytettävissä 35 maassa 15 kielellä. AirHelp kertoo auttaneensa yli 3 miljoonaa matkustajaa.


title: AirHelp

text: AirHelp perustivat tammikuussa 2013 toimitusjohtaja Henrik Zillmer, Nicolas Michaelsen (CMO) ja Greg Roodt (CTO), joka tunnetaan muun muassa työstään Moshi Monsters pelin parissa. Myöhemmin perustajaksi tuli myös Poul Oddershede (CFO) ja Skypeen sijoittanut sarjayrittäjä Morten Lund.


title: AirHelp

text: AirHelp oli ensimmäistä kertaa julkisuudessa kun TechCrunch -julkaisu esitteli talven 2014 osallistujat Piilaakson kuuluisaan YCombinator yrityskiihdyttämöön. Yrityksen palvelu lanseerattiin Yhdysvalloissa maaliskuussa 2014. Saman vuoden toukokuussa Airhelpin Gmailin-sähpostipalvelussa toimiva palvelu julkaistiin vuosittaisessa Tech Crunch Disrupt Tapahtumassa New York Cityssä. Palvelun avulla asiakas voi hakea korvauskelpoisia lentoja automaattisesti sähköpostilaatikostaan.


title: AirHelp

text: AirHelp sai vuoden 2014 Spark award -palkinnon Collision Conference tapahtumassa Las Vegasissa toukokuussa 2014. Palkinnon saaja valittiin yli 500 startup-kilpailijan joukosta valitusta 30 finalistista. AirHelp valittiin myös vuonna 2014 Tanskan parhaaksi startupiksi Nordic Startup Awards tapahtumassa.


title: AirHelp

text: Lokakuussa 2015, yritys julkaisi uuden lentoyhtiöiden arvostelun, jota hyödyntäen asiakas voi valita lentoyhtiön joka on ajallaan, jolla on mukava matkustaa ja hoitaa korvaukset asianmukaisesti.


title: Otto Hjelt (pankinjohtaja)

text: Otto Jonathan Hjelt (2. marraskuuta 1853 Helsinki – 4. tammikuuta 1918 Toulouse, Ranska) oli suomalainen pankinjohtaja, joka toimi Kansallis-Osake-Pankin (KOP) ensimmäisenä pääjohtajana vuosina 1889–1891 sekä Suomen Maanviljelys- ja Teollisuuspankin pääjohtajana 1897–1900. Hänet erotettiin kummastakin tehtävästä, sillä hänen toimintansa herätti arvostelua ja häntä syytettiin väärinkäytöksistä.


title: Otto Hjelt (pankinjohtaja)

text: Otto Hjelt kuului Hjeltin sivistyssukuun, ja hänen vanhempansa olivat arkkiatri Otto E. A. Hjelt ja Yolanda Aurora Thuneberg. Hänen veljiään olivat valtioneuvos Edvard Hjelt, pääjohtaja August Hjelt ja professori Arthur Hjelt. Hjelt kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1870 ja aloitti opinnot Helsingin yliopiston fyysis-matemaattisessa osastossa, mutta joutui keskeyttämään ne viiden vuoden kuluttua toistuvan keuhkosairauden vuoksi. Hän muutti Ranskan Bordeaux’hon ja perusti viiniliikkeen. 1880-luvulla hän perusti viinikaupan Helsinkiin ja muutti takaisin Suomeen. Hän perusti myös Keravan Tiilitehdas Oy:n vuonna 1886 ja osallistui myöhemmin Helsingin Hevosraitiotie Oy:n perustamiseen. Hjelt oli myös vuonna 1886 yksi Helsingin Shakkiklubin perustajajäsenistä ja toimi sen puheenjohtajana 1887–1891 sekä 1900–1901.


title: Otto Hjelt (pankinjohtaja)

text: Näkyvän aseman Helsingin liike-elämässä nopeasti saavuttanut Hjelt nimitettiin vuonna 1889 perustetun Kansallis-Osake-Pankin ensimmäiseksi pääjohtajaksi. Hänen johdollaan KOP aloitti yhtenä Suomen ensimmäisistä liikepankeista laajamittaisen vekselien rediskonttauksen Suomen Pankissa luoton keräämiseksi. Hjeltin ura päättyi yllättäen syksyllä 1891, kun "Nya Pressen" -lehti väitti hänen auttaneen erästä konkurssirikokseen syyllistynyttä ravintolayrittäjää väärien taseiden laatimisessa. KOP:n hallintoneuvosto päätti äänin 5–4 hyllyttää hänet pankin maineen suojelemiseksi, mutta perui päätöksen, kun oikeus totesi hänet syyttömäksi. KOP:n johtokunnan jäsen Otto Stenroth oli kuitenkin sitä ennen ehtinyt laatia selvityksen Hjeltin muista ongelmallisista toimista, joihin kuului muun muassa henkilökohtaisten pikalainojen nostamista pankin kassasta. Lauri Kivekkään johtaessa hyökkäystä hallintoneuvosto päätti marraskuun lopussa 1891 uudelleen äänin 5–4 erottaa Hjeltin.


title: Otto Hjelt (pankinjohtaja)

text: Vuonna 1892 Hjelt palkattiin Taalintehtaan masuunin varaisännöitsijäksi, mutta työsuhde purettiin yhtiön suurimman velkojan KOP:n vaatimuksesta. Hän asui sen jälkeen viisi vuotta Pietarissa, jossa työskenteli muun muassa ulkomaisille pankeille ja Nobel-yhtiölle. Vuonna 1897 Hjelt palasi Suomeen, kun hänet nimitettiin uuden Suomen Maanviljelys- ja Teollisuuspankin pääjohtajaksi. Pankin perustajina oli henkilöitä, jotka olivat tukeneet häntä KOP:ssa erottamisprosessin yhteydessä. Pankin toimintaa pyrittiin laajentamaan nopeasti hölläkätisellä lainanannolla. Hjeltin toimet joutuivat jälleen kyseenalaiseen valoon, kun Maanviljelys- ja Teollisuuspankin luotottama viipurilainen yritys Taimi Oy ajautui kesällä 1900 selvitystilaan. Hänet erotettiin jälleen joulukuussa 1900 ja koko pankki ajautui pian sen jälkeen konkurssiin. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen liikepankin konkurssi. Kun vihaiset osakkeenomistajat ja tallettajat uhkasivat haastaa entisen johtokunnan oikeuteen, Hjelt pakeni syksyllä 1901 lopullisesti Suomesta ja asettui Yhdysvaltoihin. Hän hylkäsi samalla myös perheensä.


title: Otto Hjelt (pankinjohtaja)

text: Toimittuaan Atlantassa lääkäriaseman kemiallisen laboratorion johtajana Hjelt suoritti vuonna 1912 amerikkalaisen lääkäritutkinnon ja otti nimekseen "O. Yelt". Hän toimi sen jälkeen lääkärinä yhdysvaltalaisessa tutkimuslaboratoriossa ja vuodesta 1915 ranskalaisessa sotasairaalassa Toulousessa. Hän meni Ranskassa uudelleen naimisiin ja kuoli siellä vuonna 1918.


title: Luettelo diplomaattisista edustustoista Israelissa

text: Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Israelissa. Tällä hetkellä Tel Avivissa on 87 suurlähetystöä.


text: Aiemmin eräät valtiot pitivät suurlähetystöjä Jerusalemissa, mutta tällä hetkellä lähes kaikki sijaitsevat Tel Avivissa. Viimeiset 1982 vuoden jälkeen Jerusalemista siirtyneet maat ovat Costa Rica ja El Salvador jotka siirsivät lähetystönsä elokuussa 2006.Maat, jotka pitävät konsulaatteja Jerusalemissa, eivät yleensä pidä niitä diplomaattisina edustustoina Israelille tai Palestiinalaishallinnolle vaan diplomaattisina lähetystöinä Jerusalemille (corpus seperatum).Suurin osa Jerusalemissa sijaitsevilla konsulaateilla on erilliset suurlähetystöt Tel Avivissa, jotka ovat akkreditoituja Israeliin. Pienet määrät maat toimivat kuitenkin edustustoina Israelissa tai Palestiinalaishallinnossa Jerusalemissa.


title: Una partita a scacchi

text: Una partita a scacchi (”Erä šakkia”) on vuonna 1912 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Luigi Maggin ohjaaman lyhyen jännityselokuvan pääosia esittävät Antonio Grisanti ja Febo Mari.


title: Una partita a scacchi

text: Mielipuoli nousee junaan ja ehdottaa matkakumppanilleen, että he pelaisivat erän šakkia. Panokseksi hän asettaa heidän elämänsä, hävinnyt kuolee! Matkustaja pitää ehdotusta vitsinä, mutta pian hän huomaa miehen olevan tosissaan. Hän kirjoittaa hätäviestin mansettiinsa ja pudottaa sen asemalla junan ikkunasta. Peli jatkuu, mutta seuraavalla asemalla puhelimitse viestin saaneet karabinieerit ryntäävat junaan ja pelastavat matkustajan, jonka mielipuoli on ehtinyt kuristaa puolikuolleeksi.


title: Una partita a scacchi

text: Ambrosio Filmin tuottama "Una partita a scacchi" on esimerkki yhtiön varhaisista jännityselokuvista. ”Pieneksi helmeksi” mainitun yksinkertaisen elokuvan vaikutus perustuu junamatkan luomaan rytmiin ja kahteen rinnakkain leikattuun tapahtumaketjuun. Myös näyttelijätyöskentely on yllättävän luontevaa.


title: Una partita a scacchi

text: Elokuvan ranskankielisillä väliteksteillä varustettu kopio on säilynyt Alankomaiden elokuvamuseossa. Alkuperäisestä 185 metrin pituudesta on jäljellä 172 metriä. Restaurointi on nähtävissä Torinon elokuvamuseon Vimeo-sivustolla.


title: Maan povessa

text: Maan povessa () on ruotsalainen TV-draamasarja, joka sisältää kauhuelementtejä. Sen on luonut Henrik Björn.


title: Maan povessa

text: Päähenkilö rikoskomisario Eva Thörnblad (Moa Gammel) palaa seitsemän vuoden jälkeen Silverhöjdin pikkukylään, jossa hänen tyttärensä katosi seitsemän vuotta sitten.


title: Maan povessa

text: Sarja alkoi Ruotsissa SVT1-kanavalla 16. helmikuuta 2015, keräten runsaasti yli miljoona katsojaa. Suomessa sarja alkoi Yle Fem -kanavalla nimellä "Maan povessa" 1. heinäkuuta 2015. Sarjaa on esitetty myös useissa muissa maissa; esimerkiksi Isossa-Britanniassa esitys alkoi 10. kesäkuuta 2015 ITV Encore-kanavalla.


title: Maan povessa

text: "Maan povessa" on julkaistu myös DVD:llä ja blu-raylla muun muassa Pohjoismaissa ja Saksassa.


title: Maan povessa

text: Sarjan toisen tuotantokauden esitys alkoi Ruotsissa 15. lokakuuta 2017.


title: Maan povessa

text: Ensimmäisen kauden alkaessa on useita vuosia ehtinyt kulua poliisi Eva Thörnbladin tyttären katoamisesta Silverhöjdin metsäjärvellä. Tapausta pidettiin traagisena hukkumisonnettomuutena, mutta ruumista ei löydetty. Eva ei ikinä luopunut ajatuksesta, että hänen tyttärensä siepattiin.


title: Maan povessa

text: Kun pieni poika katoaa samalla paikkakunnalla Eva palaa Silverhöjdiin, virallisesti järjestääkseen edesmenneen isänsä, suuryrittäjä Johan Törnbladin perintöasioita. Isän yhtiö on riistänyt luonnonvaroja samoilla alueilla. Todellisuudessa Eva aikoo selvittää mahdollisia yhteyksiä katoamistapausten välillä.


title: Maan povessa

text: Toisen kauden alkaessa edeltäneistä tapahtumista on kulunut kaksi vuotta. Eva työskentelee jälleen poliisina Tukholmassa, kun hän päätyy tutkimaan salaperäistä rikosta ja Göran Wass ilmaantuu paikalle. Tapahtumat sijoittuvat pääosin Tukholmaan mutta myös Silverhöjdiin. Toisella kaudella on mukana suomalainen näyttelijä Pelle Heikkilä.


title: Ki Hajar Dewantara

text: Raden Mas Soewardi Soerjaningrat (EYD: Suwardi Suryaningrat); vuodesta 1922 lähtien tunnettu myös nimellä Ki Hadjar Dewantara (EYD: Ki Hajar Dewantara), voidaan kirjoittaa myös Ki Hajar Dewantoro tai Ki Hadjar Dewantoro (2. toukokuuta 1889 Yogyakarta – 26. huhtikuuta 1959 Yogyakarta), oli indonesialainen itsenäisyysliikkeen aktivisti, kirjailija, poliitikko ja ministeri. Hän työskenteli Alankomaiden siirtomaakaudella syntyperäisten indonesialaisten koulutuksen puolesta ja perusti Taman Siswa -koulujärjestelmän, joka kannusti nykyaikaistamista ja toisaalta edisti kotoperäistä indonesialaista kulttuuria.


title: Ki Hajar Dewantara

text: Dewantara opiskeli STOVIA:ssa, joka oli Bataviassa (nyk. Jakarta) toiminut Indonesian alkuperäisväestöön kuuluville opiskelijoille tarkoitettu lääketieteellinen oppilaitos. Opintojensa aikana hän tutustui muihin itsenäisyysmielisiin opiskelutovereihinsa, kuten Tjipto Mangoenkoesomoon ja R. Soetomoon. Vuonna 1912 Dewantara perusti yhdessä Douwes Dekkerin ja Mangoenkoesomon kanssa "Indische Partij" -järjestön ("Intialainen puolue"), josta tuli Itä-Intian ensimmäinen puolue. "Indische Partij" oli sosialistinen ja itsenäisyysmielinen puolue, joka ensimmäisenä ajoi ajatusta alueen täydellisestä itsenäisyydestä. Puolue taisteli rotusyrjintää vastaan ja sen ohjelmassa oli yhdistää kaikki alueelle asuvat etniset ryhmät yhteiseksi kansallisvaltioksi. Vuodesta 1910 Dewantara kirjoitti aktiivisesti artikkeleita sanomalehtiin ja käytti ensimmäisenä termiä Indonesia poliittisessa mielessä. Hänen poliittisiin kannanottoihinsa kuului vuonna 1913 julkaistu artikkeli "Als ik een Nederlander was" ("Jos olisin alankomaalainen"). Alankomaiden siirtomaahallinto yritti saada indonesialaisia osallistumaan tulevaan Alankomaiden satavuotisen itsenäisyyden juhlistamiseen, mitä Dewantara vastusti voimakkaasti artikkelissaan vedoten seikkaan, että indonesialaiset olivat puolestaan selvästi Alankomaiden siirtomaavallan alla.


title: Ki Hajar Dewantara

text: Artikkelin seurauksena siirtomaahallinnon virkamiehet karkottivat hänet Alankomaihin, josta hän sai palata Jaavalle syyskuussa 1919. Dewantara alkoi kannattaa ajatusta koulutuksesta parhaana tapana vahvistaa indonesialaisia ja häneen vaikuttivat esimerkiksi italialaisen pedagogi Maria Montessorin ja intialaisen runoilija Rabindranath Tagoren teoriat. Ensimmäinen Taman Siswa -koulu avasi ovensa Jaavalla heinäkuussa 1922. Koulut painottivat perinteisiä jaavalaisia arvoja ja taitoja etenkin musiikin ja tanssin kautta. Näiden ohella opetettiin myös länsimaisia oppiaineita. Alankomaalainen siirtomaahallinto suhtautui kouluihin aluksi nihkeästi, mutta 1930-luvulla ne saivat rahoitusta siirtomaahallinnolta ja olivat levinneet ympäri Indonesian saaristoja. Dewantaro jatkoi Taman Siswa -koulujen johdossa toisen maailmansodan jälkeen ja hänen kuoltuaan Yogyakartassa 26. huhtikuuta 1959 hänet nimitettiin Indonesian kansallissankariksi.


title: Somebody Told Me

text: Somebody Told Me on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen debyyttialbumilta "Hot Fuss". ”Somebody Told Me” ylsi Yhdysvaltain Billboard 200-listalla parhaimmillaan sijalle 51. ja Britannian singlelistalla sijalle 3.


title: Cebuanot

text: Cebuanot eli cebut ovat Filippiineillä asuvien visayojen alaryhmä. Cebuanot puhuvat pääosin cebuanon kieltä. He ovat lähtöisin Cebun provinssista mutta levittäytyneet myöhemmin myös Filippiinien muille alueille.


title: Cebuanot

text: 13,1% Filippiiniläisistä on cebuanoja.


title: Tipasjärvi

text: Tipasjärvi , joskus ilmoitetaan nimeksi Iso ja Pieni Tipasjärvi , on Kainuussa Sotkamon itäosassa sijaitseva järvi.


title: Tipasjärvi

text: Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 9,1 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven keskellä sijaitsee Vuorisaari, jota kiertävät Kutusalmi ja Syväsalmi. Saaren länsipuolelle jää Pieni Tipasjärvi ja itäpuolelle Suuri Tipasjärvi ja molemmat salmet yhdistävät nämä järvenosat toisiinsa. Järven itäosa muodostaa lähes viisi kilometriä leveän järvenselän, mutta länsipuoli on niemien ja lahtien rikkoma.


title: Tipasjärvi

text: Järvessä on 54 saarta. Vuorisaari on suurin saari ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Pienellä Tipasjärvellä saaria on yhdeksän. Niistä Maitosaari ja Kuikkasaari ovat suurimmat. Syväsalmessa on yksi luotomainen saari ja Kutusalmessa on kivikossa Kutukivi niminen saari. Isossa Tipasjärvessä on 44 saarta. Vuorisaaren kaakkoispuolella on Mäntysaari ja Lokkisaaret. Etelärannan tuntumassa on Saunasaari, joka on 250 metriä pitkä. Se sulkee osittain Raatelahden suun. Lahdessa sijaitsee Verkkosaari ja lahdenpohjukassa työntyy syvemmälle kapea salmi, jonka päässä sijaitsevassa Pienessä Raatelammessa on 130 metriä pitkä saari. Raatelahden suojana on Raateniemi, jonka itäpuolella on Selkäsaaret, Akankivi, Korkeasaari ja Liippasaari. Etelämpänä oleva 600 metrisen Huuskonsaaren ympärillä ovat pienemmät Kymmenpuisensaari, Tikkusaari ja Koivusari.


title: Tipasjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 41 miljoonaa m³ eli 0,041 km³. Järven keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syväsalmen suun edustalla Pienessä Tipasjärvessä ja toiseksi syvin kohta Syväsalmen suun edustalla Suuressa Tipasjärvessä. Myös kapeassa Syväsalmessa on yli 10 metriä syvää. Ison Tipasjärven toinen syvänne sijaitsee Mäntysaaren pohjoispuolella.


title: Tipasjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 57 kilometriä ja rannat ovat osin soistunutta metsämaata. Muutaman maatilan yhteydessä järvelle näkyy peltomaita. Kiinteää asutusta on vain muutamassa taloudessa ja suurin osa rakennuksista on vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet yhdysteilta 5284 ja 9005 poikkeavilta kyläteiltä.


title: Tipasjärvi

text: Järveen työntyvällä Kiisulan nimellä toimi vuonna 1919 Tipasjärven kaivos, jossa louhittiin rikkikiisua.


title: Tipasjärvi

text: Järvi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Nuasjärven–Kiimasjärven alueen (59.8) Tipasjoen valuma-alueella (59.85), jonka Tipasjärvien valuma-alueeseen (59.853) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 193,1 metriä mpy.


title: Tipasjärvi

text: Valuma-alue on Oulujoen vesistön latvavesiä ja saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan. Tipasjärvi lähialueella on 22 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pieni Raatelampi (9 ha) ja Iso Raatelampi (17 ha), jotka laskevat Raatelahteen. Eteläpään Myllylahteen laskevat Myllyjokea myöten Kolkonjärvi (28 ha), Kangaslampi (17 ha), Huuskonlampi (6 ha) ja Levälampi (6 ha). Taivaljärven (16 ha) ja Hukkalammen (11 ha) yhteinen laskuoja Taivalpuro laskee Olkilahteen.


title: Tipasjärvi

text: Järven laskujoki Tipasjoki lähtee Pienen Tipasjärven pohjoisrannasta ja se laskee Iso-Kiimaseen.


title: Split (täsmennyssivu)

text: Split voi viitata:


title: Comus (naamionäytelmä)

text: Comus (A Mask Presented at Ludlow Castle, 1634) on naamionäytelmä siveyden kunniaksi. Sen kirjoitti John Milton, ja se sai ensiesityksensä mikkelinpäivänä vuonna 1634 Ludlow’n linnassa. Esityksellä juhlistettiin John Egertonin uutta asemaa Walesin johdossa.


title: Comus (naamionäytelmä)

text: Näytelmä tunnetaan yleisesti nimellä "Comus", mutta sen alkuperäinen koko nimi on "A Mask presented at Ludlow Castle, 1634: on Michelmas night, before the Rt Hon. Iohn Earl of Bridgewater, Viscount Brackly, Lord President of Wales, and one of His Maiesties most honorable privie councill."


title: Comus (naamionäytelmä)

text: "Comus" julkaistiin anonyymisti vuonna 1637, ja Milton sisällytti teoksen kirjaansa "Poems" vuonna 1645 ja uudestaan samannimiseen teokseen vuonna 1673. Miltonin tekstiä käytettiin myöhemmin menestyneessä naamionäytemässä, johon Thomas Arne sävelsi musiikin ja jota esitettiin yli 70 vuotta Lontoossa 1700-luvulla.


title: Comus (naamionäytelmä)

text:
Juoni kertoo kahdesta veljeksestä ja heidän sisarestaan, jota kutsutaan yksinkertaisesti nimellä Lady. Kolmikko eksyy metsään. Lady väsyy ja veljekset lähtevät etsimään ravintoa.
Yksin jätetty Lady kohtaa Comusin, hahmon, joka muistuttaa juhlimisen jumalaa. Comus on kyläläisen asussa ja väittää vievänsä Ladyn veljiensä luokse. Näennäisen miellyttävyyden sokaisemana Lady seuraa hahmoa, mutta hänet vangitaan ja viedään Comusin mielihyvän palatsiin (pleasure palace). Lady istutetaan lumotulle tuolille, jolta hän ei kykene nousemaan ylös. Comus ahdistelee Ladya ja tarjoaa tälle juomaa, joka murtaisi tämän tahdon. Comus kehottaa Ladya olemaan olematta ujo (”be not coy”) ja juomaan taikakupista, mutta tämä kieltäytyy toistuvasti ja korostaa siveyden ja itsehillinnän hyveitä. Palatsissa on näytillä valikoima ruokia, joiden tarkoituksena on herättää Ladyn halut. Lady kuitenkin taistelee vastaan ja osoittaa tällä tavoin tahdonvapauttaan. Comus sanoo, että omasta luonteesta nousevat halut ovat ”luonnollisia” (natural) ja siksi sallittuja, kun taas Ladyn mukaan vain rationaalinen itsekontrolli on hyveellistä ja valistunutta. Väittelyssään Comus ja Lady edustavat sielua ja ruumista, järkeä ja libidoa, ylevyyttä ja aistillisuutta, hyvettä ja pahetta, moraalista suoraselkäisyyttä ja moraalitonta turmelusta.
Sillä aikaa sisartaan etsivät veljekset kohtaavat hahmon nimeltä Attendant Spirit, suomeksi Valvova Henki. Tämä enkeliä muistuttava hahmo on lähetetty auttamaan heitä. Henki ottaa paimenen muodon ja kertoo, kuinka veljekset voivat nujertaa Comusin. Sillä aikaa kun Lady jatkaa tahdonvapauden puolustamista ja osoittaa vapauttaan tekemällä vastarintaa, Henki ja veljekset pelastavat hänet. Veljekset karkottavat Comusin. Lady jää kuitenkin taikatuolin vangiksi. Laulun avulla Henki loihtii esiin vesinymfi Sabrinan, joka vapauttaa Ladyn tämän osoittaman hyveen lujuuden ansioista. Sisarukset ja heidän vanhempansa tapaavat jälleen ja juhlistavat jälleennäkemistä.


title: First Nations University

text: First Nations University (FNUniv, epävirallinen suomennus "Ensimmäisten kansojen yliopisto"; myös muodossa First Nations University of Canada) on Saskatchewanin provinssissa Kanadassa toimiva julkinen yliopisto. Se on hallinnollisesti Saskatchewanin intiaanihallinnon (Indian Governments of Saskatchewan, the Federation of Saskatchewan Indian Nations, FSIN) alainen organisaatio. Se on akateemisesti liittoutunut Reginan yliopiston (University of Regina) kanssa.


title: First Nations University

text: First Nations University perustettiin vuonna 1976 Reginan yliopiston yhteydessä toimivaksi korkeakouluksi ja toimi vuoteen 2003 saakka nimellä "Saskatchewan Indian Federated College".


title: First Nations University

text: Yliopistolla on kampusalue kolmessa eri kaupungissa Saskatchewanin provinssissa. Pääkampus sijaitsee Reginan yliopiston kampusalueella Reginassa. Tämän lisäksi yliopistossa on lisäksi Saskatoonin ja Prince Albertin kmapukset.


title: First Nations University

text: Yliopiston Reginan kampuksen päärakennuksen (2003) on suunnitellut kanadalainen arkkitehti Douglas Cardinal.


title: Red John

text: Red John on fiktiivinen hahmo ja antagonisti rikosdraamasarjassa "Mentalist". Hahmo kuoli lopullisesti kuudennen kauden kahdeksannessa jaksossa, jossa myös hänen oikea henkilöllisyytensä paljastui. Hahmoa esittää Xander Berkeley.


title: Red John

text: Red John on oikealta nimeltään Thomas MacAllister, joka työskenteli monien vuosien ajan Sheriffinä Napan piirikunnassa. Hän on myös sarjamurhaaja, josta nimi "Red John" tulee. Elinikäisen vastustajansa hän sai sarjan päähahmosta Patrick Janesta, kun hän tappoi tämän vaimon ja tyttären. Red Johnin uhrimäärää ei ole tarkasti kerrottu, mutta se lienee useita kymmeniä.


title: Red John

text: Red John tunnettiin ensimmäisellä kaudella "yksinkertaisena" sarjamurhaajana, joka tappoi ja kidutti naisia. Kuitenkin sarjan edetessä hänestä paljastui paljon enemmän asioita, joka lisäsi hahmon syvyyttä. Red John oli vaikea napata, koska hän oli poliisi. Hänellä oli myös useita, vaikutusvaltaisia henkilöitä lähipiirissään ja monia apureita, joita Red John tappoi, kun he joutuivat vangiksi.


title: Red John

text: Red Johnin tunnetuin ja merkittävin verityö oli Patrick Janen perheen surmaaminen. Silloin Patrick oli vielä tavallinen mentalisti, joka väitti omaavansa psyykkisiä voimia mennä tuonpuoleiseen. Hän tienasi rahaa käymällä usein eräässä tosi-tv-ohjelmassa. Hän esitteli "voimiaan" ja keskusteli juontajien kanssa. Eräänä iltana, hän puhui juontajien kanssa Red Johnista, jolloin Patrick alkoi leikkiä tulella ja haukkui Red Johnia. Tämän takia Red John raivostui ja päätti kostaa.


title: Red John

text: Patrick saapuessa kotiin hän huomasi makuuhuoneensa ovessa viestin:


title: Red John

text: "Hyvä hra. Jane,"


title: Red John

text: "en pidä olla herjattuna julkisessa mediassa, etenkään missään likaisessa rahankiskonta ohjelmassa."


title: Red John

text: "Jos olet oikea meedio, etkä epärehellinen puoskari, sinun ei tarvitsisi avata ovea nähdäksesi, mitä olen tehnyt ihastuttavalle vaimollesi ja lapsellesi."


title: Red John

text: Tämän jälkeen hän avasi oven ja näki Red Johnin merkin valonheijastimilla vahvistettuna.


title: Red John

text: Red John tunnetaan parhaiten kuuluisasta merkistään, joka on verinen hymiö (The Face). Hän maalaa sen näkyvälle seinälle uhrinsa verellä, jotta poliisit ja muut tietävät sen olevan hänen työtään. Poliisit ovat laskeneet The Facen Red Johnin modus operandiksi.


title: Red John

text: Red Johnin muita tuntomerkkejä ovat esimerkiksi se, että suurin osa hänen urheistaan on naisia. Hän jättää toisinaan myös viestejä, jotka on kirjoitettu paperille tai sitten hymiön viereen verellä. Näitä viestejä voi olla esimerkiksi: "You came here too late", "Keep smiling" tai sitten syy miksi uhri/uhrit oli tapettu.


title: Red John

text: Red John murhaa myös henkilöitä, joilla on tärkeää tietoa hänestä. Jaksossa "Red Johnin tutut" ("Red John's Friends") vankilasta vapautettiin mies nimeltä Jared Renfrew, joka sanoi tietävänsä kuka Red John on. Vapautuksen jälkeen hän kuitenkin katosi jäljettömiin ja soitti poliiseille kertovansa Red Johnin henkilöllisyyden huomenna. Kun poliisit löysivät Jaredin piilopaikan, he löysivät hänet tapettuna mukanaan prostituoitu. Toinen esimerkki on jaksossa "Verinen oikea käsi" ("His Red Right Hand"), hänen apurin jouduttua vankilaan, Red John myrkytti tämän, jotta hänen identiteettinsa pysyisi salassa.


title: Kotitalous

text: Kotitalous voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kantakaupunki (Jyväskylä)

text: Kantakaupunki on Jyväskylän ensimmäinen suuralue. Kantakaupungin suuralueeseen kuuluvat Keskustan, Harjun, Puistolan, Lutakon, Mattilanpellon, Mäki-Matin, Kukkumäen, Nisulan, Taulumäen, Tourulan ja Mannilan kaupunginosat.


title: Kantakaupunki (Jyväskylä)

text: Kantakaupungin suuralueella on kaupungin keskustan lisäksi Puistolan kaltaisia selkeästi ydinkeskustan jatkeeksi rakentuneita naapurustoja, mutta myös Mattilanpellon ja Viitaniemen tavoin varsinaisesta keskusta-alueesta erilleen tehtyä asuinaluetta ja lähiötäkin, sekä jotain näiden väliltä olevia alueita, kuten Tourula. Tosin täydennysrakentamisen myötä, 2000-luvulle tultaessa on keskustan ja asumalähiöiden etäisyys supistunut ja rajasta tullut vähemmän selkeä.


title: Kantakaupunki (Jyväskylä)

text: Kantakaupungin suuralueella on monia valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristökohteita, kuten Älylän, Seminaarinmäen ja Viitaniemen asuinalueet, Rautpohjan funkkistalokortteli, yliopistoalueet, Harju ja Vesilinna.


title: Kantakaupunki (Jyväskylä)

text: Kantakaupungin suuralueella on 27 332 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 13,5 neliökilometriä.


title: Kotitalous (taloustiede)

text: Kotitalous on taloustieteessä ja kansantaloudellisten tilastojen laadinnassa kulutusta harjoittava talousyksikkö, jonka jäsenet tekevät hankintapäätöksiä yhdessä tai erikseen.


title: Kotitalous (taloustiede)

text: Suomessa Tilastokeskus määrittelee kotitalouden muodostuvan kaikista niistä henkilöistä, jotka asuvat ja ruokailevat yhdessä tai jotka muuten käyttävät yhdessä tulojaan. Tällöin kotitalouksiin kuuluvan väestön ulkopuolelle jäävät pysyvästi ulkomailla asuvat sekä laitoksissa (hoitolaitoksissa, vankiloissa ja sairaaloissa) asuvat.


title: Kotitalous (taloustiede)

text: Kotitalouden käsitettä käytetään Suomessa ainoastaan haastattelututkimuksissa. Tilastokeskuksen käyttämä rekisteripohjainen käsite on "asuntokunta", johon voi kuulua useampiakin kotitalouksia (ns. "kimppakämpät"). Asuntokunta muodostuu vakituisesti samassa asunnossa tai osoitteessa asuvista henkilöistä.


title: Kotitalous (taloustiede)

text: Kansantalouden tilastojen ohella kotitalouden kaltaisia käsitteitä tarvitaan muun muassa yhteiskunnallisten tukien jakamisessa. Jääkaappiteoria on Suomessa 1990-luvulla kehitetty ajattelutapa, jota ainakin Kela käyttää yhä yleisen asumistuen jakoperusteena. Siinä "ruokakunnan" muodostavat ”yleensä samassa asunnossa asuvat henkilöt. Ruokakuntaan voi kuulua yksi tai useampi henkilö.”


title: Kotitalous (taloustiede)

text: Yritysten markkinoinnin suunnittelussa ja kuluttajien ostokäyttäytymisen tutkimuksessa kotitalous on yksi tärkeistä viiteryhmistä, joihin yksittäinen kuluttaja kuuluu. Kotitalouden jäsenet tekevät erilaisia hankintoja yhdessä tai erikseen, ja heillä voi olla erilaisia rooleja hankintaa mietittäessä. Joku kotitalouden (perheen tms.) jäsen voi olla tuotteen tai palvelun "käyttäjä", joku toinen hankinnan "aloitteentekijä", joku toinen hankintapäätökseen "vaikuttaja", joku toinen varsinainen "ostaja" eli lopullisen ostopäätöksen tekijä. Yhden hengen taloudessa sama henkilö on näitä kaikkia, suuressa kotitaloudessa etenkin vaikuttajia voi olla useita. Perheen uuden auton tai uuden asunnon hankinnassa kuullaan usein kaikkia jäseniä – usein myös ystäviä ja tuttavia – kun taas rutiiniostoksissa kuten päivittäistavaroissa päätökset voi tehdä vain yksi aikuinen muilta kysymättä.


title: Halssila (suuralue)

text: Halssila on Jyväskylän kahdeksas suuralue. Halssilan suuralueeseen kuuluu ainoastaan Halssilan kaupunginosa.


title: Halssila (suuralue)

text: Halssilan suuralueella on 6 056 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 8,3 neliökilometriä.


title: Kuohu-Vesanka

text: Kuohu–Vesanka on Jyväskylän kolmastoista suuralue. Kuohu–Vesangan suuralueeseen kuuluvat Vesangan, Kuohun ja Varsalanperän kaupunginosat sekä Kuohu-Vesangan tilastoalue


title: Kuohu-Vesanka

text: Kuohu–Vesangan suuralueella on 2 349 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 92,9 neliökilometriä.


title: Luettelo diplomaattisista edustustoista Saudi-Arabiassa

text: Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Saudi-Arabiassa. Tällä hetkellä Riadissa on 104 suurlähetystöä.Useiden maiden suurlähetystöt ovat akkreditoituja muualta. Lisäksi monet maat pitävät konsulaatteja muissa Saudi-Arabian kaupungeissa, kuten Jeddahissa ja Dhahranissa.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Huhtasuo on Jyväskylän neljäs suuralue. Huhtasuon suuralueeseen kuuluvat Kangasvuoren ja Huhtasuon kaupunginosat. Suuralue on koostuu pääosin 1970-luvulla rakennetuista kerrostaloista, mutta alueella on myös rivi- ja omakotitaloja.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Suuralueella on 9 373 asukasta (joulukuussa 2016) ja sen pinta-ala on 5,3 neliökilometriä.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Vuonna 1935 taimitarha aloitti toimintansa silloin vielä asumattomalla Huhtasuon alueella. Taimitarhan viereen avattiin Sotateknillinen varikko vuonna 1944. 1950-luvulla alettiin rakentaa Kangasvuoren psykiatrista sairaalaa, ja vuonna 1958 valmistuivat vanha sairaalarakennus sekä lääkärin ja työntekijöiden asuinrakennukset.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Kangasvuoren asemakaava hyväksytiin vuonna 1963, ja se on suuralueen ensimmäisenä valmistunut asuinalue. Sinne rakennettiin kerrostalojen lisäksi rivi- ja pientaloja 1960–1970-lukujen aikana. Huhtasuon kaupunginosan rakentaminen alkoi vuonna 1971 Kangaslammen asuinalueesta, jonka ensimmäiset talot valmistuivat vuonna 1972. Teknillisen varikon rakennukset purettiin ja pian alkoi Varikon ja Sulku-Kaakolammen asuinalueiden rakentaminen. Sulku-Kaakkolampi rakennettiin pääosin vuosien 1972–1978 aikana. Kangasvuoreen rakennettiin Pupuhuhdan lähiö, jonka rakennuskanta valmistui suurimmalta osin vuosien 1974–1979 aikana. 1970-luvun rakennuskanta koostui lähinnä elementtikerrostaloista, mutta Kaakkolammelle rakennettiin myös pientaloja.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Vuonna 1971 Kangasvuoressa valmistui koulu, joka järjesti opetusta 1-2 luokille. Vuonna 1975 Huhtasuon kaupunginosaan valmistui ala-aste. 1980-luvulla suuralueella toiminnassa olivat Huhtasuon, Kangasvuoren ja Pupuhuhdan ala-asteet sekä Huhtaharjun ylä-aste ja Huhtarinteen erityiskoulu. Myös päiväkotitoimintaa otettiin käyttöön muun muassa Pupuhuhdassa ja Kangasvuoren koulun tiloissa.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Suomen ensimmäinen Prisma -marketti avattiin Kangasvuoreen kuuluvalle Seppälän alueelle vuonna 1972. Huhtasuon kaupunginosan ensimmäinen liikekeskus avattiin Kangaslammelle vuonna 1973. Vuonna 1979 valmistui Huhtakeskuksen ostoskeskus, joka suunniteltiin sitä ympäröivien asumalähiöiden palvelukeskukseksi. Huhtakeskuksen pienalueella sijaitseva Huhtasuon kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1986. Huhtakeskuksen ostoskeskuksen laajennusosa valmistui vuonna 1988.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Huhtasuon suuralueelle oli kehittynyt negatiivinen maine ja alueella oli paljon työttömyyttä, joten vuonna 1997 järjestettiin Huhtasuo 2000 -hanke, jolla aluetta pyrittiin kehittämään. Vastaavanlainen hanke oli toteutettu Huhtasuolla jo aiemminkin.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: 1990-luvulla Huhtasuolle alettiin rakentaa huomattavasti enemmän rivi- ja pientalovaltaista rakennuskantaa. Kehittyi uusia asuinalueita, kuten Kangasvuoreen kuuluva Rasinrinne. 2000-luvulla aloitettiin kaavoittaa Pysäkkivuoren asuinaluetta, joka liitettiin Huhtasuon kaupunginosaan vuonna 2009.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Vuonna 2002 Kangasvuoren ostoskeskus tuhoutui tulipalossa. Tutkinnanjohtajan mukaan tulipalo sytytettiin tahallisesti.


title: Huhtasuo (suuralue)

text:
Vuosien 2013–2015 aikana Huhtasuolla toteutettiin Hyvinvointia Huhtasuolle -hanke, jolla pyrittiin kehittämään alueen asukkaiden hyvinvointia. Hankkeen kanssa yhteistyössä Huhtasuolla järjestettiin myös lähiliikunnan palveluketjun kehittämishanke vuosina 2013–2016.
Huhtasuon ala-aste ja päiväkoti, Huhtaharjun koulu ja Huhtarinteen erityiskoulu purettiin 2010-luvulla. Vuonna 2015 otettiin käyttöön Huhtasuon yhtenäiskoulu. Kangasvuoressa toimi päiväkoti, joka purettiin vuonna 2017. Sen tilalle rakennetaan päiväkotikoulu, joka on määrä ottaa käyttöön vuonna 2019.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Syksyllä 2015 turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus aloitti toimintansa Kangasvuoren sairaalan tiloissa. Keskus suljettiin seuraavan vuoden marraskuussa turvapaikanhakijatilanteen vakiintumisen vuoksi.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Huhtasuon asuntokannasta kerrostalohuoneistojen osuus oli 86% vuonna 2016. 1–2 huoneen asuntojen osuus oli 60,4%. Asuntokannasta vuokra-huoneistoja oli 54%. Vuosien 2010–2016 aikana valmistuneita asuinrakennuksia oli 696 kappaletta.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Huhtasuon työvoimaosuus oli 60,7% vuonna 2015. Työllisyysaste oli 51,1%, ja työttömyysaste oli 28,4%, joka oli koko kaupungin korkein.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Huhtasuon väestöstä 16–64-vuotiaita oli 64,8% vuonna 2016. Vieraskielisiä oli 14,3%. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneita oli 20,1%.


title: Huhtasuo (suuralue)

text: Vuonna 2016 Huhtasuon väestön perheistä lapsiperheitä oli 47,8%. Yksinhuoltajaperheiden osuus oli 14,2%. Lapsettomien pariskuntien osuus oli 51,4%. Asuntokunnista yksinasuvia oli 52,9%.


title: How It Feels to Be Something On

text: How It Feels To Be Something On on Sunny Day Real Estaten kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 8. syyskuuta 1998 Sub Popin kautta.


title: Kypärämäki-Kortepohja

text: Kypärämäki–Kortepohja on Jyväskylän toinen suuralue. Kypärämäki-Kortepohjan suuralueeseen kuuluvat Kypärämäen, Savelan (jättäen Syrjälän pois), Kortepohjan ja Ruoken kaupunginosat.


title: Kypärämäki-Kortepohja

text: Kypärämäki–Kortepohjan suuralueella on 11 941 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 13,0 neliökilometriä.


title: Kypärämäki-Kortepohja

text: Suuralueella on kerrostalolähiöitä sekä omakoti- ja rivitaloalueita. Alueen asuntokannasta 54,1 % oli vuokra-asuntoja vuonna 2016.


title: Arcadia 2001

text: Emerson Arcadia 2001 on Emerson Radio-yhtiön vuonna julkaisema toisen sukupolven pelikonsoli.


title: Arcadia 2001

text: Emerson oli markkinoinut konsolia väittäen siinä olevan 24 kilotavua muistia, jonka paljastuminen vahingoitti Emersonin mainetta.


title: Arcadia 2001

text: Konsolista julkaistiin yhteensopivia versioita eri maissa:


title: Arcadia 2001

text: Laitteen tekniset tiedot:


title: Arcadia 2001

text: Luettelo eri versioista:


title: Lohikoski-Seppälänkangas

text: Lohikoski–Seppälänkangas on Jyväskylän kolmas suuralue. Suuralueeseen kuuluvat Lohikosken, Seppälänkankaan, Tyyppälän ja Ankeriasjärven kaupunginosat. Suuralueen asutus sijoittuu lähes kokonaan Lohikosken kaupunginosan asuinalueisiin. Seppälänkangas on Heinälammen asuinaluetta lukuun ottamatta teollisuusaluetta, ja Tyyppälä ja Ankeriasjärvi ovat pinta-aloiltaan enimmäkseen metsää.


title: Lohikoski-Seppälänkangas

text: Lohikoski–Seppälänkankaan suuralueella on 4 706 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 8,3 neliökilometriä.


title: Kotitalous (aikakauslehti)

text: Kotitalous on Kotitalousopettajien liiton omistaman Suomen Kotitalouslehti Oy:n julkaisema aikakauslehti, joka kuvaa itseään ”kotitalous-, kuluttaja- ja ravitsemisalan ammattilehdeksi”. Vuodesta 1952 ilmestynyttä lehteä julkaistaan vuonna 2017 neljästi vuodessa 2 500 kappaleen painoksena. Noin 90 prosenttia "Kotitalous"-lehden lukijoista toimi aktiivisesti työelämässä tai opiskeli alaa. Kolmannes lukijoista oli alle 35-vuotiaita.


title: Kotitalous (aikakauslehti)

text: "Kotitalous"-lehden historia juontaa vuonna 1937 perustettuun "Kotitalousopetus"-lehteen, jota alkoi julkaista vuonna 1937 Maataloudellinen kotitalousopetusseura. Vuonna 1941 toiseksi julkaisijaksi tuli Kotitalousopetusseura, jonka nimeksi tuli myöhemmin Koti- ja laitostalousalan opettajat ry ja sitten nykyinen Kotitalousopettajat ry. Samalla lehti muuttui tilattavaksi koti- ja suurtalousalan ammattilehdeksi. Vuonna 1951 otettiin käyttöön nykyinen nimi "Kotitalous". 1990-luvulla lehden julkaisijoina olivat pari vuotta myös Suomen dieteetikkoyhdistys ja Suomen ravitsemusterapeuttiyhdistys. Jossain vaiheessa julkaisijoihin on kuulunut myös vuonna 1953 perustettu Agronomiliiton koulutusalayhdistys Kotitalouden kandidaatit, jonka nykyinen nimi on Kuluttajaekonomistit ja teknologit Cotes ry.. Nykyisin julkaisijana on Kotitalousopettajien liitto ry:n omistama Suomen Kotitalouslehti Oy.


title: Kotitalous (aikakauslehti)

text: Aiempi samanniminen lehti oli Söderströmin vuonna 1934 neljän numeron verran julkaisema "Kotitalous".


title: Kotitalous (aikakauslehti)

text:
kotitalousopettaja
tarkastaja


title: Junk of the Heart

text: Junk of the Heart on brittiläisen poprock-yhtye The Kooksin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 2011. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 10. ja Yhdysvaltain Billboard 200-listan sijalle 68. "Junk of the Heartilta" julkaistiin singlenä kappaleet ”Is It Me”, ”Junk of the Heart (Happy)” ja ”Rosie”.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Lääketieteellinen terminologia tarkoittaa lääketieteen tutkimuksessa ja kliinisessä käytössä tarvittavaa kieltä. Usein käytetään nimitystä lääketieteellinen latina, mutta monetkaan kantasanoista eivät tule latinasta, vaan vähintään rinnakkaisina vanhasta kreikasta, jonka tiedemiehiä, erityisesti Galenosta ja Hippokratesta pidetään modernin lääketieteen perustan laskijoina. Kielioppi pyrkii noudattamaan latinan kielioppia, mutta siihen sovelletaan käyttäjämaan kieltä, koska on alati haettava tasapainoa kansallisen ymmärryksen ja tieteellisen tarkkuuden välillä. Esimerkkinä voi pitää vaikkapa slovakinkielistä František Šimonin oppikirjaa "Latinská lekárska terminológia". Lääkäri ja kansanrunouden kerääjä Elias Lönnrot loi suomen kieleen lääketieteellistä perussanastoa.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Lääketieteellisen terminologian eksaktiuden turvaamiseksi on tehty luetteloita, esimerkiksi kansainvälinen diagnoosiluettelo eli lääketieteen tautiluokitus, josta tällä hetkellä (2017) on voimassa versio ICD-10. Lisäksi lääketieteelliseen termistöön kuuluu runsaasti lyhenteitä. Sinänsä lyhentäminen loppuosasta johtuu monesti käytännössä siitä, että lääkäri ei hallitse latinan taivutussääntöjä.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Paitsi tautiluokitusta on myös lääkeaineista oma tiukka termistönsä. Lääkeaineoppi eli farmakologia sekä myrkkyoppi eli toksikologia sisältävät termistössään sekä aineiden kemialliset nimet, jotka ovat käytännössä aivan liian vaikeita muistaa, että geneeriset nimet. Näiden lisäksi kaupalliset nimet ovat yleisimmin käytössä. Aiemmin käytettiin vain luontaisia, vaihtelevasti vaikuttavia uutteita esimerkiksi kasvikunnasta, mutta nämäkin oli määritelty farmakopeassa. Nykyään käytetään koululääketieteen puolella enimmäkseen teollisesti valmistettuja ja dokumentoituja synteettisiä kemiallisia lääkeaineita. Lisäksi reseptien kirjoittamisessa on omat tarkatkin sääntönsä. Professori Ilmari Vartiaisen teos Lääkeaineoppi oli vuosikymmeniä oppikirjana myös terminologiassa, vastaavasti Armas Vartiaisen Reseptioppi.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Esimerkiksi sydämen keskeisen tutkimuksen kansanomainen nimitys "sydänfilmi" kuvaa kyllä reaaliajassa tai rekisteröitynä sydämen toimintaa, mutta vain sen sähköistä ilmenemismuotoa. Sen paljon käytetty lyhenne "ekg" tulee sanasta "elektrokardiogrammi", jossa "elektr" tulee sähköä tarkoittavasta sanasta, "o" on sidevokaali, "kardi" viittaa sydämeen, "o" on jälleen sidevokaali ja "gram" on rekisteröintiin viittaava, loppukirjaimet tekevät sanasta suomen kieleen sopivan. Vastaavasti lääketieteen valtavirtaa edustava englannin kielen termi on "electrocardiogram" on samantapaista kantaa.


title: Lääketieteellinen terminologia

text: Anatomialla on oma kansainvälinen ja kansallinen terminologiansa. Esimerkiksi sisäelin perna on kreikaksi "lien", latinaksi "splenum" ja englanniksi "spleen", ja nämä kaikki on syytä alalla työskentelevän tietää.


title: Lääketieteellinen terminologia

text:
Myös eri lääketieteellisillä toimenpiteillä on kansainvälisiä nimityksiä, jotta lääketieteellinen käytännöllinen ja tutkimuksellinen yhteistyö olisivat mahdollisia. Myös esimerkiksi kirurgian alueen työvälineiden nimitykset ovat varsin kansainvälisiä.
Toisinaan lääketieteellisillä diagnooseilla ja taudeilla on perinteisiä nimityksiä, jotka juontuvat henkilön nimestä. Näistä tunnetuimpia lienevät neurologinen Parkinsonin tauti, Alzheimerin tauti ja Aspergerin oireyhtymä. Nimitykset tulevat yleensä kunnioituksesta jotakin auktoriteettia kohtaan, esimerkiksi taudin kuvaajan mukaan, ei potilaan mukaan.