title: Julkinen taide

text: Kautta aikojen yleisön ihastusta, vihastusta, harmistusta ja joskus välinpitämättömyyttä herättäneet julkiset veistoshankkeet ovat rakennetun ympäristön ohella kaupunkikuvan näkyvympiä elementtejä.


title: Julkinen taide

text: Hankittava taideteos voidaan toteuttaa paikkaan joka on jo valmis, tai se voi olla valmiiksi suunniteltu tai suunnitteilla oleva rakennus tai ympäristö.


title: Julkinen taide

text: Taidehankinta voidaan tehdä omana tilauksena, jolla on oma budjetti. Teos voidaan myös toteuttaa osana itse rakennusta tai paikkaa, jolloin kustannukset sidotaan osaksi rakentamiskustannuksia ja taideteoksen valmistaminen on osa rakentamisprosessia. Rakennuksen taidehankinnan vaiheet ovat tavallisesti lyhyempikestoisia kuin varsinainen rakennushankkeen toteutus.


title: Julkinen taide

text: Aluksi päätetään, miten taidehankinta tehdään ja miten se sijoittuu osaksi rakennushankkeen kokonaisuutta, sekä sen kustannuksista. Sovituista asioista kootaan taideprojektin ohjelma, joka muodostuu taidekonseptiksi. Konseptissa hahmotellaan yhteistyönä, mitä taiteella halutaan ilmaista ja minkä tyyppiset teokset voisivat sopia rakennushankkeeseen. Taiteilija pitäisi valita varhaisessa vaiheessa, jolloin hän voi olla mukana jo rakennushankkeen luonnos- ja piirustusvaiheissa.


title: Julkinen taide

text: Teos voidaan toteuttaa rakennusten sisälle, kuten porrashuoneisiin tai rakennusten julkisivuun, piha-alueille tai aukioille, puistoihin ja katutilaan tai muihin rakenteisiin. Tässä vaiheessa tarvitaan teknisten asiantuntijoiden ja taiteilijan yhteistyötä.


title: Julkinen taide

text: Kun teos on valmis, se luovutetaan tilaajalle.


title: Julkinen taide

text: Prosenttiperiaate tarkoittaa sitä, että tietty osuus rakentamisbudjetista käytetään kohteessa taiteen hankintaan tai taiteelliseen suunnitteluun. Osuus vaihtelee maittain, esimerkiksi 0,25–2 prosenttia. Näin huomioidaan taiteen käyttö rakennuksen viihtyvyyden, sosiaalisuuden, itsenäisen selviytymisen tai esimerkiksi turvallisuuden tunteen lisäämisessä.


title: Julkinen taide

text: Useissa Suomen kunnissa alettiin soveltamaan prosenttiperiaatetta 1960-luvulta alkaen. Esimerkiksi Oulussa prosenttiperiaate otettiin käyttöön vuonna 1964.


title: Julkinen taide

text: Opetus- ja kulttuuriministeriö asetti vuoden 2016 alussa asiantuntijaryhmän ohjaamaan prosenttitaiteen periaatteen laajentamista. Periaatteen laajentaminen on hallituksen eräs kärkihankkeista. Tavoitteena on parantaa taiteen ja kulttuurin saavutettavuutta sekä edistää taiteen hyvinvointivaikutuksia. Hankkeella edistetään julkisissa tiloissa ja laitoksissa esillä olevaa taidetta. Hankkeella pyritään lisäämään eri taiteenalojen ja kulttuuripalvelujen tarjontaa ja käyttöä sosiaali- ja terveydenhuollon hoito- ja asiakastyössä, esimerkiksi sairaaloissa, vanhustenhuollossa ja lastensuojelussa.


title: Julkinen taide

text: Aiemmin lähinnä rakennushankkeissa sovellettua prosenttiperiaatetta on tarkoitus laajentaa siten, että taidehankinnat koskisivat nykyistä laajemmin myös muita taiteen muotoja kuin visuaalista taidetta. Sosiaali- ja terveydenhuollon käyttökustannuksista varattaisiin osuus taide- ja kulttuuripalveluiden hankintaan tai taide- ja kulttuurilähtöisen hoito- ja asiakastyön kehittämiseen.


title: Julkinen taide

text: Hankkeelle on varattu kahden miljoonan euron rahoitus kolmivuotiskaudelle 2016-2018. Sillä tuetaan kuntia, kuntayhtymiä ja muita toimijoita hyvien käytäntöjen ja uusien toimintatapojen kehittämisessä.


title: Julkinen taide

text: Suomen taiteilijaseura julkaisi keväällä 2016 kannanoton prosenttiperiaatteen laajentamiseen. Sen mukaan sosiaali- ja terveyspalveluiden tilaajaosaamista tulee kehittää ja tukea ja hallituksen kärkihankekirjaus prosenttiperiaatteen laajentamisesta voi tarjota mielekkäitä työtilaisuuksia entistä laajemmalle joukolle ammattikuvataiteilijoita. Seuran mukaan taiteelle ei kuitenkaan pidä sälyttää sellaisia tehtäviä, jotka eivät sille kuulu.


title: Julkinen taide

text: Maisemanvapaus tai Freedom of Panorama sääntelee julkisella paikalla olevien rakennusten ja taideteosten kuvaamista sekä niistä otettujen kuvien julkaisemista ja käyttöä. Tekijänoikeuslain lainkohdan tarkoituksena on taata kohtuullinen vapaus valokuvata julkisilla paikoilla. Eri maiden lainsäädäntö poikkeaa toisistaan. Julkisia taideteoksia saa kuvata ja kuvia julkaista täysin vapaasti esimerkiksi Englannissa, Espanjassa, Saksassa ja Puolassa. Esimerkiksi Ranskassa, Belgiassa, Italiassa ja Kreikassa julkisia taideteoksia ei saa kuvata.


title: Julkinen taide

text: Suomen tekijänoikeuslaki (§25) sallii pysyvästi paikalleen asennettujen taideteosten kuvaamisen julkisessa paikassa tai sen välittömässä läheisyydessä, mutta kieltää näiden kuvien käytön ansiotarkoituksessa.


title: Early Years (Waltarin albumi)

text: Early Years on suomalaisen heavy metal -yhtye Waltarin kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Stupido Records.Kokonaiskesto: 01:16:25


title: Early Years (Waltarin albumi)

text: Kokonaiskesto: 01:15:26


title: Saint-Chamond

text: Saint-Chamond on kunta Ranskassa Loirein departementissa Rhône-Alpesin alueella. Kunta sijaitsee vedenjakaja-alueella, ja siellä on yksi lähtöpiste roomalaisten rakentamalle akveduktille. Gierin akvedukti johdatti vettä Gier-joesta Lyoniin, joka tunnettiin silloin nimellä "Lugdunum". Saint-Chamond on ollut Jarezin alueen pääkaupunki. Kunta on tärkeä teollisuuskaupunki.


title: The 2nd Decade – In the Cradle

text: The 2nd Decade – In the Cradle on suomalaisen heavy metal -yhtye Waltarin kokoelma-albumi, joka koostuu yhtyeen vuosina 2000–2008 äänitetystä materiaalista. Se julkaistiin 10. syyskuuta 2008 levymerkillä Stay Heavy Records.


title: Pélussin

text: Pélussin on kunta Keski-Ranskassa Loirein departementissa Rhône-Alpesin alueella. Kunnan nähtävyys on linna Château de Virieu. Kunnasta on myös hyvät yhteydet läheiseen Pilatin luonnonpuistoon ("Parc naturel régional du Pilat").


title: Tuuri (täsmennyssivu)

text: Tuuri voi tarkoittaa seuraavia:


title: Waltari (EP)

text: Waltari on samannimisen yhtyeen eponyymi EP-levy. Se julkaistiin omakustanteena tammikuussa 1988.


title: Waltari (EP)

text: EP:n kappaleita on julkaistu uudelleen yhtyeen varhaista tuotantoa sisältävällä kokoelma-albumilla "Early Years".


title: Metyylilitium

text: Metyylilitium (CHLi) on litiumin organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta käytetään orgaanisissa synteeseissä metyloimisreagenssina ja muiden organometalliyhdisteiden valmistuksessa.


title: Metyylilitium

text: Metyylilitium on huoneenlämpötilassa valkoista kiinteää ainetta. Yhdiste reagoi erittäin voimaakkaasti ilman ja veden ja muiden proottisten liuottimien kanssa. Yhdiste ei liukene hiilivetyihin, mutta liukenee eettereihin kuten dietyylieetteriin ja tetrahydrofuraaniin ja yhdistettä käytetään tyypillisimmin liuotettuina näihin liuottimiin. Muiden organolitiumyhdisteiden tavoin metyylilitiumille on tunnusomaista muodostaa aggregaatteja. Esimerkiksi tetrahydrofuraani- tai dietyylieetteriliuoksessa se esiintyy tetrameerina. Metyylilitium on voimakkaasti emäksinen ja nukleofiilinen yhdiste.


title: Metyylilitium

text: Metyylilitiumia valmistetaan tyypillisesti metallisen litiumin ja kloorimetaanin, bromimetaanin tai jodimetaanin välisellä reaktiolla. Yhdistettä voidaan valmistaa myös litiummetallin ja trimetyyliboraanin välisellä reaktiolla tai etyylilitiumista ja dimetyylielohopeasta.


title: Metyylilitium

text: Metyylilitium metyloi useita funktionaalisia ryhmiä ja tähän perustuu sen käyttö orgaanisissa synteeseissä. Erityisen käytetty se on yhdessä kuparin kanssa steroidien synteeseissä. Lisäksi ainetta voidaan käyttää valmistettaessa muun muassa kuparin, magnesiumin ja titaanin organometalliyhdisteitä ja voimakkaana emäksenä.


title: Pudukkottain piirikunta

text: Pudukkottain piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu luoteesta Tiruchirappallin piirikuntaan, lännestä Thanjavurin piirikuntaan, etelästä Sivagangan ja Ramanathapuramin piirikuntiin ja kaakosta Bengalinlahteen.


title: Pudukkottain piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 618 345 asukasta.


title: Ramanathapuramin piirikunta

text: Ramanathapuramin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä ja idästä Bengalinlahteen, pohjoisesta Pudukkottain ja Sivagangan piirikuntiin ja lännestä Virudhunagarin ja Thoothukkudin piirikuntiin. Ramanathapuramin piirikunnan edustalla oleva Palkinsalmi erottaa Intian Sri Lankasta.


title: Ramanathapuramin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 353 445 asukasta.


title: Salemin piirikunta

text: Salemin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Dharmapurin ja Viluppuramin piirikuntiin, lännestä Eroden piirikuntaan ja etelästä Namakkalin, Tiruchirappallin ja Perambalurin piirikuntiin.


title: Salemin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 482 056 asukasta.


title: Sivagangan piirikunta

text: Sivagangan piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Tiruchirappallin ja Pudukkottain piirikuntiin, kaakosta Ramanathapuramin piirikuntaan ja lännestä Madurain ja Virudhunagarin piirikuntiin.


title: Sivagangan piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 339 101 asukasta.


title: Westminsterin yliopisto

text: Westminsterin yliopisto () on yliopisto Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Sen edeltäjä, "Royal Polytechnic Institution", perustettiin vuonna 1838. Oppilaitos toimi myöhemmin nimillä "Regent Street Polytechnic" (1891–1970) ja "Polytechnic of Central London" (1970–1992). Yliopistossa opiskelee 24 000 opiskelijaa.


title: Westminsterin yliopisto

text: Westminsterin yliopistossa on kuusi tiedekuntaa. Tunnettuja yliopistossa opiskelleita ja opettaneita henkilöitä ovat muun muassa Ezra Pound, Josefina de Vasconcellos, Vivienne Westwood, Roger Waters ja suomalaisista Paavo Siljamäki.


title: Westminsterin yliopisto

text: Westminsterin yliopiston kotisivut


title: Thanjavurin piirikunta

text: Thanjavurin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Tiruchirappallin ja Ariyalurin piirikuntiin, idästä Nagapattinamin ja Thiruvarurin piirikuntiin, lännestä Pudukkottain piirikuntaan ja etelästä Bengalinlahteen.


title: Thanjavurin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 405 890 asukasta.


title: Thenin piirikunta

text: Thenin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä ja lännestä Keralaan, pohjoisesta Dindigulin piirikuntaan ja idästä Madurain piirikuntaan.


title: Thenin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 245 899 asukasta.


title: Thiruvallurin piirikunta

text: Thiruvallurin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Andhra Pradeshiin, etelästä Velloren ja Kancheepuramin piirikuntiin ja idästä Bengalinlahteen.


title: Thiruvallurin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 728 104 asukasta.


title: Thiruvarurin piirikunta

text: Thiruvarurin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Thanjavurin piirikuntaan ja idästä Nagapattinamin piirikuntaan.


title: Thiruvarurin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 264 277 asukasta.


title: Thoothukkudin piirikunta

text: Thoothukkudin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä ja idästä Mannarinlahteen, lännestä Tirunelvelin piirikuntaan ja pohjoisesta Virudhunagarin ja Ramanathapuramin piirikuntiin.


title: Thoothukkudin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 750 176 asukasta.


title: Tiruchirappallin piirikunta

text: Tiruchirappallin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Salemin ja Perambalurin piirikuntiin, idästä Ariyalurin, Thanjavurin ja Pudukkottain piirikuntiin, etelästä Sivagangan piirikuntaan ja lännestä Namakkalin, Karurin ja Dindigulin piirikuntiin.


title: Tiruchirappallin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 722 290 asukasta.


title: Tirunelvelin piirikunta

text: Tirunelvelin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Keralaan, etelästä Kanniyakumarin piirikuntaan ja Bengalinlahteen, idästä Thoothukkudin piirikuntaan ja pohjoisesta Virudhunagarin piirikuntaan.


title: Tirunelvelin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 077 233 asukasta.


title: Tiruppurin piirikunta

text: Tiruppurin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Coimbatoren piirikuntaan, koillisesta Eroden ja Karurin piirikuntiin, kaakosta Dindigulin piirikuntaan ja etelästä Keralan osavaltioon.


title: Tiruppurin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 479 052 asukasta.


title: Tiruvannamalain piirikunta

text: Tiruvannamalain piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Velloren piirikuntaan, idästä Kancheepuramin piirikuntaan, etelästä Viluppuramin piirikuntaan ja lännestä Krishnagirin ja Dharmapurin piirikuntiin.


title: Tiruvannamalain piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 2 464 875 asukasta.


title: Velloren piirikunta

text: Velloren piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Andhra Pradeshin osavaltioon ja Thiruvallurin piirikuntaan, idästä Kancheepuramin piirikuntaan, etelästä Tiruvannamalain piirikuntaan ja lännestä Krishnagirin piirikuntaan.


title: Velloren piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 936 331 asukasta.


title: Viluppuramin piirikunta

text: Viluppuramin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Tiruvannamalain ja Kancheepuramin piirikuntiin, idästä Bengalinlahteen, etelästä Cuddaloren ja Perambalurin piirikuntiin ja lännestä Salemin ja Dharmapurin piirikuntiin.


title: Viluppuramin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 3 458 873 asukasta.


title: Virudhunagarin piirikunta

text: Virudhunagarin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Keralaan, pohjoisesta Thenin, Madurain ja Sivagangan piirikuntiin, idästä Ramanathapuramin piirikuntaan ja etelästä Tirunelvelin ja Thoothukkudin piirikuntiin.


title: Virudhunagarin piirikunta

text: Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 942 288 asukasta.


title: Kuva ja vastakuvat

text: Kuva ja vastakuvat: Sukupuolen esittämisen ja katseen politiikkaa on Leena-Maija Rossin kirjoittama ja toimittama kirja, joka ilmestyi vuonna 1995 Gaudeamuksen kustantamana.


title: Tuttu Jänis

text: Tuttu Arvo Rafael Jänis (26. lokakuuta 1905 Pietari – 18. helmikuuta 1980 Kuopio) oli suomalainen Kuopiossa vaikuttanut valokuvaaja.


title: Tuttu Jänis

text: Tuttu Jäniksen isä Juho Jänis (1877-1923) oli maanmittausinsinööri ja valokuvaaja. Jäniksen perhe muutti 1905 Pietarista Yhdysvaltoihin Michiganiin. Tuttu Jänis ja hänen äitinsä Siviä Jänis palasivat kuitenkin jo vuonna 1906 Suomeen jossa he asettuivat asumaan Siviä Jäniksen isän Säiniöstä] ostamalle maatilalle. Isä Juho Jänis palasi Suomeen 1907 ja toimi sitten pari vuotta valokuvaajana Viipurin maalaiskunnan Säiniöllä ennen kuin tuli Joroisiin 1911.


title: Tuttu Jänis

text: Jäniksen vanhemmat perustivat "Atelier Savo"-nimisen valokuvaamon Joroisiin ja myöhemmin myös toisen valokuvaamon Varkauteen. Tuttu Jänis oli mukana avustamassa liikkeiden hoidossa jo 9-vuotiaasta saakka. Vuonna 1923 hän lähti Helsinkiin ja opiskeli valokuvausta ja kuvan valmistusta valokuvaaja Tyyne Savian oppilaana. Hän kävi myös muita valokuvausalan kursseja ja vuonna 1926 hän osti E. Kannon omistaman "Aug. Schuffertin valokuvaamon" Kuopiosta. Valokuvaamon uudeksi nimeksi tuli "Valokuvaamo Jänis" ja se toimi ensin Haapaniemenkatu 26:ssa ja sitten Saastamoisen talossa Kauppakatu 41:ssä.


title: Tuttu Jänis

text: Tuttu Jänis toimi myös vuosina 1926-1941 ilmestyneen Pohjois-Savo-lehden pääkuvaajana. Hän toimi lisäksi tilaus- ja mainosvalokuvaajana kuvaten erilaisia tapahtumia, kilpailuita, messuja, rakennuksia ym. Hän suoritti valokuvamestarin tutkinnon 1948.


title: Tuttu Jänis

text: Talvisodan aikana Jänis oli mukana tiedustelulennoilla ja toimi ilmavalokuvien kehittäjänä. Jatkosodan aikana hän palveli ilmavoimien valokuvausosastossa eri paikoissa muun muassa Äänislinnassa. Hän oli myös linja-autoon rakennetun ilmavoimien valokuvauslaboratorion päällikkönä Onttolassa.


title: Tuttu Jänis

text: Tuttu Jänis perusti vielä 1967 toisen "Foto-Jänis Kuopio" nimisen valokuvaamon Kuopioon. Hän myi liikkeensä maaliskuussa 1975 ja siirtyi eläkkeelle. Jänis sai valtion taiteilijaeläkkeen vähän ennen kuolemaansa. Kuopion kulttuurihistoriallisen museon kokoelmiin kuuluu yli 300 000 Jäniksen ja hänen valokuvaamonsa kuvaajien 1920-1960-luvuilla ottamaa valokuvanegatiivia. Tämän kokoelman Jänis lahjoitti museolle 1977.


title: Tuttu Jänis

text: Tuttu Jänis oli naimisissa vuodesta 1929 Elin Nurmen (s. 1903) kanssa. Elin "Elli" Jänis toimi myös valokuvaajana ja hän hoiti perheen liikettä sotavuosina yksin.


title: Sri Lankan keskinen provinssi

text: Keskinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Kandy. Provinssi muodostuu Kandyn, Matalen ja Nuwara Eliyan piirikunnista.


title: Sri Lankan keskinen provinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 2 571 557.


title: Sri Lankan itäinen provinssi

text: Itäinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Trincomalee. Provinssi muodostuu Amparan, Batticaloan ja Trincomaleen piirikunnista.


title: Sri Lankan itäinen provinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 1 555 510.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Vaskivesi–Visuvesi on Pirkanmaalla Virroilla ja Ruovedellä sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Artikkelin nimi on järvenosan viranomaisnimitys ja kansan suussa käytetään eri nimityksiä sen pienemmille osille, joita ovat esimerkiksi Visuvesi tai Vaskivesi. Pienemmillä osilla ovat vedenpinnat samalla korkeudella, minkä takia niitä voidaan kohdella saman järven eri osina. Sama tai lähes sama vedenpinnan korkeus on myös Tarjannevedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden suurjärven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi, vaikka Vaskivesi–Visuvesi on yksinään on Suomen 86. suurin järvi. Edellisistä huomioista huolimatta Vaskivesi–Visuvesi nimitetään artikkelissa järvenosan sijasta järveksi.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järven pinta-ala on 4 622 hehtaaria eli 46,2 neliökilometriä. Se on 19,2 kilometriä pitkä ja 13,5 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on reilut ulkomitat, on se luonteeltaan varsin kapea järvi. Sen pohjoispäästä alkavan viitoitetun veneväylän pituus on Visuveden taajamaan saakka 26 kilometriä. Matkan varrella pitkät niemet ja lahdet tekevät väylän mutkaiseksi ja joskus pakottavat veneilijän kapeisiin salmiin. Väylä kulkee kuuden vesialueen läpi, jotka ovat pohjoisesta lukien Härkösselkä, Vaskiselkä, Koronselkä, Vaskiveden Saviselkä, Oikanselkä ja Visuselkä. Koronselkä voidaan kiertää Vaskisalon itäpuolelta, missä reitti kulkee Ristiveden läpi. Järven pääreitin sivuilla on muutamia mainitsemisen arvoisia lahtia. Saviselän länsipuolelle jää Liponniemen ja Riihiniemen suojaan useita lahtia, joista perimmäinen on Vaskivedellä sijaitseva Tyrkönlahti. Oikanselän länsipuolella on sokkeloinen saaristo, jonka länsipuolella aukeaa Salmenselkä ja Nojoskylässä Siltasalmen takana vielä järvimäinen lahti. Oikanselän kaakkoispäässä työntyy Majasaaren pohjoispuolelle lähes kuusi kilometriä pitkä lahti, jonka eteläosaa kutsutaan Kaltinseläksi ja pohjoisosaa Jähdyslahdeksi. Oikanselän eteläpuolella sijaitsee Ripakanvesi, jossa Ripakansaaren taakse jää Lahnalahti ja siitä kapean salmen takana aukeava omaksi järveksi tulkittu Mertujärvi.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järvessä on laskettu olevan 301 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 957 hehtaaria, mikä on noin 17,2 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Vaskisalo eli Salonsaari, jonne on tieyhteys ja jonka pinta-ala on noin 320 hehtaaria. Muista saarista 57 on yli hehtaarin suuruisia, 227 yli aarin ja loput 16 ovat alle aarin kokoisia. Väylän varrella niistä ovat Vaskisalon viereinen Kaitasaari, Kompansaari, Leppisaari, Lamminsaari, Haaposaari, Oikansaari, Iso-Rompas, Rautasaari, Vähä-Ripakka, Ripakansaari sekä Visuselällä Isosaari ja Majasaari. Järven tilavuus on 321 miljoonaa kuutiometriä eli 0,321 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 62 metriä.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järven rantaviivan pituus on 319 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 130 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, vaikka kylien ja kulmakuntien läheisyydessä voi peltomaata ulottua rantaan asti. Tällaisia seutuja sijaitsee Visuvedellä, Kukonpohjassa, Jäähdyspohjassa, Nuuttilassa, Nojoskylässä, Vaskivedellä, Korossa ja Härköskylällä. Taajama-alueet ulottuvat rannan tuntumaan Virroilla ja Visuvedellä. Muualla asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta, joille tulee tiet kantatieltä 65, valtatieltä 23, kantatieltä 66 ja Vaskivedeltä kaakkoon kulkevilta yhdysteiltä. Järvi ulottuu kahden kunnan alueille niin, että Visuvesi jää Ruoveden puolelle ja muu osa järveä Virtain puolelle.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Herraskosken alapuolen korkeusasteikolla on tallennettu vedenpinnan korkeuksia vuosilta 1903–1995. Keskivedenkorkeus on ollut 96,14 metriä (mpy., N60) ja korkeuden vuotuinen keskimääräinen vaihtelu on ollut 105 senttimetriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 97,56 metriä (toukokuussa 1903) ja alin 95,39 metriä (maaliskuu 1942), jolloin korkeuden äärivaihtelu on 217 senttimetriä.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Jäätymis- ja jäidenlähtöhavaintoja on tehty talvesta 1884–1885 alkaen ja niiden havainnointi jatkuu edelleen. Havainnot tehdään Kaivoskannan kanavalla. Niiden mukaan varhaisin jäätyminen on ollut 1.11.1888 ja myöhäisin 29.1.2008. Varhaisin jäidenlähtö on 18.4.1925, mutta samana päivänä se tapahtui myös vuonna 2007. Myöhäisin jäidenlähtö on ollut 24.5.1927 tai myös samana päivänä vuonna 1941.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järven valuma-alue pinta-ala on järvi mukaan lukien 2 154 neliökilometriä ja valuma-alueen järvisyys on 10,4 %. Järvi saa pääosan vedestään Ähtärin reitiltä Toisvedeltä, joka laskee Härkösselälle Herraskoskea ja Herraskosken kanavaa myöten. Vesi jatkaa Vaskivedelle Keiturinsalmea myöten. Vaskiveden kylässä Tyrkönlahteen laskee Tyrkönoja, joka on Havanganjärven valuma-alueen (35.416) laskuoja. Nojoskylään laskee Pihtisalmen kautta Keihäsjärven valuma-alueen (35.415) lasku-uoma. Etelästä Visuselän Sammakkolahteen laskee Mutioja, joka on Mutiojan valuma-alueen (35.413) laskuoja. Ainoa pohjoisesta tuleva lasku-uoma on Majajärvestä Jähdyslahteen laskeva oja, joka on Siekkisjärven valuma-alueen (35.417) laskuoja.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Vaskiveden lähialueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavin on Mertujärvi (29 hehtaaria, ha), joka yhtyy salmen kautta Lahnalahteen. Virtain eteläpuolella sijaitsee järviylänkö, jossa sijaitsevat Yläinen Suonijärvi (27 ha), Alainen Suonijärvi (10 ha), Löytty (12 ha) ja Vanajanlammi (4 ha). Nämä laskevat yhdessä Härkösselän Vapunlahteen. Marttisenalainen (23 ha) on järvi, joka jää Toisveden ja Vaskiveden väliin. Yksinäinen Keskinenjärvi (13 ha) sijaitsee Riistahuhdanvuoren takana ja se laskee Vallinojaa myöten Visuselän Keskisenlahteen.


title: Vaskivesi–Visuvesi

text: Järven lasku-uomat ovat Kaivoskannan kanava ja Pusunvuolle, jotka laskevat Tarjanneveteen.


title: Sri Lankan keskipohjoinen provinssi

text: Keskipohjoinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Anuradhapura. Provinssi muodostuu Anuradhapuran ja Polonnaruwan piirikunnista.


title: Sri Lankan keskipohjoinen provinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 1 266 663.


title: Sri Lankan pohjoinen provinssi

text: Pohjoinen provinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Jaffna. Provinssi muodostuu Jaffnan, Kilinochchin, Mannarin, Mullaitivun ja Vavuniyan piirikunnista.


title: Sri Lankan pohjoinen provinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 1 061 315.


title: S/S Uleåborg (1876)

text: S/S Uleåborg oli suomalainen matkustajahöyrylaiva jonka saksalainen torpedovene upotti syyskuun alussa 1914 Rauman edustalla.


title: S/S Uleåborg (1876)

text: S/S Uleåborg oli rakennettu 1876 "Bergsunds Mekaniska Verstadin" telakalla Tukholmassa. Laivan pituus oli 54,3 metriä, leveys 7,6 metriä ja syväys 4,0 metriä sekä suurin nopeus 12 solmua. Laivan vetoisuus oli 547 bruttorekisteritonnia. Höyrykoneen teho oli aluksi 90 hevosvoimaa, vuonna 1891 asennettiin laivaan uusi höyrykone jonka teho oli 680 hevosvoimaa. Laivalla oli paikat 121 hyttimatkustajalle.


title: S/S Uleåborg (1876)

text: Laivan tilannut Oulussa toiminut Uleåborgs Ångfartygs Ab-varustamo asetti sen aluksi Tornio–Pietari-liikenteeseen ja laiva kulki myös välillä Tukholmaan. Vuonna 1886 laiva siirtyi Turku–Tukholma linjalle. Laivan omistajaksi vaihtui 1891 helsinkiläinen Nya Rederiaktiebolaget ja tässä yhteydessä laiva myös peruskorjattiin ja siihen vaihdettiin tehokkaampi höyrykone. Vuonna 1892 laivan osti Suomen Höyrylaiva Oy joka asetti sen Tukholma-Turku–Helsinki–Pietari-linjalle.


title: S/S Uleåborg (1876)

text: Vuonna 1914 S/S Uleåborg ajoi keväällä Turku–Tukholma linjalla ja sen jälkeen siirtyi Pietari–Tukholma linjalle. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuun alussa 1914 laiva siirrettiin Rauma–Gävle-linjalle. Saksalainen torpedovene V 25 pysäytti laivan 7. syyskuuta 1914 Rauman majakkalaivan lähistöllä. Laivalla olleet matkustajat ja miehistö yhteensä 55 henkilöä siirrettiin torpedoveneeseen ja tämän jälkeen vene upotti S/S Uleåborgin tykkitulella. Laivan matkustajat ja miehisto vietiin Danzigiin jossa 51 matkustajaa vapautettiin mutta laivan koko miehistö ja neljä matkustajista joutui sotavankileirille.


title: Sri Lankan luoteisprovinssi

text: Luoteisprovinssi (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Kurunegala. Provinssi muodostuu Kurunegalan ja Puttalamin piirikunnista.


title: Sri Lankan luoteisprovinssi

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 2 380 861.


title: Uva (provinssi)

text: Uva (, ) on yksi Sri Lankan yhdeksästä provinssista. Sen pääkaupunki on Badulla. Provinssi muodostuu Badullan ja Moneragalan piirikunnista.


title: Uva (provinssi)

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan provinssin väkiluku oli 1 266 463.


title: Megantereon

text:
Megantereon oli sapelihammaskissoihin kuuluva suku, joka eli Plioseenikaudelta Pleistoseenikaudelle. Siihen kuuluvia lajeja olivat "M. cultridens", "M. falconeri" ja "M. whitei". "Smilodon", joka epävirallisesti tunnetaan sapelihammastiikerinä, ehkä
polveutuu "Megantereonista". Suvun lajien koko vaihteli, mutta yleensä ne olivat yli metrin pituisia ja vankkarakenteisia. Megantereonin jäänteitä on löydetty
Euroopasta, Afrikasta, Aasiasta ja Pohjois-Amerikasta.


title: Kulkukoirat (orkesteri)

text: Kulkukoirat on suomalainen tanssiorkesteri, joka perustettiin 90-luvulla alun perin Topi Sorsakosken taustabändiksi. Orkesterin nimen keksi Topi Sorsakoski ja Juhani Mansikkamäki yhdessä.


title: Kulkukoirat (orkesteri)

text: Kalle Kaaja korvasi vuonna 2012 Topi Sorsakosken, joka lauloi Kulkukoirien kanssa. Ennen Kulkukoirien solistiksi ryhtymistä Kalle oli yhtyeen basistina, ja lisäksi hän on ollut laulajana muutamissa yhtyeissä kuten Kalle Kaaja & Caravan. Kalle Kaaja & Kulkukoirat osallistui vuoden 2012 Syksyn Sävel -kilpailuun kappaleella "Sielusi kaipaa". Kalle ja Ari kuuluvat myös Made In Finland Band -kokoonpanoon.


title: Kulkukoirat (orkesteri)

text: Kulkukoirat-nimen käyttö Kalle Kaajan keikkakokoonpanona aiheutti paljon kiistaa sillä Tapani Puranen oli rekisteröitynyt nimen omaan käyttöön vuonna 2014 ja vuonna 2016 Kalle Kaajan nykyisen kokoonpanon nimi päätettiin hylätä kokonaan. Niinpä Kalle Kaaja keikkailee nykyään Antti Tammilehdon Yhtyeen kanssa.


title: Kulkukoirat (orkesteri)

text:
Vuonna 2015 Kulkukoirat-yhtyeessä vaihtui solisti ja nykyään yhtye keikkaileekin nimellä Maija Tenkanen & Kulkukoirat. Yhtye julkaisi singlen "Peto" vuonna 2016. Singlellä esiintyy varsinaisen kokoonpanon lisäksi myös vierailevat muusikot Ilona Heinonen (pasuuna), Maiju Virtanen (saksofoni) ja
Antero Salonen (trumpetti).


title: Patokaava

text: Patokaava on fysikaalinen lauseke, jolla voidaan arvioida tietyntyyppisen padon läpi kulkevan nesteen (yleensä veden) virtaamaa "Q" yläpuolisen altaan vedenkorkeuden "h" funktiona. Patokaavoja on useita erilaisia, ja niihin sisältyy yleensä semiempiirisiä korjausparametreja, jotka ottavat huomioon pintajännitysten vaikutuksen sekä vesisuihkun kapenemisen padon suulla (ennen niin sanottua "vena contracta" -pistettä).


title: Patokaava

text: Virtaaman dimensio on [L T], ja sen lauseke saadaan integroimalla virtausnopeutta "v" vesisuihkun poikkipinnan "A" yli. Padon kynnyksen kohdalla virtausnopeus on likimain kohtisuorassa suihkun poikkileikkausta vastaan, joten pätee


title: Patokaava

text: Erimuotoisia patokaavoja saadaan nyt sijoittamalla yllä olevaan lausekkeeseen Bernoullin yhtälön antama virtausnopeus sekä huomioimalla integroinnissa padon poikkileikkauksen geometria.


title: Patokaava

text: Tarkastellaan suorakulmaista patoa, jonka yläreuna on korkeudella "z" = 0. Olkoon nyt patoaltaan vedenpinta korkeudella "z" = "h". Bernoullin yhtälöstä lähtien voidaan osoittaa, että virtausnopeus purkautuvassa vesisuihkussa on korkeudella "z" likimain


title: Patokaava

text: missä "g" on putoamiskiihtyvyys. Jos nyt padon leveys on "B", on virtaama


title: Patokaava

text: missä "Δ" ja "Δ" kuvaavat suihkun kapenemista ylä- ja alareunasta padon suulla, ja määritellään purkautumiskerroin "μ" siten, että


title: Patokaava

text: Määritelmän mukaisesti purkautumiskerroin on aina ykköstä pienempi, ja yleensä se on luokkaa 0,6...0,7. Käytännössä sen arvo on selvitettävä kokeilun kautta.


title: Patokaava

text: V-aukkoisen padon (toiselta nimeltään Thomsonin padon) virtaamalle voidaan vastaavin menetelmin johtaa lauseke


Patokaava


title: Patokaava

text: missä "ϑ" on V-aukon kulma (esimerkiksi 90°). Purkautumiskerroin "μ "on luokkaa 0,6 virtausnopeuden ollessa alle 30 cm s .


title: Patokaava

text: Hitaasti virtaavaan ojaan asennettiin virtaaman määrittämiseksi Thomsonin pato, jonka V-aukon kulma oli 90°. Tietyllä ajanhetkellä havaittiin yläjuoksulla vedenpinnan olevan 4,5 cm V-aukon pohjaa ylempänä. Tästä päätellään, että kyseisellä hetkellä ojavirtaaman suuruus oli


title: Donald Douglas

text: Donald Wills Douglas (1892-1981) oli Douglas Aircraft Companyn perustaja. Donald oli alun perin lentokonesuunnittelija ja työskenteli Cessnalle.


title: Donald Douglas

text: Donald syntyi Yhdysvalloissa ja alkoi lukiossa jo opiskella lentokonetekniikkaa. Donaldin päästyä koulusta, hän alkoi hakea töitä Cessnalta, mutta erosi yhden työ vuoden jälkeen ja perusti Douglas Aircraft Companyn jonka legendaarisin lentokone oli Douglas DC-3.


title: S/S Bore II

text: S/S Bore II oli suomalainen matkustajahöyrylaiva joka tuhoutui tulipalossa ja upposi toukokuussa 1915 Helsingin Eteläsatamassa.


title: S/S Bore II

text: S/S Bore II oli rakennettu 1900 "AS Helsingörs Jernskibs & Maskinbyggerin" telakalla Helsingörissä Tanskassa. Laivan pituus oli 58,1 metriä, leveys 8,9 metriä ja syväys 4,7 metriä sekä suurin nopeus 12 solmua. Laivan vetoisuus oli 820 bruttorekisteritonnia. Laivan höyrykoneen teho oli 950 hevosvoimaa. Laivalla oli paikat 123 hyttimatkustajalle.


title: S/S Bore II

text: Laivan tilannut turkulainen Bore-varustamo asetti sen Turku–Maarianhamina–Tukholma linjalle. Talvella 1906-1907 laivaa uudistettiin muun muassa lisäämällä 16 uutta matkustajahyttiä.


title: S/S Bore II

text: Aluksen omisti vuosina 1915-1916 FÅA. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuun alussa 1914 Venäjän laivasto pakkovuokrasi laivan ja se asetettiin Helsinki–Tallinna–Pietari-linjalle.


title: S/S Bore II

text: Laiva oli illalla 25. toukokuuta 1915 lähtövalmiina Helsingin Eteläsataman laiturissa kun vieressä ollut tavaramakasiini syttyi tuleen ja palo levisi myös laivaan sen kansilastin sytyttyä tuleen. Laiva tuhoutui kokonaan upoten satama-altaaseen. Onnettomuudessa kuoli 10 henkilöä.


title: S/S Bore II

text: Laivan hylky nostettiin kesäkuussa 1915 ja siirrettiin Hietalahden telakalle. Helmikuussa 1916 hylky pakkomyytiin Venäjän valtiolle joka korjautti sen "Jastreb"-nimiseksi kuljetusalukseksi. Tämä alus oli sitten Pietarissa kunnes se siirrettiin 1923 Mustalle merelle Mustan- ja Asovanmeren laivayhtiölle ja laivan uudeksi nimeksi tuli "16. Oktjabrja". Vuonna 1930 laiva siirrettiin Pohjoiselle Jäämerelle jossa se pian upposi mutta nostettiin ylös ja kunnostettiin 1931. Vuodesta 1939 alkaen laiva kuului miinanlaskijana Neuvostoliiton Pohjoisen laivaston Vienanmeren sotalaivastoon ja sen nimenä oli "N:o 49". Laiva upposi 1941 saksalaisten pommituksessa mutta se nostettiin taas ylös ja kunnostettiin. Laiva toimi vuodesta 1944 alkaen pelastuspalvelun esikuntalaivana entisellä "Jastreb"-nimellä. Viimeksi se toimi atomijäänmurtaja Leninin apualuksena vuodesta 1960. Laiva romutettiin Murmanskissa 1963.


title: S/S Bore II

text: Bore-varustamolla oli myöhemmin vielä neljä Bore II-nimistä laivaa


title: The Ulkopolitist

text: The Ulkopolitist on kansainvälistä politiikkaa käsittelevä verkkolehti, jonka tarkoituksena on elävöittää suomalaista ulkopoliittista keskustelua. Verkkolehti perustettiin Helsingissä huhtikuussa 2011. Syksystä 2016 lähtien sen alkujaan kahdeksan hengen toimituskunta kasvoi voimakkaasti. Verkkolehteen kirjoittaa ja sitä toimittaa yhteensä yli 60 ulkopolitiikkaan ja kansainväliseen politiikkaan erikoistunutta nuorta tutkijaa. Viikoittain verkkolehdessä ilmestyy kahdesta neljään uutta artikkelia.


title: The Ulkopolitist

text: Alkujaan osa The Ulkopolitistin kirjoittajista kirjoitti nimimerkin takaa, mutta syksystä 2014 lähtien kirjoitukset ovat ilmestyneet kirjoittajien omilla nimillä. The Ulkopolitist käytti nimimerkkejä protestina toisaalta päivystävän dosentin syndroomalle ja toisaalta painottaakseen kirjoitusten sisältöä kirjoittajan identiteetin sijaan. Lähes kolme vuotta nimimerkkejä käytettyään Ulkopolitist perusteli niistä luopumista entistä suuremmalla moniäänisyydellä ja keskustelun vahvistamisella linkittämällä tekstejä vahvemmin kirjoittajiensa myös muissa medioissa tekemiin kannanottoihin.


title: The Ulkopolitist

text: The Ulkopolitistin vieraskynäilijöihin ja aiempiin kirjoittajiin kuuluvat vasemmistonuorten puheenjohtaja Li Andersson, kansanedustaja Lasse Männistö (kok.), professori Hiski Haukkala, Lauri Kangasniemi, Eero Wahlstedt, Niklas Saxén, Otto Stenius (o.s. Kivinen), Ilmari Käihkö, Antti Paronen, Susanna Hast, Kaisa Toroskainen, Niina Nykänen, Lauri Tainio, Aino Friman, Tuomas Salminen, Antti Kirkkala, Tom Henriksson, Alexandra Soininen ja Joni Karjalainen, sekä nimimerkki 'Kalashnikov ja kukkamekko'.


title: The Ulkopolitist

text: Perinteisten artikkeleiden, kommenttien ja asiantuntija-analyysien lisäksi The Ulkopolitist on myös tehnyt haastatteluja. Haastateltuihin kuuluvat Carl Haglund (rkp.), presidentti Martti Ahtisaari, Ville Niinistö (vihr.) ja Mikael Jungner (sdp).


title: The Ulkopolitist

text: Eduskuntavaalit 2015


title: The Ulkopolitist

text: Keväällä 2015 The Ulkopolist haastatteli kahdeksaa suurinta eduskuntapuoluetta näiden ulko- ja turvallisuuspoliittisesta linjasta. Haastatteluihin osallistuivat Päivi Räsänen (kd), Carl Haglund (rkp), Paavo Arhinmäki (vas), Ville Niinistö (vihr), Olli Rehn (kesk), Timo Soini (ps), Erkki Tuomioja (sdp) ja Alexander Stubb (kok).


title: The Ulkopolitist

text: The Ulkopolitistin kirjoittaja Matti Pesu osallistui tasavallan presidentti Sauli Niinistön Suomen ulkopolitiikkaa käsitteleviin Kultarannan keskusteluihin 2014. Tämän pohjalta Pesua haastateltiin A-Studiossa.


title: The Ulkopolitist

text: Vuoden 2012 presidentinvaalien jälkeen Aamulehdessä julkaistiin The Ulkopolitistin avoin kirje juuri presidentiksi valitulle Sauli Niinistölle. Kirjeessä The Ulkopolitistin kirjoittivat esittivät Niinistölle työlistaa Suomen ulkopolitiikan tärkeimmistä aiheista.


title: The Ulkopolitist

text: The Ulkopolitist arvosteli Suomen Kuvalehden vieraskynässä toukokuussa 2012 suomalaista ulkopoliittista keskustelua muun muassa sisäänpäinkääntyneisyydestä, konsensusperinteestä ja asiantuntijakultista. Kirjoitus peräänkuulutti tilanteen korjaamista aktiivisemman blogosfäärin eli verkkopohjaisen keskustelun kautta. Ulkopolitiikan alalla verkkopohjaista keskustelua kuitenkin käydään Suomessa varsin vähän, joten The Ulkopolitistin mukaan "varsinaisesta blogosfääristä puhuminen on vielä ennenaikaista". Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Katri Pynnöniemi epäili vastineessaan The Ulkopolitistin yksinkertaistavan liikaa ja tekevän blogosfääristä eräänlaisen "keskustelun ideaalitilan".


title: The Ulkopolitist

text: Reilu puoli vuotta Suomen Kuvalehden artikkelin julkaisemisen jälkeen Suomen ulkopoliittinen blogosfääri kaventui entisestään professori Hiski Haukkalan suljettua Suomen muuttuvat koordinaatit -bloginsa.


title: Amparan piirikunta

text: Amparan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Itäiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Batticaloan ja Polonnaruwan piirikuntiin, lännestä Matalen, Badullan ja Moneragalan piirikuntiin, etelästä Hambantotan piirikuntaan ja idästä Intian valtamereen.


title: Anuradhapuran piirikunta

text: Anuradhapuran piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Keskipohjoiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Mannarin ja Vavuniyan piirikuntiin, idästä Trincomaleen ja Polonnaruwan piirikuntiin, etelästä Kurunegalan ja Matalen piirikuntiin ja lännestä Puttalamin piirikuntaan.


title: Badullan piirikunta

text: Badullan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Uvan provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Amparan piirikuntaan, idästä Moneragalan piirikuntaan, lännestä Matalen, Kandyn ja Nuwara Eliyan piirikuntiin ja etelästä Ratnapuran piirikuntaan.


title: Bell Helicopter

text: Bell Helicopter on yhdysvaltalainen vuonna 1935 perustettu roottorialuksia valmistava yritys. Yrityksen pääkonttori on Fort Worthissa, Texasissa. Siellä Bell Helicopter myös valmistaa sotilaskäytön roottorialuksia. Toinen sotilasroottoriajoneuvoja valmistava tuotantolaitos Bell Helicopterilla on Amarillossa, Texasissa. Siviiliroottoriajoneuvoja yritys valmistaa Quebecissa, Kanadassa.


title: Bell Helicopter

text: Bell Helicopterin perusti Larry Bell kesäkuussa 1935 nimellä Bell Aircraft Corporation. Yrityksen ensimmäisiä tuotteita olivat torjuntahävittäjä Bell YFM-1 Airacuda ja Bell P-39 Airacobra. Ensimmäinen yhdysvaltalainen suihkuhävittäjä Bell P-59 Airacomet oli myös Bellin tuote.


title: Bell Helicopter

text: Vuonna 1941 yritys palkkasi Arthur M. Youngin auttamaan helikoptereiden kehityksessä. Tarkoituksena oli luoda laajempi asiakaskunta jolloin Bell ei olisi riippuvainen valtion tilauksista. Yrityksen ensimmäinen täysimittainen helikopteri oli Bell 30. Sitä seurannut helikopteri Bell 47 oli ensimmäinen siviilisertifioitu helikopteri maailmassa. Helikopteri oli erittäin suosittu, sitä valmistettiin yli 5 500 kappaletta. Ensimmäinen Suomessa rekisteröity helikopteri oli Bell 47.


title: Bell Helicopter

text: Vuonna 1960 Textron osti Bell Aerospacen. Bell Aerospace koostui kolmesta osastosta, joista ainut yhä toiminnassa oleva nimettiin uudelleen Bell Helicopter Companyksi. Muutamassa vuodessa, suurilta osin UH-1 -helikopterin suosion takia, siitä oli tullut Textronin suurin tytäryhtiö. Vuonna 1979 uudelleen nimettiin Bell Helicopter Textroniksi.


title: Batticaloan piirikunta

text: Batticaloan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Itäiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Trincomaleen piirikuntaan, lännestä Polonnaruwan piirikuntaan, etelästä Amparan piirikuntaan ja idästä Intian valtamereen.


title: Colombon piirikunta

text: Colombon piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Läntiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Gampahan piirikuntaan, idästä Ratnapuran piirikuntaan, etelästä Kalutaran piirikuntaan ja lännestä Mannarinlahteen.


title: Gallen piirikunta

text: Gallen piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Eteläiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Kalutaran ja Ratnapuran piirikuntiin, idästä Mataran piirikuntaan ja lännestä Intian valtamereen.


title: Gampahan piirikunta

text: Gampahan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Läntiseen provinssiin ja rajautuu pohjoisesta Puttalamin ja Kurunegalan piirikuntiin, idästä Kegallen piirikuntaan, etelästä Colombon piirikuntaan ja lännestä Mannarinlahteen.


title: Hambantotan piirikunta

text: Hambantotan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Eteläiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu lännestä Mataran piirikuntaan, pohjoisesta Ratnapuran, Moneragalan ja Amparan piirikuntiin ja etelästä Intian valtamereen.


title: Jaffnan piirikunta

text: Jaffnan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Pohjoiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu etelästä Kilinochchin piirikuntaan ja pohjoisesta Bengalinlahteen.


title: Kangasjärvi (Isojoki)

text: Kangasjärvi keskikokoinen järvi Etelä-Pohjanmaan Isojoella. Se kuuluu Lapväärtinjoen päävesistöön. Suomessa on 38 Kangasjärvi-nimistä järveä. Kangasjärvelle suuntautuu kalastusmatkailua, ja ohjattua toimintaa järjestetään ympäri vuoden.


title: Shift

text: Shift eli vaihtonäppäin on näppäimistössä esiintyvä näppäin. Näppäimen pääasiallinen käyttötarkoitus on suuraakkosten kirjoittaminen. Tyypillisessä QWERTY-näppäimistössä myös jotkin erikoismerkit kuten kysymysmerkki ja huutomerkki vaativat shift-näppäimen painamista. Shift-näppäimiä oli jo kirjoituskoneissa, ja ensimmäisen kerran se esiintyi Remingtonin no. 2 kirjoituskoneessa vuonna 1878. Aiemmassa no. 1 -mallissa oli vain suuraakkosia.


title: Shift

text: Monissa käyttöjärjestelmissä, pois lukien OS X, Caps Lock -näppäimen painamisen jälkeen shift-näppäimellä voi kirjoittaa pienaakkosia.


title: Shift

text: Näppäimistömerkki shift-näppäimelle on ylöspäin osoittava valkoinen nuoli (⇧). Symboli määritettiin ISO/IEC 9995 standardissa. Ylöspäin osoittavaa nuolta käytetään useissa näppäimistöissö korvaamaan sana "shift" etenkin Yhdysvaltojen ulkopuolella ja Applen valmistamissa tietokoneissa. Joskus näppäimistöissä käytetään yhdistelmää symbolista ja "shiftista" tai sitä vastaavasta paikallisesta käännöksestä.


title: Jugra

text: Jugra voi tarkoittaa:


title: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1954

text: Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1954 kahdeksannen kerran. Kilpailut alkoivat Italian Torinossa 31. elokuuta ja päättyivät 5. syyskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt ja miesten vesipallo.


text: Isäntämaa


title: Välilyöntinäppäin

text: Välilyöntinäppäin on kirjoituskoneissa ja tietokoneen näppäimistössä esiintyvä näppäin, jonka painaminen luo sanavälin. Tyypillisessä QWERTY- tai Dvorak-näppäimistössä välilyöntinäppäin on niin leveä, että kymmensormijärjestelmän mukaisesti sitä voidaan käyttää kummankin käden peukalolla. Se on yleensä näppäimistön isoin näppäin.


title: Välilyöntinäppäin

text: 1800-luvun lopun kirjoituskoneissa välilyöntinäppäin oli suurempi kuin nykyaikaisissa näppäimistöissä. Välilyöntinäppäimen painaminen siirsi mekaanisesti paperia liikuttamatta yhtäkään kirjakkeista. Myöhemmin välilyöntinäppäimet pienenivät kooltaan, ja niistä tuli nykyisen kaltaisia.


title: Välilyöntinäppäin

text: Joissakin aikaisissa kirjoituskoneissa ei ollut välilyönnille leveää näppäintä, vaan näppäin saattoi olla pienempi. Usein syynä siihen oli mekaaniset rajoitteet, jotka piti kirjoituskoneissa ottaa huomioon käyttäjämukavuuden ollessa toissijaista.


title: Välilyöntinäppäin

text: Välilyöntinäppäimellä voi olla myös muita toimintoja osana näppäinyhdistelmiä. Monissa verkkoselaimissa sitä voi myös käyttää "Page Down" -näppäimen sijasta etenemään internet-sivustossa alaspäin.


title: Juhani Hinkkanen

text: Juhani Hinkkanen (s. 1955) on suomalainen tieteiskirjallisuuden fandom-aktiivi, joka on toimittanut vaimonsa Leena Peltosen kanssa "Aikakone"-lehteä. Suomen tieteiskirjoittajat ry myönsi Hinkkaselle Kosmoskynä-elämäntyöpalkinnon vuonna 2000.


title: Juhani Hinkkanen

text: Hinkkanen oli mukana "Aikakone"-lehden tekemisessä alkaen sen perustamisesta vuonna 1981. Hän oli lehden väliaikaisena päätoimittajana Jari Koposen luovuttua tehtävästään vuonna 1986, kunnes päätoimittajaksi tuli Leena Peltonen vuonna 1988."Aikakoneen" 10-vuotisjuhlanumero 3/1991. Hinkkanen oli perustamassa Suomen tieteiskirjoittajia vuonna 1984 ja toimitti seuran "Kosmoskynä"-lehteä 1984–86. Hinkkanen toimitti myös Book Studion Galaxy-sarjaa. Hinkkanen oli naimisissa vuodesta 2003 Leena Peltosen kanssa. Leena Peltonen kuoli vuonna 2007. 2000-luvulla Juhani Hinkkanen on vetäytynyt aktiivisesta fandom-toiminnasta, mutta hän on tehnyt kirja-arvosteluja "Porttiin" ja "Tähtivaeltajaan".


title: En seglares död

text: En seglares död on Henning Mankellin kirjoittama vuonna 1981 julkaistu jännitysromaani. Sitä ei ole julkaistu suomeksi (suora käännös olisi "Purjehtijan kuolema").


title: En seglares död

text: Kirja kertoo ruotsalaisesta Anders Erikssonista ja tanskalaisesta Hans Mortensenista, jotka ovat rakennustyöläisiä ja rakentavat vapaa-ajan asuntoja Härjedalenin metsissä. Heidän työnantajansa lopettaa yrityksensä ja katoaa ulkomaille. Hän jättää viimeisten urakoiden palkat maksamatta, ja käy ilmi että hän ei ole maksanut koskaan työeläkevakuutusmaksuja. Eriksson ja Mortensen päättävät etsiä hänet käsiinsä saadakseen hänet vastuuseen talousrikoksistaan.


title: En seglares död

text: Kirjan esittely Henning Mankellin kotisivuilla "(ruotsiksi)"


title: Dödsbrickan

text: Dödsbrickan on ruotsalaisen Henning Mankellin vuonna 1980 julkaistu romaani. Sen päähenkilö on First Harold, joka elättää itsensä raviveikkauksella. Eräänä iltana hänen ollessa tulossa raveista nuori nainen ryöstää hänet. First Harold etsii tytön käsiinsä saadakseen selville minkälainen ihminen yritti lähes tappaa hänet.


title: Dödsbrickan

text: Kirjaa ei ole julkaistu suomeksi.


title: Dödsbrickan


title: Jari Koponen

text: Jari Koponen on suomalainen kemisti, tiedetoimittaja ja tietokirjailija. Hän on julkaissut runsaasti tieteiskirjallisuuteen ja sen historiaan liittyviä artikkeleitaja kirja-arvioita eri lehdissä. Koposen erityisalaa ovat suomalainen ja ei-angloamerikkalainen tieteiskirjallisuus.


title: Jari Koponen

text: Koponen on julkaissut teokset "Topelius ja tulevaisuus" (Yliopistopaino, 1998) ja "Mielikuvituksen mestarit" (Atena, 2000). Yhdessä Vesa Sisätön kanssa hän on toimittanut teoksen "Aivopeili. Autonomian ajan tieteiskirjallisuutta" (Avain, 2011). Koponen on koonnut bibliografiat "Maailman SF käännöksinä" (2012) ja "Utopia- ja tieteiskirjallisuus Suomessa" (2014).


title: Jari Koponen

text: Jari Koponen johti 1970-luvulla Kriittisen tutkimusryhmän julkaisemaa "Alfa"-pienlehteä, joka tarjosi skeptistä näkökulmaa esiin nousseille rajatiedon ilmiöille. Ryhmä ilmoitti päämääräkseen ”tieteen raja-alueiden ja ongelmien tutkimisen sekä eri tieteenalojen välisten yhteyksien etsimisen”. Lehden ensimmäisessä numerossa Koponen tarttui ”kvasitieteellisyyden hyökyaaltoon”, kuten ufoilmiöihin ja Erich von Dänikenin ajatuksiin muinaisista astronauteista.


title: Jari Koponen

text: Koponen toimitti vuonna 1980 alkanutta Ursan science fiction -sarjaa ja toimi vuosina 1981–86 Ursan julkaiseman "Aikakone"-tieteislehden päätoimittajana."Aikakoneen" 10-vuotisjuhlanumero 3/1991.


title: Saflorit

text: Saflorit ("Carthamus") on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin 17 lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.


title: Rostvertol

text: Rostvertol () on Etelä-Venäjän Rostov-na-Donussa kotipaikkaansa pitävä helikoptereita valmistava yritys. Se on osa holdingyhtiö Russian Helicoptersia, joka puolestaan on Venäjän valtionkorporaatio Rostehin tytäryhtiö Oboronpromin hallinnassa. Oboronprom on keskittynyt helikopterituotantoon ja koneenrakennukseen.


title: Rostvertol

text: Rostvertolin johtoa suoraviivaistettiin kesällä 2014. Osa Aiemmasta Rostovin tehtaan johtovastuusta siirtyi emoyhtiö Russian Helicoptersille. Samalla esimerkiksi enemmistö Rostvertolin johtokunnasta valittiin sen emoyhtiöstä tai valtionkorporaatio Rostehistä.


title: Rostvertol

text: Yritys perustettiin vuonna 1939 alkujaan lentokonevalmistajaksi nimellä "Tuotantolaitos numero 168". Yritys aloitti Petljakov Pe-2 syöksypommituslentokoneiden valmistamisen toisen maailmansodan aikana vuonna 1944. Vuonna 1949 tehdas aloitti kaikkien aikojen raskaimman rynnäkköliitäjän Jakovlev Jak-14 valmistamisen. Siitä tuli Venäjän ensimmäinen helikoptereiden sarjavalmistaja, kun se ryhtyi kokoonpanemaan moskovalaisen Mil-helikopteritehtaan kevyitä Mil Mi-1 -koptereita vuonna 1956. Neuvostoliiton hajottua vuonna 1992 yhtiö yksityistettiin ja sen nimi muutettiin muotoon Rosvertol.


title: Rostvertol

text: Yhtiön aiempaa tuotantoa edustavat myös raskas Mil Mi-6 kuljetushelikopteri, Mil Mi-10 sotilaskuljetushelikopteri, Mil Mi-2 kevyt kuljetuskoptereita ja Mil Mi-24 taistelukopteri.


title: Rostvertol

text: Donin Rostovin kopteritehdas valmistaa nykyäänkin Moskovan Mil-helikopteritehtaan suunnittelemia helikoptereita. Tuotannossa on keskitytty muutamaan sotilas- ja siviilikopterimalliin: jopa 20 tonnin kuljetuskyvyn raskaisiin Mi-26- ja Mi-26T -kuljetuskoptereihin, raskaaseen Mil Mi-35M -taistelukopteriin muunnoksineen ("vientimalli" aiemmasta Mil Mi-24:sta, tuotannossa 2005-) ja Mi-28NE Night Hunter -taisteluhelikoptereihin sekä tämän taisteluvarusteltuun koulutusmalliin Mi-28UB. Donin Rostovin tehtaalla kokoonpannaan näitä koptereita, valmistetaan niihin tarvittavia runkoja ja roottorilapoja sekä koelennetään ilma-aluksia laaduntarkastusmielessä.


title: Rostvertol

text: Tehdas valmistaa koptereita Venäjän ja ulkovaltioiden viranomisille ja kaupallisille liikennöitsijöille. Tehtaan valmistamis koptereita on käytössä yli 30 maassa IVY-maissa sekä muualla Euroopassa ja Aasiassa, samoin kuin Etelä-Amerikassa.


title: Rostvertol

text: Keväällä ja kesällä 2014 Venäjän tiedotusvälineet ja helikopterivalmistaja Russian Helicopters tiedottivat, että uusia taistelu- ja kuljetushelikoptereita, kuten Mil Mi-28NE-mallia, sijoitetaan myös Venäjän asevoimien Läntisen sotilaspiirin alueelle, esimerkiksi Pietarin eteläosissa sijaistevaan Puškinin tukikohtaan.


title: Abu al-Qasim al-Zahrawi

text: Abu al-Qasim al-Zahrawi; "" (936 – 1013) oli andalusialainen lääkäri, jota pidetään yhtenä nykyaikaisen lääketieteen isänä. Ajan tavasta poiketen Albucasis ei käyttänyt vanhoja, uskomuksiin perustuneita oppeja sairauksien hoidosta vaan havainnoi ja piti kirjaa kehittämistään hoitomenetelmistä sekä niiden vaikutuksista. Hän kuvaili tiettävästi ensimmäisenä muun muassa kohdunulkoisen raskauden sekä havaitsi, että hemofilia on perinnöllinen sairaus. Uransa aikana hän kehitti yli 200 kirurgista instrumenttia. Albucasis kirjoitti elämänsä aikana lukuisia lääketieteen kirjoja. Hänen pääteoksenaan voidaan pitää teosta "Kitab al-Tasrif" (), joka oli usean vuosisadan lääketieteen pääteos Euroopassa ja Lähi-idässä. Albucasis toimi myös kalifin henkilääkärinä Córdobassa.


title: 2 (albumi)

text: 2 on Kerkko Koskinen Kollektiivin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 12. syyskuuta 2014. Albumilla solisteina laulavat Vuokko Hovatta, Manna sekä tammikuussa 2014 yhtyeessä Paula Vesalan korvannut Maija Vilkkumaa. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiseksi.


title: 2 (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”Tallinnan-lautta” julkaistiin 7. maaliskuuta 2014. Kappale on sijoittunut kahdelle eri listalle yhdeksi viikoksi, kun se nousi viikolla 11/2014 latauslistan 27:nneksi sekä 93:nneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Toinen single ”Lokki” julkaistiin 13. kesäkuuta 2014 ja kolmas ”Vapaudesta” 22. elokuuta 2014.


title: Kamov

text: Kamov () tai Kamovin suunnittelutoimisto (, virallinen suunnittelutoimistotunnus on "Ka") on venäläinen helikoptereita suunnitteleva yritys. Yhtiön kotipaikka on Venäjän Moskovan alueen Ljubertsyn kaupungissa, joka on aivan Moskovan kaakkoispuolella. Toinen helikopterien suunnittelutoimisto eli Mil Moskovan helikopteritehdas sijaitsee lähistöllä eli Ljubertsyn kaupungin itälaidalla Tomilinossa.


title: Kamov

text: Yrityksen pääsuunnittelija oli pitkään Nikolai Iljitš Kamov, joka valmisti ensimmäisen roottorialuksensa vuonna 1929 yhdessä N. K. Skrzhinskiin kanssa. Vuoteen 1940 mennessä yritys valmisti useita autogiroja, mukaan lukien ainoan taistelutoimintaa nähneen autogiron, TsAGI A-7-3:n.


title: Kamov

text: Nykyisen Kamovin suunnittelutoimiston taustalla on lokakuussa 1948 perustettu Kokeellinen suunnittelutoimisto 2 (). Suunnittelutoimisto nimettiin myöhemmin "Uhtomskin helikopteritehtaaksi" (Ухтомский вертолетный завод) ja vuonna 1974 tehdas nimettiin pääsuunnittelija Kamovin mukaan. Vuonna 1991 nimeksi tuli "Kamov helikopterien tieteellis-tekninen keskus" (). Kesäkuusta 1996 lähtien nimi on ollut pelkistetysti OAO Kamov. Vuonna 2008 Kamovista tuli osa holdingyhtiö Russian Helicoptersia. Se on puolestaan osa Venäjän valtionkorporaatio Rostehin omistamaa holdingyhtiö Oboronpromia. Kamovilla suunniteltujen kopterien sarjavalmistus tapahtuu pääosin Russian Helikopters -konsernin muilla, kokoonpanoon keskittyneillä tehtailla.


title: Kamov

text: Kamovin suunnittelutoimisto on keskittynyt sotilashelikoptereiden ja koaksiiliroottorillisten helikoptereiden kehittämiseen, jotka soveltuvat paremmin merivoimien käyttöön.


title: Volkspark Friedrichshain

text: Volkspark Friedrichshain on puisto Berliinin Friedrichshainin kaupunginosassa. Se oli Berliinin ensimmäinen kunnallinen puisto. Puisto perustettiin vuosina 1846–1848 kansanpuistoksi kaupungin asukkaille, ja sitä laajennettiin 1874. Sen suunnitteli Gustav Meyer. Puiston pinta-ala on 49 hehtaaria.


title: Volkspark Friedrichshain

text: Fridrichshainin puiston tunnetuin nähtävyys on arkkitehti Ludwig Hoffmannin suunnittelema, vuonna 1913 valmistunut Märchenbrunnen (”Satusuihkulähde”), joka käsittää useita terassimaisesia vesialtaita, holvikaaria ja satuhahmoja esittäviä patsaita. Puisto kärsi toisessa maailmansodassa, minkä jälkeen sitä on uudistettu. Puistoon muodostettiin hävitettyjen bunkkereiden kivimurskasta kaksi keinotekoista kukkulaa, 78 metriä korkea Grosse Bunkerberg (”Suuri bunkkerivuori”) ja 48 metriä korkea Kleine Bunkerberg (”Pieni bunkkerivuori”). Puiston alueella on useita urheilukenttiä ja leikkipuistoja sekä joutsenlammikko.


title: Volkspark Friedrichshain

text: Puiston alueella sijaitsee vuoden 1848 maaliskuun vallankumouksessa kuolleiden vallankumouksellisten hautausmaa Friedhof der Märzgefallenen. Sinne on haudattu yhteensä 183 maaliskuun vallankumouksen yhteydessä surmansa saanutta sekä 33 paikalle vuonna 1957 siirrettyä vuoden 1918 marraskuun vallankumouksen työläisvainajaa. Muualla puistossa ovat myös Espanjan sisällissotaan osallistuneiden vapaaehtoisten muistomerkki, saksalais-puolalainen muistomerkki sekä niin sanottu rauhankello.


title: Yhdystie 2470

text: Yhdystie 2470 on tie, joka kulkee Kokemäen Peipohjasta Sastamalan Kiikoisiin. Tien pituus on 31 kilometriä.


title: Yhdystie 2470

text: Tie saa alkunsa Kokemäen Peipohjassa sijaitsevasta valtatien 2 ja yhdystien 2140 eritasoliittymästä. Ensin tie sivuuttaa Haanmäen kaupunginosan sekä ylittää Tampere-Pori-radan. Tämän jälkeen tie sivuuttaa noin kilometrin matkalta Suokkaan teollisuusaluetta, jonka aikana se myös kohtaa yhdystien 2463 risteyksen. Tästä tie jatkuu vajaan kilometrin verran kunnes se saapuu Teljänportin liikenneympyrään ja kääntyy kohti pohjoista. Sen jälkeen tie sivuuttaa Tulkkilan kaupunginosan sen länsipuolelta sekä ylittää Vuolteen siltaa pitkin Kokemäenjoen.


title: Yhdystie 2470

text: Pian ylityksen jälkeen tie kohtaa yhdystien 2440 risteyksen. Seuraavan 1,5 kilometrin verran tie sivuaa vielä Kokemäen keskustan pohjoisimpia osia, kunnes se ohittaa Kakkulaistentien risteyksen ja saapuu taajama-alueen ulkopuolelle. Tästä tie jatkuu noin viiden kilometrin verran, jonka jälkeen se ohittaa yhdystien 2475 risteyksen. Sen jälkeen tien jatkuu profiililtaan mutkaisena ja kumpuilevana noin kuuden kilometrin verran, kunnes se ylittää Kauvatsanjoen sekä ohittaa yhdystien 2481 risteyksen.


title: Yhdystie 2470

text: Tämän jälkeen tie jatkuu profiililtaan mutkaisena noin 5 kilometrin verran kunnes se ylittää Piilijoen sekä ohittaa samannimisen paikan. Seuraavan viiden kilometrin mutkaisen osuuden jälkeen tie saapuu Jaaraan, jossa se kohtaa peräkkäin sekä Porintien ja Jaaranraitin risteykset. Seuraavaksi tie jatkuu kohtalaisen suorana noin 600 metrin verran päättyen lopulta kantatien 44 risteykseen Sastamalan Kiikoisiin.


title: Yhdystie 2470

text: Valtatien 2 eritasoliittymästä Teljänportin liikenneympyrään asti tien nimi on "Satakunnantie". Teljänportin liikenneympyrästä aina Jaaran tienristeyksiin asti tie kulkee nimellä "Kauvatsantie" ja tästä lopun matkaa kantatielle 44 nimellä "Jaarantie".


title: Irma Hirsjärvi

text: Irma Maria ”Ipa” Hirsjärvi (o.s. Kantola, s. 12. heinäkuuta 1960 Juva) on suomalainen kulttuurintutkija, joka väitteli vuonna 2009 tohtoriksi teoksella "Faniuden siirtymiä: Suomalaisen science fiction -fandomin verkostot". Hirsjärvi on toiminut pitkään suomalaisessa science fiction -fandomissa. Hän oli mukana järjestämässä Jyväskylän Finnconeja lähes kymmenen vuoden ajan ja vuonna 2012 hän oli Finnconin kotimainen kunniavieras.


title: Irma Hirsjärvi

text: Irma Hirsjärvi on valmistunut kirjastovirkailijaksi 1982. Hän on valmistunut kirjallisuuden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1994 ja väitellyt Jyväskylän yliopiston nykykulttuurin tutkimuskeskuksessa vuonna 2009. Hän on työskennellyt kouluissa, korkeakouluissa ja kansainvälisissä hankkeissa opettajana, luennoitsijana, kehittämis- ja tutkimushankkeiden vetäjänä ja tutkijana. Nykyisin hän työskentelee kulttuurialan tehtävissä. Hirsjärvi asuu Jyväskylässä miehensä kanssa. Hänellä on kaksi aikuista lasta.


title: Irma Hirsjärvi

text: Hirsjärvi on julkaissut lukuisia lehtiartikkeleita tieteiskirjallisuudesta, kauhukirjallisuudesta ja faniudesta 1980-luvulta alkaen. Hirsjärvi on ollut Jyväskylän science fiction -seuran jäsen vuodesta 1989 ja toimi seuran puheenjohtajana 1998–2005. Hän oli Finncon-yhdistyksen perustajajäsen ja puheenjohtaja 2003–2004 ja 2006–2010. Keski-Suomen kirjailijat ry:ssä hän on toiminut vuodesta 1992. Hirsjärvi on kirjoittanut novelleja ja runoja sekä käsikirjoituksia televisioon ja radioon. Hän on opettanut luovaa kirjoittamista avoimessa yliopistossa, kesäyliopistossa ja Suomen tieteis- ja fantasiakirjoittajien kursseilla.


title: Irma Hirsjärvi

text: Hirsjärvi on toiminut Jyväskylän kesä ry:n ja Jyväskylän festivaalit ry:n tehtävissä 1992–2007. "Kääntöpiiri"-lehden toimituskunnassa hän oli vuosina 1992–1995. Kulttuurialan kansainvälisissä luottamustehtävissä hän on toiminut vuodesta 2000. Hirsjärvi on toiminut Vasemmistoliiton paikallisjärjestöjen luottamustehtävissä Keski-Suomessa vuodesta 2012, muun muassa Keski-Suomen vasemmistonaisten puhenaisena. Hän oli Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2012 kuntavaaleissa. Hirsjärvi sai 153 ääntä ja ensimmäisen varavaltuutetun sijan.


title: Irma Hirsjärvi

text: Lisäksi Irma Hirsjärvi on työskennellyt käsikirjoittajana Salatut elämät -televisiosarjassa.


title: Itämitali

text:
Itämitali (saks. "Winterschlacht Im Osten") oli SS-Untersturmführer Ernst Krauitin suunnittelema saksalainen mitali toisessa maailmansodassa. Mitali perustettiin 26. toukokuuta 1942. Mitalia myönnettiin niille, jotka osallistuivat taisteluihin, haavoittuivat tai saivat paleltumia itärintamalla 15. marraskuuta 1941 – 26. huhtikuuta 1942 välisenä aikana. Ensimmäiset mitalit jaettiin taistelijoille syksyllä 1942.
Mitali tunnetaan myös "Itärintama" -mitalina sekä "Jäätyneen lihan" -mitalina.Virallisten ohjeiden mukaan mitalia ei jaettu vain saksalaisille rintamajoukoille, vaan sitä jaettiin myös siviileille sekä ulkomaalaisten armeijoiden sotilaille. Suomalaiselle kenttäarmeijalle mitalia ei ehditty jakaa ennen Lapin sotaa, joten suomalaisista vain suomalaisessa SS-pataljoonassa palvelleet saivat mitalin.


title: Itämitali

text: Muodoltaan mitali on pyöreä, 36,6 x 44.3 mm ja painoa sillä on 22.36 g. Etupuolella siinä on keskellä Saksan kotka ja sen jaloissa kahdella jalalla seisova hakaristi. Kotkan yläpuolella on tekstinä "WINTERSCHLACHT IM OSTEN 1941/42". Tekstin alapuolella ristissä on pistin ja lehvä.


title: Itämitali

text: Nauhaltaan mitali on punainen, jossa valko-musta-valkoinen keskiraita. Nauhan väri symbolisoi verta, valkoinen lunta ja musta kaatuneista aiheutunutta surua. Mitalia myönnettiin paperisessa pussissa myöntökirjan kanssa.


title: Itämitali

text: Ensimmäiset mitalit valmistettiin ns. Buntmatalista. Mitalin reunat yleensä hopeoitiin. Myöhemmin mitalit tehtiin sinkistä.


title: Itämitali

text: Normaalisti mitalia kannettiin kunniamerkkirivissä arvon mukaisessa järjestyksessä. Rintamaoloissa mitalista kiinnitettiin asetakkiin vain sen nauha toiseksi ylimpään napinväliin. Jos kyseisessä napinvälissä oli jo jonkin muun nauha, tuli itämitalin nauha tämän taakse.


title: Stridsvagn 122

text: Stridsvagn 122 on ruotsalainen paranneltu versio saksalaisesta Leopard 2A5 -taistelupanssarivaunusta. Stridsvagn 122:ssa on uutta teknologiaa, kuten tulenohjausjärjestelmä. Stridsvagn 122:ssa on myös paranneltu panssarointi ja pidempi taistelukelpoisuus. Ulkoapäin Stridsvagn 122 eroaa Leopard 2A5:stä siinä olevian ranskalaisten GALIX-savunheittimien sekä erilaisten säilytystilojen ja paksumpien luukkujen takia. Strv 122B -versiossa on modulaarinen AMAP komposiittipanssari, joka valmistajan mukaan tarjoaa paremman suojauksen RPG- ja tienvarsipommi-iskuja vastaan. Leopard 2A5:n tasan neljän metrin leveys on säilytetty ja painoa kertyi lisää 350 kg .


title: Stridsvagn 122

text: Vuonna 2013 120 Stridsvagn 122 -panssarivaunua oli Ruotsin puolustusvoimien käytössä. Suurin osa Saksalta aikaisemmin vuokratuista Leopard 2A4 -panssarivaunuista (Ruotsissa nimellä Strv 121) palautetaan Saksaan.


title: Stridsvagn 122

text: Stridsvagn 122 suunniteltiin eiryisesti Ruotsin maastoon, kuten metsiin, sopivaksi. Myös urbaani sodankäynti on otettu huomioon. Stridsvagn 122:ssa pyrittiin myös parantamaan alkuperäisessäLeopard 2A5 -taistelupanssarivaunussa olevia ongelmia. Ruotsin puolustusvoimien mukaan panssarivaunulla on seuraavia ominaisuuksia:


title: DŠK

text: DŠK tai DShK (ДШК) on neuvostoliittolainen raskas konekivääri, joka ampuu 12,7x108 mm patruunaa. Asetta käytettiin myös jalkaväen tulitukiaseena. Aseen nimi "Degtjarjovin – Špaginin suurikaliiperinen 12,7 mm konekivääri mallia 1938" tulee sen keksijältä Vasili Degtjarjovlta ja aseen syöttömekanismia parantaneelta Georgi Špaginilta.


title: DŠK

text: Neuvostoliitolle tuli tarve hankkia raskas konekivääri pääasiassa ilmatorjuntakäyttöön. Ensimmäinen suunnitelma oli Degtjarjov, Krupnokalibernyi, joka kehitettiin vuonna 1930. Aseessa oli pieni 30 panoksen rumpulipas sekä pieni tulinopeus, joten kehitettiin parempi versio, jossa on patruunavyö. Uudesta aseesta, DŠK:sta, tuli neuvostoliittolaisten sotilaiden pääasiallinen konekivääri toisessa maailmansodassa. Vuonna 1946 otettiin käyttöön modernisoitu versio DŠKM.


title: DŠK

text: Kuten yhdysvaltalaista vastinettansa M2 Browningia myös DŠK:ta käytettiin monenlaisiin tehtäviin. Sitä käytettiin ilmatorjuntaan ja jalkaväen tukemiseen. Sitä käytettiin myös ajoneuvojen konekiväärinä. Ase on tai on ollut historiansa aikana lähes 90 valtion käytössä, mukaan lukien Suomen puolustusvoimat.


title: Tyttö ja villivarsa 2

text: Tyttö ja villivarsa 2 ("Flicka 2") on vuonna 2010 valmistunut yhdysvaltalainen hevosaiheinen draamaelokuva. Elokuvasarjan kolmas osa on Tyttö ja villivarsa 3.


title: Tyttö ja villivarsa 2

text: Carrie McLaughlinin (Tammin Sursok) isoäiti ei voi enää kunnostaan johtuen hoitaa tyttärentytärtään, jonka äiti kuoli auto-onnettomuudessa. Carrie on elänyt koko elämänsä kaupungissa, mutta hänen isällään (Patrick Warburton) on karjatila Wyomingissa, ja Carrie joutuu isänsä huostaan. Hänen elämänsä muuttuu radikaalisti, eikä hänen tottumaansa elämää enää ole. Carrie saa tilalta vaikeitakin tehtäviä kaupunkilaistytölle, mutta ystävystyy mustangin, -nimeltä Flicka- kanssa. Carrie oppii ratsastamaan, ja saa itsensä moniin ongelmiin Flickan kanssa, ja menettääkin tämän hetkeksi, ja menettämisestä seuraa kauhua joka suunalla, asiat tuntuvat pahenneen korjaamattomiksi. Asiat kuitenkin järjestyvät uhrauksen avulla, ja paranevat vuosien saatossa hyviksi.


title: Tyttö ja villivarsa 3

text: Tyttö ja villivarsa 3, ("Flicka 3") on yhdysvaltalainen, vuonna 2012 valmistunut elokuva.


title: Tyttö ja villivarsa 3

text: Kelly Jenkins (Kacey Rohl) on kaveripiiristä ulkopuolella oleva poikatyttö, entinen kenttäratsastaja, mutta isän kuoleman jälkeen lähinnä talliapulainen, hevosten harjoittaja ja tallirenki. Kelly ja hänen äitinsä Lindy (Lisa Hartman Black) asuvat heidän omistamallaan hevostilalla, joka on rahallisissa vaikeuksissa. Uusi tallipäällikkö, Toby (Clint Black) tuo mukanaan omia hevosiaan, koska hänen työnantajaperheen talli tuhoutui tallipalossa, ja hän tarvitsi paikkaa hevosilleen, ja itselleen läheltä kaupunkia.


title: Tyttö ja villivarsa 3

text:
Kelly ihastuu Flickaan heti ensisilmäyksellä. Hän alkaa Tobyn luvalla harjoituttamaan hevosta, ja hyppäämäänkin sillä. Kelly saa intoa kenttäratsastukseen takaisin, ja hetken kaikki tuntuu mahtavalta.
Tapahtumat johtavat huonosta huonompaan, ja Kelly ottaa niskoillensa syyt hevostilan tilanteen huonomiseen. Toiveet tallin pelastamisesta tuntuvat hävinneen. Hän ei kuitenkaan luovuta, ja saa uutta intoa.


title: Tyttö ja villivarsa 3

text: Kelly pelastaa tilan myymiseltä Flickan ansiosta. Flicka kuitenkin lähtee Tobyn mukana takaisin kotitallilleen suuren kenttäratsastuskilpailun jälkeen, ja suru on Kellyllä suuri. Toby on hyväsydämisyyttään päättänyt antaa Flickan varsan, joka on juuri koulutusiässä, ja saattaa hyvinkin päästä kansainväliselle tasolle asti hyppäämään.


title: Karia HM V

text: HM V (Helsingin Moottorivaunu, V=Viides sarja) on luokka suomalaisia raitiovaunuja, joita Helsingin kaupungin liikennelaitos () käytti Helsingin raitioliikenteessä. Yhteensä viidestätoista valmistetusta vaunusta kolme on nykyään käyttökelpoisia. Kaikki HM V -luokan raitiovaunut rakensi suomalainen Karia vuonna 1959.


title: Karia HM V

text: Luokan raitiovaunujen poistaminen käytöstä alkoi vuonna 1993 vaunuista 5 ja 6. Vuonna 1994 häipyi vaunu 7 ja loput vaunut myöhemmin. Viimeinen vaunu oli 9, jota käytettiin viimeisen kerran linjaliikenteessä 10.12.2010 vuorossa 59 aamupäivällä. Kaikki vaunut on poistettu liikenteestä, yksi (15) muutettiin Spårakoff-nimiseksi liikkuvaksi ravintolaksi ja kaksi muuta vaunua (9 ja 12) on museo- ja tilausajokäytössä.


title: Karia HM V

text: HM V ja Valmetin valmistama lähes identtinen RM 3 olivat viimeisiä Karian ja Valmetin kehittämistä hyvin saman kaltaisista raitiovaunuista Helsingin ja Turun raitiovaunuverkostoja varten.


title: Karia HM V

text: Helsingissä käytetyt vaunut tilattiin vuonna 1957 Karialta, joka on Suomen Autoteollisuuden tytäryhtiö. Karia vastasi runkojen valmistamisesta ja vaunujen kokoamisesta. Muista komponenteista vastasivat muut Suomen Autoteollisuuden tytäryhtiöt: Sisu vastasi telien rakentamisesta ja Strömberg sähköjärjestelmistä.


title: Karia HM V

text: Alun perin, kun raitiovaunuissa oli erillinen lipunmyyjä ja ajaja, vaunussa oli 29 istumapaikkaa ja 68 seisomapaikkaa. Ruuhka-aikaan vaunuun kuitenkin mahtui tämän lisäksi vielä 50 matkustajaa. Kun 1970–1980-luvuilla luovuttiin erillisistä lipunmyyjistä, lipunmyyjän paikka korvattiin kahdella tuolilla, jolloin istumapaikkojen määrä nousi 31:een. Tämä laski seisomapaikkojen määrän 57:ään (57 seisomapaikan lisäksi ruuhka-aikana 44 lisää). Spårakoff-vaunussa on 24 istumapaikkaa. Vaunujen rahastajanaitiot poistettiin vuonna 1987.


title: Eurocopter EC130

text: Eurocopter EC130 on yksimoottorinen kevyt helikopteri, joka kehitettiin AS350 Ecureuil helikopterin pohjalta. Helikopteria valmistaa Airbus Helicopters. EC130 -helikopterista on julkaistu paranneltu versio EC130T2, jossa on uusi moottori joka parantaa suorituskykyä.


title: Eurocopter EC130

text: EC130 teki ensilentonsa 24. kesäkuuta 1999 Ranskassa. Koelentäjänä toimi australialainen Steven Page. EC130 -mallissa on vanhempaan AS350 malliin eroten Fenestron -pyrstöroottori, joka vähentää melua 50 %.


title: Eurocopter EC130

text: EC130 saavuttaa suosiotaan pelastuspalveluiden joukossa, sillä siinä on suhteellisen suuri matkustamo, johon mahtuu 1 tai 2 paarit sekä leveät sivuovet. Myös Fenestron pyrstöroottorit lisäävät turvallisuutta HEMS-tehtävissä.


title: Helibras

text: Helibras tai "Helicópteros do Brasil S.A" on Brasiliassa kotipaikkaansa pitävä helikoptereita valmistava yritys, jonka omistaa kokonaan Airbus Helicopters, joka on osa Airbus Groupia. Helibras on helikoptereiden markkinajohtaja Brasialiassa, sillä on 54% markkinaosuus. Sotilashelikoptereista yrityksellä on 60% osuus.


title: Helibras

text: Helibras perustettiin 11. tammikuuta 1978 São Paulossa. Vuonna 2006 Airbus Helicopters (silloin Eurocopter Group) osti koko yrityksen. Aiemmin sillä oli ollut osittainen omistus. Helibras on Latinalaisen Amerikan ainut helikopterivalmistaja.


title: Helibras

text: Helibras on toimintansa aikana toimittanut n. 500 helikopteria, joista 70% on ollut "Esquilo" -mallisia. 10% tuotannosta viedään muihin Latinalaisen Amerikan maihin, kuten Argentiinaan, Boliviaan, Chileen, Meksikoon, Paraguayhin, Uruguayhin ja Venezuelaan.


title: Hide and Seek (albumi)

text: Hide and Seek on kanadalaisen The Birthday Massacre -yhtyeen viides täyspitkä albumi.


title: Byronosaurus

text:
Byronosaurus oli hirmuliskoihin kuulunut suku, joka eli liitukauden loppupuolella. Siihen kuuluva laji oli "B. jaffei".
Suvun lajit olivat petoeläimiä. Ne olivat puolitoista metriä pitkiä. Niiden hampaat olivat neulamaiset. "Byronosauruksen" jäänteitä on löydetty Ukhaa Tolgodista Mongoliasta.


title: Trofeo Tim

text: Trofeo Tim on Italiassa pelattava jalkapallon kesäturnaus johon osallistuu kolme italialaista seurajoukkuetta. Turnaus on pelattu vuodesta 2001 alkaen. Turnaukseen osallistuivat vuodesta 2001 aina vuteen 2012 saakka ainoastaan Juventus, Internazionale ja AC Milan. Vasta vuonna 2013 Interin sijasta kilpailuunn osallistui US Sassuolo. Sassuolo voitti kilpailun jättäen Juventuksen kakkoseksi ja Milanin viimeiseksi. Turnauksen menestynein joukkue on Inter 8 voitolla.


title: Jokisivu (Sastamala)

text: Jokisivu on Sastamalan kunnassa sijaitseva, seitsemästä kylästä muodostuva kylänauha Kokemäenjoen yläjuoksulla Kiikan kirkonkylän vaiheilla. Pohjoisesta etelään lueteltuna kylät ovat Kulmuntila, Jaamala, Hoipola, Mielaanniemi, Ulvi, Teukkula ja Kilpijoki. Jokisivulla asuu noin 170 taloutta.


title: Jokisivu (Sastamala)

text: Jokisivun alueella sijaitsee viisi koskea: Kilpikoski, Meskalankoski, Pirjaskoski, Kiikkapäänkoski (jonka yli kulkee Kiikan silta) sekä Ruotsilankoski.


title: Jokisivu (Sastamala)

text: Vanhimmat luotettavat asiakirjatiedot Jokisivun kylistä ovat peräisin 1500-luvun alusta.


title: Joshua Logan

text: Joshua Lockwood Logan III (5. lokakuuta 1908 Texarkana, Texas, Yhdysvallat – 12. heinäkuuta 1988 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, teatteri- ja elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Joshua Logan

text: Logan oli lyhyen aikaa (1940–1942) naimisissa näyttelijä Barbara O'Neilin kanssa.


title: Camelot (täsmennyssivu)

text: Camelot tarkoittaa muun muassa seuraavia


title: Kilpijoki

text: Kilpijoki on Sastamalassa virtaava noin 5,5 kilometrin pituinen Kokemäenjoen sivujoki. Se saa alkunsa Jokiniitun peltoalueelta, jossa läheisiltä Pieskansuon ja Teerinevan soilta lähtevät ojat yhtyvät. Kilpijoki laskee Kokemäenjokeen entisen Äetsän kunnan alueella Kilpijoen kylässä. Jokisivun halki kulkevalla kylätiellä aivan Valtatie 12:a vieressä sijaitsee Kilpijoen ylittävä vanha Kallon kivisilta. Paikalla on ollut silta jo ainakin 1600-luvun puolivälissä, jolloin Kilpijoen (eli silloisen Kallon) kylätontti sijaitsi joen rantatörmällä.


title: F1 2014

text: F1 2014 on Codemastersin kehittämä ajopeli, joka julkaistiin 17. lokakuuta 2014 PlayStation 3, Xbox 360 ja Windows alustoille. F1 2014 on Formula One -pelisarjan kuudes peli. Peli sisältää kaikki kauden 2014 kuljettajat, tallit ja radat sekä uuden Sotši Autodrom -radan Venäjällä, ja paluun kisakalenteriin tekevät Itävallan Red Bull Ring ja Saksan Hockenheim. Pelissä ei ole edellisestä pelistä F1 2013:sta tuttuja klassikkokuljettajia ja -autoja.


title: Hope Lange

text: Hope Lange (28. marraskuuta 1933 Redding, Connecticut, Yhdysvallat – 19. joulukuuta 2003 Santa Monica, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka näytteli niin teatterissa, elokuvassa kuin televisiossakin.


title: Hope Lange

text: Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Don Murray (1956–1961), toinen Alan J. Pakula (1963–1971) ja kolmas Charles Hollerith, Jr. (1986–2003).Lange esiintyi 1960-1980-luvulla runsaasti televisiosarjoissa ja -elokuvissa. Pisimpään hän oli mukana näissä kahdessa sarjassa.


title: Elmo Lakka

text: Elmo Johannes Hannunpoika Lakka (s. 10. huhtikuuta 1993 Elimäki) on suomalainen yleisurheilija, joka kilpailee pika-aitajuoksussa ja pikajuoksussa. Hän edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja häntä valmentaa Antti Haapakoski. Vuoteen 2016 asti häntä valmensi Jari Eronen ja vuoteen 2013 asti hän edusti Kouvolan Urheilijoita.


title: Elmo Lakka

text: Kalevan kisoissa Lakka on voittanut SM-kultaa 110 metrin aidoissa Porissa 2015 tuloksella 13,99, Oulussa 2016 tuloksella 13,81, Seinäjoella 2017 tuloksella 13,82 ja Jyväskylässä 2018 tuloksella 13,67. Kuopiossa 2014 hän sai samalla matkalla hopeaa tuloksella 13,98. Sisäratojen SM-kilpailuissa Lakka voitti kultaa 60 metrin aidoissa vuosina 2014, 2015, 2016 ja 2017. Viestijuoksun SM-kisoista Lakalla on 4 × 100 metriltä kultaa vuosilta 2014 ja 2018 sekä hopeaa vuosilta 2016 ja 2017. 4 × 400 metriltä hän sai SM-hopeaa 2018. SM-halleista hänellä on kultaa 4 × 200 metriltä 2017 sekä pronssia 4 × 300 metriltä vuosilta 2015 ja 2016.


title: Elmo Lakka

text: Lakka karsiutui 110 metrin aitajuoksun välierissä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2011 ja MM-kilpailuissa Barcelonassa 2012. Hän sijoittui samassa lajissa kuudenneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2015. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän karsiutui 110 metrin aitajuoksun välierissä. Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hän karsiutui 60 metrin aitajuoksun alkuerissä. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui 110 metrin aitajuoksun välierissä ennätyksellään 13,60.


title: Elmo Lakka

text: Suomi–Ruotsi-maaotteluissa Lakka on kilpaillut 110 metrin aidoissa vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2018. Hän voitti maaottelujuoksun 2015, 2016 ja 2018. Vuonna 2014 hän voitti 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuden 110 metrin aitajuoksussa.


title: Elmo Lakka

text: Lakan ennätys 110 metrin aidoissa on 13,60 (10.8.2018), 100 metrillä 10,57 (17.8.2014) ja 200 metrillä 21,58 (28.7.2016). Hän juoksi 150 metrin sisäratojen Suomen ennätyksen 16,32 tammikuussa 2018. Lakan hallussa on myös hänen vuonna 2012 juoksemansa 19-vuotiaiden Suomen ennätys 60 metrin aidoissa sisäradalla (7,76).


title: Elmo Lakka

text: Lähde


title: Sinkkifluoridi

text: Sinkkifluoridi (ZnF) on epäorgaaninen sinkki- ja fluoridi-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää metallien päällystämiseen sinkillä ja eräiden lasilaatujen valmistamiseen.


title: Sinkkifluoridi

text: Huoneenlämpötilassa sinkkifluoridi on värittömiä kiteitä. Muista sinkin halogenideista poiketen sinkkifluoridi liukenee veteen vain hieman ja paremmin kuumaan kuin viileään veteen. Paremmin yhdiste liukenee ammoniakkiin ja happamiin liuoksiin. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen tetrahydraatti (ZnF·4HO). Kidevesi poistuu kuumennettaessa yhdistettä alennetussa paineessa noin 200 °C:n lämpötilaan.


title: Sinkkifluoridi

text: Sinkkifluoridia voidaan saada tetrahydraattina liuottamalla sinkkioksidia tai sinkkikarbonaattia vetyfluoridin vesiliukseen ja haihduttamalla vesi pois tai saostamalla sinkkisulfaatin vesiliuoksesta natriumfluoridin avulla. Vedettömän sinkkifluoridin valmistukseen voidaan käyttää muita tapoja esimerkiksi sinkkioksidin ja fosforitrifluoridin välistä reaktiota.


title: Sinkkifluoridi

text: Sinkkifluoridia voidaan käyttää lasitteiden ja emalien valmistuksessa sekä taittokyvyltään voimakkaiden lasilaatujen ja optisten kuitujen valmistuksessa. Metalliteollisuudessa yhdistettä käytetään fluksina ja lisäaineena galvaanisissa kylvyissä pinnoitettaessa metalleja elektrolyyttisesti sinkillä. Muita käyttökohteita ovat puun suojaaminen lahoamista vastaan ja orgaanisissa synteeseissä mietona fluoraavana reagenssina esimerkiksi korvaamaan klooriatomeita fluoriatomeilla ja syklisaatioreaktioiden katalyyttinä.


title: Juggernaut

text: Juggernaut voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kalutaran piirikunta

text: Kalutaran piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Läntiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Colombon piirikuntaan, idästä Ratnapuran piirikuntaan, etelästä Gallen piirikuntaan ja lännestä Mannarinlahteen.


title: Kandyn piirikunta

text: Kandyn piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Keskiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kurunegalan ja Matalen piirikuntiin, idästä Badullan piirikuntaan, etelästä Nuwara Eliyan piirikuntaan ja idästä Kegallen piirikuntaan.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969 pidettiin Vetelissä 15.–16. helmikuuta ja Jyväskylän Laajavuorella 21.- 23. helmikuuta. Lisäksi pienenmäen ja yhdistetyn mestaruuskisat pidettiin Kouvolassa Vetelin SM-hiihtojen aikaan.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969

text: Kilpailu käytiin Jyväskylän Laajavuorella.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969

text: Kilpailu käytiin Vetelissä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1969

text: Kilpailu käytiin Kouvolassa.


title: Kegallen piirikunta

text: Kegallen piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Sabaragamuwan provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kurunegalan piirikuntaan, idästä Kandyn ja Nuwara Eliyan piirikuntiin, lännestä Gampahan ja Colombon piirikuntiin ja etelästä Ratnapuran piirikuntaan.


title: Kilinochchin piirikunta

text: Kilinochchin piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Pohjoiseen provinssiin ja sijaitsee Sri Lankan pohjoiskärjessä, Jaffnan niemimaan eteläpuolella. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Jaffnan piirikuntaan ja etelästä Mannarin ja Mullaitivun piirikuntiin.


title: Kurunegalan piirikunta

text: Kurunegalan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Luoteisprovinssiin. Piirikunta rajautuu lännestä Puttalamin piirikuntaan, pohjoisesta Anuradhapuran piirikuntaan, idästä Anuradhapuran, Matalen ja Kandyn piirikuntiin ja etelästä Gampahan ja Kegallen piirikuntiin.


title: Jouni Marjaniemi

text: Jouni Aleksi Marjaniemi (s. 26. elokuuta 1989) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Vehmaan Kiistoa ja häntä valmentaa Rami Hyypiä.


title: Jouni Marjaniemi

text: Marjaniemi voitti seiväshypyn Suomen mestaruuden Kuopion Kalevan kisoissa 2014 tuloksella 520 ja SM-pronssia Porin Kalevan kisoissa 2015 tuloksella 510. Hänen ennätyksensä 535 cm on hypätty Kuopiossa 6. kesäkuuta 2015.


title: Mannarin piirikunta

text: Mannarin piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Pohjoiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kilinochchin piirikuntaan, idästä Mullaitivun ja Vavuniyan piirikuntiin, etelästä Puttalamin ja Anuradhapuran piirikuntiin. Mannarin- ja Bengalinlahden yhdistävä Palkinsalmi sijaitsee Mannarin piirikunnan edustalla.


title: Matalen piirikunta

text: Matalen piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Keskiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Anuradhapuran ja Polonnaruwan piirikuntiin, idästä Amparan ja Badullan piirikuntiin, etelästä Kandyn piirikuntaan ja lännestä Kurunegalan piirikuntaan.


title: Mataran piirikunta

text: Mataran piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Eteläiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu lännestä Gallen piirikuntaan, pohjoisesta Ratnapuran piirikuntaan, idästä Hambantotan piirikuntaan ja etelästä Intian valtamereen.


title: Samuli Järvelä

text: Samuli Järvelä (s. 18. lokakuuta 1987) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Soinin Sisua. Järvelä saavutti hopeaa seiväshypyssä Kuopion Kalevan kisoissa 2014 tuloksella 520. Järvelän ennätys 530 on hypätty Virroilla vuonna 2013.


title: Moneragalan piirikunta

text: Moneragalan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Uvan provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta ja idästä Amparan piirikuntaan, lännestä Badullan ja Ratnapuran piirikuntiin ja etelästä Hambantotan piirikuntaan.


title: Mullaitivun piirikunta

text: Mullaitivun piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Pohjoiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kilinochchin piirikuntaan, lännestä Mannarin piirikuntaan, etelästä Vavuniyan ja Trincomaleen piirikuntiin ja idästä Intian valtamereen.


title: Nuwara Eliyan piirikunta

text: Nuwara Eliyan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Keskiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kandyn piirikuntaan, idästä Badullan piirikuntaan, etelästä Ratnapuran piirikuntaan ja lännestä Kegallen piirikuntaan.


title: Nuwara Eliyan piirikunta

text: Piirikunta on tunnettu teetuotannostaan. Siellä sijaitsevat Dimbulan, Nuwara Eliyan ja Uda Pussellawan teealueet.


title: Tornado Alicia Black

text: Tornado Alicia Black (s. 12. toukokuuta 1998 Boca Raton) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 718 heinäkuussa 2014. Hän on voittanut urallaan kaksi ITF-turnausta kaksinpelissä.


title: Tornado Alicia Black

text: Vielä juniorina pelaava Black pääsi tyttöjen kaksinpelin loppuotteluun Yhdysvaltain avoimissa 2013, jossa hän hävisi Ana Konjuhille. Junioreiden maailmanlistalla Black on sijoittunut parhaimmillaan kolmanneksi.


title: Tornado Alicia Black

text: Helmikuussa 2014 Black sai villin kortin uransa ensimmäiseen WTA-turnaukseen Acapulcoon. Hän hävisi ensimmäisellä kierroksella kuudenneksi sijoitetulle Bojana Jovanovskille suoraan kahdessa erässä. Heinäkuussa hän pääsi karsintojen kautta mukaan Washingtonin turnaukseen, mutta hävisi ensimmäisellä kierroksella Zarina Diyasille.


title: Tornado Alicia Black

text: Tornado Aliciaa on yhdessä pikkusiskonsa Hurricane Tyran kanssa luonnehdittu seuraaviksi ”Williamsin siskoksiksi”.


title: Polonnaruwan piirikunta

text: Polonnaruwan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Keskipohjoiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Anuradhapuran ja Trincomaleen piirikuntiin, kaakosta Batticaloan ja Amparan piirikuntiin ja lounaasta Matalen piirikuntaan.


title: Puttalamin piirikunta

text: Puttalamin piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Luoteisprovinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Mannarin piirikuntaan, idästä Anuradhapuran ja Kurunegalan piirikuntiin, etelästä Gampahan piirikuntaan ja idästä Mannarinlahteen.


title: Jonna Miettinen

text: Jonna Sofia Adalmiina Miettinen (s. 7. joulukuuta 1990 Maaninka) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Maaningan Mahtia. Miettinen saavutti pronssia moukarinheitossa Kuopion Kalevan kisoissa 2014 ennätystuloksellaan 62,28.


title: Ratnapuran piirikunta

text: Ratnapuran piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Sabaragamuwan provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Kegallen, Nuwara Eliyan ja Badullan piirikuntiin, idästä Moneragalan piirikuntaan, lännestä Colombon ja Kalutaran piirikuntiin ja etelästä Gallen, Mataran ja Hambantotan piirikuntiin.


title: Trincomaleen piirikunta

text: Trincomaleen piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Itäiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Mullaitivun piirikuntaan, lännestä Anuradhapuran piirikuntaan, etelästä Polonnaruwan ja Batticaloan piirikuntiin ja idästä Intian valtamereen.


title: Vavuniyan piirikunta

text: Vavuniyan piirikunta (, ) on yksi Sri Lankan 25 piirikunnasta. Se kuuluu Pohjoiseen provinssiin. Piirikunta rajautuu etelästä ja idästä Anuradhapuran piirikuntaan, pohjoisesta Mullaitivun piirikuntaan ja lännestä Mannarin piirikuntaan.


title: Michigan Stadium

text: Michigan Stadium on jalkapallostadion Ann Arborin kaupungissa Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Real Madridin ja Manchester Unitedin harjoitusottelu 2. elokuuta 2014 keräsi maan jalkapallohistorian suurilukuisimman yleisön, 109 318 katsojaa. Ottelu oli osa Amerikassa pelattavaa International Champions Cup -kilpailua.


title: S/S Bore III

text: S/S Bore III oli suomalainen matkustajahöyrylaiva joka oli turkulaisen Bore-varustamon käytössä 1952–1976.


title: S/S Bore III

text: Bore III rakennettiin 1952 Oskarshamnin telakalla Ruotsissa. Laivan pituus oli 90,77 metriä, leveys 14,26 metriä ja syväys 5,0 metriä. Laivan vetoisuus oli 3 007 bruttorekisteritonnia ja suurin nopeus 15 solmua. Höyrykoneen teho oli 3 300 hevosvoimaa. Laivalla oli 220 hyttipaikkaa ja se saattoi ottaa 700 matkustajaa.


title: S/S Bore III

text: Bore III oli kesät Helsinki–Tukholma-linjalla ja talvet Turku–Tukholma-linjalla. Kesällä 1971 se ajoi poikkeuksellisesti Leningradin risteilyjä ja kesällä 1972 se oli pietarsaarelaiselle Oy Jakob Lines Ab:lle vuokrattuna Pietarsaari–Uumaja/Skellefteå linjalla. Vuonna 1973 laivan laivan keulimmainen savupiippu poistettiin ja tilalle rakennettiin lisää matkustajahyttejä niin että niitä oli muutoksen jälkeen 317. Poistettu keulimmainen savupiippu oli ollut ns. valesavupiippu ja siinä oli ollut varustamon johtajan Hans von Rettigin yksityishytti. Muutostyön jälkeen Bore III oli Itämeren risteilyliikenteessä.


title: S/S Bore III

text: Bore III myytiin 1976 Panamaan ja sen uudeksi nimeksi tuli "Lowell Thomas Explorer". Vuonna 1977 laiva siirrettiin Montrealiin Kanadaan jossa se varustamon talousvaikeuksien vuoksi pakkohuutokaupattiin marraskuussa 1977 Monroviaan Liberiaan. Uudeksi nimeksi tuli "Royal Clipper". Laiva kuitenkin paloi ja upposi 6. joulukuuta 1977 konehuoneessa tapahtuneen räjähdyksen jälkeen. Hylky nostettiin romutettavaksi 1982.


title: Kristie Ahn

text: Kristie Ahn (s. 15. kesäkuuta 1992) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 304 kesäkuussa 2009. Hän on voittanut urallaan kolme ITF-turnausta kaksinpelissä.


title: Kristie Ahn

text: Vuonna 2008 Ahn pääsi karsintojen kautta mukaan Yhdysvaltain avointen pääsarjaan. Hän hävisi turnauksen avauskierroksella maailmanlistan sijalla seitsemän olleelle Dinara Safinalle. Heinäkuussa 2014 Ahn sai villin kortin Stanfordin tennisturnaukseen, jossa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Coco Vandeweghelle.


title: Jutta Heikkinen

text: Jutta Karita Heikkinen (s. 27. lokakuuta 1994 Lieksa) on suomalainen moniottelija. Hän edustaa Joensuun Katajaa. Vuoteen 2014 saakka hän edusti Lieksan Urheilijoita.


title: Jutta Heikkinen

text: Heikkinen voitti seitsenottelun Suomen mestaruuden Kuopiossa 2014 (5202 p), Porissa 2015 (5618 p), Oulussa 2016 (5603 p) ja Seinäjoella 2017 (5747 p). Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2015 Heikkinen oli kahdeksas silloisella ennätyksellään 5717 pistettä.


title: Jutta Heikkinen

text: Myös Heikkisen kaksossisar Hertta Heikkinen on seitsenottelija. Molempia valmentaa heidän isänsä Jarmo Heikkinen.


title: Jutta Heikkinen

text: Lähde


title: Henna Palosaari

text: Henna Riikka Emilia Palosaari (s. 9. syyskuuta 1993 Haukipudas) on suomalainen seitsenottelija. Hän edustaa Kuivasjärven Auraa. Aikaisemmin hän on edustanut Haukiputaan Veikkoja ja Oulun Pyrintöä. Palosaari saavutti hopeaa seitsenottelussa Kuopion Kalevan kisoissa 2014 5156 pisteellä ja pronssia Oulun Kalevan kisoissa 2016 5362 pisteellä.


title: S/S Wasa

text: S/S Wasa oli suomalainen matkustajahöyrylaiva joka liikennöi myöhemmin Viron ja Suomen väliä virolaisomistuksessa.


title: S/S Wasa

text: S/S Wasa rakennettiin 1871 "W. Lindbergs Södra Varvet"-telakalla Tukholmassa Ruotsissa. Laivan pituus oli 52,7 metriä, leveys 7,5 metriä ja syväys 3,2 metriä. Laivan vetoisuus oli 610 bruttorekisteritonnia ja suurin nopeus 9 solmua. Höyrykoneen teho oli aluksi 70 myöhemmin 320 hevosvoimaa. Laiva saattoi ottaa 207 matkustajaa.


title: S/S Wasa

text: Vaasalaisen Ångfartygs Ab Wasa-varustamon tilaama laiva oli aluksi Tornio–Pietari-linjalla ja vuodesta 1876 Helsinki-Turku-Vaasa-Kokkola-Oulu linjalla yhdessä S/S Von Döbelnin kanssa. Vuonna 1892 laiva siirtyi Suomen Höyrylaiva Oy:n omistukseen ja se oli aluksi linjoilla Tukholma/Tornio–Turku–Helsinki–Pietari, myöhemmin se liikennöi Suomesta Tallinnaan ja Stettiniin.


title: S/S Wasa

text: S/S Wasa myytiin 1899 Viron Pärnussa toimineelle "Pernauer Reederei"-varustamolle jonka omisti Hans Diedtrich Schmidt. Laiva liikennöi nyt sotavuosia lukuun ottamatta 40 vuoden ajan vuoteen 1939 saakka pääasiassa Tukholma–Helsinki–Tallinna–Pärnu-linjoilla. Ensimmäisen maailmansodan aikana se oli 1915–1918 Venäjän laivaston apuraivaajana ja asuntolaivana. Laiva jäi huhtikuussa 1918 Helsinkiin ja se palautettiin sitten Viroon.


title: S/S Wasa

text: Vuonna 1927 laivan nimeksi tuli "Vasa" ja liikennöi edelleen Virosta Helsinkiin. Vuonna 1939 laiva myytiin Riikaan Latvian valtion omistamalle varustamolle. Laiva peruskorjattiin, siihen lisättiin uusia hyttejä ja uudeksi nimeksi tuli "Banga". Vuonna 1940 tapahtuneen Neuvostoliiton miehityksen jälkeen laiva oli venäläisten käytössä. Se sai vaurioita kesällä 1941 saksalaisten ilmahyökkäyksessä ja se hinattiin Leningradiin jossa se muutettiin VT-526 nimiseksi asuntolaivaksi. Laiva oli vuoteen 1944 saakka asuntolaivana Leningradissa ja sen tunnuksena oli "PB-11". Marraskuussa 1944 se ajoi karille ja upposi Riian lähelle. Hylky nostettiin ja romutettiin 1952.


title: S/S Wasa

text: Muita samannimisiä suomalaisaluksia ovat olleet:


title: Cedarosaurus

text:
Cedarosaurus oli hirmuliskoihin kuulunut suku, joka eli liitukaudella. Siihen kuuluva laji oli "C. weiskopfae".
Samaan heimoon kuuluvia sukuja ovat "Abydosaurus" ja "Venenosaurus". "Cedarosaurukset" olivat kasvissyöjiä. Niitä eniten uhannut petodinosaurus lienee ollut "Utahraptor". "Cedarosauruksen" jäänteitä on löydetty kalliomuodostumista Teksasista ja Utahista, Yhdysvalloista. Utahissa sijaitsevasta Cedarin vuoristomuodostumasta on löydetty myös muiden dinosaurusten jäänteitä.


title: Jessica Rautelin

text: Jessica Maria Rautelin (s. 16. tammikuuta 1997 Helsinki) on suomalainen moniottelija. Hän edustaa Esbo IF:ää ja häntä valmentaa Matti Vesterinen.


title: Jessica Rautelin

text: Kuopion Kalevan kisoissa 2014 Rautelin saavutti pronssia seitsenottelussa 5146 pisteellä. Tulos oli hänen uusi ennätyksensä ja hän paransi kisoissa myös 100 metrin aitojen, kuulan, 200 metrin ja 800 metrin ennätyksiään. Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 Rautelin sijoittui pronssille tuloksella 5445 pistettä.


title: Jessica Rautelin

text: Vuoden 2014 17-vuotiaiden Suomi–Ruotsi-maaottelussa Rautelin voitti 400 metrin aidat ja 400 metrin juoksun. Alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa Eskilstunassa heinäkuussa 2015 Rautelin teki seitsenottelussa uuden ennätyksensä 5269 ja oli 12:s.


title: Jessica Rautelin

text: Sisäratojen SM-kisoissa 2015 Rautelin juoksi pronssia saavuttaneessa Esbo IF:n 4 × 300 metrin viestijoukkueessa.


title: Jessica Rautelin

text: Lähde


Amerikansuomalaisia sarjakuvataiteilijoita on Ilpo Lagerstedtin vuonna 2008 ilmestynyt teos, joka käsittelee amerikansuomalaisia sarjakuvantekijöitä.


title: Camilla Richardsson

text: Camilla Margareta Richardsson (s. 14. syyskuuta 1993 Vaasa) on suomalainen kestävyysjuoksija, jonka päämatka on 3 000 metrin estejuoksu. Hän edustaa Vasa IS:ää ja häntä valmentaa Jukka Keskisalo. Vuosina 2013–2017 häntä valmensi Guy Storbacka.


title: Camilla Richardsson

text: Kalevan kisoissa Richardsson on saavuttanut kultaa estejuoksussa Seinäjoella 2017 ja Jyväskylässa 2018. Seinäjoella hän saavutti myös SM-hopeaa 5000 metrin juoksussa. Hopeaa estejuoksussa Richardsson on saavuttanut Kuopiossa 2014 ja Porissa 2015 sekä Oulussa 2016, jolloin hän sijoittui toiseksi myös 5 000 metrin juoksussa ja voitti lisäksi Suomen mestaruuden 10 000 metrin juoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuista hänellä on kultaa vuonna 2018 1 500 metrin juoksussa sekä hopeaa (2015, 2017) ja pronssia (2014) 3 000 metrin juoksusta. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 2017 ja 2018 sekä hopeaa 2016. Viestijuoksun SM-kisoissa Richardsson on voittanut kaksi kultaa 3 × 3 000 metrin kävelyviestistä (2011, 2012).


title: Camilla Richardsson

text: Richardsson karsiutui Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 2011 estejuoksun alkuerissä. Tampereen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui estejuoksussa seitsemänneksi. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2015 Richardsson oli estejuoksussa neljäs uudella ennätyksellään 9.46,34. Hän teki ennätyksensä myös 5 000 metrin juoksussa ollen yhdeksäs ajalla 15.57,95.


title: Camilla Richardsson

text: Richardsson osallistui ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa Pekingin MM-kisoissa 2015. Hän juoksi alkuerässä ajan 9.53,13 ollen 32:s. Amsterdamin EM-kisoissa 2016 hänen alkueräaikansa oli 9.54,80 ja sijoituksensa 20.


title: Camilla Richardsson

text: Richardsson paransi omaa ennätystään 3000 metrin esteissä kesäkuussa 2017 Prahassa juoksemalla ajan 9.41,73 ja alitti sillä Lontoon MM-kisojen 2017 tulosrajan 9.42,0. Lontoon MM-kilpailuissa hän karsiutui alkuerissä ajalla 10.07,04. Berliinin EM-kisoihin 2018 Richardsson ei osallistunut loukkaantumisen takia.


title: Pentti Keskimäki

text: Pentti Juha Mika Keskimäki, F.S.C. (s. 1963) on suomalainen elokuvaaja, joka on kuvaustyön lisäksi keskittynyt elokuvien jälkituotantotöihin, etenkin värimäärittelyyn, vuodesta 2012 oman Kinocolor-yrityksensä kautta.


title: Pentti Keskimäki

text: Keskimäki oli Jussi-palkintoehdokkaana vuonna 2001 elokuvan "Cyclomania" ja vuonna 2006 elokuvan "Saippuaprinssi" kuvauksesta.


title: Pentti Keskimäki

text: Keskimäki valmistui brittiläisestä The National Film and TV Schoolista 1993. Hän opetti 1990-luvulla video- ja filmikuvausta Lahden muotoiluinstituutissa.


title: S/S Norra Finland

text: S/S Norra Finland oli suomalainen matkustajahöyrylaiva, joka liikennöi myöhemmin "Odin"-nimisenä Ruotsissa.


title: S/S Norra Finland

text: S/S Norra Finland rakennettiin 1885 Motalan telakalla Norrköpingissä Ruotsissa. Laivan pituus oli 54,2 metriä ja leveys 8,07 metriä. Laivan vetoisuus oli 617 bruttorekisteritonnia. Höyrykoneen teho oli 480 hevosvoimaa.


title: S/S Norra Finland

text: Torniolaisen Torneå Ångbåts Ab -varustamon tilaama laiva oli aluksi Kemi–Helsinki-linjalla ja myöhemmin se kulki Vaasasta Pietariin ja Tukholmaan. Vuonna 1892 laiva siirtyi Suomen Höyrylaiva Oy:n omistukseen ja kulki linjoilla Tukholma–Turku–Helsinki–Pietari, Kemi–Pietari ja Suomi–Tallinna–Stettin, kunnes se vuonna 1906 siirrettiin Tukholma–Riika-linjalle.


title: S/S Norra Finland

text: Vuonna 1909 S/S Norra Finland myytiin ruotsalaiselle Stockholms Rederi AB Svea -varustamolle. Laiva peruskorjattiin muun muassa asentamalle siihen sähkövalaistus ja korjauksen jälkeen se jatkoi vuoteen 1914 saakka Tukholma–Riika-linjalla. Laivan nimeksi vaihtui 1910 "Odin" ja samassa yhteydessä se sai uuden höyrykattilan.


title: S/S Norra Finland

text: S/S Odin liikennöi vuosina 1914–1945 Tukholmasta käsin muun muassa Saksaan, Latviaan ja Pohjois-Ruotsiin. Kesällä 1933 se liikennöi Tukholmasta Maarianhaminaan. Laiva myytiin vuonna 1945 Norjaan, jossa sen nimeksi tuli "Ryfylke". Laiva romutettiin 1951 Liègessä, Belgiassa.


title: Joukkovalvonta

text: Joukkovalvonta (tunnettu myös nimityksillä massavalvonta ja joukkoseuranta) viittaa läpitunkevaan valvontaan, jonka kohteena on kokonainen väestö tai merkittävä osa sitä. Sitä harjoittavat tavallisesti valtiot, usein salaa. Yritykset voivat myös harjoittaa sitä valtioiden käskystä tai omasta aloitteesta. Sen harjoittaminen voi olla lainvastaista ja voi edellyttää lupaa tuomioistuimelta tai muulta riippumattomalta virastolta.


title: Joukkovalvonta

text: Joukkovalvonnan harjoittamisen kannattajat usein väittävät, että se on tarpeellista terrorismin vastaisessa taistelussa, yhteiskunnallisen levottomuuden estämisessä, kansallisen turvallisuuden suojelussa, lapsipornon vastaisessa taistelussa ja lastensuojelussa.


title: Joukkovalvonta

text: Joukkovalvonnan harjoittamista arvostellaan laajasti siitä, että se rikkoo yksityisyysoikeutta, rajoittaa kansalaisoikeuksia ja on laitonta joidenkin oikeudellisten tai perustuslaillisten järjestelmien alla. On olemassa pelko siitä, että joukkovalvonnan lisääminen voisi johtaa totalitaristiseen valtioon, jossa poliittista erimielisyyttä heikennetään Cointelpron kaltaisilla ohjelmilla. Sellaisesta valtiosta voidaan käyttää nimitystä valvontavaltio (engl. "surveillance state") tai elektroninen poliisivaltio (engl. "electronic police state").


title: Joukkovalvonta

text: Vuonna 2013, useiden maiden harjoittama joukkovalvonta tuli kyseenalaiseksi Edward Snowdenin tekemän tietovuodon jälkeen. Edward Snowdenin usealle tiedotusvälineelle vuotamiin asiakirjoihin perustuva raportointi antoi sysäyksen keskustelulle kansalaisoikeuksista ja yksityisyyden suojasta digitaalisessa aikakaudessa.