title: Maailmanherruus

text: Maailmanherruus tarkoittaa hypoteettista voimarakennetta, jossa jokin yksi taho dominoisi kaikkia maapallon kansoja. Maailmanherruutta on käsitelty erityisesti fiktiossa. Fiktiossa maailmanherrus tyypillisesti kuvataan totalitaristisena hallintona, joka ei salli oppositiota. Maailmanherruutta käsitellään dystopia-kirjallisuudessa, jossa maailmanherruus kuvataan tulevaisuuteen sijoittuvana ihmisarvoa loukkaavana sortoyhteiskuntana.


title: Maailmanherruus

text: Maailmanvalloitus on toimintaa, jolla tavoitellaan maailmanherruutta. Maailmanvalloitusta käsitellaan erityisesti fiktiossa. Esimerkiksi "Sonic the Hedgehog" -peleissä Robotnik pyrkii valloittamaan maailman. Fiktiossa maailmanvalloittajat ovat tyypillisesti päähenkilön vastustajia ja heidät kuvataan pahoiksi. Maailmanvalloituksen estäminen on fiktiossa tyypillisesti maailman pelastamista.


title: Kuolanpioni

text:
Kuolanpioni ("Paeonia anomala") on kestävä ja vankkarakenteinen pionilaji, jolla on laaja levinneisyysalue aina Kuolan niemimaalta Uralille, Xinjiangiin, Mongoliaan ja Altaille. A. O. Kihlman ja J. Montell havaitsivat lajin Kuolassa ja toivat sitä siemeninä Suomeen jo 1800-luvulla, missä sitä tavataan vanhoissa pihapiireissä. Laji on sopeutunut mantereiseen ilmastoon. Sille on tyypillistä, että se kukkii aikaisin, jopa toukokuussa, ja sen lehdet punertuvat voimakkaasti syksyä kohti. Kukat saattavat kestää vain muutamia päiviä, terälehtien väri vaihtelee punaisen ja violetin välillä. Laji on monivuotinen, lähtee kasvuun juurakosta ja siemenistä. Parhaat kasvupaikat ovat puolivarjoisia. Paikan lumisuus ei ole ongelma. Kasvin korkeus voi ylittää metrin. Kuolanpionin ja sen lähilajien taksonomiaa on sukulaissuhteita on nykyään melkoisen perusteellisesti selvitetty.
Kasvi on lievästi myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen ei yleensä aiheuta oireita. Venäjällä sen sekä juurta (""Maarianjuuri"") että maanpäällisiä osia on käytetty kansanlääkinnässä. Siitä on löydetty muun muassa salisyyli- ja bentsoehappoa sekä eteerisiä öljyjä.


title: Beekkantin metroasema

text: Beekkant on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1, 2, 5 ja 6 junat.


title: Beekkantin metroasema

text: Beekkant avattiin vuonna 1981. Vuoteen 1982 asti se oli linjan 1 läntinen pääteasema.


title: Belgican metroasema

text: Belgica on Brysselin metron asema Jetten kunnassa. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Vuonna 1982 avattu asema on nimetty belgialaisen retkikunnan Antarktikselle kuljettaneen "Belgica"-laivan mukaan.


title: Bizet’n metroasema

text: Bizet on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 1992 avattu asema oli linjan läntinen pääteasema vuoteen 2003 asti.


title: Hannu Vuori

text: Hannu Veikko Vuori (s. 13. helmikuuta 1941 Loimaa) on suomalainen lääkäri. Hän oli Kuopion korkeakoulun kansanterveystieteen professori.


title: Hannu Vuori

text: Vuori väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1970. Hän oli 1968–1970 sosiaalilääketieteen vt. apulaisprofessori Turun yliopistossa ja sen jälkeen 1972–1984 kansanterveystieteen professori Kuopion korkeakoulussa. Vuosina 1987–1988 hän oli Helsingin yliopiston terveyden- ja sairaanhoitohallinnon professori. 1979–2001 Vuori oli WHO:n palveluksessa. Vuodesta 1999 hän työskenteli Kosovossa terveyden- ja sairaanhoidon kohennustyössä ja vuodesta 2001 YK:n siviilihallinnossa. Hän on julkaissut tieteellisiä julkaisuja terveydenhoidon, ensihoidon ja terveyskasvatuksen alalta.


title: Hannu Vuori

text: Vuoren vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Eino Eemil Vuori (ent. Bergh) ja hammaslääketieteen lisensiaatti Enni Aino Tervo. Professori Ilkka Vuori on hänen veljensä.


title: Rappeutuminen

text: Rappeutuminen, degeneroituminen tai degeneraatio tarkoittaa evoluutiossa tapahtuvaa kehitystä, jossa lajin, rodun tai suvun perintötekijät muovautuvat yhä yksinkertaisempaan suuntaan monien sukupolvien ajan. Tämä ilmenee hitaana biologisen funktion katoamisena, erikoistumisena tai jonkin elimistön osan sopeutumisena useiden sukupolvien aikana. Konseptin laajemmalla määritelmällä sillä tarkoitetaan yhä etenevässä määrin tapahtuvaa turmeltumista aikaisempien sukupolvien fyysisen luonteen normista tai muodoista. Ilmiö voi johtua esimerkiksi pitkälle jalostetun kotieläinrodun tai kasvilajikkeen siirtämisestä ympäristöön, johon se ei ole sopeutunut, tai siitä, että peittyvät huonot perintötekijät pääsevät pitkään jatkuneen sukusiitoksen vuoksi yhä useammin ilmiasussa esiin.


title: Rappeutuminen

text: Termin taustalla on ajatus, että lajista voisi perinnöllisen heikkenemisen myötä tulla ajan kuluessa tulla "alkeellisempi".


title: Rappeutuminen

text: Käsitteellä ei ole mitään sijaa nykyisissä biotieteissä: evoluutiobiologia käsittelee valintaa tai adaptaatiota, joka johtaa eliöpopulaatioihin, jotka ovat geneettisesti erilaisia esi-isistään. Kyseisellä valinnalla tai adaptaatiolla ei ole luontaista suuntaa. Tieteenala ei tee erottelua niille muutoksille, jotka johtavat populaation suurempaan tai pienempään monimutkaisuuteen suhteessa näiden esi-isiin, joten alkeellisen lajin käsitettä ei voida määritellä.


title: Rappeutuminen

text: Nykyisin "rappeutuminen" -käsitteen ei-tekninen käyttö perustuu pitkälti seuraaviin virheellisiin päätelmiin:Nämä virhepäätelmät liittyvät kahteen väärinkäsitykseen, että:


title: Ilkka Vuori (lääkäri)

text: Martti Ilkka Vuori (s. 29. joulukuuta 1937 Kauhajoki) on suomalainen lääkäri ja professori.


title: Ilkka Vuori (lääkäri)

text: Vuori oli Turun yliopiston kansanterveystieteen professori 1979–1983 ja UKK-instituutin johtaja vuodesta 1981. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet urheilufysiologia ja kliininen fysiologia. Hän on ollut myös Jyväskylän yliopiston liikuntahygienian ja kansanterveyden professori, Stanfordin yliopiston lääketieteen laitoksen vieraileva professori, Turun yliopiston sovelletun fysiologian dosentti ja Tampereen yliopiston liikuntalääketieteen dosentti. Hän on julkaissut nelisensataa tieteellistä julkaisua lähinnä liikuntafysiologian ja -lääketieteen alalta sekä oppikirjoja ja yleistajuisia kirjoituksia. Hän on uransa aikana toiminut eri yhteyksissä asiantuntijana, muun muassa Maailman terveysjärjestölle (WHO).


title: Ilkka Vuori (lääkäri)

text: Vuori kutsuttiin vuonna 2012 Suomen Fysiatriyhdistyksen (Societas Medicinae Physicalis et Rehabilitationis Fenniae) kunniajäseneksi. Hän sai Juho Vainion Säätiön tunnustuspalkinnon vuonna 2007.


title: Ilkka Vuori (lääkäri)

text: Vuoren vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Eino Eemil Vuori (ent. Bergh) ja hammaslääketieteen lisensiaatti Enni Aino Tervo. Hänen veljensä on kansanterveystieteen emeritusprofessori Hannu Vuori ja hänen puolisonsa oikeusneuvos Eeva Vuori.


title: Bockstaelin metroasema

text: Bockstael on Brysselin metron asema Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Vuonna 1982 avattu asema oli linjan läntinen pääteasema vuoteen 1985 asti.


title: Bockstaelin metroasema

text: Aseman vieressä on Bockstaelin rautatieasema.


title: Botanique/Kruidtuinin metroasema

text: Botanique (Kruidtuin) on Brysselin metron asema Saint-Josse-ten-Nooden kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.


title: Botanique/Kruidtuinin metroasema

text: Asema avattiin vuonna 1974, jolloin sitä käyttivät raitiovaunut. Metroasema siitä tuli vuonna 1988.


title: Lavatähti ja kirjamies

text: Lavatähti ja kirjamies. Rakkauskertomus on kirjailija ja kirjallisuudentutkija Panu Rajalan vuonna 2013 julkaisema kirja hänen ja laulaja Katri Helenan suhteesta. Rajala oli naimisissa Katri Helenan kanssa 1997–2004.


title: Kivesveto Go Go

text: Kivesveto Go Go on kouvolalainen vuonna 2007 perustettu punkyhtye. Sen jäsenet ovat vaikuttaneet myös yhtyeissä Lasten hautausmaa sekä A. Takalo & Takavalot. Yhtyeen musiikki käsittelee vaikeita asioita huumorin keinoin, mutta myös vakavalla otteella. Yhtyettä on kutsuttu mediassa myös nimellä Kivarit. Sen nimi tulee Laineen tuttavaa vaivanneesta sairaustilasta torsio testis.


title: Kivesveto Go Go

text: Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli toisen kouvolalaisen punkyhtye Kakka-hätä 77:n kanssa vuonna 2008 julkaistu yhtyeiden nimiä kantava split-albumi. Vuonna 2009 julkaistiin EP:t "Saatana kutsuu minua" sekä "Tuplaseiska". Tammikuussa 2013 julkaistiin 7" EP "Mieti elämääs I", ja myöhemmin samana vuonna ilmestyi "Mieti elämääs II", joiden kansikuvat on mukailtu Guns N’ Rosesin "Use Your Illusion I" ja "Use Your Illusion II" -albumeista. Yhtye julkaisti esikoisalbuminsa "Tutti Frutti" kesäkuussa 2014, ja sen julkaisemiskeikka järjestettiin Tavastia-klubilla 4. heinäkuuta. Tuorein julkaisu, EP "Vesipäät" julkaistiin 10. helmikuuta 2016.


title: Kivesveto Go Go

text: Vuonna 2017 yhtye juhli kymmenvuotista taivaltaan, minkä kunniaksi yhtyeen oli tarkoitus julkaista kaksi äänitettä kevään aikana. Albumeista järjestyksessään ensimmäiseltä julkaistiin tammikuussa kappale ”Veijo”. Lopulta EP-levy "Nopeempi ku Veijo" julkaistiin heinäkuussa 2017.


title: Lucien Victor

text: Lucien Honoré Victor (28. kesäkuuta 1931 Oekene – 17. syyskuuta 1995 Saint-Menges, Ranska) oli belgialainen maantiepyöräilijä ja olympiavoittaja.


title: Lucien Victor

text: Victor voitti yhdessä Robert Grondelaersin ja André Noyellen kanssa olympiakultaa maantieajon joukkuekilpailusta Helsingissä 1952.


title: Robert Baetens

text: Robert Frédérik Louis ”Bob” Baetens (s. 28. lokakuuta 1930 Antwerpen) on belgialainen kilpauransa päättänyt soutaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.


title: Robert Baetens

text: Baetens saavutti parinsa Michel Knuysenin kanssa perämiehettömässä kaksikossa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Voittaja Yhdysvalloille belgialaiset hävisivät 2,8 sekuntia. Melbournessa 1956 belgialaiset eivät selviytyneet loppukilpailuun.


title: Robert Baetens

text: EM-kilpailuista Baetens–Knuysen-kaksikko voitti neljä mitalia joista yhden kultaisen vuonna 1951.


title: Perojoki

text: Perojoki () on 47 kilometriä pitkä joki Karjalan kannaksella Venäjällä. Se saa alkunsa Perkjärvestä ja virtaa luoteeseen Suurperon läpi ja laskee vetensä Kärstilänjärveen.


title: Sorsalammi (Ylöjärvi, Väinänperä)

text: Sorsalammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Väinänperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Sorsalammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Sorsalammi (Ylöjärvi, Väinänperä)

text: Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa 2,3 kilometriä koilliseen Väinänperällä sijaitsevalta Isojärveltä. Lammen ympäristö on suoperäistä metsää, jonka kaakkoispuolella kohoaa suurehko Sorsalamminmäki. Lampeen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa ja kolmas kaivettu oja on samalla lammen laskuoja. Se juoksee 850 metriä koilliseen ja laskee Yliseen Tervalammiin. Rantaviivan pituus on 400 metriä ja se on kokonaan suota. Lammelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet Väinänperältä.


title: Tuntohermo

text: Tuntohermo on selkäytimen kautta kulkeva toinen kahdesta hermotyypistä (toisen ollessa liikehermo). Tuntohermosyissä on soomat, jotka ovat selkäytimen ulkopuolella olevissa spinaaliganglioissa. Tuntohermoja kulkee myös muualla. Esimerkiksi kieli-kitahermo on nielun liike- ja tuntohermo.


title: Geraldo Rivera

text: Gerald Michael Rivera (tunnetaan nimellä Geraldo Rivera, s. 4. heinäkuuta 1943) on yhdysvaltalainen asianajaja, toimittaja, kirjailija ja televisiojuontaja. Hän juonsi vuosina 1987-1998 "Geraldo"-keskusteluohjelmaa. Rivera juosi myös uutismagasiiniohjelmaa "Geraldo Rivera Reports". Vuodesta 2001 Rivera on toiminut Fox News Channelin tutkivana journalistina ja kirjeenvaihtajana. Hän osallistui "Diili"-ohjelman seitsemännelle julkkiskaudelle.


title: Siuntion asemanseutu

text: Siuntion asemanseutu on Siuntion kunnan kuntakeskus ja selvästi suurin taajama. Taajamassa asui vuoden 2014 lopulla noin 2 300 asukasta.


title: Siuntion asemanseutu

text: Nimensä mukaisesti taajama on rakentunut Rantaradan varrella sijaitsevan Siuntion rautatieaseman ympärille. Siuntion asema on Y-junan pääteasema, muita junia Siuntiossa ei pysähdy. Seututie 115 kulkee taajaman läpi. Taajama on pientalovaltainen, mutta alueella on myös muutama kerrostalo.


title: Siuntion asemanseutu

text: Siuntion asemanseudulla on saatavilla peruspalvelut: mm. kaksi peruskoulua (suomenkielinen luokille 1-9 ja ruotsinkielinen luokille 1-6), kirjasto, terveysasema, päiväkoti, vanhainkoti, ruokakauppa S-market, Aktia-pankki, ravintola, apteekki ja parturi-kampaamo.


title: Dick Cavett

text: Richard Alva ”Dick” Cavett (s. 19. marraskuuta 1936 Gibbon, Nebraska) on yhdysvaltalainen televisioesiintyjä, joka tuli tunnetuksi 1960-luvulta 2000-luvulle jatkuneesta urastaan keskusteluohjelmien () isäntänä. Hänen tunnetuin ohjelmansa oli vuonna 1968 alkanut "The Dick Cavett Show", jossa hän haastatteli erityisesti populaarikulttuurin kuten musiikin ja elokuvan suurnimiä. Hänet on palkittu kahdesti Emmy-palkinnolla.


title: Dick Cavett

text: Dick Cavett syntyi opettajaperheeseen Nebraskassa, jossa hän harrasti kilpavoimistelua ja esiintyi jo nuorena radio-ohjelmissa ja taikurina. Hän opiskeli Yalen yliopistossa pääaineenaan aluksi englanti ja sitten teatteri. Hän pääsi yhdeksi Johnny Carsonin The Tonight Show’n käsikirjoittajaksi NBC-yhtiöön vuosiksi 1960–1962, sitten Merv Griffinin ja Jerry Lewisin käsikirjoittajaksi 1962–1964. Vuonna 1964 hän alkoi Groucho Marxin ja Woody Allenin innostamana esiintyä standup-koomikkona. Vuonna 1968 Cavett sai oman aamuisin lähetettävän talk show’nsa ABC-kanavalle. The Dick Cavett Show sai suosiota ja siirrettiin aluksi prime timeen ja sitten myöhäisiltaan kilpailemaan katsojista The Tonight Show’n kanssa. Hänen pitkien haastattelujensa vieraina nähtiin muun muassa Groucho Marx viidesti, Jimi Hendrix, John Lennon ja Yoko Ono (kädessään lähikuviin päässyt Björn Weckströmin sormus), Salvador Dalí, Ingmar Bergman, Danny Kaye, Angela Davis, Katharine Hepburn, Marlon Brando ja Oscar Peterson.


title: Dick Cavett

text: Vuonna 1974 ABC lopetti The Dick Cavett Show’n, mutta Cavett jatkoi sitä CBS-verkossa 1977–1982, USA Network -verkossa 1985–1986 ja uudestaan ABC:llä 1986–1987. Hän on juontanut myös kymmeniä muita sarjoja ja pisteohjelmia Yhdysvaltain televisiossa.


title: Dick Cavett

text: Cavettin tv-haastatteluja on julkaistu myös dvd-tallenteina.


title: Ilkka Vuori

text: Ilkka Vuori -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Huppupitta

text: Huppupitta ("Pitta sordida") on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Huppupitta

text: Huppupittaa tavataan Aasian kaakkoisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2 100 000 km. Huppupitan on raportoitu olevan suhteellisen yleinen joissain osissa sen levinneisyysaluetta, mutta harvinainen ja paikallinen joillain alueilla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, mutta se on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen ja häkkilinnuksi pyydystämisen takia.


title: Molukkienpitta

text: Molukkienpitta ("Pitta maxima") on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Molukkienpitta

text: Molukkienpittaa tavataan Indonesiassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 25 700 km. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Manusinpitta

text: Manusinpitta ("Pitta superba") on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Manusinpitta

text: Manusinpittaa tavataan Manusin saarella, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 800 km. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen kanta on pieni ja vähenemässä.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanieli on Ranskasta, Picardien alueelta kotoisin oleva koirarotu, jonka pääasiallinen käyttötarkoitus on pienriistan, erityisesti lintujen, metsästys. Rodulla on monia yhtäläisyyksiä "serkkunsa" sinisenpicardienspanielin kanssa. Näkyvin eroavaisuus näiden kahden rodun välillä on niiden väritys. Picardienspanielin uskotaan olevan yksi vanhimmista mannermaisista spanieliroduista. FCI-rotuluokituksessa sitä ei kuitenkaan määritellä spanieliksi, vaan mannermaisten kanakoirien joukkoon. Nykyään rotu on harvalukuinen ja vain vähän tunnettu kotimaansa Ranskan ulkopuolella. Rotu on säänkestävän, taitavan ja monipuolisen metsästyskoiran maineessa. Sen suosio kotimaassaan hiipui 1900-luvun alussa englantilaisten metsästyskoirien saavuttaessa suosiota myös Ranskassa. Rodulla ei tunneta erityisiä perinnöllisiä terveysongelmia, mutta kuten monet riippuvakorvaiset rodut, se voi olla altis korvatulehduksille.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielia pidetään yhtenä vanhimmista mannermaisista spanieliroduista yhdessä Ranskanspanielin kanssa. Molempien rotujen on arveltu polveutuvan satoja vuosia vanhoista ranskalaisista lintukoirista, joita muun muassa Gaston Phoebus kuvasi kirjoittaessaan metsästyksestä 1300-luvulla. Tuolloin metsästys oli yksi aateliston suosikkiajanvietteistä Ranskassa ja spanielityyppiset metsästyskoirat kelpuutettiin jopa salonkeihin. Kuvia koirista tallentui seuraavina vuosisatoina myös metsästysaiheista innostuneiden taiteilijoiden maalauksiin, kuten Alexandre-François Desportes ja Jean-Baptiste Oudry.


title: Picardienspanieli

text: Spanielityyppisistä metsästyskoirista tuli yhä suositumpia Ranskassa vallankumouksen jälkimainingeissa, kun metsästys ei enää ollut pelkästään aateliston etuoikeus. Tämäntyyppiset koirat saivat suosiota erityisesti Luoteis-Ranskassa, missä niiden säänkestävä turkki teki niistä ihanteellisia metsästykseen alueen haastavissa sääolosuhteissa ja maastoissa. 1900-luvun alussa luoteisen Ranskan rikas linnusto houkutteli englantilaiset metsästäjät vierailemaan alueella. Britit toivat kanavan yli Ranskaan mukanaan omia metsästyskoiriaan, mikä johti alueella englantilaisten rotujen suosioon ja samalla romahdutti picardienspanielin kannan. Samalla englanninsetterin sekoittuminen Picardien paikalliseen spanielikantaan vaikutti sinisenpicardienspanielin kehittymiseen.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielin rotumääritelmä julkaistiin Ranskassa ensimmäisen kerran 1908 ja se on pysynyt kutakuinkin muuttumattomana tähän päivään saakka. FCI:n rotumääritelmiin picardienspanieli tuli vuonna 1954 ja virallinen rotumääritelmä julkaistiin 1964. Suomen Kennelliitto hyväksyi picardienspanielin rotumääritelmän 1998.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielin rotuyhdistys perustettiin Ranskassa vuonna 1921, ja yhdistettiin Sinisenpicardienspanielin rotuyhdistyksen kanssa 28. heinäkuuta 1937. Uusi sulautuminen tapahtui 1980, kun nämä seurat yhdistettiin edelleen Pont-audemerinspanielin rotuyhdistykseen. Tällöin muodostui näitä kolmea rotua nykyään edustava Club des Epagneuls Picards Bleus de Picardie & Pont Audemer. Suomessa näiden rotujen jalostustyö on järjestäytynyt mannermaisten kanakoirien rotujärjestön, Saksanseisojakerhon piiriin.


title: Picardienspanieli

text: Kansainvälisesti picardienspanielin ovat tunnustaneet rotuna muun muassa American Rare Breed Association,United Kennel Club, ja Fédération Cynologique Internationale. Kaikki nämä järjestöt käyttävät FCI:n asettamaa rotumääritelmää.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielin rotumääritelmän mukaan ihanteellinen säkäkorkeus koirilla on 55-60 cm, ja rotuyhdistys kertoo keskimääräisen painon olevan välillä 20-25 kg. Rotu on siis hieman pienempi kuin englanninsetteri. Spanielityyppisistä mannermaisista kanakoirista säkäkorkeudeltaan suuremmiksi roduiksi kirjataan vain isomünsterinseisoja ja hollanninpeltopyykoira.


title: Picardienspanieli

text: Rotu on vankkarakenteinen, jäntevä ja ryhdikäs. Melko alas kiinnittyneet ja silkkiset, laineikkaat korvat kehystävät kauniisti päätä. Väriltään se on päistärikkö, mikä tarkoittaa, että turkin värityksessä vaihtelevat erilaiset ruskean sävyt paikoin valkoiseen karvaan sekoittuen. Sen karvoitus on tiheää ja hieman laineikasta, minkä ansiosta se voi työskennellä tiheäpeitteisessä maastossa ja jopa vedessä.


title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielia kuvataan oppivaiseksi ja sinnikkääksi metsästyskoiraksi, joka on myös lempeä ja miellyttävä perhekoira. Ranskassa rotua käytetään ensisijaisesti metsässä ja suolla fasaanien ja lehtokurpan metsästyksessä. Kotimaassaan sitä voidaan käyttää myös sorsien ja jänisten metsästyksessä. Rotu on etevä liikkumaan lähes kaikenlaisessa maastossa eikä epäröi hypätä veteen. Se voi myös palvella kohtuullisesti noutajana mikäli tarpeen. Rotu voi sopeutua myös kaupunkielämään mutta rakastaa avointa maastoa ja tarvitsee suhteellisen paljon liikuntaa.


title: Vaunujoki

text: Vaunujoki on joki Sastamalan kunnassa Kokemäenjoen vesistössä. Se saa alkunsa kunnan keskiosan suo- ja metsäalueilta sekä Joutsijärvestä, Miekkajärvestä ja Kyynärjärvestä laskevista puroista. Vaunujoki virtaa etelään ja laskee Liekoveteen.


title: Vaunujoki

text: Vaunujoen valuma-alue on 78,23 neliökilometriä. Valuma-alueen järvisyys on 0,88 %. Joen vedenlaatu on tyydyttävän ja välttävän välillä. Vaunujoessa ei ole tehty kalastoselvitystä, mutta vuonna 2007 joki todettiin hyväksi rapualueeksi.


title: Canal Saint-Martin

text: Canal Saint-Martin on 4,55 kilometrin pituinen kanava Pariisissa, suurimmaksi osaksi 10. ja 11. arrondissementissa. Se yhdistää Bassin de la Villetten ja sen kautta Canal de l’Ourcqin Port de l’Arsenaliin, Pariisin huvivenesatamana toimivaan altaaseen, joka eteläpäässään liittyy Seineen. Kanava valmistui vuonna 1825. Sen alkuperäisenä tarkoituksena on ennen kaikkea johtaa juomavettä Pariisiin, mutta alusta lähtien tätä varsin kapeaa kanavaa on käytetty myös vesiliikenteeseen. Siinä on yhdeksän sulkua, ja sen yli johtaa kaksi kääntösiltaa. Korkeusero sen eri päiden välillä on 25 metriä. Kanavan eteläosa on noin kahden kilometrin pituudelta tunneloitu.


title: Canal Saint-Martin

text: Yhdessä Canal de l’Ourcqin, Bassin de la Villetten ja Canal Saint-Denis'n kanssa Canal Saint-Martin muodostaa kaikkiaan 130 kilometrin pituisen kanavaverkon, joka ulottuu kauas Pariisin rajojen ulkopuolelle mutta on kokonaisuudessaan Pariisin kaupungin omistuksessa. Helmikuun 23. päivästä 1993 lähtien Canal Saint-Martin on virallisesti luokiteltu historialliseksi muistomerkiksi.


title: Canal Saint-Martin

text: Lähellä kanavaa sijaitsevat Républiquen, Goncourtin ja Jaurèsin metroasemat.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanava alkaa kaksinkertaisesta sulusta, "Écluse de la Villette", joka sijaitsee Place de la Bataille-de-Stalingradilla lähellä Rotonde de la Villetteä.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanavan tunneloimattoman pohjoisosan vierellä kulkevat rantakadut "Quai de Valmy" ja "Quai de Jemmapes". Viimeksi mainitun varrella sijaitseen Hôtel du Nord, jonka teki kuuluisaksi Marcel Carnén samanniminen elokuva vuodelta 1938. Todellisuudessa filmi kuitenkin kuvattiin Billancourtin studioilla, joissa kanavaa kuvaavat lavasteet suunnitteli Alexandre Traunier.


title: Canal Saint-Martin

text: Louis-Blancin allas, jonka kautta kanvava kulkee, on paalujen tukema betoniallas. Kun kanavan eteläosa päätettiin peittää, allasta oli laskettava alemmaksi, sillä maaperä tässä kohdin oli kipsipitoinen. Näin ollen maahan oli laskettava noin 16 metrin syvyyteen ulottuvia paaluja noin 10 metrin välein. Virtaava vesi on kuitenkin vähitellen vienyt maa-aineksia mennessään.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanavan eteläosa Boulevard Jules-Ferryn eteläpuolella on tunneloitu, joskin tunnelin kattoon on jätetty muutamia valoaukkoja. Tunnelin katon pohjoisosan muodostaa vuonna 1907 rakennettu "Voûte de Temple". Etelämpänä kanava kulkee tunneloituna Boulevard Richard-Lenoirin alla, ja tämän osuuden katto, "Voûte Richard Lenoir", rakennettiin vuosina 1860-1862. Kanavan eteläisin osa, "Voûte de la Bastille", kulkee Place de la Bastillen ali ja tunneloitiin vuonna 1862.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanavan muodostavat seuraavat altaat:


title: Canal Saint-Martin

text: Näitä erottaa toisistaan viisi sulkua, joista neljä on kaksinkertaisia:


title: Canal Saint-Martin

text: Kanavan tunneloimattoman osan yli johtaa kaksi kääntösiltaa, kaksi kiinteää ajoneuvoliikenteen siltaa sekä kuusi jalankulkusiltaa (passerelle):


title: Canal Saint-Martin

text: Ranskan vallankumouksen aikoihin saakka puhtaan juomaveden saanti oli Pariisissa akvedukteista ja monista kaivoista huolimatta usein hankalaa, sillä Seine ja sen sivujoki Bièvre olivat jo pahoin saastuneet.


title: Canal Saint-Martin

text: Ranskan konsulaatin aikana vuonna 1802 silloinen ensimmäinen konsuli Napoleon Bonaparte päätti, että oli ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta vastedes vältyttiin huonojen terveydellisten olojen toistuvasti aiheuttamilta kulkutaudeilta kuten punataudilta ja koleralta. Gaspard de Cabrol, Pariisin kaupungin prefekti, ehdotti tällöin, että jo 1500-luvulla esitetty suunnitelma Ourcq-joen kanavoimiseksi oli nyt toteutettava. Ourcq-joen lähteet olivat noin 100 kilometrin päässä Pariisista koilliseen.


title: Canal Saint-Martin

text: Canal Saint-Martin, samoin kuin Canal Saint-Denis ja Canal de l’Ourcq, määrättiin rakennettavaksi floréal-kuun 29. päivänä vuonna X annetulla lailla. Vuonna 1809 rakennustyöt jouduttiin Ranskan silloisen tilanteen vuoksi keskeyttämään, ja niitä päästiin jatkamaan vasta vuodesta 1815 lähtien. Tällöin kuninkaaksi tullut Ludvig XVIII määräsi töitä jatkettavaksi ja nimitti niitä johtamaan insinööri Pierre-Simon Girardin. Projektin rahoittamiseksi prefekti Chabrol ehdotti, että olisi turvauduttava yksityiseen pääomaan. Vuonna 1818 perustettiin yhtiö, Compagnie des Canaux de Paris. Vuonna 1821 tämä yhtiö sai julkisella urakkahuutokaupalla tehtäväkseen rakentaa Canal Saint-Martinin, mihin se sai alkupääomakseen 5,4 miljoonaa sen aikaista Ranskan frangia. Pian töiden edistämiseksi perustettiin toinenkin yhtiö, Compagnie du canal Saint-Martin. Seinen departementin prefekti muurasi peruskiven 3. toukokuuta 1822. Uuden kanavan vihki 4. marraskuuta 1825 käyttöön kuningas Kaarle X.


title: Canal Saint-Martin

text: Seinen prefekti Georges Eugène Haussmannin 1860-luvulla käynnistämät Pariisin laajat uudisrakentamishankkeet koskivat myös Canal Saint-Martinia. Hänestä kanava vaikutti avoimelta haavalta, joka haittasi maaliikennettä Pariisin keskustan ja uusien itäisten arrondissementtien välillä. Sen vuoksi osa kanavasta tunneloitiin, ja tunnelin katolle rakennettiin Boulevard Richard-Lenoir. Katos teki myös mahdolliseksi sota- ja ratsujoukkojen kuljettamisen kanavan itäpuolella sijainneisiin työväestön kaupunginosiin. Jotta laivaliikenne kanavassa olisi katoksista huolimatta mahdollista, sen tasoa alennettiin 5,5 metriä. Vuodesta 1862 lähtien höyrykäyttöiset hinaajat vetivät jokialuksia holvikatoksen ali. Vuonna 1908 tunneloitua osuutta pidennettiin, jotta voitiin rakentaa nykyinen Boulevard Jules-Ferry.


title: Canal Saint-Martin

text: Vuosina 1858–1865 kanavilla ei kuivuuden vuoksi juuri voitu liikennöidä. Keisarin 11. huhtikuuta 1866 antaman asetuksen mukaan Pariisin kaupungilla oli oikeus ottaa Marne-joesta niin paljon vettä kuin tarvittiin, jotta sitä virtaisi tarpeeksi Canal de l’Ourcqissa, josta myös Canal Saint-Martin saa vetensä. Tarkoitusta varten rakennettiin Villers-lès-Rigault'n ja Trilbardoun pumppaamot. Jälkimmäinen pumppasi vettä 12 metriä korkeammalle, mikä vastasi Marnen ja kanavan korkeuseroa.


title: Canal Saint-Martin

text:
Vuonna 1882 Bassin de la Villet oli Ranskan neljänneksi vilkkain satama Marseillen, Le Havren ja Bordeaux'n jälkeen.
Kanavan liikenne oli vilkkaimmillaan 1800-luvun lopulta 1900-luvun puoliväliin. Kanava ei ainoastaan tuonut kaupunkiin juomavettä, vaan sitä pitkin myös kuljetettiin Pariisiin monenlaista tavaraa viljasta rakennustarvikkeisiin. Kanavan varrelle syntyi laajoja teollisuusalueita ja työväen asuntoalueita. Kaksi tärkeintä kanavaan liittynyttä satamaa Pariisin rajojen sisäpuolella olivat Port de l’Arsenal ja Bassin de la Villette.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanavalla hinaajat voimivat 1920-luvulle saakka käsivoimin, mikä oli taloudellisempaa kuin vetoeläinten käyttö. Hinaajat jäivät kuitenkin pois käytöstä uudentyyppisten jokialusten tullessa käyttöön.


title: Canal Saint-Martin

text: Jokiliikenne menesty 1960-luvulta lähtien huonosti kilpailussa muita liikennemuotoja kuten kuorma-autoja ja rautateitä vastaan. Tämä johti siihen, että vesiliikenne Pariisin kanavilla hiljeni. Vähitellen myös tehtaat, varastot ja työpajat alkoivat siirtyä kanavan varresta muualle ja niiden myötä myös työläisasutus läheisyydessä. Kanavan läheisyydessä olevat korttelit olivat pitkään rapistuneita.


title: Canal Saint-Martin

text: 1970-luvun alussa kanava oli vähällä hävitä, kun Pariisin kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman nelikaistaisen moottoritien rakentamiseksi kanavan kohdalle osana Pariisiin suunniteltua liikenneverkkoa. Suunnitelmista mainitaan myös elokuvassa "L'An 01". Suunnitelma sai kuitenkin osakseen runsaasti vastustusta, ja se hylättiin pian


title: Canal Saint-Martin

text: Vuoden 2000 aikoihin kanavan läheisyydessä sijaitsevat alueet olivat nopeasti keskiluokkaistumassa. Kehitys alkoi kanavan luoteispuolella Place de la Républiquen läheisyydessä olevista korttelista, joissa asuntojen vuokrat nousivat siellä nopeammin kuin Pariisin läntisissä arrondissementeissa. Alueelle on avattu matkatoimistoja, muotiliikkeitä, ravintoloita ja kahviloita, ja monet entiset tehtaat on muutettu taiteilijoiden työtiloiksi. Sama asujaimiston muutos laajeni 2010-luvulla myös kanavan itäpuolelle.


title: Canal Saint-Martin

text: Nykyisin Canal Saint-Martinilla on enää niukasti tavaraliikennettä, mutta sitä pitkin kulkevat varsinkin turistien käytössä olevat risteilyalukset. Se on avoinna 363 päivää vuodessa. Kanavan rannat ovat myös pariisilaisten suosimia kävely- ja piknik-paikkoja. Osana Pariisin määrin viraston organisoima "Pariisi hengittää" -hanketta () kanavan rantoja pitkin kulkevat kadut on nykyisin suljettu ajoneuvoliikenteeltä sunnuntaisin, huhtikuusta syyskuuhun klo 10–20 ja lokakuusta maaliskuuhun klo 10–18, mikä luonnollisesti on lisännyt niiden suosiota jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden keskuudessa.


title: Canal Saint-Martin

text:
Pariisin kanavien alueella on laskettu esiintyvän 303 kasvilajia, mikä on alueen pinta-alaan nähden melko vähän, mutta joukossa on muutamia harvinaisiakin lajeja kuten ruiskattara ("Bromus secalinus"), hyvänheikinsavikka ("Chenopodium bonus-henricus"), puolanminttu ("Mentha pulegium"), lähdehetekaali ("Montia fontana"), kilpukka ("Hydrocharis morsus-ranae"), rantavalvatti ("Sonchus palustris") ja isopalpakko ("Sparganium erectum")..
Pesimäkaudella kanavan varsilla on havaittu 90 lintulajia, niiden joukossa myös harmaahaikara ("Ardea cinerea"). Linnuista yleisin on sinisorsa ("Anas platyrhynchos").


title: Canal Saint-Martin

text: Vuodesta 2006 lähtien Canal Saint-Martin on toiminut lukemattomien Afganistanista ja muualta Keski-Aasiasta Ranskaan saapuneiden pakolaisten turvapaikkana. Heistä noin 200 yöpyi kanavan varrella teltoissa tai täysin taivasalla odottaessaan päätöstä turvapaikasta. Osa heistä häädettiin Dublinin II asetuksen perusteella, minkä vuoksi he eivät voineet ilman muuta saada Ranskasta oikeutta turvapaikkaan. Tilannetta arvostelivat muutamat kansalaisjärjestöt kuten "Gisti" ("Groupe d'information ed de soutinen sides immigrés") ja 10. arrondissementin pakolaisjärjestö, joiden mukaan valtiolla olisi ollut laillinen velvollisuus etsiä turvapaikanhakijoille sopivat asunnot. Kun osa pakolaisista oli alaikäisiä, myös lastensuojelujärjestöt puuttuivat asiaan, mutta ongelmaa ei ole edelleenkään saatu ratkaistuksi.


title: Canal Saint-Martin

text: Varhain aamulla 20. heinäkuuta 2010 CRS, Pariisin määrin virasto ja France terre d'asile -järjestö ryhtyivät yhdessä toimiin poistaakseen pakolaislerit kanavan varrelta.


title: Canal Saint-Martin

text: Canal Saint-Martinin kunnossapitämiseksi on säännöllisin väliajoin ryhdyttävä kallisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat varsinkin sen sulkuja. Tällöin kanavan jokaisen sulun kohdalla on suoritettava mekaanisia, hydraulisia ja vantellaarisia toimenpiteitä.


title: Canal Saint-Martin

text: Kanava onkin säännöllisin väliajoin suljettu määräajaksi kunnostustöitä varten. Näin on tapahtunut vuosina 1876, 1929 ja 1977 sekä syksyllä 1993 ja talvella 2001-2002 Kanavan ollessa suljettuna vuosina 2001-2002 sen pohjasta nostettiin 40 tonnia sinne vuosien kuluessa heitettyjä roskia ja jätteitä.


title: Canal Saint-Martin

text: Vuoden 2016 kanavalla ja sen suluissa suoritettiin tammikuun 4. päivän ja maaliskuun alun välisenä aikana lukuisia kunnossapitotöitä. Tällöin muun muassa


title: Canal Saint-Martin

text: Kanava on näkyvissä Alfred Sisleyn maalauksessa "Vue du canal Saint-Martin à Paris").


title: Päistärikkö (koiraväri)

text: Päistärikkö on koiran väritys, jossa turkin hallitsevaan pääväriin sekoittuu osittain valkoista karvoitusta tasaisesti siten, että koiran väritys näyttää paikoin vaaleammalta. Useimmiten päistärikkö tarkoittaa ruskeasävyistä koiraa, jossa ruskean eri sävyjen seassa on valkoista karvoitusta. Päistärikön päässä ja rungossa on usein myös yhtenäisiä, tasaisesti vallitsevan värityksen peittämiä alueita.


title: Päistärikkö (koiraväri)

text: Päistärikkö voi näyttää eri vuodenaikoina hyvin erilaiselta, sillä valkoisen karvoituksen näkyvyys vaihtelee koiran turkin paksuuden mukaan. Mikäli turkin hallitseva väri on musta tai harmaa, käytetään yleensä ilmausta harmaapäistärikkö.


title: Port de l’Arsenal

text: Port de l’Arsenal (”Arsenaalin satama”) eli Bassin de l’Arsenal (”Arsenaalin allas”) on Seineen liittyvä satama-allas Pariisissa. Se sijaitsee Seinen pohjoispuolella Quai de la Rapéen ja Place de la Bastillen välissä ja on rajana 4. ja 12. arrondissementtien välillä. Canal Saint-Martin johtaa Port de l’Arsenalista pohjoiseen. Port de l’Arsenal oli aikoinaan rahtilaivasatama, mutta vuonna 1983 se muutettiin venesatamaksi.


title: Port de l’Arsenal

text: Nykyisen satama-altaan paikalla oli 1500-luvulta 1800-luvulle saakka arsenaali, josta se on nimensäkin saanut. Vahvistaakseen Pariisin kaupungin puolustuskykyä kruununprinssi Kaarle päätti vuonna 1356 rakentaa uuden puolustusmuurin kaksine vallihautoineen, jotka Frans I sittemmin yhdisti. Kaarle V:n aikana rakennettiin myös Bastilji, jonka lisäki Henrik II:n aikana rakennettiin kaksi muutakin bastionia..


title: Port de l’Arsenal

text: Sen jälkeen, kun Bastilji Ranskan vallankumouksen yhteydessä heinäkuussa 1789 oli vallattu ja hävitetty, vallihautaan Seinestä vettä tuonutta kanavaa levennettiin niin, että siitä muodostui nykyinen Bassin de l’Arsenal.


title: Port de l’Arsenal

text: Pariisin vesihuoltoa koskevien suunnitelmien toteuttamiseksi jo 1700-luvulla suunniteltiin kanavan rakentamista Ourcq-joesta Seineen. Suunnittelua johtamaan nimitettiin vuonna 1748 insinööri Jean-Pierre Brullée. Vuosina 1822-1825 rakennettiin Canal Saint-Martin, joka yhdisti Bassin de la Villetten Port de l’Arsenaliin ja sitä kautta Seineen. Se ja Canal Saint-Denis muodostivat nyt vain 12 kilometrin pituisen vesiliikenneyhteyden Quai Henri IV:n ja Île Saint-Denis’n välille, kun taas näiden paikkojen välinen laivamatka Seineä pitkin on 35 kilometrin pituinen.


title: Port de l’Arsenal

text: Kun jokialusliikenne Canal Saint-Martinilla 1800-luvulla ja vielä 1900-luvun alkupuolella vilkastui, Bassin de l’Arsenalista tuli tärkeä kauppalaivasatama. Tässä 600 metrin pituisessa satama-altaassa laivoihin lastattiin ja niistä purettiin etenkin viiniä, viljaa ja puuta. Se on osa Pariisin kaupungin omistamasta vesiliikenneverkosta. Seinestä sen erottaa sulku, "Écluse de l’Arsenal".


title: Port de l’Arsenal

text: Vuonna 1983 rahtilaivasatama muutettiin Pariisin määrin viraston ja Pariisin ja Île-de-Francen alueen kauppa- ja teollisuuskamarin ("Chambre de commerce et d'industrie de région Paris – Île-de-France") päätöksellä venesatamaksi. Turistien risteilyalukset syrjäyttivät sieltä rahtilaivat. Arsenalin sulku kunnostettiin ja automatisoitiin. Vuoden 2008 alusta lähtien Port Arsenalista on kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti huolehtinut sitä varten perustettu yhtiö, Fayolle Marine. Yhtiö on suorittanut sataman modernisointitöitä vuosina 2008 ja 2009.


title: Port de l’Arsenal

text: Bassin de l’Arsenalin pinta on kolme metriä korkeammalla kuin Seinen. Altaan ja joen välissä on sulku, joka mahdollistaa laivaliikenteen. Se on samalla Canal Saint-Martinin yhdeksäs sulku (Bassin de la Villetteltä luettuna).


title: Port de l’Arsenal

text: Vuonna 1895 satama-altaan yli rakennettiin jalankulkusilta, "Passerelle Mornay". Se johtaa Boulevard Bourdonilta 4. arrondissementista Boulevard de la Bastillelle 12. arrondissementtiin.


title: Port de l’Arsenal

text: Kun Place de la Bastillen kautta kulkemaan rakennettiin Pariisin metron linjat 1 ja 5, joille sinne perustettiin myös asema, satama-altaan kumpaankin päähän rakennettiin metallinen silta. Samassa yhteydessä myös Écluse de l’Arsenalin yläpuolella sijaitsevaa Pont Morland -nimistä siltaa levennettiin.


title: Port de l’Arsenal

text: Nykyisin venesatamasta käytetään virallisesti nimeä Port de plaisance Paris-Arsenal. Siellä on tilaa 177 veneelle. Kun venesatama perustettiin, satama-altaan itärannalle Boulevard de la Bastillen varrelle istutettiin pieni puisto, Jardin de l’Arsenal.


title: Atostek

text: Atostek on suomalainen ohjelmistoalan yritys Tampereella.


title: Atostek

text: Yhtiön päätoimialat ovat räätälöityjen ohjelmistojen ja tietojärjestelmien laatiminen sekä ICT-asiantuntijapalvelut. Atostekin erikoisalaa ovat terveydenhuollon tietojärjestelmät, teollisuuden tuotekehityksen ohjelmistopalvelut sekä julkisen sektorin tietojärjestelmät. Atostek on perustettu vuonna 1999. Vuonna 2017 Atostekin henkilöstömäärä kokopäiväisiksi työpanoksiksi muutettuna oli 56 ja liikevaihto oli noin 4,9 Me.


title: Atostek

text: Perustajaosakkaisiin lukeutuu muiden muassa tekniikan tohtori Leena Eskola, joka oli Atostekin ensimmäinen toimitusjohtaja. Eskola on väitellyt Zürichin ETH:lla, mutta opiskellut Tampereen teknillisessä yliopistossa ja ollut kahdesti TTY:n hallituksessa. Nykyinen toimitusjohtaja on DI Mika Torhola.


title: Atostek

text: Valtaosa Atostekin tekemistä ohjelmistoista on asiakaskohtaisia räätälöityjä toteutuksia. Yhtiöllä on terveydenhoitoalalle myös omia tuotteita, joihin kuuluvat muun muassa:


title: Alinen Tuohisurma

text: Alinen Tuohisurma on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vekarassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Tuohisurma on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Alinen Tuohisurma

text: Lammen pituus on 350 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa kaakko-luoteissuuntaisen murroksen pohjalla ja lammen molemmilla sivuilla sijaitsee korkeat mäet. Siihen laskee kaakosta kaksi metsäojaa, jotka tuovat vettä esimerkiksi Tuohisurmannevalla sijaitsevilta Yliseltä- ja Keskiseltä Tuohisurmalta. Laskuoja lähtee lammen koillispäästä ja juoksee samaan suuntaan laskien lopuksi kahden kilometrin päässä Aliseen Hähkälammiin. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat pääosin suota. Rinteet kohoavat jyrkkinä kummaltakin sivulta. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin metsätie ohittaa lammen 150 metrin etäisyydeltä.


title: Keskinen Tuohisurma

text: Keskinen Tuohisurma on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vekarassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Keskinen Tuohisurma on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Keskinen Tuohisurma

text: Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Se sijaitsee korkealla selänteellä, missä metsäalueet ja kalliopaljastumat vuorottelevat toisiaan. Järven itäpuolella sijaitsee laaja kallioalue, joka laskee jyrkkänä veteen. Järveen laskee neljä ojaa, joista merkittävin tuo Tuohisurmannevalta kuivatusvesiä. Suon lounaiskulmassa sijaitsee Ylinen Tuohisurma. Laskuoja lähteen järven koillispäästä ja se yhtyy 300 metrin jälkeen Alisen Tuohisurman kaakkoispuolelta siihen laskevaan ojaan. Keskellä järveä on 50 metriä pitkä kalliosaari. Etelässä sijaitsee Tuohisurmanneva, jonka ojia laskee järveen. Järven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja laskee 500 metrin päässä Aliseen Tuohisurmaan. Järvien vedenpintojen korkeusero on noin 10 metriä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 29 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat osin suota ja osin metsämaata. Järvi on autio, mutta sen luoteisrantaa sivuaa metsätie.


title: Keskinen Tuohisurma

text: Järven vedenlaatua tutkittiin talvella vuonna 2010. Järven vedenväri oli valuma-alueen yläpuolisten järvien tapaan ruskeaa ja se sisälsi runsaasti humusta. Tämä johtunee valuma-alueen suo- ja metsävaltaisuudesta. Vesi oli kuitenkin melko kirkasta. Soista johtuen veden happamuustaso oli alhainen, mutta se ei tutkimuksen mukaan laskenut alle pH 6,0, joka on ainakin ravuille kriittinen raja-arvo. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan oli välttävä. Vedessä olevia ravinteita oli vähän ja järveä voitiin luonehtia karuksi. Veden typpipitoisuus oli luontainen ja normaali. Fosforipitoisuus oli hyvällä tasolla, vaikka sen pitoisuus oli kesällä korkeampi kuin talvella. Silloin järven ravinnetaso nousi jopa lievästi rehevien järvien tasolle. Järven happitalous oli tutkimusajankohtana tyydyttävä. Pintavesissä happipitoisuus oli hyvä, mutta pohjan lähellä sen pitoisuus laski arvoon 2,1 mg/l. Happea myös kului korkean humuspitoisuuden vuoksi nopeasti. Happivajen aikana pintavedessä hapen kylläisyysaste oli 51% ja pohjan lähella 16%. Järvi soveltuu virkistykseen melko hyvin. Veden laatua heikensivät humusleima ja veden hapahko luonne.


title: Vesanterin Purakki

text: Vesanterin Purakki on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vesanterin Purakki on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Vesanterin Purakki

text: Lammen pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kaukajärven ja korkean Kaukajärvenkankaan länsipuolella olevalla suolla. Lampeen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa, joista joku toimii samalla sen laskuojana. Laskuoja suuntautuu kaakkoon ja laskee 850 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuokulla olevaan suvantoon. Rantaviivan pituus on 800 metriä. Rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähimmälle metsätielle, joka kulkee lammen ohitse 150 metrin päässä, pääsee Vahojärveltä.


title: Alinen Hähkälammi

text: Alinen Hähkälammi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Hähkälammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Alinen Hähkälammi

text: Lammen pituus on 700 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Se sijaitsee sen luoteis-kaakko-suuntaisen maaperän murroksen luoteispäässä, jossa Alinen Tuohisurma sijaitsee. Lampea reunustaa kolme mäkeä, joiden keskellä sijaitsevalla suolla lampi sijaitsee. Siihen on kaivettu pääasiassa ympäröivältä suolta yksitoista ojaa. Lounaasta siihen laskee Ylisen Hähkälammin laskuoja. Etelästä siihen laskee Alisen Tuohisurman laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee länsipään rannasta ja laskee 750 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuoksulla olevaan suvantoon lähes vastapäätä Vesanterin Purakin laskuojan suuta. Lampi on pitkän muotoinen ja erityisesti itään työntyy noin 50 metriä leveä ja 400 metriä pitkä lahti. Lahdessa on 30 metrin läpimittainen saari. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Pohjoisrannat ovat suota ja etelärannat metsämaata. Lampi on autio, mutta pohjoisessa sen ohittaa 50 metrin päästä Vekaran ja Vahon välinen maantie. Ylöjärven ja Ikaalisten välinen raja käy kääntymässä lammen etelärannan kallionkärjessä. Rajapyykistä on matkaa rantaan alle 20 metriä.


title: Ylinen Hähkälammi

text: Ylinen Hähkälammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja Ikaalisten Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Ylinen Hähkälammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Ylinen Hähkälammi

text: Lammen pituus on 700 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Se sijaitsee Aivusjärven ja Kaukajärven välissä Ikaalisten ja Ylöjärven rajan tuntumassa. Järvi on muodoltaan pitkä ja kapea. Siinä on kaksi kapeaa salmea, jotka ovat 20 ja alle 10 metriä leveitä. Salmet erottavat lammesta kolme pientä vesiallasta. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat soistuneita. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Metsätie ohittaa lammen luoteessa alle 200 metrin etäisyydeltä. Ylöjärven ja Ikaalisten raja ylittää lammen sen keskimäisen altaan kohdalla. Raja kääntyy itäpuolisen kallion kohdalla pohjoiseen kohti Alista Hähkälammia ja lounaaseen kohti Alista Tervalammia.


title: Bassin de la Villette

text: Bassin de la Villette on tekojärvi Pariisin koillisosassa, 19. arrondissementissa. Se täytettiin vedellä 2. joulukuuta 1908. Se on osa Pariisin kanavaverkkoa ja yhdistää Canal de l’Ourcqin Canal Saint-Martiniin.


title: Bassin de la Villette

text: Tekojärvi jakautuu kahteen osaan, ensimmäiseen ja toiseen altaaseen, joista jälkimmäistä usein pidetään myös osana Canal de l’Ourcqia.


title: Bassin de la Villette

text: Bassin de la Villetten ensimmäinen allas on suorakulmainen, 800 metrin pituinen ja 70 metrin levyinen. Se alkaa Rue de Criméen nostosillalta, joka on viimeinen laatuaan Pariisissa, ja päättyy Place de la Bataille-de-Stalingradille, jossa sijaitsee Rotonde de la Villette. Sen pohjoisrantaa pitkin kulkee Quai de la Seine, etelärantaa Quai de la Loire, jotka jalankulkusilta "Passerelle de la Moselle" yhdistää toisiinsa alktaan keskikohdalla. Altaan rannoilla on jokiristeilyalusten laitureita.


title: Bassin de la Villette

text: Altaalla on aikojen kuluessa ollut useita tehtäviä. Alun perin se rakennettiin pariisilaisten juomavesivarastoksi. Toinen tehtävä, joka sillä oli yhteinen toisen altaan kanssa, oli johtaa vesiliikennettä varten vettä altaasta Seineen johtaviin kanaviin (Canal Saint-Denis ja Canal Saint-Martin).


title: Bassin de la Villette

text: Ensimmäistä allasta ympäröivät 1800-luvun alussa puutarhat, joissa pariisilaiset viettivät vapaa-aikaansa, kesällä kävellen, talvella luistellen altaan jäällä. Mutta teollistumisen myötä allas menetti 1850-luvulta lähtien merkityksensä vapaa-ajan viettopaikkana. Sen rannoille nousi suuri joukko varastorakennuksia, ja vuosisadan lopulla alueesta tuli tukkukaupan keskus.


title: Bassin de la Villette

text: Vuonna 1832 Pariisia koetteli suuri koleraepidemia. Niistä pariisilaisista, jotka käyttivät Bassin de la Villetten vettä, suurempi osa välttyi tartunnolta kuin Javelin ja Samaritainen pumppulaitoksissa Seinestä saatua vettä käyttävistä, sillä jokeen laskettiin myös Pariisin jätevedet, myös Hôtel-Dieustä tulleet, missä oli lukuisia sairastuneita.


title: Bassin de la Villette

text: Altaan ylittävän 13 metrin korkuisen ja 85 metrin pituisen "Passerelle de la Moselle" -nimisen jalankulkusillan, rakensi Armand Moisan, ja se valmistui vuonna 1882. Sitä korostaa kolmen metrin läpimittainen kello. Kun alkuperäinen kello ei enää toiminut, se vaihdettiin vuonna 1966.


title: Bassin de la Villette

text: Bassin de la Villetten ensimmäisen ja toisen altaan erottaa toisistaan vuonna 1885 valmistunut Rue de Crimée'n 85 tonnin painoinen nostosilta "Pont de Flandre".


title: Bassin de la Villette

text: Toinen allas, jota usein pidetään osana Canal de l’Ourcqia, on 730 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Alun perin sen rannalla sijaitsi vanha La Villetten kylä.


title: Bassin de la Villette

text: Altaan pohjoispäässä on pyöreä leventymä, josta erkanevat eri suuntiin Bassin de la Villette, yli 100 kilometrin pituinen Canal de l’Ourcq, joka tuo sinne Ourcq-joen vettä, sekä noin 6647 metrin pituinen Canal Saint-Denis, joka yhtyy Seineen Saint-Denis'ssä. Samaan kanavien risteykseen liittyy myös Darse du Fond-de-Rouvray, kanavalaivojen satama.


title: Bassin de la Villette

text: Pariisin kanavien varret kehittyivät 1800-luvun toiselta neljännekseltä lähtien tärkeiksi rahtilaivaliikenteen satamapaikoiksi. Vuosisadan loppupuolelle niiden varsille sekä Pariisiin että nykyisen Seine-Saint-Denis'n departementin alueelle muodostui myös erittäin tärkeitä teollisuusalueita. Samoihin aikoihin Bassin de La Villetten satamaliikenne oli huipussaan ja veti vertoja Bordeaux'n satamalle.


title: Bassin de la Villette

text: 1900-luvulla rahtilaivaliikenteen määrä on vaihdellut. Suurimmillaan se on ollut maailmansotien jälkeisinä taloudellisina nousukausina. Vuosisadan lopulla kanavaliikenne kuitenkin väheni, eikä Bassin de La Villettessä ole enää lainkaan toimivaa rahtilaivasatamaa. Muutoinkin Pariisin kanavien tavaraliikenne on nykyisin vähäisempää kuin koskaan ennen niiden historian aikana. Vuonna 2000 tavaraa kuljetettiin noin miljoona tonnia.


title: Bassin de la Villette

text: Rahtilaivojen sijasta kanavilla alkoi liikennöidä joukko turistiristeiluksia, joskin niiden kannattavuus oli aluksi heikko. Niistä monien lähtösatamana on Bassin de la Villette.


title: Bassin de la Villette

text: Kiertoajelualukset käyttävät altaan reunoja satamapaikkanaan ympäri vuoden. Niissä pidetään myös teatteri- ja elokuvaesityksiä sekä konsertteja.


title: Bassin de la Villette

text: Kesäisin altaan reunalle kerääntyy kalastajia, pétanquen pelaajia ja eväsretkeläisiä. Kesäiltaisin varsinkin sen eteläpuolinen ranta, joka on pidempään auringossa, on usein päästä päähän täynnä ihmisiä. Altaalla harrastetaan myös soutua ympäri vuoden.


title: Bassin de la Villette

text: Joka vuosi kesäkuussa vietetään altaan juhlaa. Sen rannoilla pidetään konsertteja, erilaisia esityksiä ja näyttelyjä. Juhla päättyy suureen ilotulitukseen, jossa raketit ammutaan jalankulkusillalta.


title: Bassin de la Villette

text: Vuodesta 2007 suuri osa Quai de la Seinestä on otettu Paris Plages -hankkeen käyttöön. Sinne on perustettu muun muassa ravintoloita, venesatamia, lasten leikkipaikkoja ja pétanque-kenttiä.


title: Bassin de la Villette

text: Quai de la Seinen varrella toimivat myös Groupe INSEECiin kuuluvat kaupallisen alan oppilaitokset "Sup de Pub" ja "Sup Career".


title: Faye Njie

text: Faye Alex Njie (s. 23. marraskuuta 1993) on suomalainen judoka, jolla on myös Gambian kansalaisuus. Rio de Janeiron kesäolympialaisiin hän osallistui 73-kiloisten sarjaan Gambian edustajana.


title: Faye Njie

text: Njie on aikaisemmin edustanut Suomea muun muassa Judon Euroopan Cupissa, kunnes syksyllä 2014 erosi Suomen judomaajoukkueesta yhdessä nykyään Italiaa edustavan Rene Villanellon kanssa. Taustalla olivat Njien ja Villanellon valmentajien erimielisyydet Suomen judoliiton valmennusryhmän kanssa.


title: Faye Njie

text: Vuoden 2015 All Africa Games -kilpailuissa Njie saavutti hopeaa ja vuotta myöhemmin hän sai paikan 2016 kesäolympialaisiin Afrikan maanosakiintiöstä.


title: Ilari Maasilta

text: Ilari Johannes Maasilta (s. 1968) on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina vuodesta 2008.


title: Ilari Maasilta

text: Ilari Maasilta kirjoitti 1987 ylioppilaaksi Vehkalahden lukiosta. Lukion jälkeen hän opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui 1993 diplomi-insinööriksi. Tohtoriksi Maasilta väitteli 1998 materiaalifysiikasta Stony Brookissa Yhdysvalloissa. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli post doc-tutkijana Michiganin osavaltionyliopistossa vuodet 1999–2000. Maasilta palasi Suomeen 2001 ja aloitti tutkimusuransa kotimaassa. Hän työskenteli 2001–2003 Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella fysiikan erikoistutkijana. Hän toimi vuonna 2001 myös fysiikan yliassistenttina.


title: Ilari Maasilta

text: Jyväskylän yliopisto oli v. 2001 parhaillaan perustamassa erityistä nanotiedekeskusta, kun projektin johtajana toiminut professori Jukka Pekola sai nimityksen akatemiaprofessoriksi ja siirtyi muihin tehtäviin. Nanotiedekeskuksen perustamishanke ja Pekolan Jyväskylän yliopistossa aloittama uusi tutkimusala eli kokeellinen nanofysiikka olivat sen jälkeen vaikeuksissa. Tutkimustyön jatkaminen jäi Pekolan tutkimusryhmän tutkijoille. Pekolan tutkimusryhmään kuulunut yliassistentti Maasilta joutui ottamaan suuren vastuun nanofysiikan järjestelyistä fysiikan laitoksella. Tilannetta helpotti se, että teoreettisen fysiikan professorina Jyväskylässä siihen aikaan toiminut Päivi Törmä alkoi tehdä jonkin verran myös käytännöllistä tutkimusta. Nanotiedekeskuksen perustamisen otti johdettavakseen professori Henrik Kunttu kesällä 2001. Sen sijaan tutkimuksellisen aukon täyttäminen vei muutaman vuoden. Pekolan seuraajaksi soveltavan nanofysiikan professorina (kokeellisen kiinteän olomuodon fysiikan professorin nimikkeellä) tuli helmikuussa 2004 hiilinanoputkiin erikoistunut Markus Ahlskog.


title: Ilari Maasilta

text: Vuosina 2003–2008 Maasilta työskenteli akatemiatutkijana. Jyväskylän yliopiston nanofysiikan dosentti hän on ollut vuodesta 2006 lähtien.


title: Ilari Maasilta

text: Maasilta nimitettiin 2008 fysiikan määräaikaiseksi professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Vakinaiseksi professoriksi hänet nimitettiin vuoden 2014 alussa. Professorina hänen keskeisiä vastuualueitaan ovat kokeellisen fysiikan alaan kuuluva matalan lämpötilan fysiikan tutkimus sekä siihen liittyvä opetus. Virkaanastujaisluennossaan toukokuussa 2014 Maasilta käsitteli omaa tutkimusaluettaan sivuavaa aihetta eli lämmön siirtymistä nanorakenteissa.


title: Ilari Maasilta

text: Fyysikkona Maasillan keskeinen tutkimuskohde ovat nanorakenteiden lämpöominaisuudet. Tutkimuksessaan hän on soveltanut esimerkiksi kryostaatteja eli jäähdyttimiä, joilla tutkittava nanorakenne voidaan jäähdyttää lähelle absoluuttista nollapistettä. Lämpöominaisuuksien tutkimiseksi alhaisissa lämpötiloissa Maasilta on joutunut myös soveltamaan erityisiä mataliin lämpötiloihin soveltuvia mittausmenetelmiä. Maasillan johtama tutkimusryhmä on tehnyt tutkimustaan Jyväskylän yliopiston nanotiedekeskuksen puhdastiloissa ja mittauslaboratorioissa. Professori Maasilta tutkimusryhmineen kykeni osoittamaan, että aineen lämmönjohtavuutta voidaan muuttaa nanorakenteiden avulla.


title: Ilari Maasilta

text:
Toinen professori Maasillan keskeinen tutkimusintressi ovat olleet suprajohtavat säteilyilmaisimet. Tutkimusala sivuaa hänen pääasiallista tutkimustaan eli materiaalien termisten ominaisuuksien tutkimusta. Maasillan tutkimusryhmä on kehitellyt erikoisherkkiä säteilyilmaisimia.
Nimityshetkeen 2014 mennessä professori Maasilta oli laatinut 64 referoitua kansainvälistä tieteellistä julkaisua. Kesäkuuhun 2016 mennessä hän oli julkaissut 89 tieteellistä artikkelia.


title: Litiumperoksidi

text: Litiumperoksidi (LiO) on litium- ja peroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hiilidioksidin absorbointiin ja eräiden polymeerien valmistuksen yhteydessä.


title: Litiumperoksidi

text: Huoneenlämpötilassa litiumperoksidi on kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen, mutta ei ole esimerkiksi natriumperoksidista poiketen hygroskooppista. Aine hajoaa kuumennettaessa noin 300 °C:n lämpötilassa, jolloin siitä muodostuu litiumoksidia ja happea. Hiilidioksidin kanssa se reagoi litiumkarbonaatiksi ja hapeksi. Yksi gramma yhdistettä absorboi noin 0,96 g hiilidioksidia ja tuottaa 0,35 g happea. Muiden peroksidien tavoin litiumperoksidi on vahva hapetin.


title: Litiumperoksidi

text: Litiumperoksidia voidaan valmistaa käsittelemällä litiumhydroksidin vesi- tai alkoholiliuosta, litiumalkoksidien alkoholiliuoksia tai litiumoksidia vetyperoksidilla. Näin muodostuu litiumperoksidin hydraattia, josta valmistetaan vedetöntä yhdistettä käyttämällä kuivausreagenssina fosforipentoksidia tai kuivaamalla alhaisessa paineessa.


title: Litiumperoksidi

text: Litiumperoksidia käytetään absorboimaan ilmasta hiilidioksidia ja tuottamaan happea suljetuissa tiloissa kuten sukellusveneissä ja avaruusaluksissa. Sen käyttöä kuitenkin rajoittaa huomattavasti natriumperoksidia korkeampi hinta. Sitä voidaan käyttää myös eräiden erikoispolymeerien kovettamiseen.


title: Pariisin kanavat

text: Pariisin kanavat muodostavat yhteensä noin 130 kilometrin pituisen kanavaverkon Pariisissa ja sen lähialueilla Ranskassa. Vesiväylien lisksi niihin kuuluu monia teknisiä laitteita kuten sulkuja ja pumppaamoja.


title: Pariisin kanavat

text: Kanavaverkon rakensi Pariisin kaupunki Napoléon Bonaparten floréal-kuun 29. päivänä vuonna X (19. toukokuuta 1802) antaman asetuksen mukaisesti, ja sen tarkoituksena oli tuoda Pariisin kelvollista juomavettä sekä helpottaa tavara- ja henkilöliikennettä. Sitä laajennettiin vähitellen 1820-luvulla. Vuodesta 1962 lähtien suurin osa Canal de l’Ourcqista suljettiin tavaraliikenteeltä, minkä jälkeen jokialusten käytössä olevia kanavia on enää 22 kilometriä.


title: Pariisin kanavat

text: Kanavaverkko on Pariisin kaupungin omistuksessa, joka myös hallinnoi sitä ja huolehtii sen kunnossapidosta. Se ei ole kokonaisuudessaan Pariisin kunnallisten rajojen sisäpuolella, vaan ulottuu Pariisin lisäksi myös Seine-Saint-Denis'n, Seine-et-Marnen, Oisen ja Aisnen departementtien alueelle, joista Oise ja Aisne eivät edes kuulu Île-de-Franceen vaan Nord-Pas-de-Calais-Picardien alueeseen.


title: Pariisin kanavat

text: Verkostoon kuuluvat seuraavat kanavat ja joet:


title: HBS Craeyenhout

text: HBS Craeyenhout on urheiluseura Haagin kaupungista. Seuralla on toimintaa jalkapallossa, jääkiekossa ja kriketissä. Seura on perustettu 7. lokakuuta 1893, jolloin toiminta keskittyi jalkapalloon. Jalkapallojaosto on voittanut Alankomaiden mestaruuden kolmesti. Tämä on tapahtunut kausina 1903–04, 1905–06 ja 1924–25.


title: Vesajärvi (Ikaalinen)

text: Vesajärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Jutimäellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vesajärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.


title: Vesajärvi (Ikaalinen)

text: Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Vuorijärven ja Kaukajärven välissä ja on osa Sipsiönjoen reittiä. Järvi jakaantuu kahteen eri vesialtaaseen keskellä olevan noin 20 metriä leveässä ja 200 metriä pitkässä salmessa. Eteläinen allas on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Vesialtaan eteläpäähän laskee Vuorikoski, joka on Vuorijärven Luutahdesta lähtevä laskujoki, sekä kuusi muuta metsäojaa. Vesajärven tässä altaassa on myös pieni halkaisijaltaan 10 metrinen luoto. Pohjoinen vesialla on rantaviivaltaan polveilevampi. Siihen laskee neljä metsäojaa ja 650 metriä pitkän laskujoen luusua sijaitsee vesialtaan itäpäässä ja se laskee Kaukajärveen. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Jutimäen ja Vahon yhdistävältä kylätieltä.


title: Vesajärvi (Ikaalinen)

text: Järvi sijaitsee opastetulla Sipsiöjoen melontareitillä Liesijärvi– Petäjäjärvi– Vuorijärvi– Vesajärvi– Kaukajärvi– Vahojärvi– Sipsiöjärvi– Ohistonlampi– Kyrösjärvi.


title: Nausharo

text:
Nausharo on muinainen Indus-kulttuurin aikainen asutuskeskus Pakistanissa, Balutsistanissa. Paikka on raunioina. Nausharon lähellä ovat Mehrgarh ja Pirak.
Nausharon kaiveneet arkeologit ovat esittäneen seuraavan aikajaon.


title: Juho Reinvall

text: Juho Reinvall (s. 24. elokuuta 1988 Nokia) on suomalainen kilpauransa päättänyt judoka. Hän edusti koko kilpauransa ajan Tampereen Judoa. Hän on pituudeltaan 166 cm ja kilpaili alle 60 kg:n painoluokassa. Häntä valmensi Pasi Luoma.


title: Juho Reinvall

text: Reinvall sijoittui alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen 60 kg:n sarjassa viidenneksi 2010. Hän voitti Euroopan cup -kilpailun Sveitsin Baarissa 2009. Hän voitti aikuisten Suomen-mestaruuden 60-kiloisissa 2007 ja 2009–2015 sekä saanut SM-hopeaa 2006 ja 2008. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän sai samassa painoluokassa kultaa 2009 ja pronssia 2008. Alle 20-vuotiaiden Pohjoismaiden-mestaruuden hän voitti 2007. Finnish Open -turnauksen 60-kiloisten sarjan hän voitti 2011 ja 2012.


title: Juho Reinvall

text: Reinvall valittiin Rion olympialaisiin 2016 mutta hävisi siellä 2. kierroksen ottelunsa ja putosi jatkosta.


title: SAYC

text: SAYC (Standard American Yellow Card) on suosittu bridgen tarjoussysteemi, jota käytetään paljon erityisesti Pohjois-Amerikassa. Se sisältää viiden kortin yläväriavauket ja vahvan sangin. Pelaajat voivat kuitenkin itse lisätä siihen uusia konventioita, jotka sovitaan erikseen oman partnerin kanssa.


title: SAYC

text: Tarjoussysteemien perusidea on, että pari pääsisi optimisitoumukseen ja saisi mahdollisimman paljon pisteitä. Systeemeissä yritetään myös tehdä vastustajien tarjoamisesta mahdollisimman vaikeaa.


title: SAYC

text: "SAYC" on Charles Gorenin ja hänen aikalaistensa 1940-luvulla kehittämä systeemi. Gorenin systeemistä tuli niin suosittu, että lähes kaikki Yhdysvaltalaiset pelaajat käyttävät sitä. Yhdysvaltojen joukkue on jopa voittanut MM-kisat Gorenin systeemiä käyttäen.


title: SAYC

text: Muutoksia alkoi esiintyä 1960-luvulta lähtien. Vuoteen 2000 mennessä oli kehitetty täysin uusia tarjoussysteemejä kuten "Precision-risti" ja "2/1 täyspelivaatimus".


title: SAYC

text: Systeemissä useimmin käytetyt konventiot:Erilaisia konventioita SAYC:iin:


title: Kupariaarrekulttuuri

text: Kupariaarrekulttuuri (engl. "Copper Hoard Culture") pääosin n. 1700-1200 eaa tarkoittaa tavallisesti Pohjois-Intiasta löydettyjä muinaisia hopea- ja kupariesineiden kokoelmia. Tunnetuimpia näistä ovat ihmisenmuotoiset kuparikuviot ja harppuunamaiset keihäänkärjet. Osa kupariaarteista on löydetty paikoista, joissa oli okralla värjättyä keramiikkaa.


title: Kupariaarrekulttuuri

text:
Varhaista kupariaarteita muistuttavia esineitä on löydetty esim Lothalista jo 3. vuoistuhannelta eaa.
Varsinainen kupariaarrekulttuuri Intiassa noin 2000–1200 eaa. kukoistanut kulttuuri. Se tunnetaan kupari-hopeakätköistä. Useimmat kulttuurin löytöpaikat on ajoitettu aikaan 1700–1200 eaa.


title: Kupariaarrekulttuuri

text: Kulttuurin keskusalue oli Gangesin ja Jamunan yläjuoksujen välisellä tasangolla, 'doab':illa. Kupariaarteita tavataan paljon oasavaltioissa Uttar Pradesh, Bihar, Orissa ja Madhya Pradesh. Varsinaisen kupariaarrekulttuurin: antenniperäisiä mielloka, ihmisenmuotoisia kuvioita jne. alue oli Ganga-Jamuna tasangolla 24 leveysesteesta pohjoiseen, pituuspiirien 78-84 välissä. Niinpä kupariaarrekulttuurilla tarkoitetaan yleensä Ganga-Drishadvatin doabista ja lähialueilta löydettyjä kupariaarteita, vaikka kupariesineiden kokoelmia on löydetty muualtakin Intiasta.


title: Kupariaarrekulttuuri

text: Kulttuurille ominaisia aseita olivat harppuunamaiset keihäänkärjet, antenniperäiset miekat ja miekat, joissa oli perässä pieni koukku. Paljon oli litteitä, talttamaisia reiättömiä kirveitä. Muita löytöjä ovat tyylitellyn ihmisen muotoiset kuparilevyt, joissa saattoi olla kaiverruksia. Nämä muistuttavat myös kalaa. Näiden muodot ja niiden esittämät kuvat tuovat mieleen Indus-kulttuurin sinetit.


title: Kupariaarrekulttuuri

text:
Erilaisia kupariaarteita on löydetty laajalta alueelta Intiasta, pakistanista
ja lähialueilta.


title: Luettelo bridgesysteemeistä

text: Tämä on lista tarjoussysteemeistä, joita käytetään bridgessä. Tarjoussysteemit luokitellaan karkeasti kahteen ryhmään:


title: Byxbegär

text: Byxbegär on Tiina Rosenbergin vuonna 2000 ilmestynyt kirja. Se kertoo miehiksi pukeutuneista naisista näyttämöllä. Teoksen kustansi Anamma.


title: Byxbegär

text: Vuonna 2000 Uppsalan yliopiston professori emerita Ingeborg Nordin Hennel väitti, että Rosenberg oli kopioinut teokseen sanatarkasti kahden muun tutkijan tekstiä tätä kertomatta. Viisi vuotta myöhemmin politiikan tutkija Johan Tralau otti asian esille sanoi, että opiskelija olisi hylätty tällaisesta plagioinnista. Tralaun mukaan yliopistossa feministinen sukupuolipolitiikka on ohittanut akateemisuuden vaatimukset. Tralau osoitti Rosenbergin tekstejä, joissa lähdekirja oli mainittu mutta Tralaun mukaan niin, että lukija ei ymmärrä katkelman olevan suoraan toisesta kirjasta.


title: Byxbegär

text: Tiina Rosenberg kommentoi, että Tralau ei ole ilmeisesti lainkaan lukenut puheena olevaa kirjaa ja että se on Tralaulle vain sivuseikka hänen oikeistolaisessa feminismin vastaisessa kampanjassaan. Rosenbergin mukaan viitteen olisi tullut olla yhtä virkettä myöhemmin. Sen sijaan väite, että viite puuttuisi, on valheellinen. Ingeborg Nordin Hennel kommentoi, että Tralaun syytös plagioinnista on selvästi osa poliittista kampanjaa Rosenbergiä vastaan. Mediatutkija Katariina Kyrölä on liittänyt syytökset osaksi ajankohdan toimintaan, jossa monet, erityisesti oikeistolaiset tahot vastustivat julkisuudessa äänekkäästi naisliikettä. Kyrölän mukaan Rosenbergin asema professorina kyseenalaistettiin plagiaattisyytösten avulla ja syytteiden esittäjänä toimi oikeistolainen aktiivi. ("Tiedotustutkimus" 4/2005)


title: Byxbegär

text: Tukholman yliopiston humanistinen tiedekunta ilmoitti, ettei se ala tutkimaan Rosenbergiin kohdistuneita plagiointisyytöksiä. Tiedekunnan johdon lausunnon mukaan Rosenbergilla ei ole ollut plagiointitarkoitusta, hän viittaa kirjan tekstissä käyttämiinsä lähteisiin eikä plagiointisyytöksille ole perusteita.


title: Tarjoussysteemi

text: Tarjoussysteemi on bridge-korttipelissä joukko pelitapoja, jotka pari on sopinut pelattavakseen. Sen tarkoituksena on helpottaa oikean sitoumuksen löytymistä ja näin maksimoida oman parin pisteet sekä hankaloittaa vastustajan tarjoamista ja vähentää heidän pisteitään.


title: CERIA/COOVIn metroasema

text: CERIA (COOVI) on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.


title: CERIA/COOVIn metroasema

text: Asema on nimetty läheisen tutkimuskeskuksen mukaan (, ).


title: Clemenceaun metroasema

text: Clemenceau on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.


title: Clemenceaun metroasema

text: Asema avattiin vuonna 1993. Se oli linjan 2 pääteasema vuoteen 2006 asti.


title: Comte de Flandre/Graaf van Vlaanderenin metroasema

text: Comte de Flandre (Graaf van Vlaanderen) on Brysselin metron asema Molenbeek-Saint-Jeanin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat. Se avattiin vuonna 1981.


title: Otto Väinö Vartiovaara

text: Otto Väinö Vartiovaara, sukunimi vuoteen 1906 "Weckman" (18. marraskuuta 1878 Jäppilä – 8. marraskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Otto Väinö Vartiovaara

text:
Vartiovaaran vanhemmat olivat kirkkoherra, lääninrovasti William Weckman, myöh. Vartiovaara (1849–1924) ja Mirjam Salome Colliander (1853–1936). Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Joensuun lyseosta ja suoritti arkkitehtitutkinnon polyteknillisessä opistossa 1903.
Vartiovaara toimi arkkitehtina Viipurissa ja Helsingissä. Hän suunnitteli yksityistaloja, huviloita, tehdasrakennuksia ja kansakoulurakennuksia eri puolille Suomea. Vartiovaara oli myös piirustuksenopettajana Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa ja hän harrasti itse vesiväri- ja öljymaalausta


title: Otto Väinö Vartiovaara

text: Vartiovaara oli naimisissa vuodesta 1911 Aino Sofia Kamppurin (1887–1959) kanssa. Vartiovaaran sisaruksia olivat Valtiokonttorin johtaja ja ministeri Jonathan Wartiovaara, metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara ja säveltäjä Lyyli Wartiovaara-Kallioniemi.


title: Crainhem/Kraainemin metroasema

text: Crainhem (Kraainem) on Brysselin metron asema Woluwe-Saint-Lambertin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 1 junat.


title: Crainhem/Kraainemin metroasema

text: Vuonna 1988 avatun aseman yhteydessä on liityntäpysäköintitila. Tämän vuoksi Crainhem on yksi harvoista Brysselin metron asemista, joihin kuuluu maanpäällinen asemarakennus.


title: Lääketieteen kaanon

text: Lääketieteen kaanon on vuonna 1025 valmistunut, persialaisen Avicennan ensyklopedinen teos lääketieteestä. Teos yhdisti keskiaikaisen Euroopan unohtamat antiikin Kreikan tiedot ja teoriat, Persian ja Intian perinteet, sekä parhaat lääketieteen aikalaiskäsitykset. Teoksessa on opetuksia esimerkiksi Hippokrateelta, Aristoteleeltä ja Galenokselta. Kaanon on pituudeltaan yli miljoona sanaa. Sen osat käsittelevät anatomiaa, fysiologiaa, yleispatologiaa ja yksittäisten tautien ja niiden hoitoon käytettävien lääkkeiden seikkaperäisiä kuvauksia. Teoksen latinankielinen käännös ilmestyi 1100-luvulla. "Lääketieteen kaanonista" tuli keskiajan käytetyin ja kattavin lääketieteen teos Euroopassa ja arabimaailmassa. Se säilytti asemansa vaikutusvaltaisena oppikirjana aina 1600-luvulle saakka.


title: De Brouckèren asema

text: De Brouckère on Brysselin metron asema, jota käyttävät myös raitiovaunut (), Brysselin kaupungin alueella. Sitä käyttävät linjojen 1 ja 5 junat sekä raitiovaunulinjat 3 ja 4.


title: De Brouckèren asema

text: Asema avattiin vuonna 1969, jolloin sitä käyttivät pelkät raitiovaunut. Ensimmäiset metrojunat otettiin käyttöön vuonna 1976.


title: Tutti Frutti (albumi)

text: Tutti Frutti on punkyhtye Kivesveto Go Gon esikoisalbumi, joka julkaistiin omakustanteisesti kesäkuussa 2014. Albumin julkistamiskeikka järjestettiin Tavastia-klubilla 4. heinäkuuta.


title: Tutti Frutti (albumi)

text: Albumi sai hyvän vastaanoton. Kaaoszinen Jyri Kinnarin mukaan kyyniset sanoitukset sekä rosoinen ja hiomaton laulu luovat toimivan kokonaisuuden, ja yhtyeellä on tunnistettava tyyli tehdä kappaleita. Soundin arviossa todetaan yhtyeen onnistuvan humoristisessa ja inhorealistisessa ilmaisussaan, vaikka kappaleet sortuvatkin itsensä toistamiseen. Myös Desibelin Mika Roth mainitsee albumin aloittavan räyhäkkäästi, mutta kappaleiden menettävän albumin edetessä voimansa.


title: Ponte (Italia)

text: Ponte on kunta Italiassa Campanian alueella Beneventon maakunnassa. Se on saanut nimensä Alentojoen ylittäneestä kivisillasta, joka oli osa roomalaisten rakentamaa tietä, Via Latinaa.


title: Ponte (Italia)

text: Ponten nähtävyyksiä ovat 1000-luvulta oleva linna sekä 700-luvulta oleva luostari "Abbazia di Santa Anastasia".


title: Merv Griffin

text: Mervyn Edward ”Merv” Griffin, Jr. (6. heinäkuuta 1925 San Mateo, Kalifornia – 12. elokuuta 2007 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen televisioesiintyjä, muusikko, näyttelijä ja liikemies. Hänet muistetaan pitkäaikaisen televisiosarjan "The Merv Griffin Show" isäntänä (1965–1986) sekä tv-visailuohjelmien "Jeopardy" (1964) ja "Wheel of Fortune" (1975, Suomessa "Onnenpyörä") kehittäjänä.


title: Merv Griffin

text: Griffin syntyi irlantilaisamerikkalaiseen perheeseen Kalifornian San Mateossa, jossa hänen isänsä toimi osakevälittäjänä. Musikaalinen poika oli mukana katolisen kirkon kuorossa ja toimi teini-iässä joskus kirkon urkurina. Hän opiskeli San Franciscon yliopistossa ja vältti joutumisen toiseen maailmansotaan lievien sydänongelmien takia.


title: Merv Griffin

text: 19-vuotiaana Griffin sai töitä radiolaulajana ja esiintyi läpi Yhdysvaltojen syndikoidussa ohjelmassa "San Francisco Sketchbook". Hänen siirtymistään esiintymislavoille ja televisioon vaikeutti hänen ylipainonsa, kunnes hän päätti laihduttaa huomattavasti. Hän sai paikan Freddy Martinin orkesterin laulusolistina ja jatkoi tehtävässä neljä vuotta. Vuonna 1945 hän perusti oman levy-yhtiön ja julkaisi albumin "Songs by Merv Griffin", joka oli ensimmäinen magnetofoninauhalle äänitetty äänilevy Yhdysvalloissa. Hänen suurin hittinsä oli vuoden 1950 ”I've Got a Lovely Bunch of Coconuts”, joka tunnetaan suomeksi nimellä ”Kuinka saisin rikki kookospähkinän”.


title: Merv Griffin

text: Hänestä tuli suosittu yökerholaulaja, jolle Doris Day järjesti koe-esiintymisen Warner Brothersille elokuvaan "Tytär rakastuu" (By the Light of the Silvery Moon, 1953). Hän ei saanut roolia, mutta pääsi sivuosiin parissa muussa tuotannoissa kuten elokuvassa "Tämä on rakkautta" (So This Is Love, 1953). Siinä hän ja vastanäyttelijä Kathryn Grayson aiheuttivat pienen skandaalin Haysin ohjeiston vastaisella avoimin suin suoritetulla suudelmalla.


title: Merv Griffin

text: Griffin ei mieltynyt elokuvien tekoon vaan alkoi pyrkiä televisioon. Hän pääsi juontamaan useita visailuja ja muita kilpailullisia viihdeohjelmia sekä toimi yhtenä "The Tonight Show’n" tilapäisjuontajana Jack Paarin lähdettyä ja ennen Johnny Carsonin palkkaamista. Vuonna 1965 hän sai oman talk show’nsa "The Merv Griffin Show", jonka toinen vakiokasvo oli brittinäyttelijä Arthur Treacher. Show ajautui pian vaikeuksiin, kun Griffin kutsui haastateltavaksi liian radikaaleja henkilöitä ja Vietnamin sodan kiivaita vastustajia. Griffin sai potkut CBS:ltä, mutta jatkoi showtaan kilpailevan Metromedia-yhtiön maanlaajuisesti syndikoimana vuoteen 1986.


title: Merv Griffin

text: Griffin jäi vuonna 1986 eläkkeelle televisiosta ja myi tuotantoyhtiönsä tuolloin Coca-Colan omistamalle Columbia Pictures Television -yhtiölle. Griffin oli vaurastunut myös "Jeopardyn" ja "Wheel of Fortunen" tuomien rojaltien avulla niin, että talouslehti "Forbes" arvioi hänet tuolloin Hollywoodin rikkaimmaksi ihmiseksi. Sen jälkeen Griffin vielä moninkertaisti omaisuutensa luksusluokan lomahotelleihin erikoistuneena kiinteistösijoittajana. Vuonna 2004 Griffin oli yhtenä arkunkantajana ystävänsä, presidentti Ronald Reaganin hautajaisissa. Griffin kuoli eturauhassyöpään 82-vuotiaana elokuussa 2007.


title: Merv Griffin

text: Merv Griffin oli naimisissa Julann Elizabeth Wrightin kanssa 1958–1976. He saivat pojan vuonna 1959. Griffinillä oli myös miessuhteita ja niistä johtuneita oikeusjuttuja.


title: Merv Griffin

text: Vuonna 2007 julkaistiin Griffinin yhdessä David Benderin kanssa kirjoittamat muistelmat nimeltä "Merv: Making the Good Life" (ISBN 9781416577768).


title: Delacroix’n metroasema

text: Delacroix on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.


title: Delacroix’n metroasema

text: Entisen pääministeri Léon Delacroix’n mukaan nimetty asema sijaitsee sillalla kanavan yläpuolella. Se avattiin vuonna 2006.


title: Alden Ehrenreich

text: Alden Caleb Ehrenreich (s. 22. marraskuuta 1989) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen ensiesiintymisensä valkokankaalla nähtiin Francis Ford Coppolan elokuvassa Tetro (2009). Vuonna 2016 Ehrenreich esitti Hobie Doylen osaa Coenin veljesten elokuvassa Hail, Caesar!.


title: Deltan asema

text: Delta on metro- ja rautatieasema Auderghemin kunnassa Brysselissä. Sitä käyttävät linjan 5 metrojunat sekä Brysselin paikallisjunat.


title: Deltan asema

text: Vuonna 1976 avattu Delta on Brysselin metron ainoa asema, joka on nimetty jonkin ulkoisen piirteensä mukaan. Sen yhteydessä sijaitsee metrovarikko, joka ilmasta katsottuna on kreikkalaisen Δ-kirjaimen ("delta") muotoinen.


title: Demeyn metroasema

text: Demey on Brysselin metron asema Auderghemin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.


title: Demeyn metroasema

text: Vuonna 1977 avattu asema oli linjan pääteasema vuoteen 1985, jolloin linjaa jatkettiin Herrmann-Debroux’n asemalle.


title: Tuplaseiska

text: Tuplaseiska on punkyhtye Kivesveto Go Gon kaksi 7" vinyyliä sisältävä EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2009 useamman levymerkin voimin.


title: ISO 3166-2:BE

text: ISO 3166-2:BE on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Belgialle. ISO 3166-2:BE on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää kolmen alueen ja kymmenen provinssin koodit.


title: ISO 3166-2:BE

text: Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Belgian maakoodi ”BE” ja toinen osa on aluekohtainen kolmikirjaiminen tunnus.


title: ISO 3166-2:NL

text: ISO 3166-2:NL on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Alankomaille. ISO 3166-2:NL on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää 12 provinssin, kolmen itsehallintoalueen ja kolmen erityiskunnan koodit.


title: ISO 3166-2:NL

text: Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Alankomaiden maakoodi ”NL” ja toinen osa on aluekohtainen kaksikirjaiminen tunnus.


title: ISO 3166-2:NL

text:
Näillä alueilla on kaikilla myös omat ISO 3166-2 -koodinsa.
Näillä kunnilla on myös oma, yhteinen ISO 3166-2 -koodinsa, .


title: ISO 3166-2:LU

text: ISO 3166-2:LU on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Luxemburgille. ISO 3166-2:LU on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää 12 kantonin koodit.


title: ISO 3166-2:LU

text: Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Luxemburgin maakoodi ”LU” ja toinen osa on aluekohtainen kaksikirjaiminen tunnus.


title: Saatana kutsuu minua

text: Saatana kutsuu minua on punkyhtye Kivesveto Go Gon toinen EP-levy. Se julkaistiin 16. joulukuuta 2009 levymerkillä Morjekords. Lammaszinen Jaakko Hirvioja antoi albumille positiivisen arvostelun, kehuen eritoten äänimaailmaa ja sanoituksia.


title: Saatana kutsuu minua

text: Pää Kii -yhtyeen keulakuva Teemu Bergman on ottanut jalkaansa EP:n aloituskappaletta siteeraavan tatuoinnin, jossa lukee ”Äiti hei – Mua saatana kutsuu”.


title: Oostvaardersplassen

text: Oostvaardersplassen on luonnonpuisto Lelystadin eteläpuolella, Alankomaiden keskiosassa. Sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Alueella on matalia järviä ja lammikoita sekä laajoja ruovikkoalueita. Se on osa polderia, joka vallattiin mereltä vuonna 1968. Se on luokiteltu merkittäväksi lintujen elinympäristöksi.


title: Oostvaardersplassen

text: Alueella pesii luhtahuitti ja pikkuhaikara, ja talvehtii säännöllisesti yli 30 000 lintua, joiden joukossa on sadasosa koko Pohjois-Euroopan harmaasorsista ja tukkasotkista.


title: Oostvaardersplassen

text: Alueen kuivissa osissa estetään umpeenkasvua laiduntamalla konik-hevosia, saksanhirviä ja Heckin alkuhärkiä.


title: Oostvaardersplassen

text: Oostavaardersplassen on Natura 2000 -alue ja Ramsar-alue.


title: Turbo (Kolumbia)

text: Turbo on kolumbialainen rannikkokunta ja Antioquian suurin kunta, joka sijaitsee 373 kilometrin päässä Medellínin kaupungista. Se sijaitsee myös lähellä Panamaa. Kunnassa asui vuoden 2005 tilastojen mukaan 121 919 asukasta. Turbo sai nimensä rannikon samean veden vuoksi.


title: Turbo (Kolumbia)

text: Turbon kunta perustettiin 28. elokuuta 1840 presidentti José Ignacio de Márquezin annettua luvan sen perustamiseen. Se on kuulunut historian aikana Chocón ja Caucan departementteihin. Osana Antioquian departementtia se on ollut vuodesta 1905 lähtien. Turboa modernisoitiin 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla paljon. Merelle johtava valtatie valmistui 1950-luvulla ja 1960-luvulla alueelle perustettiin ensimmäiset banaaniviljelmät. Banaaninviljely on nykyisin yksi Turbon elinkeinoista karjankasvatuksen ja kalastuksen ohella. 1990-luvulla alueella oli paljon sissitoimintaa ja myös puolisotilaalliset joukot terrorisoivat paikallisväestöä. Olot ovat Turbossa 2010-luvulle tultaessa rauhoittuneet huomattavasti, mutta alueella tiedetään vielä nykyään oleskelevan FARC-sissejä ja huumekauppaa pyörittäviä tahoja (esimerkiksi Los Urabeños) eikä alueella liikkumista suositella pimeän tultua. Useat siirtolaiset Afrikan maista, Haitista ja Kuubasta ovat kulkeneet Turbon läpi Panamaan jatkaen sieltä matkaansa Yhdysvaltoihin. Panama sulki Kolumbian vastaisen rajan toukokuussa 2016 rajoittaakseen maahan pyrkivien siirtolaisten määrää.


title: Turbo (Kolumbia)

text: Turbon ilmasto on trooppinen. Lämpötilat pysyvät keskimäärin 26:ssa lämpöasteessa. Kuivinakin kausina sataa paljon. Vuosittainen sademäärä on 2426 millimetriä.


title: Turbo (Kolumbia)

text: Turbossa on paljon tulivuoria ja siellä voi ottaa tuliperäisia mutakylpyjä. Alueella sijaitsee myös Los Katíoksen kansallispuisto. Turbosta pääsee hyvin laivalla esimerkiksi Capurganáan. Jalkapalloseura Leones Fútbol Club S.A. on kotoisin Turbosta.


title: Robin Jacobsson

text: Robin Jacobsson (s. 10. elokuuta 1986 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue KooKoossa. Joukkueen urheilujohtaja Jarno Kultanen on kuvaillut häntä isokokoiseksi pelaajaksi, joka osaa käyttää kokoaan hyväksi. Kultasen mukaan Jacobsson kykenee myös laadukkaaseen kiekolliseen suorittamiseen ja avaamaan peliä laadukkailla ykkössyötöillä. Kultasen mukaan häneltä voi odottaa kovaa ja jämäkkää puolustuspelaamista.


title: Robin Jacobsson

text: Jacobsson on Hammarby IF:n kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä kaudella 2004–2005, jolloin Jacobsson pelasi Hammarbyn J20-junioreiden lisäksi yhden ottelun Ruotsin II-divisioonan Skå IK:ssa. Kaudella 2005–2006 hän debytoi Hammarbyn miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimman sarjatason HockeyAllsvenskanin karsintasarjassa, jossa Jacobsson pelasi viisi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kaudella 2006–2007 hän jatkoi Allsvenskan-uraansa Nybro Vikings IF:ssä, jossa Jacobsson pelasi 38 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua sarjatasoa alempana I-divisioonan Tingsryds AIF:ssä.


title: Robin Jacobsson

text: Kaudeksi 2007–2008 Jacobsson siirtyi Ruotsin I-divisioonan Kiruna IF:ään. Kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi samassa sarjassa pelanneeseen Tingsryds AIF:ään. Joukkue eteni Kvalserien AS:ään, mutta jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kauden 2009–2010 päätteeksi Tingsryd kuitenkin nousi Allsvenskaniin. Jacobsson jatkoi joukkueessa kaudella 2010–2011, jolloin hän voitti Tingsrydin sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Joukkue ajautui Kvalserien AS:ään, jossa Jacobsson oli Tingsrydin paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Tom Koiviston kanssa. He olivat myös Kvalserienin tehokkaimmat puolustajat. Tingsryd onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Kaudella 2011–2012 Jacobsson nousi joukkueen kapteeniksi.


title: Robin Jacobsson

text: Jacobsson siirtyi kaudeksi 2012–2013 kaksivuotisella Elitserien-joukkue Luleå HF:n riveihin. Hän teki Elitserien-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 13. syyskuuta 2012 vieraissa Rögle BK:ta vastaan. Jacobsson keräsi ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn. Ensimmäisen Elitserien-maalinsa hän teki 19. lokakuuta 2012 Färjestad BK:ta vastaan. Jacobsson voitti Luulajassa European Trophyn mestaruuden. Tammikuun 2013 lopulla hän siirtyi kuitenkin toiseen Elitserien-joukkueeseen, Brynäs IF:ään. Jacobssonin tulokaskausi liigassa toi kaikkiaan 49 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 2+2=4. ET:ssä hän pelasi kymmenen ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2013–2014 Jacobsson jatkoi Brynäsissä tehden runkosarjassa taas neljä tehopistettä.


title: Robin Jacobsson

text: Kaudeksi 2014–2015 Jacobsson siirtyi SHL:n (ent. Elitserien) nousijajoukkue Leksands IF:ään. Hän pelasi joukkueessa kuusi runkosarjaottelua, kunnes Leksand lainasi Jacobssonin loppukaudeksi Allsvenskan-joukkue VIK Västerås HK:hon lokakuussa 2014. Kaudeksi 2015–2016 Leksand putosi takaisin Allsvenskaniin. Jacobsson nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän jakoi tehoilla 4+23=27 sarjan puolustajien pistepörssin kuudennen sijan BIK Karlskogan Henrik Larssonin kanssa. Jacobsson voitti myös Allsvenskanin jäähypörssin 114 minuutillaan. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa Leksandia takaisin SHL:ään.


title: Robin Jacobsson

text: Jacobsson siirtyi kaudeksi 2016–2017 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue KooKoohon. Hän oli Mikko Lehtosen ja Ryan O’Connorin siirryttyä muualle kauden päätteeksi joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+12=18. Huhtikuussa 2017 Jacobsson teki KooKoon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Hän kuitenkin loukkaantui jo harjoituskaudella 2017–2018 ja Jacobssonin jalkavamma vaati leikkaushoitoa. Jacobsson pelasi lopulta loppukaudella vain kymmenen ottelua.


title: Robin Jacobsson

text: Jacobssonin pikkuveli Mikael pelaa hyökkääjänä Hockeyettan-joukkue Surahammers IF:ssä.


title: Ivar Ståhle

text: Ivar August Ståhle (15. heinäkuuta 1889 Helsinki – 1979 Espoo) oli suomalainen suojeluskuntaupseeri ja urheiluvaikuttaja.


title: Ivar Ståhle

text: Helsingissä kauppiasperheeseen syntynyt Ståhle opiskeli keskikoulun lisäksi Helsingin teollisuuskoulussa, josta valmistuttuaan hän työskenteli puolustusministeriön rakennusosastolla 1919–1920 ja suoritti sen jälkeen Kadettikoulussa aktiiviupseerikurssin. Vuodesta 1921 lähtien Ståhle työskenteli Uudenmaan suojeluskuntapiirin sotilasohjaajana, 1938–1945 Lohjan Kalkkitehtaan omistaman Sipoon kalkkitehtaan isännöitsijänä sekä vielä 1945–1953 Sipoon veneveistämön johtajana. Sotavuosina Ståhle oli uudelleen mukana Uudenmaan suojeluskuntapiirin toiminnassa. Hänet ylennettiin majuriksi 1940.


title: Ivar Ståhle

text: 1920–1930-luvuilla Ståhle oli pitkään ruotsinkielisen "Skyddskåristen"-suojeluskuntalehden ja "Idrottskalendern"-julkaisun päätoimittaja sekä lyhytaikaisesti myös "Finskt Idrottsbladin" päätoimittaja. Myöhemmin 1930–1940-luvuilla hän toimi muun muassa suomenruotsalaisen urheiluammuntaliiton Svenska Finlands Sportskytteförbundin (SFS) ja ruotsinkielisen keskusurheiluliiton Finlands Svenska Centralidrottsförbundin (CFI) varapuheenjohtajana. SFS:n lisäksi Ståhl oli Esbo IF:n perustajajäsen ja seuran ensimmäinen puheenjohtaja.


title: Ivar Ståhle

text: Urheiluammuntaa harrastanut Ståhle voitti hirviammunnan kertalaukausten SM-kultaa vuonna 1935 ja oli mukana myös Suomen hopeajoukkueessa vuoden 1937 MM-kilpailuissa. Vuonna 1960 hän oli yksi Sibbo Skyttegille -ampumaseuran perustajista.


title: Ivar Ståhle

text: Suomen sisällissodan aikana Ståhle osallistui tammi–helmikuun vaihteessa Itä-Uudenmaan taisteluihin muun muassa Sipoossa ja oli hieman myöhemmin mukana ns. Pellingin retkellä, jolloin Helsingin ja Itä-Uudenmaan suojeluskuntalaisia vetäytyi aluksi Porvoon saaristoon ja sieltä edelleen jäätyneen Suomenlahden yli Viroon.


title: Ivar Ståhle

text: Huhtikuun alussa joukko palasi jälleen Suomeen ja Ståhle nimitettiin sen miehistä kootun Länsi-Uudenmaan pataljoonan komppanianpäälliköksi. Kyseessä oli valkoisten rankaisuretkikunta, joka kiersi huhti–toukokuun aikana eri puolilla Uuttamaata ja Varsinais-Suomea. Pataljoona teloitti ainakin 200 punaista tai sellaiseksi epäiltyä miestä ja naista. Suomenruotsalaisista koostuneen pataljoonan uhreiksi joutui tiettävästi myös muutamia valkoisiin kuuluneita suomenkielisiä. Lukumääräisesti suurimmat teloitukset tehtiin Vihdissä sekä Inkoon Västankvarnissa.


title: Ivar Ståhle

text: Vuonna 1927 Heikki Ritavuoren murhannut Ernst Tandefelt teki paljastuksen, jonka mukaan hän oli tavannut murhapäivänä ennen tekoaan Café Esplanadissa Ivar Ståhlen, Selim Collianderin ja Oscar Janssonin, joista jälkimmäinen oli antanut hänelle 1000 markkaa. Suojeluskuntain Yliesikunta ilmoitti Ståhlen olleen sairauslomalla, ja Ståhle käytti tätä alibinaan sille, ettei hän voinut olla tuolloin kahvilassa. Ståhlen ja kumppanien osuus Ritavuoren murhassa jäi kuitenkin selvittämättä, kun poliisi lopetti oikeuskanslerin päätöksellä tutkimukset maaliskuussa 1930.


title: Ivar Ståhle

text: Ivar Ståhle kuoli vuonna 1979, mutta joissakin lähteissä kuolinvuodeksi mainitaan virheellisesti 1982. Hänen mukaansa nimettiin Espoon Soukassa kulkeva Ivar Ståhlen kuja vuonna 1988.


title: Itämainen molli

text: Itämainen molli, unkarilainen molli eli mustalaismolli on molliasteikon muunnelma, joka sisältää kaksi ylinousevaa sekuntia. Harmonisesta mollista se eroaa siinä, että asteikon seitsemännen sävelen lisäksi myös neljäs sävel on korotettu. Niinpä asteikossa on kokoaskel 1. ja 2. sävelen välissä, puoliaskelet 2. ja 3, 4. ja 5, 5. ja 6. sekä 7. ja 8. sävelen välissä ja ylinouseva sävelaskel 3. ja 4. sekä 6. ja 7. sävelen välissä. Esimerkiksi itämaiseen c-molliin kuuluvat sävelet c, d, es, fis, g, as, h ja c, itämaiseen a-molliin taas sävelet a, h, c, dis, e, f, gis ja a.


title: Eddy Merckxin metroasema

text: Eddy Merckx on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat.


title: Eddy Merckxin metroasema

text: Vuonna 2003 avattu asema on nimetty belgialaispyöräilijä Eddy Merckxin mukaan. Asemalla on näytillä Merckxiin liittyvää esineistöä, esimerkiksi pyörä, jolla hän teki tunnin ajon maailmanennätyksen vuonna 1972.


title: Elisabethin metroasema

text: Elisabeth on Brysselin metron asema Koekelbergin kunnassa. Sitä käyttävät linjojen 2 ja 6 junat.


title: Elisabethin metroasema

text: Asema sijaitsee Simonisin metroaseman alapuolella. Ne muodostavat yhteisen asemakompleksin, ja niistä käytettiin yhteistä nimeä Simonis niiden avaamisesta vuonna 1982 vuoteen 2009 asti. Silloin linjojen uudelleenjärjestelyn myötä syntyivät kehämäiset linjat 2 ja 6, jotka pysähtyivät Simonisin asemalla kahdesti. Ylempi asema sai nimen Simonis (Leopold II) ja alempi Simonis (Elisabeth). Vuonna 2013 asemat saivat nykyiset nimensä Simonis ja Elisabeth.


title: Edward Bernays

text: Edward Bernays (22. marraskuuta 1891 − 9. maaliskuuta 1995) oli itävaltalais-yhdysvaltalainen propagandan, tiedotus- ja suhdetoiminnan ja mainonnan kehittäjä. Bernays oli Sigmund Freudin veljenpoika ja sovelsi Freudin ajatuksia käytännössä. Natsi-Saksan propagandaministeri Joseph Goebbels luki Bernaysin teoksia.


title: IG Farben -rakennus

text: IG Farben -rakennus on Frankfurt am Mainiin, Saksaan vuonna 1931 valmistunut rakennus, joka toimi kemianteollisuusyhtymä I.G. Farbenindustrie AG:n pääkonttorina. IG Farben oli maailman suurin kemianteollisuuden yritys sekä Saksan suurin ja maailman neljänneksi suurin yritys. Rakennuksen arkkitehtinä toimi Hans Poelzig. Rakennus on toiminut myös yhdysvaltalaisen tiedustelupalvelu CIA:n konttorina.


title: Topman (yritys)

text: Topman (myös muodoissa TopMan ja Top-Man) on suomalainen miesten kenkämerkki, joka syntyi Lassila & Tikanojan kenkäteollisuuden piirissä ja myytiin 1990-luvulla parkanolaiselle Avec-Shoe-yritykselle. Nimi oli käytössä myös Lassila & Tikanojan Vaasan Kenkätehtaan yritysnimenä (Top-Man Oy) 1970-luvulta 1990-luvun alkuun. Nykyisin Topman on Avec-Shoen aputoiminimi ja yksi sen kenkämerkeistä.


title: Topman (yritys)

text: Kenkien valmistus oli tukkukauppa Lassila & Tikanojalle ensimmäinen teollisuustoimiala, joka alkoi jo kun Frithiof Tikanoja oli perustamassa Vaasan Kenkätehdasta 1910-luvulla ja tuli sen suurimmaksi osakkeenomistajaksi 1918. Varsinaiseksi tytäryhtiöksi sitä aiettiin kutsua vasta 1930-luvun lopulla. 1950-luvun alussa Vaasan Kenkätehtaalle perustettiin oma kenkäkauppaketju Va-Ke, joka sulautettiin tehdasyhtiöön 1960. Vielä 1950-luvulla Vaasan Kenkätehtaan koneet saivat voimansa salien katonrajassa kulkevista valta-akseleista, joita pyörittivät suuret amerikkalaiset sähkömoottorit. Tehdas oli höyrylämmitteinen, aamuisin kylmä ja iltapäivisin kuuma, kesällä kuuma kaiken päivää. Siellä valmistettiin naisten, miesten, tyttöjen ja poikien kenkiä kotimaan markkinoille, useita malleja pieninä sarjoina.


title: Topman (yritys)

text:
TopMan-nimen keksi Vaasan Kenkätehtaan toimistotyöntekijä Sirkka Leinonen 1950-luvun loppupuolella, ja tuotemerkin tunnetuimman ulkoasun dandymäisine herrasmiehineen kehitti helsinkiläinen mainostoimisto Varis-Poteri-Veistola 1970-luvulla. TopMan-miestenkengät olivat Lassila & Tikanojan ensimmäisiä vientikokeiluja Efta-maihin 1960-luvun alussa, jolloin valmistui yhtiön uusi, arkkitehti Pekka Saareman piirtämä ja modernisti koneistettu kenkätehdas Vaasan Kirjastokadulle. Kenkien parantunut laatu ja alentunut hintataso osoittautuikin menestykseksi vientimarkkinoilla, aluksi Ruotsissa, ja myös Suomessa TopManista tuli pian miestenkenkien johtava tuotemerkki niin, että Vaasassa keskityttiin vähitellen pelkästään miesten jalkineisiin.
1960-luvun lopulla Vaasan Kenkätehdas oli jo Suomen suurin kenkien viejä, jonka markkinoita olivat kaikki Efta-maat Portugalia lukuun ottamatta. Vuosikymmenen vaihteessa yrityksen länsivienti kasvoi 60 prosentin vuosivauhdilla, ja Lassila & Tikanoja sai muidenkin vientimenestystensä ansiosta Tasavallan presidentin vientipalkinnon 1969. Myös Yhdysvaltoihin vietiin 40 000 kenkäparia vuonna 1970. Samana vuonna valmistui TopManin ja Tiklaksen uusi yhteistehdas Vaasaan. Suomeen Lassila & Tikanoja oli 1960-luvun puolivälissä perustanut oman Tikano-kenkämyymäläketjun, joka kuitenkin lakkautettiin 1970-luvun alkuvuosina.


title: Topman (yritys)

text: 1970-luvun alussa nahkavuotien maailmanmarkkinahinnat nousivat voimakkaasti, mikä aiheutti etenkin TopMan-kenkien hyvin alkaneen idänkaupan Neuvostoliittoon pienentymisen jopa kolmella neljänneksellä. Kaikkiaan tuotantoa supistettiin noin kolmanneksella. Idänkaupan tilanne kääntyi pian päinvastaiseksi, kun kansainvälinen öljykriisi antoi Neuvostoliitolle äkkiä entistä paremmat mahdollisuudet kulutustavaroiden bilateraalikauppaan öljytuotteita vastaan. Vuosi 1974 oli suomalaisen vaatetus- ja jalkineteollisuuden, myös TopManin, huippuvuosi idänkaupassa. Menestys jatkui läpi vuosikymmenen niin, että vuonna 1980 peräti 55 prosenttia TopMan-kengistä vietiin Neuvostoliittoon.


title: Topman (yritys)

text: Idänkaupasta saaduilla tuotoilla TopMan alkoi panostaa yhä enemmän myös länsimaiden markkinoille. Perinteiset nahkakengät alkoivat kuitenkin tehdä tilaa erilaisille vapaa-ajankengille, ja TopMan-yhtiössä kehitettiin nuorisomerkit "YoungMan" ja "Discofeeling by TopMan", "TopLady"-naistenkenkämallisto, Ecco-kenkiä muistuttava "NaturForm" sekä vuonna 1982 markkinoille tuotu terveyskenkä "FinnComfort", joka tähdättiin erityisesti Länsi-Saksan markkinoille. Suurista markkinointiponnistuksista huolimatta Saksan-valloitus kuitenkin epäonnistui, ja koko TopManin kannattavuus alkoi heiketä malliston paisuttua liian laajaksi ja valmistussarjojen sen myötä liian pieniksi. Yritys teki suuria tappioita monina vuosina 1980-luvulla, ja tulosta toi lähinnä idänkauppa. Sen loppuminen Neuvostoliiton hajoamiseen sai Lassila & Tikanojan luopumaan sekä jalkine- että tekstiiliteollisuudestaan Suomen 1990-luvun alun lamavuosina. TopMan-tuotemerkki myytiin parkanolaiselle Avec-Shoelle, jonka omisti jalasjärveläinen Urho Viljanmaa Oy.


title: RAP Amsterdam

text: RAP Amsterdam oli jalkapalloseura Amsterdamin kaupungista. Seura perustettiin marraskuussa 1887. Seura lakkautettiin vuonna 1914, kun se liittyi VRA Amsterdamiin. RAP voitti historiansa aikana viidesti maansa mestaruuden kausina 1891–92, 1893–94, 1896–97, 1897–98 ja 1898–99, joskin näistä vain kahta viimeistä joissakin lähteissä pidetään virallisina Alankomaiden mestaruuksina. Alankomaiden cupin seura voitti vuonna 1899.


title: Aleksei Murygin

text: Aleksei Murygin (s. 16. marraskuuta 1986 Habarovsk) on venäläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa KHL:ssä pelaavaa Lokomotiv Jaroslavlia.


title: Chilenpussirotta

text: Chilenpussirotta ("Dromiciops gliroides") on Etelä-Amerikassa tavattava pussieläinlaji, jota pidetään elävänä fossiilina. Chilenpussirotalle on annettu myös uusi nimi kolokolo.


title: Chilenpussirotta

text: Chilenpussirottaa tavataan Chilessä ja Argentiinassa. Laji on vähenemässä ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Minimipari

text: Minimipari on kielitieteellinen käsite, jota tarvitaan kielen foneemien erottelussa. Minimiparissa on kaksi sanaa, jotka eroavat toisistaan vain yhden äänteen kohdalla ja joilla on eri merkitys. Tällöin voidaan osoittaa, että äänne-ero on myös merkitysero. Merkitystä erottelevat äänteet ovat keskenään fonologisessa oppositiossa, eli ne ovat eri foneemeja. Minimiparin muodostavat esimerkiksi suomen sanat "pila" ja "pala", mikä osoittaa, että suomessa [i] ja [a] ovat eri foneemeja.


title: Metsäkylän koulu

text: Metsäkylän koulu on Ylöjärven Metsäkylässä sijaitseva koulu. Lukuvuonna 2015–2016 koulussa oli oppilaita noin 460 luokilla 1–6. Koulua laajennetaan, ja syksystä 2016 lähtien se muuttuu vaiheittain yhtenäiskouluksi, jossa on luokat 1–9. Vuonna 2015 alkaneen laajennuksen on määrä valmistua vuonna 2017, ja sen kustannusarvio on noin 8,5 miljoonaa euroa.


title: Godin Tepe

text: Godin Tepe on arkeologinen löytöpaikka Kangavarin laaksossa, Kermānšāhin provinssissa Iranissa. Paikka asutettiin ainakin jo 5200 eaa., ja siellä oli islamilainen temppeli 15. vuosisadalla jaa. Godin Tepe oli muinaisten kauppareittien varrella. Muun muassa Halafin, Mesopotamian, Elamin ja Kura-Araxesin kulttuurit vaikuttivat paikan historiaan.


title: Godin Tepe

text: "J-keramiikka", Godin ennen kerrostumaa XI. Kytköksissä Halaf-keramiikkaan.


title: Godin Tepe

text: Dalman keramiikka, jollaista Dalmā Tepe:ssä Urmia-järven rannalla.


title: Godin Tepe

text:
4200-4000 eaa., Ubaidin loppuvaihe Mesopotamiassa. Täällä myöhäiskalkoliittinen 1, LC 1.
merkkejä kaupan kasvusta, mm. lapislatsulia, jota saatiin Badahšanista, Afganistanista.


title: Godin Tepe

text:
Mesopotamian Urukin kulttuurin vaikutusta: Uruk IV, Nippur, Susa.
Cuyler-Young väittää paikan olleen elamilaisten kauppasiirtokunta. Paikallisesta kivestä tehtyjä leima- ja rullasinettejä. Näilläkin kytköksiä Urukiin, Susaan ja muihin Khūzestānin paikkoihin. Savitaulutkin muistuttavat Urukin ja proto-elamin savitauluja.
3200-3000 eaa. asutus hylättiin, tulipalon merkkejä.


title: Godin Tepe

text: 3000-2650 eaa. pohjoisen Kura-Araxesin kulttuurin (mm. Yanik tepe) saapuminen.


title: Godin Tepe

text: Elamin vaikutusta 2600-1500/1400 eaa. Ehkä liitossa Elamin kanssa ainakin osan aikaa. Paikka hylättiin 1400 eaa., asutettiin uudestaan vasta 750 eaa.


title: Godin Tepe

text: Meedialaisen heimopäällikön keskus ja Persian vallan alla joskus 750-5500 jaa. Paikka hylättiin, kun Persian Kyyros valloitti sen.


title: Godin Tepe

text: Islamilainen temppeli 1400-luvulla jaa.


title: Will Grigg

text: Will Grigg (s. 3. heinäkuuta 1991 Solihull, Englanti) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Wigan Athleticia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Grigg on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Will Grigg

text: Grigg aloitti uransa kaudella 2007–2008 Stratford Townissa. Vuodet 2008–2013 hän edusti Englannin ykkösliigan Walsallia. Hän pelasi seuran paidassa 99 ottelua onnistuen maalinteossa 27 kertaa. Kaudella 2012–2013 hän teki 41 pelissä 19 maalia tullen valituksi seuran vuoden pelaajaksi. Heinäkuussa 2013 Grigg siirtyi saman sarjan Brentfordiin, jossa hän pelasi kaudella 2013–2014 34 ottelua tehden viisi maalia. Kauden 2014–2015 hän oli lainalla Ykkösliigan Milton Keynes Donsissa, jossa hän onnistui 20 kertaa maalinteossa 44 ottelussa. Elokuussa 2014 Grigg teki FA Cupin ottelussa Manchester Unitedia vastaan kaksi maalia.


title: Will Grigg

text: Kaudeksi 2015–2016 Grigg siirtyi Ykkösliigaan pudonneeseen Wigan Athleticiin. Hän teki 40 pelaamassaan ottelussa 25 maalia ollen sarjan paras maalintekijä. Wigan voitti Ykkösliigan ja palasi takaisin Englannin mestaruussarjaan.


title: Will Grigg

text: Englantilaissyntyinen Grigg sai luvan edustaa Pohjois-Irlantia sukujuurtensa ansoista. Hän edusti Pohjois-Irlantia alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa.


title: Will Grigg

text: Pohjois-Irlannin jalkapallomaajoukkueessa hän debytoi kesäkuussa 2012 ystävyysottelussa Alankomaita vastaan. Avausmaali syntyi toukokuussa 2016 Valko-Venäjää vastaan. Grigg nimettiin Pohjois-Irlannin ryhmään vuoden 2016 EM-kilpailuihin. Hän ei kuitenkaan saanut turnauksessa minuuttiakaan peliaikaa.