title: Nuer

text: Nuer on Etelä-Sudanin ja Etiopian nuerien puhuma niloottinen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään ihmistä. Nuer luokitellaan länsiniloottisten kielten haaraan ja se muodostaa lähimmän dinkan kielen kanssa oman dinka-nuer-alaryhmänsä. Samaan alaryhmään kuuluu myös Etelä-Sudanissa puhuttu reelin kieli.


title: Nuer

text: Nueria kirjoitetaan latinalaisen kirjaimiston mukaillulla versiolla. Kirjaimistoon kuuluu 12 vokaalia ja 20 konsonanttia.


title: Kiga

text: Kiga on Ugandan lounaisosassa asuvien kigojen puhuma bantukieli. Sitä puhui vuoden 2002 väestönlaskennassa äidinkielenään 1,6 miljoonaa ihmistä. Sen läheisin sukukieli on nyankole.


title: Kiga

text: Ruynakitaran kieli on standardoitu sekoitus neljää Länsi-Ugandan bantukieltä: kigaa, nyankolea, nyoroa ja tooroa.


title: Nyankole

text: Nyankole on Ugandan lounaisosassa asuvien nyankolejen puhuma bantukieli. Sitä puhui vuoden 2002 väestönlaskennassa äidinkielenään 2,3 miljoonaa ihmistä. Sen läheisin sukukieli on kiga.


title: Nyankole

text: Ruynakitaran kieli on standardoitu sekoitus neljää Länsi-Ugandan bantukieltä: nyankolea, kigaa, nyoroa ja tooroa.


title: Francis Greenway

text: Francis Greenway (1777–1837) oli englantilaissyntyinen Australiaan rikoksen takia karkotettu arkkitehti, joka suunnitteli maanosan ensimmäiset huomattavat eurooppalaistyyliset rakennukset. Sydneyssä hänen luomuksiinsa lukeutuvat mm. Macquarien majakka, Hyde Parkin kasarmit, St James' King Street -katu ja Government House.


title: Francis Greenway

text: Greenway oli Englannissa tuomittu väärentämisestä kuolemaan, joka kuitenkin muutettiin 14 vuoden karkotukseksi. Hänet lähetettiin ensimmäisten siirtolaisten mukana Australiaan, jonne saapui 1814 "herrasmiesrikollisena". Koulutettuna arkkitehtina hän kohosi pian maanosan ensimmäiseksi merkittäväksi arkkitehdiksi, jonka tehtäväksi annettiin monumenttirakennusten suunnittelu.


title: Francis Greenway

text: Hän kuoli lavantautiin vuonna 1837 59-vuotiaana. Tarkkaa päivää ei tiedetä.


title: Francis Greenway

text:
Francis Greenway oli kuvattuna Australian 10 dollarin seteliin vuosina 1966–1993, mikä tehnee hänestä maailman ainoan tuomitun väärentäjän, jonka kuva on esitetty setelissä.
Hänen mukaansa on nimetty Uuden Etelä-Walesin lounaiskulman vaalialue, yksi Canberran ja yksi Newcastlen esikaupunki ja Francis Greenway High School Beresfieldissä, Maitlandin esikaupungissa.


title: Nyoro

text: Nyoro on Ugandan länsiosassa puhuttu bantukieli. Sitä puhui vuoden 2002 väestönlaskennassa äidinkielenään ihmistä.


title: Nyoro

text: Nyoron läheisin sukukieli on tooro. Ruynakitaran kieli on standardoitu sekoitus neljää Länsi-Ugandan bantukieltä: nyoroa, tooroa, kigaa ja nyankolea.


title: Live Extermination

text: Live Extermination on puolalaisen death metal -yhtye Yatteringin livealbumi. Se julkaistiin 18. lokakuuta 2004 levymerkillä Metal Mind Productions.


title: Live Extermination

text: Albumi julkaistiin ilman yhtyeen tietämystä asiasta.


title: Melvyn Tan

text: Melvyn Tan (s. 13. lokakuuta 1956 Singapore) on singaporelais-brittiläinen pianisti. Hän meni 12-vuotiaana Isoon-Britanniaan opiskelemaan Yehudi Menuhin -koulussa. Hänen opettajiaan olivat Nadia Boulanger, Vlado Perlemuter ja Marcel Ciampi, jotka synnyttivät hänen intohimonsa ranskalaista musiikkia ja erityisesti Claude Debussyn, Maurice Ravelin sekä Olivier Messiaenin teoksia kohtaan. Tan pääsi vuonna 1978 Royal College of Musiciin.


title: Melvyn Tan

text: Vuonna 1980 Tan päätti erikoistua fortepianoon. Hän teki yhteistyötä Roger Norringtonin ja London Classical Players -kokoonpanon kanssa; tähän yhteistyöhön sisältyi muun muassa vuoden 1987 kiertue Euroopassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Japanissa. Tan esiintyi Beethovenin Broadwood-fortepianoa (1817) soittaen.


title: Melvyn Tan

text: Tan ei kuitenkaan pitäytynyt pelkästään fortepianossa, vaan otti käyttöönsä myös nykyaikaisen pianon mahdollisuudet. Tämän vaiheen urassaan hän aloitti joulupäivänä 1996 esittämällä Mozartin 9. pianokonserton Kölnissä Deutsche Kammerphilharmonien kanssa. Seuraavana vuonna hän esitti resitaalissa Wigmore Hallissa Chopinin ja Schumannin teoksia.


title: Melvyn Tan

text: Konserttosolistina Tan on esiintynyt muiden muassa Lontoon filharmonisen orkesterin, Academy of St. Martin in the Fieldsin, Hongkongin filharmonisen orkesterin, Liverpoolin kuninkaallisten filharmonikkojen, Stuttgartin radion sinfoniaorkesterin, Camerata Salzburgin, Salzburgin Mozarteum-orkesterin, Melbournen sinfoniaorkesterin ja Australian kamariorkesterin kanssa. Hän on säännöllisesti esiintynyt myös Singaporen sinfoniaorkesterin ja Lontoon kamariorkesterin kanssa. Lontoon kamariorkesterin LCO Live -levymerkin kanssa Tan levytti Mozartin 12. pianokonserton ja Beethovenin 2. pianokonserton.


title: Melvyn Tan

text: Tammikuussa 2011 Tan teki ammatillisen paluun Singaporeen esiintymällä täydelle Esplanade Hallille. Sittemmin hän on palannut säännöllisesti synnyinmaahansa esiintymään sekä orkesterin kanssa että resitaaleissa ja lisäksi opettamaan nuoria muusikoita. Syyskuussa 2012 alkoi hänen taiteilijaresidenssinsä Singaporen Yong Siew Toh -konservatoriossa.


title: Melvyn Tan

text: Tan laiminlöi aikanaan kansalaispalveluksen Singaporessa kansainvälisen musiikkiuransa takia. Hän sai tästä sakot ($3000) käydessään vuonna 2005 Singaporessa ikääntyvien vanhempiensa luona. Hän oli jo tällöin Ison-Britannian kansalainen.


title: Kuka pelkää Virginia Woolfia?

text: Kuka pelkää Virginia Woolfia? ("Who’s Afraid of Virginia Woolf?") on Edward Albeen avioliittodraama vuodelta 1962. Se tutkii keski-ikäisen avioparin, professori Georgen ja hänen puolisonsa Marthan, avioliiton kariutumista.


title: Kuka pelkää Virginia Woolfia?

text: Yli kolmituntisen, kolminäytöksisen näytelmän alussa Martha ja George ovat kutsuneet yliopiston henkilökuntajuhlien jälkeen kotiinsa jatkoille nuoren pariskunnan Nickin ja Honeyn, jotka joutuvat isäntäparin alkoholinhuuruisen välienselvittelyn todistajiksi. George ja Martha puhuvat heille muun muassa parinkymmenen vuoden ikäisestä pojastaan, joka kuitenkin näytelmän lopulla osoittautuu lapsettoman pariskunnan itselleen keksimäksi tarinaksi, josta ei olisi saanut puhua ulkopuolisille.


title: Kuka pelkää Virginia Woolfia?

text: Näytelmän nimi on sanaleikki feministikirjailija Virginia Woolfin nimestä ja Disney-elokuvassa "Kolme pientä porsasta" kuullusta laulusta ”Who’s Afraid of the Big Bad Wolf?”, suomeksi sanoilla ”Pahaa sutta ken pelkäisi”. Laulua lauletaan toistuvasti näytelmässä näillä muunnelluilla sanoilla.


title: Kuka pelkää Virginia Woolfia?

text: Näytelmä voitti Tony-palkinnon ja New York Drama Critics’ Circlen palkinnon vuoden parhaana näytelmänä. Sitä esitetään yhä paljon, ja vuonna 1966 Mike Nichols ohjasi siitä tunnetun samannimisen elokuvasovituksen, pääosissa Elizabeth Taylor ja Richard Burton.


title: Gabrielle Union

text: Gabrielle Monique Union-Wade (s. 29. lokakuuta 1972 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Hänen tunnetuin roolinsa lienee cheerleader Isis elokuvassa "Anna palaa!" (2000). Lisäksi hän esiintyi pääroolissa lyhytikäisessä tv-sarjassa "Enkelten kaupunki".


title: Gabrielle Union

text: Unionilla oli merkittävä sivurooli Will Smithin ja Martin Lawrencen elokuvassa "Bad Boys 2" (2003). Hän näytteli myös elokuvissa "Irti Evasta" ja "Kehdosta hautaan" vuonna 2003. Siitä saakka hän on näytellyt lukuisissa elokuvissa, joista myöhäisemmän kauden merkittävimpiä ovat muun muassa "Cadillac Records" (2008) ja "Think Like a Man" (2012). Hän esiintyi myös mm. tv-sarjoissa "Ruma Betty" ja "FlashForward". Vuodesta 2013 lähtien Union on näytellyt pääroolia tv-sarjassa "Being Mary Jane".


title: Gabrielle Union

text: Union syntyi Omahassa, Nebraskassa ja muutti lapsena Pleasantoniin, Kaliforniaan. Hänet kasvatettiin katoliseksi.


title: Gabrielle Union

text: Union aloitti uransa mallina ja hänen varhaisimmat roolinsa olivat elokuvassa "10 Things I Hate About You" sekä tv-sarjoissa "Smart Guy" ja "Seitsemäs taivas". Union opiskeli yliopistossa Nebraskassa, josta hän pääsi mallitoimiston listoille. Union teki mallintöitä kunnes aloitti näyttelijänä 1990-luvulla televisio-sitcomien pienissä rooleissa.


title: Gabrielle Union

text: Vuonna 1992 19-vuotias Union joutui raiskauksen uhriksi osa-aikatyössään kenkäkaupassa. Tekijä ilmiantoi itsensä ja sai 33 vuoden vankeustuomion. Unionista on sittemmin tullut pahoinpitelystä ja raiskauksesta selvinneiden puolestapuhuja.


title: Gabrielle Union

text: Gabrielle Union on naimisissa NBA-pelaaja Dwyane Waden kanssa. Pari oli seurustellut jo vuonna 2009, mutta he erosivat vähäksi aikaa. Eron aikana vuonna 2013 Wadelle syntyi poika Xavier toisen naisen kanssa. Union ja Wade palasivat kuitenkin yhteen ja menivät naimisiin Miamissa elokuussa 2014. Unionista tuli Waden pojan Xavierin sekä edellisestä avioliitosta syntyneiden kahden lapsen äitipuoli.


title: Karelian Pallo

text: Karelian Pallo eli Karpalo oli joensuulainen jalkapalloseura. Se oli 1970- ja 1980-luvuilla Pohjois-Karjalan johtava seura lajissaan.


title: Karelian Pallo

text: Karpalo perustettiin vuonna 1973, kun Joensuun Palloseura ja Joensuun Maila-Pojat yhdistyivät. Seura kuului Suomen Palloliiton Joensuun piiriin. Karpalo nousi II divisioonaan kaudeksi 1979 ja edelleen I divisioonaan kaudeksi 1984. Kaudella 1984 se sijoittui I divisioonan kolmanneksi kolme pistettä Mestaruussarjaan nousseesta Oulun Työväen Palloilijoista ja kaksi pistettä nousukarsintoihin päässeestä Kuopion Elosta jääneenä. Tätä seurasi kuitenkin peräkkäiset putoamiset II divisioonaan kaudella 1985 ja III divisioonaan kaudella 1986, minkä jälkeen seura ei enää ylemmäs palannut.


title: Karelian Pallo

text: 1980-luvun alussa Karpalossa pelasi useita englantilaispelaajia, joita seura sai riveihinsä Mestaruussarjassa pelanneen Kuopion Pallo-Toverien kanssa tekemänsä yhteistyön kautta. Ulkomaalaispelaajat Mestaruussarjaa alemmilla sarjatasoilla olivat tuohon aikaan harvinaisuus.


title: Karelian Pallo

text: Karpalon II divisioonasta putoamisen jälkeen Joensuun ykkösseuraksi nousi Rantakylän Peli-Toverit (RPT), joka myöhemmin vaihtoi nimensä Joensuun Palloksi (JiiPee). JiiPee ja Ratanat yhdistyivät vuonna 2001 JIPPOksi.


title: Karelian Pallo

text: Vuonna 1992 Karpalo putosi neloseen ja lopetti toimintansa.


title: Sothis-jakso

text: Sothis-jakso on nimitys, jolla tarkoitetaan 1460 luonnonvuotta kestävää aikaa. Käsite on muinaisten egyptiläisten keksimä ja liittyy muinaisen Egyptin kalenteriin, jossa jokainen vuosi oli 365-päiväinen eikä karkausvuosia ollut. Tämän vuoksi samassa ajassa, jossa egyptiläisessä kalenterissa kului 1461 vuotta, kului vain 1460 luonnonvuotta. Näin ollen kalenteri vuodenaikoihin nähden kääntyi päinvastaiseksi 730 luonnonvuodessa, ja vasta seuraavan Sothis-jakson ensimmäisenä vuotena kalenterivuoden kuukaudet sattuivat samoihin vuodenaikoihin edellisen Sothis-jakson ensimmäisenä vuotena.


title: Sothis-jakso

text: Nimitys johtuu Sirius-tähden egyptiläisestä nimestä Sodpet (Sothis). Siriuksen heliakkinen nousu eli ajankohta, jolloin se ensimmäisen kerran näkyy hetken aikaa aamutaivaalla ennen auringonnousua, sattuu Egyptin leveysasteilla heinäkuuhun vähän ennen Niilin tulvien alkua, minkä vuoksi sitä pidettiin tärkeänä vuodenajan merkkinä.


title: Zuni

text: Zuni on Yhdysvalloissa New Mexicon osavaltiossa asuvien zuni-intiaanien puhuma isolaattikieli. Sitä puhuu äidinkielenään noin ihmistä. Vaikka väestö on vähitellen siirtymässä käyttämään englantia, zunin kirjakielen säilyttämiseen on panostettu ja lapsia kasvatetaan yhä omalla kielellä englannin sijaan. Vuoden 2000 väestönlaskennassa puhujaa :sta ilmoitti käyttävänsä zunia kotikielenä.


title: Fort William (Skotlanti)

text: Fort William () on noin 10 000 asukkaallaan Skotlannin Ylämaiden toiseksi suurin kaupunki Invernessin jälkeen.


title: Fort William (Skotlanti)

text: Kaupunki sijaitsee alun perin gaelinkielisellä alueella, mutta 1900-luvun aikana kielen puhujien määrä romahti. Nykyään kielen elpymistä kuitenkin tuetaan, mistä esimerkkinä kaupungissa toimii gaelinkielinen päiväkoti ja kouluopetusta on mahdollista saada gaelin kielellä.


title: Ammoniumdikromaatti

text: Ammoniumdikromaatti ((NH)CrO) on ammonium- ja dikromaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden kromiyhdisteiden valmistuksessa, katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä, valokuvauskemikaalina ja tekstiilien käsittelyssä.


title: Ammoniumdikromaatti

text: Huoneenlämpötilassa ammoniumdikromaatti on oranssinpunaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja reagoi orgaanisten liuottimien kanssa. Muiden dikromaattien tavoin ammoniumdikromaatti on hyvin voimakas hapetin. Kuumennettaessa noin 170 °C:n lämpötilaan ammoniumdikromaatti hajoaa kiivaalla reaktiolla ja saattaa syttyä palamaan. Reaktion tuotteina muodostuu dikromitrioksidia, typpeä ja vettä. Tätä reaktiota kutsutaan tulivuorireaktioksi.


title: Ammoniumdikromaatti

text: Muiden dikroomaattien tavoin ammoniumdikromaatti on myrkyllistä ja karsinogeenista.


title: Ammoniumdikromaatti

text: Ammoniumdikromaattia voidaan valmistaa natriumdikromaatin ja ammoniumkloridin tai harvemmin ammoniumsulfaatin välisellä vaihtoreaktiolla. Reaktiossa sivutuotteena muodostuva natriumkloridi tai -sulfaatti voidaan erottaa kiteyttämällä kuumasta vesiliuoksesta ja ammoniumdikromaatti kiteytyy liuosta jäähdyttämällä. Dikromaattina voidaan käyttää myös kalsiumdikormaattia, jolloin liuoksesta saostuu niukkaliukoinen kalsiumsulfaatti. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on ammoniakin ja kromihapon välinen reaktio. Näin saadaan ammoniumkromaattia, jonka alkalimetallipitoisuus on pieni.


title: Ammoniumdikromaatti

text: Ammoniumdikromaattia voidaan käyttää puhtaan dikromitrioksidin ja katalyyttinä käytettävän dikromitrioksidin ja alumiinioksidin seoksen valmistamiseen. Sitä voidaan käyttää myös pyrotekniikassa, orgaanisissa synteeseissä katalyyttinä, nahan värjäyksessä peittana, puun lahonestoon ja valokuvausreagenssina.


title: Luettelo 500 ottelua pelanneista Korisliiga-pelaajista

text: Tämä on luettelo 500 runkosarjaottelua pelanneista koripallon miesten SM-sarjan pelaajista. Vähintään 500 runkosarjaottelua nykyisin Korisliiga-nimisessä sarjassa on kirjannut 13 pelaajaa. Ensimmäinen yli 600 runkosarjaottelua pelannut oli Jarkko Tuomala, jolle runkosarjaotteluita kertyi 623 kappaletta. Vuonna 2017 myös Timo Heinonen ja Antero Lehto ylittivät 600 ottelun rajan ja Heinonen ohitti myös Tuomalan ennätyksen. Luettelon viidettä sijaa hallussaan pitävä Gerald Lee Sr. on ainoa saavutukseen yltänyt ei-suomalaissyntyinen koripalloilija. Sami Lehtoranta saavutti rajapyykin 1. maaliskuuta 2012, Samu Kaaresvirta 8. tammikuuta 2014, Timo Heinonen 2. huhtikuuta 2014, Antero Lehto 8. joulukuuta 2014 ja Petri Virtanen 7. helmikuuta 2015.


text: Pudotuspelit mukaan luettuina 500 ottelua Suomen miesten pääsarjassa on pelannut 30 pelaajaa. Heinonen on pelannut eniten otteluita myös näin laskettuna, 753 kappaletta. Muut yli 700 runkosarja- tai pudotuspeliottelua pelanneet ovat 731 ottelua pelannut Jarkko Tuomala ja 712 ottelua pelannut Kari-Pekka Klinga.


text: Pelaa edelleen. Päivitetty 22. toukokuuta 2018.


title: Black Friday

text: Black Friday ("musta perjantai") on kiitospäivän jälkeinen päivä eli marraskuun neljännen torstain jälkeinen perjantai, ja sitä pidetään Yhdysvalloissa kauppojen joulusesongin avauspäivänä. Black Friday on siellä kaupoille vuoden suurin yksittäinen ostospäivä, ja ne myyvät erilaisia tuotteita alennettuun hintaan. Kaupat avaavat ovensa normaalia aikaisemmin, yleensä viideltä tai kuudelta, ja ne pysyvät avoinna jopa iltayhteentoista asti. Vuosittain amerikkalaiset kuluttavat päivän aikana kymmeniä miljardeja dollareita.


title: Black Friday

text: Nimitys ”Black Friday” juontaa juurensa Philadelphiaan 1950- tai 1960-luvulle. Tuolloin kiitospäivän jälkeistä päivää alettiin kutsua mustaksi johtuen vilkkaasta liikenteestä, joka työllisti poliisia. Myöhemmin termi levisi ympäri Yhdysvaltoja, ja sen merkitys yhdistettiin kirjanpidossa käytettäviin väreihin. Alkuvuosi on useille kaupoille vielä tappiollista eli tilinauhoissa punaista, mutta Black Fridaysta eteenpäin tehdään voittoa – eli mustalla kirjattavaa tulosta.


title: Black Friday

text: Black Friday on siirtynyt Yhdysvalloissa entistä enemmän verkkokauppoihin. Alennuspäivänä tehtyjen verkko-ostosten arvo ylitti ensimmäistä kertaa miljardin dollarin rajan vuonna 2012. Suurin osa tarjouksista koskee kulutuselektroniikkaa kuten televisioita ja matkapuhelimia.


title: Black Friday

text: Black Fridayta vietettiin Suomessa ensimmäistä kertaa ralliautoilija Marcus Grönholmin pyörittämässä kauppakeskus Strandissa Inkoossa vuonna 2011. Hän rekisteröi Patentti- ja rekisterihallituksessa Black Friday -nimen MG Properties -perheyhtiölleen vuonna 2012.


title: Zenaga

text: Zenaga on Mauritaniassa ja Länsi-Saharassa asuvien beduiinien puhuma uhanalainen berberikieli. Unesco arvioi kielen puhujamääräksi noin Mauritaniassa ja Länsi-Saharassa, mutta tarkkoja tilastoja ei ole saatavilla. Mauritanian väestönlaskennassa ei ole koskaan kysytty ihmisten äidinkieltä eikä Länsi-Saharassa ole tehty virallista väestönlaskentaa ollenkaan.


title: Zenaga

text: Ulkopuoliset kutsuvat zenagaa useimmiten termillä tamazight, joka on berberikielten yhteisnimitys.


title: Washo

text: Washo on Yhdysvalloissa Kalifornian ja Nevadan rajalla asuvien washoe-intiaanien puhuma uhanalainen isolaattikieli. Suurin osa washoeista on siirtynyt käyttämään englantia, ja washon kieltä puhuu äidinkielenään enää 24 ihmistä.


title: Trinity Collegen kuoro

text: Trinity Collegen kuoro on Cambridgen yliopistoon kuuluvan Trinity Collegen sekakuoro. Laulajia siinä on noin 30 ja urkureita kaksi. Trinity Collegen kuoroperinne juontaa juurensa jo 1300-luvulla toimineeseen mieskuoroon. 1980-luvulla Richard Marlowin johdolla kuoroon lisättiin naislaulajat. Marlowin lisäksi kuoroa ovat johtaneet muiden muassa Charles Villiers Stanford, Alan Gray, Raymond Leppard ja Richard Marlow; vuonna 2006 sen johdossa ("Director of Music") aloitti Stephen Layton.


title: Trinity Collegen kuoro

text: Kuoron ohjelmistossa ovat edustettuna sekä katoliset että protestanttiset perinteet. Se on myös levyttänyt laajasti eri aikakausien musiikkia. Kuoron kiertueet ovat suuntautuneet Euroopan kohteisiin, Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Etelä-Afrikkaan, Namibiaan, Zimbabween, Japaniin, Taiwanille, Hongkongiin, Peruun ja Australiaan.


title: Trinity Collegen kuoro

text: "Gramophone"-lehden "20 Greatest Choirs" -listauksessa Trinity Collegen kuoro sijoittui maailman viidenneksi parhaaksi kuoroksi.


title: Malviot

text: Malviot ("Sphaeralcea") on malvakasvien heimoon kuuluva suku. Suvun lajit ovat pieniä pensaita. Kukat ovat silkkimäisiä ja väriltään oranssin, punaisen tai liilan sävyisiä. Lehdet ovat harmaanvihreitä. Malvioita tavataan luonnonvaraisena enimmäkseen Pohjois-Amerikassa ja jonkin verran myös Etelä-Amerikassa.Sukuun luetaan toisinaan kuuluvaksi myös ruusumalvio, joka toisinaan luetaan kuuluvaksi sukuun "Iliamna" ("Sphraeralcea rivularis/Sphaeralcea acerifolia/Iliamna rivularis").


title: Ravil Haidarov

text: Ravil Haidarov (s. 25. joulukuuta 1966) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Haidarov pelasi Kanada Cupissa Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuonna 1991.


title: Rokki Diggari

text: Rokki Diggari (myös Rokkidiggari) on vuonna 1981 ensi-iltaan tullut suomalainen musiikkielokuva, jonka on ohjannut Jouko Lehmuskallio. Sen näki teattereissa vain noin 5 000 katsojaa. Neljällä paikkakunnalla olleen ensi-illan jälkeen suurimmista kaupungeista Jyväskylän, Oulun, Porin ja Vaasan elokuvateatterit eivät ottaneet sitä lainkaan ohjelmistoonsa. Myöskään kriitikot eivät pitäneet elokuvasta.


title: Rokki Diggari

text: "Rokki Diggarin" pääosassa nähdään ainoassa elokuvaroolissaan keravalainen ravintoloitsija Kaj Mannerheimo, joka tunnetaan myös Puistobluesin perustajana sekä kunnallispoliitikkona. Musiikkia elokuvassa kuullaan muun muassa Hurriganesilta ja Sleepy Sleepersiltä. Mukana on myös Jim Pembroken lyhytaikaiseksi jäänyt kokoonpano Jimbo, joka esittää elokuvan tunnuskappaleen.


title: Rokki Diggari

text: Elokuvassa seurataan työpaikaltaan virvoitusjuomatehtaalta pakenevaa Rokkidiggaria, jota hänen valkotakkiset työtoverinsa ajavat takaa pitkin Helsinkiä. Takaa-ajajat seuraavat Rokkidiggaria konserttipaikoille ja tämä yrittää karistaa heidät kannoiltaan muun muassa erilaisilla valepuvuilla. Elokuva ei sisällä dialogia, vaan se koostuu musiikkikohtauksista sekä niiden väliin sijoitetuista vanhojen mykkäelokuvien tyyliin toteutetuista takaa-ajojaksoista.


title: Rokki Diggari

text: "Rokki Diggarin" musiikkikohtauksia kuvattiin kesän 1981 aikana usealla paikkakunnalla eri puolilla Suomea. Kuvauspaikkoina toimivat Helsingissä Ravintola Alibi (Eini & Boogie), Ravintola Kirja (Piirpauke) ja Mustikkamaan juhannusjuhlat (Hurriganes), Hollolan juhannusjuhlat (Hurriganes ja Sleepy Sleepers), Imatrarock-festivaali Imatralla (Sleepy Sleepers), Säkylän Eenokilla järjestetty rockabilly-festivaali (Falcons ja Boppin' Pete Trio) sekä Tammisaaren Ramsholmen (The Ronski Gang). Lisäksi kuvauksia tehtiin Myrskylässä.


title: Rokki Diggari

text: Elokuvasta julkaistiin myös soundtrack-albumi "Rokki Diggari", joka kuitenkin sisältää osittain eri kappaleita kuin itse elokuvassa kuullaan. Elokuvaa varten kuvattua materiaalia on mukana myös Hurriganesin DVD:llä "Rock’n’Roll All Night Long 1973–1988" sekä Sleepy Sleepersin DVD:llä "Soppa", lisäksi The Ronski Gangin kappaleet on julkaistu yhtyeen kokoelma-albumilla "Still Shakin'".


title: Oranssimalvio

text: Oranssimalvio ("Sphaeralcea ambigua") on malvioiden sukuun kuuluva laji. Se on pensasmainen ja karvainen. Sitä tavataan luonnonvaraisena Yhdysvalloissa ja Meksikossa kuivilla alueilla. Kukat muistuttavat hieman ruusua ja ovat väriltään lohenpunaiset.


title: Aljaksandr Haltšanjuk

text: Aljaksandr Mikalajevitš Haltšanjuk (, , s. 28. heinäkuuta 1967 Minsk) on entinen valkovenäläinen ja neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Haltšanjuk pelasi Kanada-cupissa Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa vuonna 1991.


title: Mauro Bianchi

text: Mauro Bianchi (s. 31. heinäkuuta 1937 Milano, Italia) on italialaissyntyinen belgialainen entinen kilpa-autoilija. Hänen isoveljensä Lucien Bianchi oli entinen Formula 1 -kuljettaja. Myös Bianchin lapsenlapsi Jules Bianchi oli autourheilija, kaudella 2014 hän kilpaili F1 -sarjan Marussia-tiimissä. Omalla ajourallaan Mauro Bianchi osallistui kuudesti peräkkäin Le Mansin 24 tunnin ajoon ollen parhaimmillaan 13. vuosina 1966 ja 1967. Vuonna 1967 Bianchi voitti myös oman luokkansa Le Mansissa. 1960-luvulla hän voitti myös kolme MM-titteliä urheiluautojen GT-sarjassa.


title: Nötön kirkko

text: Nötön kirkko on torniton puinen pitkäkirkko entisen Nauvon kunnan alueella Nötön saarella Paraisilla.


title: Nötön kirkko

text: Nötön kappelikirkko mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1657, mahdollisesti se sijaitsi Matsbackenilla. Kapellholmenille rakennettiin uusi kirkko 1664-1665, jota käytettiin 1750-luvulle asti. Nykyinen kirkko rakennettiin H. Wallin johdolla. Se on päistään kolmitaitteinen, läsipäässä on eteinen ja koillispäässä 1870 rakennettu sakasti. Runkohuoneessa on korkea aumakatto, jonka keskellä on viiriin päättyvä piikki. Sisäkatteena on vuonna 1769 tehty lautaholvi. Kirkkoa on korjattu 1863, 1870, 1923, 1951 ja 1971. Alttarilaite ja parven rintamuksen apostolinkuvat ovat Gustav Lucanderin tekemiä. Kirkon saarnatuoli on J. Lindstedtin vuonna 1756 tekemä, kirkon kello on vuodelta 1890.


title: Nötön kirkko

text: Vaikka kappelikirkon kassa oli uudisrakennuksen ajankohtana kasvanut 856 kuparitaaleriksi, se ei riittänyt rakentamiseen. Hyväksi avuksi tulivat Turun- ja Porvoon hiippakunnissa kerätyt kolehdit, yhteensä 521 kuparitaalaria. Puutavaran lahjoittivat pitäjän äänestyspäätöksen mukaan emäseurakunnan jäsenet, 2 tai 3 neljän sylen tukkia jokaisesta talosta, 40 tolttia, 7 kyynärää. Menot kasvoivat niin, että lopuksi kappeliseurakunnan väen täytyi maksaa 141 taaleria. Rakennuksen kokonaismenot nousivat 1595 taalariin kuparia. Pastori Miödh vihki uuden kirkon 2. heinäkuuta 1757, jolloin se pyhitettiin Abrahamille. Vuonna 1769 rakennettiin parvi ja sisäkaton holvi, sisätilojen koristelu saatiin valmiiksi vuosina 1771-1772. Samaan aikaan saatiin kappelin katossa riippuva votiivilaiva. Kappelin alkuaikoina hautaukset toimitettiin kirkon lattian alle, jonka vuoksi lattialankut olivat irtonaiset (ilman nauloja) ja penkit oli kiinnitetty avattavilla rautahaoilla. Jokaiselle talolle kuului neljä lankkua jossa kussakin oli puumerkki osoittamassa, mikä talo oli velvollinen korvaamaan loppuunkuluneen lankun. Vanhimmissa lattialankuissa on vieläkin nähtävissä puumerkki. Kun 1770-luvulla luovuttiin lattian alle hautauksesta ja siirryttiin hautausmaalle hautaukseen, puumerkkijärjestelmä menetti merkityksensä. Nötön kirkkomaa ei kuitenkaan ollut tarpeeksi syvä haudoille, minkä vuoksi maata lisättiin aina vuonna 1774 pystytetyn kehämuurin korkeuteen. Hautausmaan hoitamiseksi perustettiin 1950-luvulla säätiö "Nötö Kyrkans Blomsterfond".


title: Nötön kirkko

text: Vuonna 1913 Nauvon pitäjä päätti uuden kirkon rakentamisesta, mutta halusi kuitenkin ensin tutkia vanhan kirkon korjausmahdollisuuksia. Asiaa tutkinut arkkitehti ei puoltanut lisäkorjauksia. Kirkon siirtämistä ulkoilmamuseoonkin harkittiin, mutta asia raukesi varojen puutteeseen.


title: Nötön kirkko

text: Kirkon kunnostamissuunnitelmat jäivät sotien ajaksi, mutta sotien jälkeen kappeliseurakuntalaisten mieli muuttui ja kirkko haluttiin säilyttää ja korjata. 1930-luvun puolivälissä kirkko korjattiin perusteellisesti. Aiemmin kuistin oikealla puolella sijainnut kellotapuli rakennettiin kiinteästi kirkon päätyyn, tuuliviiri katossa vaihdettiin uuteen 1935. Vuonna 1985 Nötön kotiseutuyhdistys antoi entisöidä katossa riippuvan votiivilaivan, jonka piispa Erik Vikström vihki tarkastusmatkallaan. Samana vuonna uusittiin myös kirkon kattopäällyste.


title: Nötön kirkko

text: Kirkossa pidetään edelleenkin kesäjumalanpalveluksia ja joskus on ollut myös joulujumalanpalveluksia. Kirkko on suosittu vihkimispaikka.


title: Kotoistushanke

text: Kotoistushanke toteuttaa kotoistusta eli lokalisointia Suomessa käytetyille tietotekniikan kielille. Kotoistushankkeen tärkein tavoite on, että Suomessa voidaan käyttää arkisissa sovelluksissa luontevasti eri tietojärjestelmiä. Hankkeessa laaditaan tietojärjestelmien kieltä ja toimintaa koskevia ohjeita ja normeja, joita tietotekniikkavalmistajat voivat soveltaa ohjelmistoissaan ja laitteissaan.


title: Kotoistushanke

text: Standardointihankkeita vetänyt Erkki I. Kolehmainen ja muutamat muut standardisoinnissa mukana olleet kutsuivat koolle kansallisen lokalisoinnin ohjaus- ja seurantaryhmän käynnistyskokouksen, joka pidettiin Helsingissä 28.9.2004. Kokous asetti valmisteluryhmän, joka lausunnossaan 28.10.2004 ehdotti lokalisoinnin ohjausryhmän koollekutsumista. Ohjausryhmässä tulisi olla edustus lokalisointia tekevistä yrityksistä, lokalisoitavia järjestelmiä tai sovelluksia valmistavista yrityksistä, toteutusten suurkäyttäjistä sekä kielimaailmasta. Ohjausryhmän tehtävänä on päättää hankkeen työkohteista ja niiden hienojakoisuudesta. Alustavasti ehdotettiin Common Locale Data Repository -tietokannan Suomea koskevien tietojen päivittämistä siltä osin kuin ne koskevat maiden, alueiden ja kielten nimiä, valuuttoja, ajan ilmaisuja, aakkostusta ja muita paikallisasetuksia.


title: Kotoistushanke

text: Kotoistushanke aloitti toimintansa Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen (sittemmin Kotimaisten kielten keskus) alla, mutta siirtyi 2006 Tieteen tietotekniikan keskukseen CSC:hen ja vuoden 2015 alusta edelleen Kansalliskirjastoon. Kaikki kolme organisaatiota kuuluvat opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalaan, jonka erityisrahoituksen turvin työtä tehdään. Ohjausryhmän tukena oli aktiivinen seurantaryhmä, jonka jäsenten asiantuntemusta tarvittiin parhaisiin suosituksiin päätymiseen. Myöhemmin käytössä on ollut myös palkatun koordinaattorin osa-aikainen työpanos.


title: Kotoistushanke

text: Kotoistushanke pitää tavoitteenaan, "että Suomessa voidaan käyttää tietojärjestelmiä luontevasti kaikilla maamme kielillä arkisissakin sovelluksissa". Tavoitteen saavuttamiseksi Kotoistushanke määrittelee kieltä ja kulttuuria koskevia ohjeita ja normeja, toiveena että tietotekniikkayritykset noudattavat niitä tuotteissaan. Usein kyseessä on lokalisointi, jossa alkuperäinen sisältö tai käyttöliittymä on tehty muulla kielellä. Maiden ja alueiden nimiä ja kielten nimiä koskevat suositukset ovat tarpeen tietokantoja rakennettaessa, jotta tiedot tallentuvat standardoidussa muodossa ja että niiden pohjalta tuotettava teksti on oikeakielistä.


title: Kotoistushanke

text:
Kotoistushankkeen toimialaan kuuluvat kaikki Suomessa puhutut kielet, mutta määritykset tehdään toistaiseksi suomelle, suomenruotsille, pohjoissaamelle (Suomessa), inarinsaamelle ja koltansaamelle.
Kotoistushanke on luonteeltaan koordinoiva. Sen antamat suositukset ja normit perustuvat aina sekä asiantuntijoiden pohjatyöhön että avoimen kannanottokierroksen kautta tulleisiin mielipiteisiin ja ehdotuksista käytyyn keskusteluun. Kannanottokierrokselle lähtevät ehdotukset on yleensä valmistellut asiantuntijatyöryhmä yhteistyössä hankkeen koordinaattorin kanssa. Luonnollisia yhteistyötahoja ovat alan yritysten lisäksi Kotimaisten kielten keskus ja Suomen Standardisoimisliitto SFS ry.


title: Kotoistushanke

text:
Toistaiseksi merkittävin Kotoistushankkeen suosituksista on suomalais-ruotsalainen monikielinen näppäimistöasettelu, joka mahdollistaa kaikkien suomen, ruotsin, pohjoissaamen, inarinsaamen, koltansaamen ja Suomessa puhutun romanikielen merkkien kirjoittamisen. Sen pohjalta tehtiin 23.5.2008 standardiehdotus ja standardi SFS 5966 vahvistettiin 3.11.2008. Esimerkkejä muista työkohteista ovat
Kotoistushanke on usein osallistunut julkiseen keskusteluun.ja ollut yhteydessä viranomaisiin palvelun parantamiseksi. Se on kiinnittänyt huomiota väestötietojärjestelmän sisältämiin väärin kirjoitettuihin nimiin, joiden syynä on oikeiden merkkien puuttuminen rekisteröinnissä käytettävissä olevasta valikoimasta. Ongelma korjautuu, kun väestörekisteri siirtyy käyttämään universaalimerkistöä. Kotoistushanke on myös osallistunut väestötietojärjestelmässä käytettävien äidinkielien luettelon rajaamiseen.
Toimintaan voivat vaikuttaa kaikki, jotka haluavat liittyä Kotoistuksen seurantaryhmään. Ehdotukset uusiksi tai muutetuiksi suosituksiksi ja normeiksi lähetetään seurantaryhmän jäsenille kommentoitaviksi, ja he voivat myös itse ehdottaa alueita, joissa suosituksia kaivataan. Sekä nykyiset (avoimet) että entiset kannanottopyynnöt julkaistaan myös Kotoistuksen sivuilla http://kotoistus.fi.


title: Kotoistushanke

text: Käytännön työn johtamiseen Kansalliskitjasto kutsuu Kotoistuksen ohjausryhmän. Sen puheenjohtajana on hankkeen alusta lähtien toiminut Kimmo Koskenniemi. ja vuodesta 2016 alkaen Katrina Harjuhahto-Madetoja. Kotoistushankkeen parissa on suurimman osan aikaa työskennellyt koordinaattori, joista ensimmäinen oli työtä edelleen konsultoiva Erkki I. Kolehmainen.


title: Sphaeralcea coccinea

text: Sphaeralcea coccinea on malvioiden sukuun kuuluva kasvilaji. Se sijoitettiin aiemmin malvojen sukuun. Kasvi on noin 10–40 cm korkea. Lehdet ovat moniosaiset, karvaiset ja hopeanvihreät. Lajia tavataan matalilla mäenrinteillä ja kuivilla alueilla.


title: Robinson Jeffers

text: Robinson Jeffers (10. tammikuuta 1887 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat – 20. tammikuuta 1962 Carmel, Kalifornia) oli amerikkalainen runoilija, joka tunnetaan erityisesti Yhdysvaltojen länsirannikon kuvaajana ja antiikista kumpuavista aiheistaan.


title: Robinson Jeffers

text: Jeffersin isä oli raamatunhistorian ja eksegetiikan professori pittsburghiläisessä teologisessa seminaarissa. Hänen vaikutuksestaan poika alkoi opiskella kreikan kieltä viisivuotiaana. Perhe oleskeli pitkiä aikoja Keski-Euroopassa, ja poika kävi koulua sisäoppilaitoksissa Sveitsin Veveyssä, Lausannessa, Zürichissä ja Genevessä sekä Saksan Leipzigissa. Kun perhe muutti Kaliforniaan, Robinson Jeffers aloitti opinnot Occidental Collegessa, josta valmistui 18-vuotiaana ja opiskeli sitten lääketiedettä Kalifornian yliopistossa. Opintojen jälkeen hän asettui vaimonsa kanssa asumaan Carmeliin, jonne rakensi graniittisista luonnonkivistä irlantilaistyylisen, pientä linnaa muistuttavan talon torneineen.


title: Robinson Jeffers

text: Jeffersin veren ja väkivallan leimaamat runot ja näytelmät saivat usein innoitusta antiikin ajan ja Raamatun tarinoista. Valtaosa hänen runoudestaan on kirjoitettu klassiseen kertovaan ja eeppiseen muotoon. Nykyisin hänet tunnetaan myös lyhyistä stroofeistaan, ja ympäristöliikkeen kannattajat pitävät häntä suuressa arvossa. Hänen läpimurtoteoksensa oli vuonna 1924 julkaistu "Tamar and Other Poems", ja hänen pääteoksenaan pidetään seuraavana vuonna julkaistua kokoelmaa "Roan Stallion".


title: Robinson Jeffers

text: Jeffersin näytelmä "The Tower Beyond Tragedy" (1925) perustuu osin Aiskhyloksen "Oresteiaan", "Medea" (1946) Euripideen "Medeiaan" ja "The Cretan Woman" (1951) Euripideen "Hippolytokseen".


title: Tulliniemi

text: Tulliniemi () on Hangossa Hankoniemen länsipäässä Hangon keskustaajamasta lounaaseen sijaitseva niemi. Tulliniemellä on uimaranta, merivartioasema, luotsiasema, Hangon lintuasema ja luonnonsuojelualueita. Karjaan ja Hangon välillä kulkevan Hangon radan raiteet jatkuvat Tulliniemeen, jossa sijaitsee Hangon Ulkosatama ja vapaasatama.


title: Tulliniemi

text: Tulliniemen eteläkärjessä on manner-Suomen eteläisin kohta, jota hallitsee Hangon luotsiasema. Tulliniemen lounaiskärjessä hivenen pohjoisempana on Uddskatanin luonnonsuojelualue, joka on perustettu vuonna 1990 ja maa-alaltaan 32 hehtaaria ja meriaalaltaan 153 hehtaaria. Merialue on rauhoitettu jo vuonna 1933. Tulliniemen linnustonsuojelualue on pinta-alaltaan 2 566 hehtaaria.


title: Ranskan ralli 2014

text: Ranskan ralli 2014 (viralliselta nimeltään Rallye de France - Alsace 2014) oli kauden 2014 yhdeksäs MM-ralli, joka ajettiin 2. – 5. lokakuuta. Kilpailun päätukikohtana toimi Alsacen alueen pääkaupunki Strasbourg. Rallin voittajaksi ajoi Volkswagenin Jari-Matti Latvala, jolle voitto oli uran ensimmäinen asvalttikilpailussa MM-tasolla.


title: Ranskan ralli 2014

text: Vuoden 2014 kilpailu oli viides kerta, kun maan MM-osakilpailu järjestettiin Korsikan saaren sijaan mantereen puolella.


title: Ranskan ralli 2014

text: Rallissa ajettiin 18 erikoiskoetta, joiden yhteispituus oli 303,63 kilometriä.


title: Ranskan ralli 2014

text: Kilpailuun osallistui yhteensä 95 autokuntaa, joista maaliin selvisi 71.


title: Ranskan ralli 2014

text: Power Stage -erikoiskokeena toimi kisan päättänyt Foret de Saverne 2 (19,36 km). Uransa parhaassa MM-rallisijoituksessa kiinni ollut Robert Kubica ajoi ulos päätöserikoiskokeella, ja joutui keskeyttämään neljänneltä sijalta.


title: DayZ (videopeli)

text: DayZ on Bohemia Interactiven kehittämä ja julkaisema avoimen pelimaailman toimintaseikkailu/selviytymiskauhupeli, joka julkaistiin 16. joulukuuta 2013 Microsoft Windowsille varhaisena alpha-versiona. Peli julkaistaan myöhemmin myös PlayStation 4:lle. Peli on itsenäinen versio vuonna 2012 julkaistulle samannimiselle modifikaatiolle.


title: DayZ (videopeli)

text:
Modin suuren suosion vuoksi pelin early-access versiota myytiin Steamissa ensimmäisen kuukauden aikana miljoona kappaletta ilman markkinointia.
13 kuukaudessa julkaisusta peli oli myynyt kolme miljoonaa kappaletta.
Loppuvuodesta 2014 Bohemia Interactive ilmoitti pelin lopullisen julkaisun tapahtuvan vuoden 2016 alkupuolella.
Syksyllä 2017 pelin verkkosivulla ilmoitetaan edelleen pelin olevan "EARLY ACCESS ALPHA" eikä kehoteta ostamaan sitä jos et halua aktiivisesti tukea kehitystä ja ole valmistautunut bugeihin. Peli siirtyi BETA versioon marraskuun seitsemäs päivä 2018 (7.11.2018).


title: DayZ (videopeli)

text: Peli on massiivinen monen pelaajan verkkopeli, jossa ideana on selviytyä kuvitteellisessa Chernarus-nimisessä avoimessa pelimaailmassa zombiepidemialta. Pelaaja voi liikkua vapaasti pelimaailmassa. Maailmasta löytyy paljon hyödyllisiä tarvikkeita, kuten ruokaa ja aseita. Pelaaja voi löytää toisia pelaajia, jotka voivat joko auttaa pelaajaa tai ryöstää hänet.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston elävä luonto on monimuotoinen. Kasvillisuuden suhteen koko Botswanasta ei löydy Okavangon suistoa vastaavaa aluetta, ja maailman mittakaavassa vain Brasilian Pantanalin kosteikkoluonto on monimuolisempaa. Suistoalueelta löytyy monenlaisia elinympäristöjä, joihin vaikuttaa vaihtelevat vesiolosuhteet. Jokikanavien varsilla kasvaa ruokoja ja kaisloja, ja papyruskaisla ja erilaiset ruo’ot saattavat muodostaa niin tiheitä kasvustoja, että muilla lajeilla on vaikeuksia kilpailla elintilasta. Kausittain täyttyvien tulvatasankojen lajisto on monipuolisempaa kuin pysyvästä tulvivien alueiden. Kausittaiset tulivivilla alueella kasvaa sekä maakasveja, semiakvaattisia kasveja että tulva-aikana akvaattisia kasveja.


title: Okavangon suiston luonto

text: Suistoalueen nisäkäslajisto tunnetaan erityisesti suurista nisäkkäistä, joita elää suistossa ja sen läheisyydessä runsaasti. Moremin riistansuojelualueen nisäkkäiden biomassan on arvioitu olevan suurempi kuin missään muualla eteläisessä Afrikassa. Yleisimmät nisäkäslajit ovat impala, liki ja kafferipuhveli. Savanninorsujen, virtahepojen ja kafferipuhvelien lukumäärä on noussut 1900-luvun lopulla, ja norsujen määrä on jo niin suuri, että se saattaa aiheuttaa uhan suiston kasvistolle. Suiston linnusta on myös monipuolista, ja alueella elää peräti 38 haukkalajia. Maailmanlaajuisesti Okavangon suisto on ruskokurkkuhaikaran ja helttakurjen merkittävä asuinalue. Peräti 85 prosenttia koko maailman ruskokurkkuhaikaroista elää suistoalueella.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston matelijat ovat pääosin keskisen ja eteläisen Afrikan lajeja, mutta osa lajeista elää aivan levinneisyysalueensa etelärajalla. Suurin osa sammakkoeläimistä elää lähellä vettä, vaikkakin vain kaksi lajia on sopeutunut täysin vesielämään. Okavangon suiston kalalajistoa pidetään osana Sambesijoen kalastoa. Koko Okavangojoessa ei ole yhtään kotoperäist kalalajia, mutta sen valuma-alueelta ei löydy myöskään vieraslajeja. Suiston selkärangattomat tunnettaan melko huonosti, vaikkakin Elliot Pinheyn tutkimusten ansiosta sudenkorento- ja perhoslajistoa on tutkittu kattavasti. Kummatkin ryhmät kärsivät todennäköisesti 1900-luvun lopulla tehdyt tsetsekärpästen myrkytyslennoista.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suistosta on löytynyt yli tuhat kasvilajia. Vuoden 2003 listauksen mukaan suiston 25 000 neliökilometrin alueelta löytyi 1 259 lajia. Aktiivisen suistoalueen 16 000 neliökilometrin alueelta löytyi 1 061 lajia. Suiston noin 1 260 lajia kuuluvat 530 sukuun ja 134 heimoon. Monimuotoisimpia heimoja ovat heinäkasvit, sarakasvit, asterikasvit ja hernekasvit, joista jokaisesta löytyy lajeja yli 20 suvusta.


title: Okavangon suiston luonto

text: Suurin osa, eli noin 60 prosenttia Okavangon suiston kasvilajeista kasvaa kuivalla maalla saarilla tai jokiuomien väliin kiilautuvissa "sandveld"-niemekkeissä. Vaikka monet kasvit ovatkin maakasveja, niin niitä ei kuitenkaan tavata suistoa ympäröivillä savannialueilla, joissa ei ole tarpeeksi ilmankosteutta ja joiden maaperä on liian kuiva.


title: Okavangon suiston luonto

text: Pysyvissä soissa elää noin 220 lajia ja tulvivilla ruohikoilla noin 90 lajia. Okavangon suiston lajeista on 147 on luokiteltu akvaattisiksi tai semiakvaattisiksi. Niistä vain 10 lajia on puuvartisia ja 3 puita.


title: Okavangon suiston luonto

text: Botswanasta ei löydy toista yhtä monimuotoista kasvialuetta, ja maailman mittakaavassa vain Brasilian Pantanalissa on monimuotoisempi kosteikkoalue. Vaikka Okavangon suisto onkin merkittävä kosteikko, niin noin 60 prosenttia lajeista on kasvaa kuitenkin kuivalla maalla. Nekin kuitenkin ovat riippuivaisia suistosta, sillä monia lajeista ei tavata sitä ympäröivältä kuivalta savannilta.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston kasvillisuuteen vaikuttavat mosaiikkimaisesti kiemertulevat kanavat. Elinympäristöt vaihtuvat asteittain avoimesta vedestä, pysyviin soihin, kausittain tulviviin soihin ja ruohomaihin, joenvarren metsikköihin ja kuivaan savanniin. Monimutkaisen verkoston ovat luoneet jatkuvasti muutoksessa olevat jokiuomat ja kasvavat saaret. Kasvillisuudessa on usein huomattavia muutoksia lyhyellä matkalla, vaikka suisto on hyvin tasainen.


title: Okavangon suiston luonto

text: Suiston kasvillisuusalueet voidaan jakaa 9–10 ympäristöön. Niistä viisi ensimmäistä ovat kosteita elinympäristöjä, jotka vähintään tulvivat usein. Viisi jälkimmäistä kuuluvat kausittaisiin tulvatasankoihin tai saarten kuivan maan kasvillisuuteen. Kostean alueen ryhmiä ovat avoimen veden kasvillisuus, sädekaislojen hallitsemat uomien reuna-alueet ja suot, järviruo’on hallitsemat alueet, norsunheinien ja viikunoiden hallitsemat pysyvästi tulvivat suot sekä järvikaisloihin kuuluvaa "Schoenoplectus corymbosus" -lajia ja sädekaisloihin kuuluvaa "Cyperus articulatus" -laja kasvavat matalat suot ja usein tulvivat tulvatasangot.


title: Okavangon suiston luonto

text: Pysyvän veden alueen elinympäristöt ovat melko yksipuolisia, ja niissä kasvaa noin 50–70 lajia. Papyruskaisla ja ruo’ot muodostavat usein laajoja kasvustoja, joissa muiden lajien on vaikea kilpailla elintilasta. Jokiuomien rantoja hallitsee neljä lajia, papyruskaisla, järviruoko, afrikanruoko ja norsunheiniin kuuluva "Miscanthus junceus". Niiden kasvuun vaikuttavat erityisesti veden syvyys ja virtaus. Papyruskaislat ja ruo’ot ovat yleisiä jokialueella ja suiston yläosissa, kun taas "Miscanthus junceus" on yleinen suiston matalan veden alueella.


title: Okavangon suiston luonto

text: Pääuomien ulkopuolella ja kanavien perillä olevilla suoalueilla, joissa vesi on matalaa ja joissa Okavangon kuljettamia ravinteita on vähän, valtalajit vaihtuvat. Näillä alueilla kasvisto on monipuolisempaa, siellä kasvaa muun muassa osmankäämeihin kuuluva "Typha capensis", sarakasvit "Pycreus nitidus", "Cyperus pectinatus" ja "Cyperus articulatus", tähtilumme, lammikkeihin kuuluva "Nymphoides indica", "Brasenia schreberi" sekä "Ottelia"- ja vitalajeja.


title: Okavangon suiston luonto

text: Osa pysyvien soiden kasveista kasvaa hiekkapohjalla, mutta turve on laajalle levinnyttä. Turve on pääosin muodostunut orgaanisesta materiaalista, mutta siinä voi olla seassa myös savea. Papyruskaisla on pysyvien soiden tunnusomaisin laji, sillä paikoin se vastaa 90 prosentista kasvibiomassasta. Siitä syystä se on myös merkittävin ekosysteemin muokkaaja, koska se suodattaa ison osan saapuvasta savesta ja ravinteista sekä aiheuttaa muutoksia veden virtauksessa. Jokialueella ennen varsinaisen suiston alkamista turve on 60–85 prosenttisesti epäorgaanista materiaalia, mutta suiston alajuoksulla materiaalin osuus on enää alle 15 prosenttia.


title: Okavangon suiston luonto

text: Kuivemmat alueet jaetaan 4–5 elinympästiöön. Niitä ovat kausittaiset tulvatasangot, saarten reunamien yhteisöt, saarten sisämaiden ruohomaat sekä suolapannut, jotka jaetaan vielä erikseen pannujen pinta- ja pohjalajistoon.


title: Okavangon suiston luonto

text: Kausittaisten tulvatasankojen lajisto on huomattavasti monipuolisempaa kuin pysyvien vesistöjen. Lajisto on tulvatasangoilla jopa kaksinkertainen. Kausittaisesti tulvivat alueet muodostavat hyvän kasvualustan sekä maalla kasvaville kasveille, semiakvaattisille kasveille että tulva-aikaan akvaattisille kasveille. Vesikasvien tosin pitää pystyä selviytymään kuivankauden ajan ja voida levitä nopeasti tilaisuuden tullessa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Jokiuomien väliin syntyneiden saarten merkitys on suuri suiston säilyttämisessä makeanveden alueena. Niissä kasvaa myös suiston monimuotoisin kasvilajisto, sillä niillä kasvaa läheisessä yhteydessä sekä maa- että vesilajeja ja niiden maaperä muuttuu huomattavasti ranta-alueilta saarten keskiosiin. Lajisto muuttuu samalla selvästi maaperän mukana. Maaperäkemiaan vaikuttaa kasvien transpiraatio. Saarten keskiosiin kertyy natriumia, miksi keskiosissa kasvaa lähinnä vain muutamia suolaa kestäviä lajeja, kuten "Sporobolus spicatus" -nimistä karisteheinää ja keihäshaarapalmua.


title: Okavangon suiston luonto

text: Saarten rantametsien leveys vaihtelee saarten välillä. Joillain rannoilla kasvaa vain muutamia puita ja pensaita, kun joillain saarilla metsän leveys on jopa 200 metriä. Rantojen yleisimpiä puita ovat sykomoriviikuna, afrikantaateli, "Croton megalobotrys", "Garcinia livingstonei", sadelonkopuu, makkarapuu ja marulapuu. Pohjakerroksissa kasvaa monipuolisesti ruohoja ja monia muita kukkivia kasveja.


title: Okavangon suiston luonto

text: Pienet sadealtaat peittävät vain hyvin pienen osan suistoalueesta, mutta ne ovat ekologisesti tärkeitä, koska ne ovat ravinteiden keskittymiä. Noin kolmannes lammikoiden lajeista elää myös satunnaisissa vesistöissä. Altaiden tyypillisimpiä lajeja ovat rikkakananhirssi, limaskoihin kuuluva "Lemna aequinoctialis", vihannesportulakka, koukkuheiniin kuuluva "Tragus berteronianus" ja laidunviuhkaheinä.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston alueella elää 122 nisäkäslajia, jotka kuuluvat 12 heimoon ja 34 sukuun. Alue on tunnettu suurista nisäkkäistään, jotka ovatkin kasvavan matkailun päävetonauloja, mutta suurin osa suiston nisäkkäistä on kuitenkin pieniä nisäkkäitä. Melkein puolet lajeista kuuluu joko lepakoihin tai jyrsijöihin. Noin kolmannes lajeista painaa yli 10 kilogrammaa ja vähintään 18 lajia painaa 100 kilogrammaa. Kaikkiaan Moremin riistansuojelualueella nisäkäsbiomassaksi on arvioitu 12 000 kilogrammaa neliökilometrillä. Lukema on huomattavasti suurempi kuin missään muualla eteläisessä Afrikassa ja vastaa lähes Ison hautavajoaman runsaslajisia savanneja. Veden saatavuus ei ole ainoa tekijä suiston lajirunsaudelle, sillä merkittävin tekijä nisäkkäiden runsaudelle on se, etä suiston maaperä on huomattavan ravinteikasta.


title: Okavangon suiston luonto

text: Yleisimmät suurista nisäkkäistä ovat impala, liki, kafferipuhveli. Impaloita laskettiin vuonna 2002 olevan suistoalueella 140 000 yksilöä, kun kafferipuhveleita ja likejä on noin 60 000 yksilöä. Savanninorsujakin on runsaasti, noin 35 000 yksilöä. Savanninorsujen lukumäärä on kasvanut selvästi, sillä 1970-luvun puolivälissä niitä oli 2 300 ja 1980-luvun puolivälissä 5 700. Norsujen määrä on jo niin suuri, että se saattaa aiheuttaa uhan suiston kasveja. Norsujen lisäksi myös kafferipuhveleiden ja virtahepojen lukumäärä on ollut kasvussa, kun taas monien pienempien nisäkkäiden yksilömäärät ovat olleet laskussa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Kafferipuhvelia lukuun ottamatta kaikki nisäkäslajit tulevat toimeen suiston monilla elinalueilla. Impaloita on tulvatasangoilla ja ruohikkomailla, ja tiki suosii kausittaisia tulvatasankoja syvien vesien läheisyydessä. Virtahevot laiduntavat öisin useiden kilometrien päässä joista ja järvistä, mutta päivisin ne viihtyvät vesissä. Virtahevon lisäksi sitatunga, valkoposkisaukko, täpläsaukko elävät syvemmissä ja yleensä pysyvissä joissa, laguuneissa ja järvissä. Isoruokoantilooppia tavataan kausittain tulvivilla tasangoilla.


title: Okavangon suiston luonto

text: Suistoalueen kosteikoilla elää huomattavasti vähemmän nisäkäslajeja kuin kuivemmissa elinympäristöissä, kuten jokimetsissä, metsäsavanneilla sekä kuivilla pensakoilla. Näillä alueilla elää noin 110 nisäkäslajia, ja lajisto on tyypillistä itäisen ja eteläisen Afrikan savanneille. Lajistoon kuuluvat muun muassa leijona, leopardi, gepardi, täplähyeena ja hyeenakoira.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston alueelta on tavattu yli 450 lintulajia. Niistä noin 112 on vesilintuja, jotka hankkivat ruokansa kahlaten, sukeltaen tai uiden, tai ruokailevat aivan veden läheisyydessä. Noin 57 lajia asustaa kosteikoilla tai lähellä niitä, kuten tulvatasangon metsissä, soilla ja ruokomättäillä. Loput lajit ovat maalintuja.


title: Okavangon suiston luonto

text: Suiston linnusto on Botswanan runsaslukuisin. Haukat on suurin heimo, ja peräti 38 haukkalajia elää suistoalueella. Niihin kuuluvat muun muassa tyypilliset kosteikkojen lajit kiljumerikotka ja afrikansuohaukka. Alueen 31 kerttulajeista kosteikoilla elävät erityisesti ruskorastaskerttunen, punaposkiherttu, luhtaherttu ja sirkuttajaherttu, joita ei käytännössä tavata muualla Botswanassa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Kutojia on 25 lajia, ja niistä vesilintuja, joille Okavangon suisto on merkittävä osa levinneisyysaluetta, ovat kekonokkakutoja, vaaleasilmäkutoja, kyläkutoja, isokultakutoja, ruokokutoja, punapiispa, kultapiispa ja punasiipipiispa. Okavangon suiston 18 haikaralajista kaikki paitsi kobolttihaikara ja lehmähaikara ovat täysin vesilintuja. Niitä tavataan myös laajalti muualta Botswanasta, vaikka nekin kokoontuvat Okavangoon erityisesti lisääntymisaikana.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston ainoa lähes kotoperäinen laji on ruskokurkkuhaikara, jolle suisto on selvästi merkittävintä elinympäristöä. Arvioiden mukaan peräti 85 prosenttia koko maailman ruskokurkkuhaikaroista elää suiston alueella. Ruskokurkkuhaikaran tavoin uhanalaiseksi luokiteltuja helttakurkija elää suistoalueella noin 1 200–1 450 yksilöä, jotka muodostavat lajin suurimman yksittäisen populaation. Näiden lisäksi alueelta löytyy 20 uhanalaisen lajin merkittävä populaatio. Suiston lajeja, joiden levinneisyysalue ei ole laaja tai se rajoittuu vain tiettyyn biomiin, ovat kuparipyrstökukaali, punasilmätimali, rantapensastimali, ruokuruusupeippo, valkolakkitasku, suippopyrstökottarainen ja peitsipyrstökottarainen.


title: Okavangon suiston luonto

text: Normaalisti suiston linnusto noudattaa päivärutiineja, jotka alkavat auringon noustessa. Rutiineihin kuuluvat ruokailu ennen keskipäivän lepohetkeä. Sen jälkeen voi tapahtua uusi ruoanetsintä, kunnes linnut rauhoittuvat yöksi turvalliseen pesäpaikkaan. Päivärytmiin tulee muutoksia lisääntymisaikana ja aikana, jolloin ravintoa on poikkeuksellisen paljon saatavilla. Kausittaisten soiden ja tulvatasankojen eläinplankton ja kalanpoikaset houkuttelevat paikalle massoittain haikaroita ja kattohaikaroita. Kuivuviin järviin ansaan jäävät kalat keräävät puolestaan pelikaaneja ja muita kaloja syöviä lintuja.


title: Okavangon suiston luonto

text: Ruoan poikkeukselliset esiintymät ovat epäsäännöllisiä, mutta lisääntymisaika tulee joka vuosi suiston useissa yhdyskunnissa. Suistossa on 14 merkittävää haikaroiden pesimäpaikkaa, joissa vuosittain pesii satoja pareja. Suistossa on muun muassa afrikanmarabun ja afrikaniibishaikaran eteläisen Afrikan suurimmat pesimäyhdyskunnat. Saksinokilla ja mehiläissyöjillä puolestaan on yhdyskuntia suistoon johtavalla jokialueella. Saksinokat pesivät hiekkasilla saarilla ja mehiläissyöjät rantatörmillä.


title: Okavangon suiston luonto

text:
Matelijalajeja Okavangon suistossa on löydetty yhteensä 64. Niistä neljä "Pelomedusidae"-heimon kilpikonnalajia, niilinvaraani, niilinkrokotiili ja käärmelaji "Crotaphopeltis barotseensis" elävät vedessä tai sen lähettyvillä ja kalliokäärme sekä neljä tarhakäärmelajia suoalueilla. Loput 52 matelijalajia ovat maaeläimiä. Pääosa lajeista on levittäytynyt laajalle alueelle keskisessä ja eteläisessä Afrikassa, mutta joukossa on myös seitsemän trooppista lajia, joille Okavangon suisto on levinneisyysalueen etelärajalla.
Okavangon suiston sammakkoeläinlajistoon kuuluu 33 lajia. Suurin osa niistä elää lähellä vettä, ja vain 3–5 lajia on pääosin maaelämään sopeutuneita. Niistä erikoistuinein on koko elämänsä puusa asuva "Chiromantis xerampelina". Täysin vesielämään sopeutuneita lajeja on vain kaksi, afrikankynsisammakko ja sen lähisukulainen "Xenopus muelleri". Osa Okavangon suiston sammakkoeläimistä selviytyvät kesähorroksen avulla kuivien kausien ylitse.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon valuma-alue on ollut yhteydessä Sambesijokeen, minkä takia Okavangon suiston kalastoa pidetään osana Sambesin kalastoa, johon kuuluu 134 lajia. Okavangon suiston alueelta Popan putousten eteläpuolelta niistä elää 71 lajia. Okavangon suistossa ei ole yhtään kotoperäistä kalalajia. Koko Okavangon valuma-alueelta ei myöskään ole löytynyt myöskään vieraslajeja, mikä on poikkeuksellista eteläisen Afrikan vesistöissä.


title: Okavangon suiston luonto

text: Moniin muihin vesistöihin verrattuna kalatiheys on melko pieni, mikä näkyy myös pienenä yksikkösaalisarvona. Kausittaisissa tulvatasangoilla tiheys on huomattavasti suurempi kuin pysyvissä soissa ja joissa. Tiheys on huomattavan iso lisääntymiskautena ja kuivuvissa vesialtaissa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Kalalajisto riippuu paljon vesi- ja kasvillisuusolosuhteista. Avointen ja puoliavointen vesien nopeista uimareista tyyppiesimerkki linjatiikeritetra, jota esiintyy sekä suistoon johtavassa jokiosassa että suiston pohjoisosassa. Tähän ryhmään kuuluvat myös jotkin muut tetrakalat ja jotkin särjet. Avoimissa vesissä viihtyy myös haukitetra, joka, toisin kuin "Hydrocynus vittatus", elää erityisesti hitaasti virtaavissa kanavissa ja laguuneissa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Puoliavoimessa vesissä elää myös hitaasti liikkuvia kalalajeja, joihin kuuluu kaksi tilapialajia suvusta "Oreochromis" ja kolme suvusta "Tilapia". Muita tähän ryhmään kuuluvia kirjoahvenia ovat "Pharyngochromis acuticeps", joka kuitenkin suosii suojaisia elinympäristöjä, hohtotimanttiahven ja messinkisuuhautoja, jonka levinneisyysalue ulottuu laajalle alueella eteläisessä Afrikassa.


title: Okavangon suiston luonto

text: Matalassa vedessä elää pinnalla muutamia hammaskarppeihin kuuluvaa "Aplocheilichthys"-lajia. Ne syövät toukkia ja planktonia, mutta ovat itse monien muiden kalojen ja lintujen ruokaa. Pintalajit ovat sopeutuneet elinympräistöönsä muun muassa niin, että niiden selkäevä on litteä, jotta ne ei erottuisi niin helposti pinnan yläpuolelle, ja lisäksi niiden silmät ovat lähes kalojen pään laella.


title: Okavangon suiston luonto

text: Pohjaolosuhteisiin sopeutuneista kalalajeista Okavangossa elää kuusi ankeriasmonnilajia. Lähes kaikkiruokaisilla ankeriasmonneilla merkittävä ekologinen asema, ja jättikonnamonnia voi pitää jopa avainlajina. Muita pohjalajeja ovat muun muassa ripsimonneihin kuuluvat "Chiloglanis fasciatus" ja kuusi "Synodontis"-lajia sekä pienet "Leptoglanis"-sukuun kuuluvat lajit, jotka kaivautuvat hiekkaan pyydystämään planktonia.


title: Okavangon suiston luonto

text: Tiheään papyruskaislakasvillisuuteen on tottunut erityisesti käärmemäinen ohjaspuikkokala. Niitä esiintyy runsaasti kaislojen seassa, mutta ne ovat pääsääntöisesti piiloutuneet todella hyvin kasvin juuristoon. Afrikkalaisesta norsukalojen heimosta Okavangon suistossa elää kuusi tiheään kasvillisuuteen tottunutta lajia.


title: Okavangon suiston luonto

text: Okavangon suiston selkärangattomat tunnetaan melko huonosti. Entomologi Elliot Pinheyn tutkimusten ansiosta suiston sudenkorento- ja perhoslajisto on tutkittu hyvin. 94:stä havaitusta sudenkorentolajista 33 kuului hentosudenkorentoihin ja 61 aitosudenkorentoihin. Monet lajeista on keskisen Afrikan sudenkorentoja ja elävät suistossa levinneisyysalueensa etelärajalla. Pinhey kokosi tietonsa sudenkorennoista useiden 1967–1976 tekemiensä matkojensa aikana. Jens Kipping tutki vuonna 2003 sudenkorentoja uudelleen ja löysi Pinheyn löytämistä lajeista vain 70. Lajiston häviämiseen on mahdollisesti vaikuttanut 1970-luvulta lähtien pienentyneet tulvat ja toisaalta tsetsekärpästen takia tehdyt myrkytyslennot. Vuosina 2001–2002 koko suiston alueelle suihkutettiin deltametriiniä, joka vaikuttaa käytännössä vain hyönteisiin ja häviää luonnosta nopeasti. Se kuitenkin aiheutti sudenkorentojen massakuolemia.


title: Okavangon suiston luonto

text: Perhoslajeja Okavangon suistoalueelta on löytynyt 115, mutta niitä ei ole tutkittu laajamittaisesti vuoden 1976 jälkeen. Täpläperhoset ja sinisiipiset ovat runsaslukuisimmat perhosheimot. Kaaliperhosia on myös runsaasti, ja niistä erityisesti "Belenois aurota" ja "Catopsilia florella" olivat runsaita keskikesällä, jolloin ne vaeltavat koilliseen läpi alueen. Sinisiipiset kattavat noin 30 prosenttia lajistosta, mutta pääosa sinisiipisistä on pieniä ja melko huomaamattomia lajeja. Kokonaisuudessa Okavangon suistossa on Botswanan selvästi monimuotoisin perhoslajisto. Siihen kuuluu esimerkiksi kosmopoliitteja lajeja, kuten afrikanmonarkkiperhonen ja ohdakeperhonen, ja kosteikkojen lajeja, kuten "Acraea rahira", "Precis ceryne", "Myrina silenus", "Borbo micans", "Parnara monasi" ja "Gegenes hottentota".


title: Okavangon suiston luonto

text: Akvaattisia kotiloita on tutkittu myös melko hyvin. Suurin osa Okavangon vesikotiloista ovat yleisiä afrotrooppisella vyöhykkeellä, mutta esimerkiksi "Pila"- ja "Gabbiella"-lajit elävät aivan levinneisyysalueensa etelärajalla. Okavangossa ei ole endeemisiä kotilolajeja, ja esimerkiksi melkein 3 000 kilometrin välimatkastaan huolimatta Okavangon 34 lajista peräti yhdeksää tavataan myös Niilin Suddin kosteikkoalueella.


title: Okavangon suiston luonto

text: Eläinplanktonia elää suistossa kolmella erilaisilla asuinalueilla, pysyvissä järvissä, kausittaisilla tulvatasangoilla ja väliaikaisissa sadealtaissa. Kausittaisilla tulvatasangoilla on monimuotoisin eläinplankton, ja korkeimman tulvan aikaan raakkuäyriäisten, hankajalkaisten ja vesikirppujen tuotanto voi olla huomattavan suuri. Suistosta on tutkimuksissa havaittu 37 raakkuäyriäis-, 16 hankajalkais- ja 45 vesikirppulajia. Hankajalkaisista hallitsevia ovat "Microcyclops"- ja "Tropodiaptomus"-suvut.


title: La Motte Picquet -luokka

text: La Motte Picquet -luokka oli Ranskan laivaston vuoden 1912 laivasto-ohjelmaan sisällytetty kymmenen niin kutsutun nopean kevyen tiedusteluristeilijän () muodostama alusluokka, jonka alusten piti valmistua 1920-luvulla.


title: La Motte Picquet -luokka

text: Italian ja Itävalta-Unkarin laivastot olivat valmistaneet samankaltaisia aluksia, mutta Britannian ja Saksan laivastot eivät. Alustava suunnitelma valmistui 1913, mutta sen aluksia pidettiin liian suurina ja kalleina suunniteltuun tehtävään. Alkuperäinen vaatimus oli 6000 tonnin alus, jonka mitat olisivat 145,0 x 15,2 x 6,3 metriä. Propulsion piti olla kaksi akselinen kytkettynä kahteen vaihteistettuun turbiinimoottoriin ja kymmeneen kattilaan, jotka tuottaisivat 34000 hevosvoimaa akselia kohden. Alusten nopeuden tuli olla 27 solmua. Panssarointina oli 50-100 millimetrin vyö, 40 millimetrin kansi, 170 mm tulenjohtotorni ja tykkien kilvet 100 millimetriä. Aseistukseksi suunniteltiin kymmenen 138 millimetrin 45 pituuskaliiperin tykkiä vuosimallia 1910 ja apuaseiksi kolme 47 millimetrin tykkiä ja kaksi 450 millimetrin torpedoputkea.


title: La Motte Picquet -luokka

text: Kuitenkin tutkittaessa muiden maiden vastaavia aluksia päätettiin valmistaa pienempiä ja nopeampia aluksia, joiden käyttö olisi joustavampaa. Siten päätettiin tehdä uusi suunnitelma. Pienemmän 4500 tonnin aluksen suunnitelmat hyväksyttiin ja prototyyppi "La Motte Picquetiksi" nimetty alus tilattiin Toulonin laivastontelakalta 1914 ja sen köli laskettiin 1915. Kahdesta muusta aluksesta tehtiin sopimukset yksityisten telakoiden kanssa, mutta ne peruutettiin vuonna 1915.


title: La Motte Picquet -luokka

text: Ensimmäisen maailmansodan alettua prototyypin työt hidastuivat ja sen hankinnan tarve asetettiin uudelleen harkintaan. Lopulta päätettiin hankkia uusien suunnitelmien mukainen risteilijä lähi tulevaisuudessa. Uusien risteilijöiden tuli olla suurempia ja hieman nopeampia. Suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin sodan jatkuessa.


title: Näköala sillalta

text: Näköala sillalta ("A View from the Bridge") on yhdysvaltalaisen Arthur Millerin näytelmä, joka kantaesitettiin yksinäytöksisenä vuonna 1955 Martin Rittin ohjauksessa. Se menestyi huonosti, ja Miller laajensi näytelmän kaksinäytöksiseksi; tämä versio tunnetaan nykyisin alkuperäistä paremmin. Pidempi versio kantaesitettiin Lontoon West Endissä Peter Brookin ohjaamana 11. lokakuuta 1956.


title: Näköala sillalta

text: Italialaissukuinen satamatyöläinen Eddie asuu New Yorkin Brooklynin rannassa vaimonsa Beatricen ja orvoksi jääneen veljentyttärensä, 18-vuotiaan Catherinen kanssa. Eddie kohtelee tyttöä insestisen pakkomielteisesti ja vainoharhaisen suojelevasti. Kun pari vaimon serkkupoikaa tulee Sisiliasta New Yorkiin laittomina siirtolaisina, Eddie ja Beatrice majoittavat heidät asuntoonsa. Catherine rakastuu heistä nuorempaan, kauniiseen, laulavaiseen a vaaleatukkaiseen Rodolphoon, ja pian he haluavat mennä naimisiin. Eddie tekee kaikkensa estääkseen liiton. Hän syyttää Rodolphoa homoseksuaaliksi, joka haluaa mennä naimisiin vain saadakseen kansalaisuuden. Lopulta Eddie ilmiantaa vaimon serkut maahanmuuttoviranomaisille. Ennen karkotuspäätöksen voimaanpanoa serkuista vanhempi, Marco, surmaa Eddien. Kaiken tämän kertoo näytelmässä takaumina antiikin teatterin kuoron tavoin myötätuntoinen lakimieshahmo, joka lopuksi rinnastaa näytelmän tapahtumat antiikin myytteihin.


title: Näköala sillalta

text: "Näköalassa sillalta" Miller käsittelee New Yorkin ja New Jerseyn satamatyöläisiä, aivan kuten 1950-luvun alussa yhdessä Elia Kazanin kanssa työstämässään käsikirjoituksessa "The Hook", jonka Kazan myöhemmin sovitti elokuvaksi "Alaston satama". Miller sanoi kuulleensa näytelmän aiheeksi ottaman tarinan eräältä lakimieheltä.


title: Näköala sillalta

text: Italialainen elokuvaohjaaja Luchino Visconti ohjasi "Näköalan sillalta" näyttämölle Italiassa vuonna 1958 ja otti sen tarinasta sitten vaikutteita elokuvaansa "Rocco ja hänen veljensä" (1960). Amerikkalainen Sidney Lumet ohjasi näytelmän pohjalta ranskalais-italialaisen elokuvan "Näköala sillalta" ("Vu du pont"), pääosissa Raf Vallone (Eddie), Maureen Stapleton (Beatrice) ja Carol Lawrence (Catherine). Se oli ensimmäinen kerta kun Yhdysvaltain valkokankaalla nähtiin miesten välinen suudelma, joskin tarinassa nöyryyttävänä osoituksena siitä, että toinen mies olisi homoseksuaali.


title: Näköala sillalta

text: Säveltäjä Renzo Rossellini, elokuvaohjaaja Roberto Rossellinin veli, sävelsi Millerin näytelmän pohjalta oopperan "Uno sguardo dal ponte", joka kantaesitettiin Roomassa 1961. Vuonna 1999 toinen oopperaversio, jonka musiikin teki William Bolcom Arthur Millerin laatimaan librettoon, kantaesitettiin Chicagossa, jossa Eddie Carbonen roolin esitti Kim Josephson. Tätä teosta on esitetty myös New Yorkin Metropolitanissa 2002, Washingtonin kansallisoopperassa 2007 sekä Euroopassa alkukielellä 2011 ja saksaksi 2003.


title: Näköala sillalta

text: Suomessa näytelmää on esittänyt muun muassa Kansallisteatteri vuonna 2003 Michael Baranin suomennoksena ja Antti-Einari Halosen ohjaamana. Eddie Cochranin roolin näytteli Juha Muje.


title: Terttu Nousiainen

text: Terttu Sisko Sipi, o. s. "Nousiainen", käytti kirjailijanimeä Terttu Nousiainen (s. 14. tammikuuta 1922 Vesanto) on suomalainen lastentarhanopettaja ja lastenkirjailija.


title: Terttu Nousiainen

text: Nousiaisen vanhemmat olivat rovasti Edvin Johannes Nousiainen ja Olga Maria Räisänen. Hän oli naimisissa vuodesta 1958 Kauko Arvo Uolevi Sipin kanssa.


title: Shakespeare: The Animated Tales

text: Shakespeare: The Animated Tales (tunnetaan myös nimellä The Animated Shakespeare) on Leon Garfieldin luoma brittiläinen animaatiosarja, joka perustuu William Shakespearen näytelmiin.


title: Shakespeare: The Animated Tales

text: "Shakespeare: The Animated Tales" alkoi BBC Two -kanavalla 9. marraskuuta 1992 ja päättyi 14. joulukuuta 1994. Yhdysvalloissa ohjelmaa esitti HBO-kanava ja sarjan juonsi Robin Williams.


title: Shakespeare: The Animated Tales

text: Sarjaa tehtiin kaksi kautta, jotka molemmat sisälsivät kuusi noin kolmenkymmenen minuutin mittaista näytelmään perustuvaa animaatiota.


title: Shakespeare: The Animated Tales

text: Sarjan ensimmäinen kausi sisältää kuusi näytelmäsovitusta.


title: Shakespeare: The Animated Tales

text: Sarjan toinen kausi sisältää kuusi näytelmäsovitusta.


title: Timo Ahopelto

text: Timo Ahopelto (s. 1975) on suomalainen sarjayrittäjä ja aikaisen vaiheen pääomasijoittaja.


title: Timo Ahopelto

text: Ahopelto tunnetaan erityisesti lääketuotekehityksen tiedonhallintaohjelmistoja valmistavan CRF Health Oy:n perustaja-toimitusjohtajana ja pääomasijoitusyhtiö Lifeline Ventures Oy:n toisena perustajana.


title: Timo Ahopelto

text: Vuoden 2015 tammikuussa brittiläinen Vitruvian Partners osti CRF Health Oy:n 320 miljoonan euron kauppahintaan, joka oli myyntihetkellä kolmanneksi suurin koskaan suomalaisesta startup-yrityksestä maksettu summa. Heinäkuussa 2018 amerikkalainen Genstar Capital osti edelleen CRF Health Oy:n yli miljardin euron kauppahinnalla, jolloin yrityksestä tuli Suomen neljäs ns. yksisarvinen eli yli miljardin dollarin arvoon kasvanut teknologiayhtiö. Aiemmat yksisarviset ovat Supercell, Rovio ja MySQL.


title: Timo Ahopelto

text: Ahopellon hallituspaikkoihin kuuluvat muun muassa start-up- ja kasvuyhtiöt Arctic Diagnostics Oy, Enevo Oy, The Curious AI Company Oy, Dispelix Oy, TrademarkNow Oy, älysormuksia valmistava Ouraring Oy, keinoälyrobottiyhtiö ZenRobotics Oy, syövän immunoterapiayhtiö TILT Biotherapeutics Oy, ohjelmistorobotiikkayhtiö Digital Workforce Nordic Oy ja Optomeditech Oy. Listatuista pörssiyhtiöistä Timo Ahopelto on ollut Tieto Oyj:n hallituksen jäsen vuodesta 2017. Lifeline Ventures oli Supercell-peliyhtiön ensimmäinen sijoittaja.


title: Timo Ahopelto

text: Sijoitustoiminnan ulkopuolella Ahopelto aloitti teknologia- ja innovaatiorahoituskeskus Tekesin, Euroopan yhtä keskeisintä startup-konferenssia Slushia järjestävän Slush Oy:n sekä startup-sektorin toimintaa Suomessa ohjaavan Startup Säätiön hallituksen jäsenenä vuonna 2014. Vuodesta 2018 alkaen Ahopelto on toiminut Slush Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Vuoden 2015 alusta Ahopelto on toiminut Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) hallituksessa, ja vuodesta 2017 Suomen valtion sijoitusomaisuutta hoitavan Solidium Oy:n hallituksessa. Ahopelto julkaisi myös kasvuyrittäjän kokemusmaailmasta kertovan "Sand Hill Road" -esikoisromaaninsa vuonna 2013. Ahopelto on puhunut paljon Suomen ohjelmistoalan määrällisen ja laadullisen vahvistamisen tarpeesta, ja julkaisi yhdessä EVA:n kanssa aiheesta analyysin keväällä 2018.


title: Clifford Odets

text: Clifford Odets (18. heinäkuuta 1906 Philadelphia, Pennsylvania, USA – 18. elokuuta 1963) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija sekä elokuvien käsikirjoittaja ja ohjaaja.


title: Clifford Odets

text: Odets aloitti teatteriuransa näyttelijänä 1920-luvun puolivälissä, kunnes hänestä 1930-luvulla tuli Yhdysvaltojen johtaviin kuuluva näytelmäkirjailija. Hän tuotti näytelmiä tunnetun Group Theaterin kanssa; näihin kuuluivat "Waiting for Lefty" (1935), "Awake and Sing" (1935, suom. "Herätkää ja riemuitkaa"), "Golden Boy" (1937, suom. "Kultapoika" ja "Tulevaisuuden lupaus") ja "The Country Girl" (1950). Hänen suomennettuja näytelmiään ovat lisäksi "Hellekesä" ("Rocket to the Moon") ja "Kadotettu paratiisi" ("Paradise Lost").


title: Clifford Odets

text: Hän on käsikirjoittanut muun muassa elokuvat "Idässä palaa" (1936, ohj. Lewis Milestone), "Yksinäinen sydän" (1944, myös ohjaus), "Ikuinen sävel" (1947, Jean Negulesco), "Menestyksen huuma" (1957, Alexander Mackendrick) ja "Etusivun sensaatio" (1959, myös ohjaus). Vuonna 1939 Lewis Milestone ohjasi Odetsin "Golden Boy" -näytelmästä elokuvan "Kultapoika", jonka onnelliseksi muutettua loppua Odets ei kuitenkaan hyväksynyt ja vaati nimensä poistettavaksi elokuvan tiedoista. Muiden kirjoittajien Odetsin näytelmien pohjalta tekemiin käsikirjoituksiin perustuvat myös muun muassa "Purkaus yössä" (1952, ohj. Fritz Lang), "Mies, jonka minulle annoit" (1954, ohj. George Seaton) ja "Kovaa peliä Hollywoodissa" (1955, ohj. Robert Aldrich).


title: Clifford Odets

text: Vuosina 1937–1940 Odets oli naimisissa näyttelijä Luise Rainerin kanssa.


title: Rogier Blokland

text: Rogier Philip Charles Eduard Blokland (s. 16. helmikuuta 1971 Dordrecht) on alankomaalainen kielitieteen tutkija ja fennougristiikan professori Uppsalan yliopistossa.


title: Rogier Blokland

text: Blokland opiskeli Groningenin yliopistossa, jossa hän suoritti maisterintutkinnon vuonna 1997 ja teki väitöskirjansa Cornelius Hasselblattin ohjauksessa. Opintojensa jälkeen hän oli dosenttina, vierailevana dosenttina sekä tutkijana at eri yliopistoissa, mukaan lukien Tallinnan yliopisto, Tarton yliopisto, Greifswaldin yliopisto sekä Humboldt-yliopisto Berliinissä.


title: Rogier Blokland

text: Vuosina 2005–2006 Blokland oli fennougristiikan professorin viransijaisena Groningenissa ja vuosina 2009–2010 Hampurin yliopistossa. Vuonna 2011 hän otti vastaan fennougristiikan apulaisprofessuurin Münchenin Ludwig-Maximilianin yliopistossa.


title: Rogier Blokland

text: Vuonna 2014 Blokland nimitettiin fennougristiikan professoriksi Uppsalan yliopiston modernien kielten laitokseen, virkaan, jota ennen häntä piti Lars-Gunnar Larsson.


title: Rogier Blokland

text: Bloklandin tutkimus on keskittynyt itämerensuomalaisiin kieliin, permiläisiin kieliin ja saamelaiskieliin. Hän on erityisen kiinnostunut uhanalaisten uralilaisten kielten dokumentoinnista sekä kielikontakteista.


title: Henrik Cederlöf

text: Henrik Vilhelm Cederlöf (10. tammikuuta 1922 Helsinki – 4. syyskuuta 2015 Tammisaari) oli suomalainen filosofian tohtori, rehtori ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Henrik Cederlöf

text: Cederlöfin vanhemmat olivat professori Johannes Cederlöf ja Inez Louise Sjöbring. Hän pääsi ylioppilaaksi 1941 Länsi-Uudenmaan yhteislyseosta Tammisaaressa ja valmistui Åbo Akademista filosofian maisteriksi 1948, lisensiaatiksi 1966 ja tohtoriksi 1968.


title: Henrik Cederlöf

text: Cederlöf oli Västra Nyland -lehden toimittajana 1948–1953 ja Radio Västnylandin ohjelmapäällikkönä 1950–1968. Hän oli Tammisaaren opettajaseminaarin englannin kielen ja historian opettajana 1952–1958 ja äidinkielen lehtorina ja rehtorina Tammisaaren yhteislyseossa 1974–1976. Viimeksi Cederlöf toimi Tammisaaren lukion rehtorina 1976–1985. Hän sai professorin arvonimen 1996.


title: Henrik Cederlöf

text: Cederlöf kirjoitti kirjallisuushistoriallisia tutkielmia Runar Schildtistä ja Jonatan Reuterista. Hän kirjoitti myös Tammisaaren ja sen lähiseudun paikallishistoriaa käsitteleviä teoksia.


title: Henrik Cederlöf

text: Cederlöf oli Tammisaaren kaupunginvaltuuston jäsen 1951–1988 ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1980–1988.


title: John O’Keefe

text: John O’Keefe (18. marraskuuta 1939 New York, New York) on yhdysvaltalais-britannialainen neurotieteilijä. Hän on tutkinut urallaan erityisesti aivojen paikkatietoja, ja hän oli löytämässä hippokampuksen paikkasoluja. Hänet palkittiin löydöistään vuonna 2014 Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnolla.


title: John O’Keefe

text: John O’Keefe syntyi New Yorkissa vuonna 1939. Hänen vanhempansa olivat irlantilaisia maahanmuttajia. O’Keefe sai alemman korkeakoulututkinnon City College of New Yorkista. Hän väitteli 1967 tohtoriksi fysiologisesta psykologiasta kanadalaisesta McGill-yliopistosta ja siirtyi sen jälkeen University College Londoniin tekemään väitöskirjan jälkeistä harjoittelua.


title: John O’Keefe

text: O’Keefe on ollut koko uransa kiinnostunut siitä, miten aivot kontrolloivat käyttäytymistä. Hän alkoi tutkia aihetta 1960-luvun lopulla neurofysiologisilla metodeilla. O´Keefe julkaisi vuonna 1971 Jonathan Dostrovskyn kanssa tutkimuksen, jossa he todistivat, että hippokampuksen paikkasolu muodostaisivat karttajärjestelmän. O’Keefe laajensi vuonna 1978 tutkimusat Lynn Nadelin kanssa. He esittivät, että paikkasolujen lisäksi hippokampuksessa olisi tietoa myös suunnasta ja etäisyydestä, mikä mahdollistaisi ympäristön kognitiivisen kartan muodostamisen. O’Keefe alkoi 1980-luvun puolivälissä kehittää Neil Burgessin kanssa kognitiivisen kartan ja sen komponenttien tietokonemalleja.


title: John O’Keefe

text: O’Keefesta tuli vuonna 1987 University College London kognitiivisen neurotieteen professori. Hän on 2000-luvulla saanut löydöksistään useita lääketieteen palkintoja. Vuonna 2014 hän jakoi Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon May-Britt ja Edvard Moserin kanssa aivojen paikkatiedosta vastaavien solujen löytämisestä.


title: Taivaanrannan tuolla puolen

text: Taivaanrannan tuolla puolen ("Beyond the Horizon") on yhdysvaltalaisen Eugene O’Neillin ensimmäinen pitkä näytelmä, joka voitti Pulitzer-palkinnon vuonna 1920.


title: Taivaanrannan tuolla puolen

text: Näytelmä käsittelee perhesuhteita, etenkin veljesten, käytännöllisen Andrewn ja idealistisen Robertin keskinäistä suhdetta. Robert aikoo lähteä merille kapteenisetä Dickin mukana, mutta ilmaisee edeltävänä iltana rakkautensa Ruthiin, tyttöön jonka kaikki luulivat olevan avioitumassa veli Andrewn kanssa. Robert luopuukin lähtöaikeistaan ja vie Ruthin vihille. Andrew ei kestä tilannetta vaan lähtee merille Robertin sijasta, vaikka hänen isänsä vastustaa ajatusta koska oli aikonut Andrewsta jatkajaa farmille. Robert saa tilan hoitaakseen, mutta epäkäytännöllisenä osoittautuu huonoksi maanviljelijäksi, kun taas Andrew menestyy merimiesurallaan. Kun veljesten isä kuolee, Ruth aikoo tunnustaa Andrewlle rakastaneensa tätä aina enemmän, mutta Andrew ehtiikin ensin sanoa ettei rakasta Ruthia ja lähtee taas merille. Ruthin ja Robertin lapsi kuolee ja farmi menestyy yhä huonommin. Andrew palaa taas meriltä ja löytää veljensä tuberkuloosin riuduttamana ja katkeroituneena kohtalostaan.


title: Taivaanrannan tuolla puolen

text: Vuonna 1975 Yhdysvaltain julkinen televisiokanava PBS teki näytelmästä televisioelokuvan, jonka ohjasivat Rick Hauser ja Michael Kahn. Vuonna 1983 säveltäjä Nicolas Flagello teki näytelmän pohjalta oopperan.


title: Kalevi Merikallio

text: Kalevi Merikallio (1925–2001) oli suomalainen balettitanssija ja pedagogi. Merikallio toimi Suomen Kansallisbaletin tanssijana 1949–1959. Hän esiintyi Ruotsissa, Ranskassa ja Etelä-Amerikassa.


title: Kalevi Merikallio

text: Merikallio opetti balettia Oulussa 1959–1982. Entiset oppilaat muistavat hänet vaativana pedagogina, maailmanluokan taiteilijana.


title: May-Britt Moser

text: May-Britt Moser (4. tammikuuta 1963 Fosnavåg, Norja) on norjalainen neurotieteilijä, joka löysi miehensä Edvard Moserin kanssa niin sanotut hilasolut, jotka auttavat aivoja hahmottamaan sijaintiaan. He saivat vuonna 2014 löydöksistään Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon.


title: May-Britt Moser

text: Moser opiskeli Oslon yliopistossa, jossa hän tapasi myös miehensä Edvard Moserin. He menivät naimisiin opiskeluaikanansa, ja he ovat saaneet kaksi lasta. May-Britt Moser opiskeli Oslossa psykologiaa ja teki väitöskirjansa neurofysiologiasta vuonna 1995. Tämän jälkeen hän suoritti väitöskirjan jälkeistä tutkimusta Edinburghin yliopistossa ja oli vierailevana tutkijana University College Londonissa, kunnes muutti 1996 Trondheimin Norjan teknis-luonnontieteellinen yliopistoon.


title: May-Britt Moser

text: May-Britt Moser on tehnyt tutkimustyötään yhdessä aviomiehensä kanssa. He olivat kartoittamassa rotilla hippokampuksen yhteyksiä, kun he löysivät toimintaa entorinaalisessa aivokuoressa, kun rotat ohittivat kohtia, jotka pystyi järjestämään kuusikulmaiseksi ruudukoksi. Moserit tajusivat pian, että he olivat löytäneet soluja, jotka kartoittivat rotan liiketta samalla tavalla huolimatta siitä paikasta, missä rotta oli. Jos rotalle annettiin tarpeeksi tilaa, niin ruudukosta syntyi hyvin säännöllinen. Moserit julkaisivat tuloksensa Nature-lehdessä vuonna 2005, ja monet tutkimusryhmät raportoivat sen jälkeen vastaavista tuloksista.


title: May-Britt Moser

text: Vuonna 2014 Moserit jakoivat Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon John O’Keefen kanssa aivojen paikkatiedosta vastaavien solujen löytämisestä.


title: Kristian Järvinen

text: Kristian Järvinen (s. 29. heinäkuuta 1992 Turku) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Mestis-joukkue TuTossa.


title: Kristian Järvinen

text: Järvinen on Kiekko-67:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Turun Palloseuraan, jossa Järvinen voitti C-nuorten SM-pronssia vuonna 2008. Kaudella 2009–2010 hän kantoi suurimman osan TPS:n A-nuorten torjuntavastuusta runkosarjassa, kun Joni Ortio pelasi miesten peleissä ja juniorimaajoukkueissa. Toukokuussa 2011 Järvinen teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen TPS:n kanssa. Hän toimi kaudella 2011–2012 luukkuvahtina kahdeksassa liigaottelussa, mutta ei saanut kuitenkaan vielä peliaikaa, vaan Järvisen kausi eteni pääasiassa A-nuorissa. Hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Suomi-sarjajoukkue Salon Kiekkohaissa. Toukokuussa 2012 Järvinen teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen TPS:n kanssa.


title: Kristian Järvinen

text: Kaudeksi 2012–2013 TPS lainasi Järvisen koko kauden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue KooKoohon. Hän pelasi lähinnä joukkueen kakkosmaalivahtina Mikko Rämölle ja torjui kahdeksassa runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa. Rämön kaudesta noin puolet meni kuitenkin pilalle polvivamman takia. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Järvinen kävi kauden aikana myös kahden ottelun verran TPS:n SM-liigajoukkueen luukkuvahtina sekä runkosarjassa että European Trophyssa. Joukkue ei lopulta käyttänyt hänen sopimuksessaan ollutta optiota. Järvinen teki sen sijaan vuoden mittaisen jatkosopimuksen KooKoon kanssa huhtikuussa 2013. Kauden 2013–2014 hän aloitti vahvasti ja nousi syyskaudella Rämön ohi KooKoon ykkösmaalivahdiksi. Järvinen kuitenkin joutui joulun jälkeen pariksi kuukaudeksi sivuun loukkaantumisen vuoksi, eikä esiintynyt loppukaudella enää yhtä vahvasti. Hän pelasi kauden aikana 26 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua. Järvinen voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden.


title: Kristian Järvinen

text: Järvinen palasi kaudeksi 2014–2015 kaksivuotisella sopimuksella TPS:ään. Hän lähti kauteen Teemu Lassilan kakkosmaalivahtina ja pelasi TPS:ssä ensimmäisen miesten sarjaottelunsa Mestarien liigassa 24. syyskuuta 2014 ruotsalaista Linköpings HC:ta vastaan. TPS hävisi ottelun voittomaalikilpailun jälkeen lukemin 3–4. Järvinen torjui ottelussa yhteensä 23 kertaa. Liigadebyyttinsä hän teki 10. lokakuuta 2014 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Järvinen torjui ottelussa 22 kertaa, kunnes hänet vaihdettiin Lassilaan HIFK:n siirryttyä 4–2-johtoon ajassa 33.06. TPS hävisi ottelun lopulta lukemin 5–4. Järvisen peliaika TPS:ssä jäi lopulta vähäiseksi ja hän pelasi joukkueessa viisi ottelua. Järvinen pelasi myös lainalla neljä ottelua Mestis-joukkue KeuPa HT:ssa ja kaksi ottelua Suomi-sarjajoukkue HC Indians Kaarinassa, kunnes tammikuussa 2015 TPS vuokrasi hänet loppukaudeksi Hämeenlinnan Pallokerhoon. Järvinen toimi siellä pääasiallisena kakkosmaalivahtina Juuse Sarokselle ja pelasi yhden ottelun. Maaliskuussa 2015 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.


title: Kristian Järvinen

text: Alkukauden 2015–2016 Järvinen toimi pääasiassa Jere Myllyniemen kakkosmaalivahtina HPK:ssa ja pelasi viisi ottelua. Joukkueen maalivahtiosasto täydentyi kuitenkin Eetu Laurikaisella ja Järvinen siirtyi marraskuussa 2015 aluksi joulutaukoon asti kestäneellä lainasopimuksella Mestis-joukkue TuToon. Hän pelasi siellä loppukauden, mutta toimi pudotuspeleissä selkeänä kakkosmaalivahtina Espoo Bluesista tulleelle lainamaalivahti Kaapo Kähköselle.


title: Kristian Järvinen

text: Kaudeksi 2016–2017 Järvinen teki TuTon kanssa uuden, vuoden mittaisen sopimuksen. Hänen kautensa ja uransa päättyi kuitenkin loukkaantumiseen tammikuussa 2017.


title: Kristian Järvinen

text: Järvinen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2009. Yhteensä hän on pelannut 11 poikien maaottelua. Järvinen valittiin Pohjola-leirin parhaaksi maalivahdiksi ja tähdistökentälliseen vuonna 2009.


title: Kristian Järvinen

text: Järvisen kaksoisveli Niko on pelannut jääkiekkoa puolustajana.


title: Geesthacht

text:
Geesthacht (lausutaan [ɡeːstˈhaxt]) on Elbe-joen pohjoisrannalla sijaitseva keskisuuri kaupunki Schleswig-Holsteinin osavaltiossa Pohjois-Saksassa. Kaupunki sijaitsee 34 km kaakkoon Hampurista. Kaupungissa asui noin 29 100 ihmistä vuonna 2014.
Alfred Nobel perusti 1865 Geesthachtiin maailman ensimmäisen dynamiittitehtaan. Siitä tuli vuoteen 1910 mennessä yksi Euroopan suurimmista räjähdeainetehtaista. Tehtaalla tapahtui kuitenkin paljon vaikeisiin loukkaantumisiin johtaneita onnettomuuksia, ja se suljettiin vuonna 1945.


title: Geesthacht

text: Nykyään kaupunki on tunnettu muun muassa tutkimuskeskus Helmholtz-Zentrum Geesthachtista (entinen GKSS) ja vuonna 2011 suljetusta ydinvoimala Krümmelistä, joka sijaitsee entisen dynamiittitehtaan alueella.


title: Ebastiini

text: Ebastiini on eräs uuden polven antihistamiini. Se on lääkeaine, joka vähentää allergista oireilua. Ebastiinia markkinoidaan väsyttämättömänä eli ei-sedatiivisena. Sen myyntinimiä Suomen lääkeainemarkkinoilla ovat olleet ainakin "Kestine" ja "Kestox".


title: Ebastiini

text: Ebastiinin kemiallinen kaava on CHNO, moolimassa 469,658 g/mol ja CAS-numero 90729-43-4.


title: Indy Fuel

text:
Indy Fuel on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura,
joka on kotoisin Indianapolista Indianasta. Seura perustettiin vuonna 2014 ja se pelaa ECHL-liigassa, kun New Jerseyn Trentonista
oleva Trenton Titans lopetti toimintansa.
Seura toimii NHL-seura Chicago Blackhawksin ja
AHL-seura Rockford IceHogsin farmijoukkueena.


title: Indy Fuel

text: "(Tilanne 1. helmikuuta 2018)"


title: Eenokki

text: Eenokki on Säkylän kunnassa Pyhäjärven itärannalla sijaitseva alue, jolla toimi suosittu tanssilava yli 50 vuoden ajan aina 1990-luvun alkuun saakka. Nykyään paikalla on frisbeegolfrata. Eenokki sijaitsee Kauttualle johtavan yhdystie 12691:n eli niin sanotun Rantatien varrella. Säkylän keskustasta on matkaa Eenokille noin kolme kilometriä.


title: Eenokki

text: Eenokin tanssipaviljonki oli alun perin Säkylän suojeluskunnan omistama, kunnes se välirauhansopimuksen nojalla luovutettiin syksyllä 1944 Säkylän VPK:lle. Eenokista tuli nopeasti yksi Lounais-Suomen suosituimmista huvipaikoista, joka oli erityisen tunnettu tuhansia ihmisiä vetäneistä juhannusjuhlistaan. Vuonna 1970 lavalle tehtiin suuri laajennus, jolloin sen koko kasvoi tuhanteen neliömetriin. Sisätiloissa olevan tanssisalin lisäksi valmistui myös ulkoilmalava. Tanssien ja konserttien lisäksi Eenokilla järjestettiin muita yleisötilaisuuksia, kuten messuja ja se toimi myös erilaisten järjestöjen leiripaikkana. Esimerkiksi vuonna 1947 paikalla pidettiin Suomen ensimmäinen palokuntalaisleiri, johon osallistui Turun ja Porin läänin alueen vapaapalokuntalaisia. Paitsi tanssiorkestereita ja iskelmätähtiä, Eenokilla esiintyi myös maan suosituimpia rockyhtyeitä. Tanssien järjestäminen jatkui yhtäjaksoisesti vuoteen 1991 saakka, jonka jälkeen toimintaa elvytettiin vielä keväällä 1994, kunnes lava paloi maan tasalle 30. kesäkuuta tuhopolttajan sytyttämänä.


title: Eenokki

text: Vuonna 1981 manageri Kari Heimonen järjesti Eenokilla Säkylä Rock'n'Roll '81 -nimisen festivaalin, jonka yhteydessä kuvattiin myös elokuvaa "Rokki Diggari".


title: Eenokki

text: Kesäkuussa 2013 Eenokin ranta-alueelle ja sen ympäristöön avattiin Säkylän kunnan ylläpitämä 12 väylän frisbeegolfrata. Radan kokonaispituus on 1 237 metriä ja par 38. Paikalla toimii myös kioski.


title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadel on englantilainen rikoskirjailija, joka on tullut kuuluisaksi ketjupolttavasta, brandya naukkailevasta istanbulilaisesta komisario Çetin İkmenistä kertovilla rikoskertomuksillaan.


title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadel on syntynyt Itä-Lontoossa, mutta asuu tällä hetkellä miehensä ja kuuden aksolotlinsa kanssa Lancasterissa, pohjoisessa Englannissa.


title: Barbara Nadel

text: Nadel on koulutukseltaan näyttelijä. Ennen täyspäiväiseksi kirjailijaksi ryhtymistään hän toimi erilaisissa tehtävissä mielenterveystyötä tekevässä järjestössä ja psykiatrisessa sairaalassa. Hän on lisäksi työskennellyt seksuaalisesti hyväksikäytettyjen teini-ikäisten nuorten parissa ja opettanut psykologiaa kouluissa ja collegeissa. Hän on toiminut myös Shrewsburyn vapaaehtoisen mielenterveystyön suojelijana, kunnes sen toiminta ilmeisesti tyrehtyi rahoituksen loppuessa.


title: Barbara Nadel

text: Nadel on sijoittanut suuren osan tähän astisista teoksistaan Turkkiin, Istanbuliin, jossa hän on vieraillut säännöllisesti pari kertaa vuodessa jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Nadel vieraili ensimmäisen kerran Istanbulissa nuorena reppureissaajana ja viehättyi tällöin kaupungin monipolvisuudesta - itse paikasta ja sen historian eri tasojen vuoropuhelusta. Istanbulissa eri kansat, kulttuurit ja uskonnot kohtaavat suloisessa sekamelskassa, jonka on läsnäolon aistii myös vahvasti kirjailijan omassa tuotannossa.


title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadel on kertonut, että hänellä on paljon suosikkikirjailijoita, mutta ne kaksi kirjailijaa, jotka ovat ehkä eniten vaikuttaneet hänen tuotantoonsa ovat Lawrence Durrell ja Charles Dickens. Lawrence Durrellin vaikutuksen voi huomata vertaamalla Barbara Nadelin kirjojen tematiikkaa ja itäisen Välimeren ympäristön kuvailua esimerkiksi Durrellin Aleksandria-kvartettiin (Justine, Balthazar, Mountolive, Clea). Dickensin vaikutus taas näkyy kaikessa "oudossa" ja "yllättävässä".


title: Barbara Nadel

text: Nadel on kirjoittanut 17 rikoskirjaa, joissa päähenkilönä on komisario Çetin İkmen. Çetin İkmenin lisäksi kirjoissa seikkailevat hänen lähimpänä apurinaan ylikonstaapeli Mehmet Süleyman, Çetin İkmenin lapsuudenystävä patologi Arto Sarkissian sekä konstaapeli Balthazar Cohen. İkmenillä on iso liuta lapsia ja kiivastemperamenttinen mutta harras uskovainen muslimivaimo Fatma, joka paheksuu ankarasti miehensä juopottelua.


title: Barbara Nadel

text: Nadel on sijoittanut kertomuksensa Istanbuliin oman kertomansa mukaan erityisesti siksi, että hän halusi nostaa kaupungin "rikoskirjallisuuden maailmankartalle". Vuoropuhelu paikka - tarina on oleellinen: paikka kasvaa ulos tarinasta ja tarina taas täydentyy paikasta. Nadel kohottaa tietoisesti paikkoja esiin syventäessään niiden profiileja kirjoittaessaan niistä.


title: Barbara Nadel

text: Syntymäpaikkaansa Lontoon East Endiin Barbara Nadel on sijoittanut tähän mennessä neliosaisen sarjan, joka kertoo toisen maailmansodan ajasta päähenkilönä hautausurakoitsija Francis Hancock. Francis Hancockin hahmoon ja aikakauden kuvaukseen Nadel on saanut materiaalia oman isänsä ja erityisesti tämän isän, oman isoisänsä, hahmoista ja monilla tavoin järkyttävistä kokemuksista molempien maailmansotien aikoina. Myös Nadelin isä ja isoisä on syntyneet ja varttuneet Itä-Lontoossa.


title: Barbara Nadel

text: Toisin kuin komisario İkmen-sarjassa kertojana Francis Hancock-sarjassa on itse päähahmo. Lukijat näkevät maailman Francisin silmien kautta, jonka näkökulma on tavallaan "ulkopuolisen". Vaikkakin jo juurtuneena Itä-Lontooseen ja sen perinteisiin Francis on jo ulkonäöltään erilainen. Francisin isä palveli monien sen sukupolven miesten tavoin brittiläistä rajia Intiassa ja tapasi siellä ollessaan tämän äidin, Kalkutasta lähtöisin olevan intialaisen Maryn, jonka kanssa hän myöhemmin myös avioitui. Francisin erilaisuus ei kuitenkaan johdu hänen ihonväristään vaan sen ydin kätkeytyy hänen oma menneisyyteensä.


title: Barbara Nadel

text: Kirjoja kirjoittaessaan Barbara Nadel sai paljon apua perheeltään ja myös sen ulkopuolelta tuottaakseen autenttista 1940-luvun kieltä ja "ääntä". Myös vuoropuhelu paikan (eli West Ham Itä-Lontoossa) kanssa nousee esille. Myös Hakim & Arnold -sarja sijoittuu myös Lontooseen.


title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadel kirjoittaa myös ryhmäblogia International Crime Authors' Reality Check -sivustolla.


title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadelin tuotantoa on käännetty monille kielille ja hän on saanut niistä myös monia tunnustuspalkintoja: Barbara Nadel on kirjoittanut 17 rikoskirjaa, joissa päähenkilönä on komisario Çetin İkmen. Nadel on myös kirjoittanut neliosaisen sarjan, jonka päähenkilö on hautausurakoitsija Francis Hancock, ja kolmeosaisen Hakim & Arnold -sarjan.


title: Barbara Nadel

text: Istanbuliin sijoittuva, komisario İkmenistä kertova sarja on kasvanut seitsemäntoistaosaiseksi ja suomeksi kirjoja on ilmestynyt tähän mennessä neljä. Teosten alkuperäinen kustantaja on Headline ja suomeksi teoksia on kustantanut Moreeni.Sijoittuu Barbara Nadelin lapsuuden kotikaupunkiin Lontoon East Endiin toisen maailmansodan aikaan. Rikoskirjojen päähenkilönä on tällä kertaa hautausurakoitsija Francis Hancock. Teosten alkuperäinen kustantaja on Headline.


title: Barbara Nadel

text: Teosten alkuperäinen kustantaja on Quercus.


title: Janet Devlin

text: Janet Devlin (s. 12. marraskuuta 1994 Gortin, Pohjois-Irlanti) on pohjoisirlantilainen laulaja-lauluntekijä, joka tuli tunnetuksi Britannian kahdeksannen tuotantokauden X Factor -laulukilpailusta. Hän kuului alusta asti suurimpiin ennakkosuosikkeihin ja sijoittui lopulta viidennelle sijalle. Hänen esikoisalbuminsa "Hide & Seek" julkaistiin heinäkuussa 2013.


title: Janet Devlin

text: Hänellä on kolme veljeä.


title: Tom Nekljudow

text: Tom Nekljudow (s. 27. elokuuta 1960) on suomalainen rumpali. Hänen ominta tyyliään on free jazz, mutta Nekljudow on soittanut myös muun muassa maailmanmusiikkia.


title: Tom Nekljudow

text: Nekljudow aloitti uransa vuonna 1975 Raoul Björkenheimin perustamassa yhtyeessä Arbuusi ja liittyi sen jälkeen vuonna 1980 kansanmusiikkia, jazzia ja progressiivista rockia yhdistelleen Piirpauken riveihin. Jätettyään yhtyeen vuonna 1983 Nekljudow aloitti musiikin opiskelun Edward Vesalan johdolla ja liittyi samalla basisti Antti Hytin kvartettiin. Samoihin aikoihin syntyi myös parin vuoden ajan toiminut yhtye Roommushklahn, jossa Nekljudowin lisäksi soittivat Björkenheim ja Hytti sekä saksofonisti Jone Takamäki ja pianisti Jarmo Savolainen. 1980-luvun jälkipuoliskolla hän oli mukana vielä Björkenheimin Krakatau-yhtyeessä sekä kitaristi Hasse Wallin Afro-Line -kokoonpanossa.


title: Tom Nekljudow

text: Koko 1990-luvun alkupuoliskon kestäneen hiljaselon jälkeen Nekljudow aktivoitui jälleen vuonna 1997, jolloin hän muodosti Otná Eahket -yhtyeen yhdessä Hytin ja Takamäen kanssa. Vuonna 1999 triosta syntyi Suhkan Uhka, jonka jälkeen Nekljudow on 2000-luvulla soittanut muun muassa pitkään Juhani Aaltosen yhtyeessä sekä Jorma Tapion Rolling Thunder -kokoonpanossa.


title: Tom Nekljudow

text: Piirpauke


title: Tom Nekljudow

text: Hasse Walli & Afro-Line


title: Tom Nekljudow

text: Rolling Thunder


title: Tom Nekljudow

text: Juhani Aaltonen Trio


title: Tom Nekljudow

text: Suhkan Uhka


title: Tom Nekljudow

text: Iro Haarla - Ulf Krokfors Loco Motife


title: Marc Okrand

text: Marc Okrand (s. 1948 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kielitieteilijä, joka on tutkinut Yhdysvaltojen alkuperäisasukkaiden kuollutta mutsun-kieltä. Tunnetuksi hän on kuitenkin tullut Star Trekin klingonin kielen kehittäjänä.


title: Marc Okrand

text: Okrand on syntyisin Los Angelesin Van Huysin kaupunginosasta. Hän opiskeli yliopistossa kieliä ja teki väitöskirjan kadonneesta mutsun-intiaanikielestä. Hän on työskennellyt päätyökseen televisio-ohjelmien tekstityksiä tekevässä National Captioning Institutessa. Oscar-gaalan tekstitystyötä tehdessään Okrand kuuli Star Trekin kieliongelmista. Jo tuolloin oli tehty elokuva "", jossa käytettiin näyttelijä James Doohanin kehittämää kieltä, ja Okrand ryhtyi työhön. Seuraavissa Stark Trek -elokuvissa kielen asema kehittyi ja vakiintui. Pohjana olivat kuitenkin Doohanin kehittämät korahdukset.


title: Marc Okrand

text: Okrand kutsuttiin vuonna 2013 pidetyn mutsun-kieltä käsittelevän kongressin kunniavieraaksi. Kielisäätiön julkaisemat oppikirjat perustuvat Okrandin tutkimuksiin.


title: SMS Kolberg (1908)

text: SMS Kolberg oli Saksan keisarikunnan laivaston Kolberg-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Kolberg (1908)

text: Alus tilattiin Schichau-Werkeltä ja sen köli laskettin vuonna 1908. Alus laskettiin vesille 14. marraskuuta 1908 ja se otettiin palvelukseen 21. kesäkuuta 1910.


title: SMS Kolberg (1908)

text: Alus osallistui ensimmäisessä maailmansodassa iskuihin Britannian rannikolle Scarboroughiin, Hartlepooliin ja Whitbyyn joulukuussa 1914. Kuukautta myöhemmin alus oli mukana Doggermatalikon taistelussa. Itämerellä alus oli mukana Riianlahden taistelussa elokuussa 1915 ja operaatio Albionissa marraskuussa 1917.


title: SMS Kolberg (1908)

text: Sodan jälkeen alus luovutettiin 1920 sotakorvauksena Ranskalle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "Colmar". Se poistettiin 1927 alusluettelosta ja alus romutettiin kaksi vuotta myöhemmin.


title: Liikkumisresepti

text: Liikkumisresepti on terveydenhuollon käyttöön suunniteltu terveyden edistämisen työkalu. Sen tarkoituksena on yhtenäistää ja lisätä liikuntaneuvontaa. Tätä kautta sen toivotaan edistävän erityisesti riskiryhmiin kuuluvien asiakkaiden liikkumista.


title: Liikkumisresepti

text: Liikkumisresepti laaditaan yhdessä asiakkaan kanssa. Sen avulla suunnitellaan asiakkaalle yksilölliset liikuntaohjeet. Lisäksi resepti jäsentää asiakkaalle samanaikaisesti annettavaa liikuntaneuvontaa. Liikkumisreseptiin täydennetään tiedot asiakkaan nykyisistä liikuntatottumuksista sekä ohjeet liikkumisen lisäämiseksi. Täytetystä reseptistä käyvät ilmi:Resepti voi toimia lähetteenä terveydenhuollon ammattilaisten välillä tai liikuntapalveluihin. Potilaan on silloin mahdollista saada tarkennusta ja käytännön neuvoja liikkumisohjeen toteuttamiseksi. Reseptiin kirjataan tiedot tulevasta seurantakäynnistä mahdollisimman tarkasti. Asiakas voi lisäksi pitää kirjaa liikkumisen toteutumisesta erillisen seurantakortin avulla.


title: Liikkumisresepti

text: Reseptin kehittäminen alkoi valtakunnallisessa yhteistyöhankkeessa 2000-luvun alussa. Mukana hankkeessa olivat Suomen Reumaliitto, Suomen Lääkäriliitto, Suomen Sydänliitto, UKK-instituutti, KKI-ohjelma ja Jyväskylän yliopiston Terveyden edistämisen tutkimuskeskus. Liikkumisresepti lomake ja sen käyttöohje ovat tulostettavissa UKK-instituutin verkkosivuilla. Vuonna 2014 reseptistä on tuotettu KANTA-arkistoon sopiva koodistopalvelumuoto terveydenhuollon sähköisiin potilastietojärjestelmiin.


title: SMS Cöln (1909)

text: SMS Cöln oli Saksan keisarikunnan laivaston Kolberg-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Cöln (1909)

text: Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä ja sen köli laskettin 1908. Alus laskettiin vesille 5. kesäkuuta 1909 ja se otettiin palvelukseen 16. kesäkuuta 1911.


title: SMS Cöln (1909)

text: Elokuun alusta 1914 alkaen "Cöln" oli kontra-amiraali Leberecht Maasin lippulaivana osastossa, jonka tehtävänä oli partioida Helgolandin edustalla. Alus upotettiin Helgolandin taistelussa 28. elokuuta 1914 ylivoimaisen Britannian kuninkaallisen laivaston osaston yllätettyä partioivan osaston. Alukselta pelastui ainoastaan yksi mies.


title: SMS Mainz (1909)

text: SMS Mainz oli Saksan keisarikunnan laivaston Kolberg-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Mainz (1909)

text: Alus tilattiin Stettinistä AG Vulcanilta ja sen köli laskettin 1907. Alus laskettiin vesille 23. tammikuuta 1909 ja se otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 1. lokakuuta.


title: SMS Mainz (1909)

text: Elokuun alusta 1914 alkaen "Mainz" kuului kontra-amiraali Leberecht Maasin johtamaan osastoon, jonka tehtävänä oli partioida Helgolandin edustalla. Alus upotettiin Helgolandin taistelussa 28. elokuuta 1914 ylivoimaisen Britannian kuninkaallisen laivaston osaston yllätettyä partioivan osaston. Britit pelastivat merestä 348 miestä ennen aluksen uppoamista. Aluksella sai surmansa 89 miestä mukaan lukien aluksen päällikkö.


title: Blokland

text: Blokland on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Murheesta nousee Elektra

text: Murheesta nousee Elektra eli Suru pukee Elektraa eli Elektran on murhe () on yhdysvaltalaisen Eugene O’Neillin näytelmätrilogia vuodelta 1931. Se sai kantaesityksensä Broadwayn Guild-teatterissa 26. lokakuuta 1931 ja sen jälkeen 150 esitystä maaliskuuhun 1932 mennessä. Toukokuussa samana vuonna se tuotiin ensi-iltaan Alvin-teatterissa (nyk. Neil Simon -teatteri).


title: Murheesta nousee Elektra

text: Näytelmätrilogia on muunnelma Aiskhyloksen teoksesta "Oresteia", ja myös henkilöhahmoilla on vastineensa antiikin draamassa. Esimerkiksi Oresteian Agamemnon on nyt kenraali Ezra Mannon, Klytaimestra on Christine, Orestes on Orin Mannon, Elektra on Lavinia ja niin edelleen.


title: Murheesta nousee Elektra

text: Teoksessa on myös samoja teemoja kuin Oresteiassa – murhia, uskottomuutta, insestiä ja kostoa – mutta tarkasteltuna myös 1930-luvun psykologisten teorioiden kautta. Erityisesti Sigmund Freudin vaikutus on nähtävissä monien henkilöhahmojen Oidipus- ja Elektra-komplekseina.


title: Murheesta nousee Elektra

text: "Murheesta nousee Elektra" jakaantuu Oresteian tavoin kolmeen näytelmään, joita ei yleensä tuoda näyttämölle erillisinä vaan aina osana trilogiaa. Jokaisessa osassa on neljä tai viisi näytöstä, ja kokonaisteoksen valtavan pituuden takia sitä esitetään melko harvoin ja silloinkin lyhennettynä.


title: Murheesta nousee Elektra

text: Teoksen alkuperäisnimi "Mourning Becomes Electra" on kaksimerkityksinen sanaleikki. Suomentajanakin ansioitunut Jukka Kemppinen kääntäisi nimen sanatarkasti joko ”Suru pukee Elektraa” tai sitten ”Surusta syntyy Elektra”. Paitsi nimellä "Murheesta nousee Elektra" on teos suomennettu myös nimellä "Elektran on murhe" (mm. Ylen radiokuunnelma 1957) ja "Suru pukee Elektraa" (Leena Tamminen vuonna 1989)..


title: Murheesta nousee Elektra

text: Ensimmäisessä näytelmässä "Homecoming" (”Kotiinpaluu”) antiikin kuoron kaltainen kaupungin väki kokoontuu Mannonien kylmän ja luotaantyöntävältä näyttävän talon eteen. Kenraali Mannonin on määrä palata pian Yhdysvaltojen sisällissodasta. Hänen poissa ollessaan rouva Mannon on alkanut seurustella merikapteeni Adam Brantin kanssa. Lavinia vihaa tästä syystä äitiään. Kenraali joutuu palatessaan vaimonsa ja tämän rakastajan myrkyttämäksi.


title: Murheesta nousee Elektra

text: Toinen näytelmä "The Hunted" keskittyy Lavinian kostoon äidilleen. Veli Orin palaa kotiin sotilassairaalasta. Hän jumaloi äitiään, mutta myös Lavinia haluaisi saada veljensä vaikutusvaltansa alle. Lavinia voittaa taistelun, Orin surmaa kapteeni Brantin ja äiti ajautuu itsemurhaan.


title: Murheesta nousee Elektra

text: Kolmas näytelmä "The Haunted" päättyy Mannonin suvun hajoamiseen. Sisarukset Orin ja Lavinia ovat matkustaneet ulkomaille unohtaakseen perhetragediansa. Orin muistuttaa yhä enemmän isäänsä ja Laviniasta on kehittynyt äitinsä tavoin sensuelli ja naisellinen. Lavinia aikoo avioitua naapurin, nuoren Peter Nilesin kanssa ja Orin tämän sisaren Hazelin kanssa. Orin ajautuu kuitenkin itsemurhaan syyllisyydentuntojensa takia. Laviniakaan ei kykene naimaan Peteriä kuolleiden perheenjäseniensä vainotessa häntä.