title: Digimon Adventure tri.

text: Tajuttuaan Meicoomonin tartunnan aiheuttajaksi, Koushiro keksii lopulta keinon tartunnan pysäyttämiseksi. Pian Meicoomon ilmestyy Tokion kansainvälisen messukeskuksen luokse ja kumppanidigimonit yrittävät lähettää hänet takaisin vääristymään. Mutta Meicoomon muuttuu Ultimate-muotoon Meicrackmon Vicious Modeksi ja saa etulyöntiaseman. Takerun estoista huolimatta Patamon osallistuu taisteluun, mutta tartunta ottaa hänestä vallan ja tartuttaa kaikki muutkin digimonit paitsi Tentomonin. Uudelleenkäynnistyksen laskuri ilmestyy ja Koushiro luo kuution muotoisen kentän, jossa hän varmuuskopiodataa käyttäen voisi palauttaa tartutetut digimonit entiselleen ja suojella näitä uudellenkäynnistymiseltä. Tentomon digivoituu omaan Mega-muotoonsa HerculesKabuterimoniksi ja saa muut digimonit taistelemaan tartuntojansa vastaan. Hän vie heidät ja Meicrackmonin vääristymän läpi juuri ennen uudelleenkäynnistyksen tapahtumista. Viikon kuluttua, Valitut lapset päättävät mennä katsomaan mitä digimoneille tapahtui. Meiko kertoo kuinka tapasi Meicoomonin kuusi vuotta sitten ja kuinka hänen isänsä, professori Mochizuki, havaitsi sillä erikoisia voimia. Koska oli salannut totuuden Meicoomonista jo siitä asti, Meiko ei uskonut ansaitsevansa enää nähdä tätä. Päästyään Digimaailmaan Kenin Digivicen ja D-päätteen avulla sekä Tunnustensa voimalla, Valitut lapset näkevät hetkellisesti Alphamonin ja sitä vastaan taistelevan digimonin nimeltä Jesmon. Lopulta he löytävät muistinsa menettäneet ja In-Training -muotoihinsa palautuneet kumppaninsa. Digimaailmaan lapsia seurannut Himekawa tapaa Digimon-keisarin, joka paljastuu Gennain näköisen ilkeän miehen käyttämäksi holograafiseksi valeasuksi. Lisäksi Meicoomonilla oli yhä muistot Meikosta.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Confession" sai ensi-iltansa 24. syyskuuta 2016 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 9–13. Englanniksi jälkiäänitetty versio esitettiin Anime Expo -tapahtumassa 1. heinäkuuta 2017.


title: Digimon Adventure tri.

text:
Takaumakohtauksessa paljastuu, että Himekawa ja Nishijima olivat kolmen tuntemattoman henkilön ohella olleet Valittuja lapsia ennen Taichin ja muiden aikaa. Taistelussa Pimeyden valtiaita vastaan neljä kumppanidigimonia, Orochimon, Hippogriffomon, Triceramon ja LoaderLiomon, digivoituivat Xuanwumoniksi, Zhuqiaomoniksi, Qinglongmoniksi ja Baihumoniksi, jotka antoivat lisävoimia Himekawan kumppanille Megadramonille Pimeyden valtiaiden voittamiseksi, mutta samalla Megadramon kuoli eikä syntynyt uudelleen.
Nykyhetkessä Valitut lapset rakentavat Digimaailmassa uudelleen välejään muistinsa menettäneihin kumppanidigimoneihinsa. Nämä kehittyvät pian Rookie-muotoihinsa, mutta Piyomon ei luota Soraan, eivätkä Taichi ja Yamato osaa lohduttaa Soraa. He löytävät Meicoomonin ja huomaavat tämän muistojen säilyneen. Lisäksi heidän kimppuunsa hyökkää Mugendramon, joka lähettää heidät kaikki eri puolille Digimaailmaa. Sora ja Piyomon löytävät seurastaan Meikon, joka oli muuttanut mielensä ja tullut itsekin Digimaailmaan. Todellisessa maailmassa Nishijima alkaa tutkia Himekawan salaisia tiedostoja ja muistaa kuinka Himekawa oli nuorempana halunnut uudelleenkäynnistää Digimaailman herättääkseen Megadramonin jälleen henkiin. Hän tapaa Huckmonin, Jesmonin Rookie-muodon, joka toimi nyt Gennain sijasta Homeostasiksen viestintuojana ja oli tarkkaillut tartuntoja alusta asti. Huckmon kertoo olennon nimeltä Yggdrasil saaneen Gennain käsiinsä ja käyttävän aseenaan ”Libraa”, jolla hän tarkoitti Meicoomonia.


title: Digimon Adventure tri.

text: Hylätyksi itsensä tuntenut Meicoomon hyökkää Meikon kimppuun, mutta rauhoittuu kun Meiko sanoo olevansa nyt hänen tukenaan. Digimon-keisariksi naamioitunut "Pimeä Gennai" hyökkää, ja paljastettuaan oikean olomuotonsa hän yrittää napata Meicoomonin ja varastaa Soran Digivicen. Valittujen lasten kokoonnuttua takaisin yhteen, Pimeä Gennai paljasti viimeaikaisten tapahtumien olevan osan Yggdrasilin suunnitelmaa eristää ihmiset ja digimonit toisistaan lopullisesti. Hän oli järjestänyt Digimaailman uudelleenkäynnistyksen tuomaan takaisin kaikki todellisessa maailmassa kuolleet digimonit, jotka eivät voineet syntyä uudestaan, sekä käyttämään tartutettujen digimonien armeijaa ihmisten tuhoamiseksi. Sillä välin Himekawa löytää Bakumonin, Megadramonin Rookie-muodon, mutta menettää järkensä huomauttuaan tämän menettäneen muistonsa. Pimeä Gennai usuttaa Mugendramonin ja MetalSeadramonin Valittujen lasten kimppuun, mutta Taichi ja Yamato saavat Agumonin ja Gabumonin digivoitumaan jälleen WarGreymoniksi ja MetalGarurumoniksi, jotka tuhoavat MetalSeadramonin. Lisäksi Soraan luottamaan oppinut Piyomon saa kyvyn digivoitua omaan Mega-muotoonsa Hououmoniksi, joka HerculesKabuterimonin sekä Patamonin Mega-muodon, Seraphimonin, avulla tuhoaa Mugendramonin. Sillä välin Pimeä Gennai uhkaa tappaa Meikon ja melkein kuristaa tämän hengiltä, jolloin järkyttynyt Meicoomon muuttuu jälleen Meicrackmon Vicious Modeksi.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Loss" sai ensi-iltansa 25. helmikuuta 2017 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 14–17. Englanniksi jälkiäänitetty versio julkaistiin 1. helmikuuta 2018.


title: Digimon Adventure tri.

text: Meicrackmon alkaa avata useita vääristymiä Digimaailman ja todellisen maailman välille. Useat tartunnalle altistuneet digimonit menevät niiden läpi, mutta jämähtävät todellisessa maailmassa paikoilleen. Useat satelliitit ja kommunikaatiolaitteet ympäri maailmaa sekoavat. Lisäksi Digimaailman kasvit ja maaperä alkavat käyttäytyä niin kuin Valitut lapset olisivat vihollisia. Huckmon kertoo Nishijimalle ja professori Mochizukille Meicoomonin eli ”Libran” syntyneen Apocalymonin datan jäänteestä ja että Meicoomonin muuttuminen Meicrackmoniksi johtui ennemminkin mutaatiosta eikä digievoluutiosta. Meikosta tuli Valittu lapsi, jotta ”Libra” pysyisi vakaana, ja Meicoomon rauhoittuikin yleensä aina Meikon läsnäolosta. Mutta pimeyden voiman liian pitkä pidättäytyminen oli tehnyt siitä niin voimakkaan, että Homeostasiksen mielestä ainoa ratkaisu oli tuhota Meicoomon lopullisesti. Nishijima vastustaa päätöstä, mutta hallituksen edustajat olivat samaa mieltä Homeostasiksen kanssa. Lapset päätyvät takaisin oikeaan maailmaan, mutta ihmiset pelkäävät heidän digimonejaan. He piilottavat digimoninsa Koushiron tietokoneeseen ennen kuin poliisi pidättää heidät. Nishijima järjestää heidät vapaiksi ja vie heidät Tsukishiman lukioon vältelläkseen median huomiota.


title: Digimon Adventure tri.

text: Kun lapset kuulevat totuuden Meicoomonin alkuperästä ja Homeostasiksen suunnitelmista, he päättävät estää Meicoomonin tuhoamisen. Aamulla Meicrackmon ilmestyy Tokioon ja kumppanidigimonit päättävät taistella. Mutta sitten Jesmon saapuu ja Meicrackmon ”mutatoituu” Mega-muotoon Raguelmoniksi. Homeostasis asettuu jälleen Hikarin kehoon ja yrittää kehottaa lapsia antamaan Jesmonin tappaa Raguelmonin. He päätyvät Digimaailmaan, jossa Alphamon liittyy taisteluun. Alphamonin voimakas hyökkäys pakottaa kuusi kumppanidigimonia In-Training -muotoihinsa, jättäen jäljelle vain Omegamonin, Raguelmonin ja Jesmonin. Sillä välin Bakumonia epätoivoisesti etsivä ja mielenterveydeltään yhä enemmän järkkynyt Himekawa on ajautunut Pimeyden Merelle, jonka aallot nielaisevat ja oletettavasti hukuttavat hänet. Nishijima aistii tämän ja syyttää itseään. Meiko masentuu niin pahasti, että pyytää toisia tuhoamaan Raguelmonin. Taichi on aikoo suostua tähän, mutta muut vastustavat. Mutta taistelun aikana Taichi ja Nishijima putoavat Jesmonin vahingossa aiheuttamaan suuren halkeamaan ja Hikarin järkyttyminen saa Nyaromonin digivoitumaan korruptoituneeseen Mega-muotoonsa Ophanimon Falldown Modeksi. Ophanimon ja Raguelmon yhdistyvät voimakkaaksi digimoniksi nimeltä Ordinemon. Todellisessa maailmassa ilmenee maailmanlaajuinen sähkökatko ja tartutetut digimonit alkavat jälleen liikkua. Yggdrasilin toiveiden mukaisesti Ordinemon alkaa yhdistää todellista maailmaa osaksi Digimaailmaa. Yamato poimii maasta Taichilta jääneet lasit ja johtaa muut jatkamaan eteenpäin.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Coexistence" sai ensi-iltansa 30. syyskuuta 2017 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 18–21. Englanniksi jälkiäänitetty versio julkaistiin 10. toukokuuta 2018.


title: Digimon Adventure tri.

text: Valitut lapset ovat alla päin Taichin ja Nishijiman katoamisista ja palaavat takaisin todelliseen maailmaan. Hikari oli järkyttyneempi kuin kukaan ja altistui kovalle kuumeelle. Kun Ordinemon ilmestyy Tokioon, Takeru jää pitämään hänestä huolta muiden lähtiessä taistelemaan. Ordinemon on kuitenkin liian voimakas vastustaja Valituille lapsille, jolloin Huckmon ilmestyy heidän luokseen ja kertoo Homeostasiksen aikovan uudelleenkäynnistää kaiken todellisen maailman digiteknologian. Tämä kuitenkin romahduttaisi ihmiskunnan nykyisen infrastruktuurin, minkä vuoksi Koushiro aikoo etsiä vaihtoehtoisen ratkaisun. Sillä välin Taichi ja Nishijima ovat päätyneet salaperäiseen laitokseen, jossa Daisukea, Keniä, Miyakoa ja Ioria oli pidetty vankeina viime kuukausien ajan. Pahasti haavoittunut Nishijima kertoo totuuden Himekawan menneisyydestä ja tämän osallisuudesta Yggdrasilin juoniin. Daisuke ja muut olivat saaneet tietää Yggdrasilista ja siksi Alphamon ja Pimeä Gennai olivat alun perin vanginneet heidät. Pimeä Gennai saapuu paikalle ja sabotoi vankiensa elossapitojärjestelmää. Heidän ainoana pelastuksena oli lähettäminen todelliseen maailmaan. Koska heidän lisäkseen oli vain yksi ylimääräinen pelastuskapseli, laitoksen itsetuhomekanismin aktivoituessa Nishijima jää kuolemaan, jotta Taichi voisi pelastaa Daisuken ja muut.


title: Digimon Adventure tri.

text: Meiko houkuttelee Ordinemonin merelle, missä toiset Valitut lapset käyvät uudelleen taisteluun sitä vastaan. Hikari saa Wizardmonilta näyn, jossa Tailmon puhuu hänelle ja kertoo ”kaiken valon olevan Meicoomonissa”. Kuultuaan Hikarin näystä, Koushiro saa selville, että kaikkien digimonien, joiden oli tarkoitus menettää muistonsa Digimaailman uudelleenkäynnistyksen myötä, muistot olivat tallentuneet Meicoomoniin, minkä vuoksi Meicoomon ei menettänyt omia muistojaan. Meikon avulla Koushiro saa tiedoston auki ja kaikki digimonit saavat muistonsa takaisin. Jesmon auttaa pelastamaan Tailmonin Ordinemonin sisältä ja todellisen maailman uudelleenkäynnistys saadaan estettyä. Ordinemoniin imeytyy kuitenkin uutta dataa Tailmonin mukana menetetyn datan tilalle. Daisuken ryhmän päätyessä sairaalaan toipumaan, Taichi palaa Yamaton ja muiden luokse ja he päättävät, että heidän on asetettava maailman tulevaisuus Meicoomonin edelle. Kumppanidigimonit digivoituvat Mega-muotoihinsa, mukaan lukien Tailmon todelliseen Mega-muotoonsa Holydramoniksi. Meikon Digivicen antamilla voimilla Hououmon, HerculesKabuterimon, Rosemon, Vikemon, Seraphimon ja Holydramon yhdistyvät Omegamonin kanssa, joka siirtyy normaalista muodostaan Merciful Modeen ja tuhoaa Ordinemonin sekä kaiken Meicoomonin datan. Pimeä Gennai kerää talteen Ordinemonista jäljelle jääneen Apocalymonin dataa sisältävän pienen mustan kuution ja poistuu todellisesta maailmasta, alkaen pohtia seuraavaa siirtoaan.


title: Digimon Adventure tri.

text: Meikon perhe muuttaa takaisin entiseen kotikaupunkiinsa Tottoriin, Homeostasis pakottaa Yggdrasilin sammumaan ja Koushiro alkaa kehittää keinoa, jolla Digimaailmaan olisi mahdollista päästä ilman D-3 -Digivicejen apua. Jouluaattona Taichi ja muut soittavat Meikolle, mutta Taichin ollessa kyvytön sanomaan asiaansa itse, Agumon sanoo hänen puolestaan, että vaikka mitä tapahtuisi, he olisivat aina ystäviä.


title: Digimon Adventure tri.

text: "Future" sai ensi-iltansa 5. toukokuuta 2018 ja julkaistiin internetissä jaettuna jaksoiksi 22–26. Englanniksi jälkiäänitetty versio julkaistiin 20. syyskuuta 2018.


title: Digimon Adventure tri.

text: Alphamon ei puhu elokuvissa lainkaan, kun Daisuke Motomiya, Miyako Inoue, Iori Hida ja Ken Ichijouji nähdään vain vilaukselta elokuvissa "Reunion" ja "Future".


title: Rina De Liguoro

text: Rina De Liguoro (oikealta nimeltään "Elena Caterina Catardi", 24. heinäkuuta 1892 Firenze – 15. huhtikuuta 1966 Rooma) oli italialainen pianisti ja elokuvanäyttelijä. Häntä on kutsuttu italialaisen mykkäelokuvan viimeiseksi diivaksi.


title: Rina De Liguoro

text: Tuleva näyttelijä opiskeli pianonsoittoa ja valmistui Napolin San Pietro a Majellan konservatoriosta. Vuonna 1918 hän meni naimisiin elokuva-alalla toimineen kreivi Wladimiro De Liguoron kanssa. Rinan elokuvadebyytti oli pieni rooli Lucio D’Ambran komediassa "La principessa Bebè" (1921). Hänen läpimurtonsa tapahtui Enrico Guazzonin "Messalinan" nimiroolissa vuonna 1923. De Liguoro näytteli myös historiallisten elokuvien "Quo vadis?" ja "Pompejin viimeiset päivät" uusintaversioissa.


title: Rina De Liguoro

text: 1920-luvun loppupuolella De Liguoro työskenteli Saksassa, Itävallassa ja Ranskassa. Tuon ajan elokuvista merkittävimpiä ovat Alexandre Volkoffin "Casanova" (1927) ja Richard Oswaldin "Cagliostron kreivi" (1929). De Liguoron viimeinen italialainen mykkäelokuva oli uusintaversio Francesca Bertinin "Assunta Spinasta" vuonna 1930. Samana vuonna hän siirtyi Hollywoodiin. De Liguoro näytteli Clarence Brownin menestyselokuvassa "Romantiikka" ("Romance") ja Cecil B. DeMillen flopissa "Madam Satan" (molemmat 1930), mutta äänielokuvan tultua työtilaisuudet alkoivat ehtyä. Vuonna 1939 näyttelijä palasi Italiaan, jossa hän esiintyi vielä muutamissa elokuvissa. Niistä viimeinen oli Luchino Viscontin "Tiikerikissa" vuonna 1963.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Narrimainen kirjankeräilijä (; ; ”Oppimatonta ja paljon kirjoja ostavaa vastaan”) on Lukianoksen kirjoittama satiiri, joka arvostelee oppimatonta henkilöä, joka keräilee kirjoja mutta ei hyödy niistä lainkaan sivistyääkseen.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianos eli ja kirjoitti 100-luvulla. Hänet tunnetaan lukuisista satiireistaan. Satiirissa "Narrimainen kirjankeräilijä" Lukianoksen hyökkäyksen kohteena on joku nimeltä mainitsematon syyrialainen eli Lukianoksen maanmies, joka on ollut selvästi Lukianoksen yleisön tuntema. Tämä tunnettiin selvästi siitä, että keräili suuria määriä kirjoja. Arethas Kesarealaisen mukaan Lukianoksen hyökkäys olisi johtunut siitä, ettei kyseinen henkilö ollut suostunut lainaamaan kirjojaan Lukianokselle.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianoksen teksti on tulkittu muun muassa niin, että se käsittelee kreikkalaisuuden sekä kreikkalaisen kulttuurin ja sivistyksen ("paideia") omaksumista. Lukianoksen voidaan nähdä esittäneen, että syyrialainen, kuten Lukianos itsekin, oli sivistykseltään kreikkalainen ja näin ei-barbaari vasta todella omaksuttuaan ja sisäistettyään "paideian", joka ilmeni muun muassa kirjallisena oppineisuutena.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianoksen teos on muodoltaan "diatribe" eli keskusteleva puhe. Sen teksti on jaettu myöhemmin 30 lyhyeen lukuun tai jakeeseen.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianoksen esitys on suunnattu jotakin tiettyä rikasta mutta oppimatonta henkilö vastaan, joka keräilee itselleen paljon kirjoja. Lukianos arvostelee tätä voimakkaasti siitä, että tämä on todellisuudessa hyvin oppimaton ja sivistymätön, mutta kokoaa silti suurta kirjastoa ja esiintyy aina kirja kädessään saadakseen itselleen oppineen maineen. Lukianoksen mukaan kyseinen henkilö ei kuitenkaan ymmärrä mitään siitä, mitä lukee, eikä hänen itse asiassa nähdä useinkaan edes lukevan kirjojaan. Kyseinen kirjojen keräilijä ei osaa myöskään erottaa huonokuntoista, vanhaa roskakirjaa hyödyllisestä vanhasta kirjasta, vaan ostaa vanhoja kirjoja vain niiden iän vuoksi. Jos pelkkä lukuisien kirjojen omistaminen tekisi omistajansa oppineeksi, silloin myös kirjahyllyistä tulisi oppineita, koska ne kantavat kaikkia kyseisiä kirjoja. Kukaan ei ajattele, että esimerkiksi joku epämusikaalinen ihminen tulisi taitavaksi huilunsoittajaksi vain ostamalla jonkun kuuluisan huilunsoittajan soittimen, vaikka se olisi kalliskin.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianos havainnoillistaa arvosteluaan kertomalla vertaukseksi useita esimerkkejä. Eräs mies halusi voittaa Delfoin Python kisoissa laulun ja lyyransoiton kilpailun. Hän pukeutui loistavaan kultaiseen pukuun ja myös hänen lyyransa oli kultainen. Kun hän ei kuitenkaan osannut sen enempää laulaa kuin soittakaan, hänet naurettiin ja ajettiin ulos eikä häntä röyhkeän ulkoasunsa vuoksi säälitty lainkaan. Toinen esimerkki kertoo Orfeuksen lyyrasta, jota tyranni Pittakoksen poika Neanthos halusi soittaa. Hän houkutteli kuitenkin paikalle vain joukon koiria, jotka repivät hänet kuoliaaksi.


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lukianos muistuttaa, että vanhoista kirjoista voi oppia kaksi asiaa: taidon ilmaista itseään sekä taidon käyttäytyä oikein pyrkimällä parhaimpaan ja karttamalla huonoa. Jos ei kuitenkaan välitä kummastakaan, kirjoista ei ole mitään hyötyä. Lukianos huomauttaakin, ettei keräilijä osaa lainkaan keskustella kirjoistaan, ja elää lisäksi säädytöntä elämää:


title: Narrimainen kirjankeräilijä

text: Lopuksi Lukianos syyttää kirjojen keräilijää siitä, että tämä pyrkii vain tekemään vaikutuksen paikalliseen kuninkaaseen, joka pitää arvossa oppineisuutta ja sivistystä. Lukianos kuitenkin huomauttaa, että jos kuningas on kuullut kirjojen keräilijän kirjaharrastuksesta, on tämä kuullut myös keräilijän öisistä rietasteluista nuorten ilopoikien kanssa. Lukianos pilkkaa keräilijää laajasti tämän sukupuolielämästä, jota pitää yhtä aikaa sekä huvittavana että häpeällisenä, ja kehottaa tätä olemaan sekaantumatta kirjoihin ja omistautumaan vain tälle toiselle harrastukselleen.


Ovatko ateenalaiset maineikkaampia sodassa kuin viisaudessa (; ) on Plutarkhoksen "Moralia"-kokoelmaan (kirja IV, 25) kuuluva tutkielma, joka vertailee nimensä mukaisesti antiikin ajan ateenalaisten saavutuksia sodassa ja filosofian harrastuksessa.


title: Ovatko ateenalaiset maineikkaampia sodassa kuin viisaudessa

text: Plutarkhoksen teos on muodoltaan epideiktinen puhe. Puhe on mahdollisesti pidetty Ateenassa, koska se viittaa ”tähän kaupunkiin” monen taiteen äitinä. Teksti on säilynyt nykyaikaan vain osittain; sen alkuosa puuttuu ja puhe tuntuu myös päättyvän kesken. Lampriaan tekemässä Plutarkhoksen teosten luettelossa teoksella on lyhyempi nimi "Mistä ateenalaiset olivat kuuluisia?" (, "Kata ti endoksoi Athēnaioi").


text: Teos käsittelee ennen kaikkea Ateenan loistavaa menneisyyttä. Plutarkhos esittää, että Ateenan sotapäälliköiden ansiota on, että myös kirjailijat ja taiteilijat saattoivat kukoistaa kaupungissa. Sotilaiden ylistäminen johtaa samalla kirjailijoiden ja taiteilijoiden moittimiseen. Plutarkhos huomauttaa, ettei Ateena koskaan kukoistanut monilla runouden aloilla. Ateenalainen historiankirjoitus kertoisi muiden tekemistä suurista teoista ilman suuria ateenalaisia sotilaita, kuten Perikles ja Nikias. Historioitsijoista vain Ksenofon saa kiitosta, koska tästä tuli sotilaana itsekin historiankirjoituksen kohde. Kreikkalainen teatteri perustui valheeseen ja oli naismaista. Suuret sotapäälliköt sen sijaan olivat toiminnan miehiä, joiden voittopalkintoja olivat kokonaiset kaupungit, maat ja temppelit. Sodassa saavutetuille voitoille oli omistettu juhlapäiviä, teatterikilpailuissa saavutetuille voitoille ei.


text: Ralph Waldo Emerson on teoksen englanninkieliseen käännökseen kirjoittamassaan johdannossa todennut, että on erikoista, että Plutarkhoksen kaltainen oppinut henkilö ylistää kyseisellä tavalla sotilaita ja jopa parjaa kirjailijoita. On kuitenkin mahdollista, että kyseessä on lähinnä retorinen taidonnäyte, joka ei välttämättä esitä suoraan Plutarkhoksen omia ajatuksia.


title: Karplus-yhtälö

text: Karplus-yhtälö kuvaa vierekkäisiin hiiliatomeihin sitoutuneiden protoneiden, eli visinaalisten protoneiden, välisten NMR-spektroskopiassa esiintyvien kytkentävakioiden suuruuden suhdetta niiden väliseen diedrikulmaan. Karplus-yhtälö on nimetty kehittäjänsä Martin Karplusin mukaan ja Karplus julkaisi yhtälön vuonna 1959. Karplus-yhtälöä voidaan käyttää sekä pienten molekyylien että makromolekyylien kuten proteiinien konformaation määrittämiseen.


title: Karplus-yhtälö

text: Karplus-yhtälö on muotoa


title: Karplus-yhtälö

text: missä J on kytkentävakio, A, B ja C ovat kertoimia ja Φ on yhdisteen H-C-C-H-sidoksen diedrikulma. Kertoimien A, B ja C arvot riippuvat muun muassa yhdisteen hiiliatomien välisten ja hiilen ja vedyn välisten sidosten sidospituuksista, hiilten välisten sidosten sidoskulmista ja hiileen sitoutuneiden muiden substituenttien elektronegatiivisuudesta. Tyypillisiä arvoja hiilivedyille ovat A = 7 Hz, B = -1 Hz ja C = 5 hz. Kun, karplus-yhtälöstä piirretään kuvaaja niin kutsuttu Karplus-käyrä, nähdään, että kytkentävakion arvo riippuu suuresti diedrikulmasta. Se on suurimmillaan, kun protonien välinen diedrikulma on 180°, pienenee nollaan diedrikulman lähestyessä arvoa 90° ja kasvaa jälleen diedrikulman pienetessä.


title: Karplus-yhtälö

text: Karplus-yhtälön avulla voidaan NMR-spektristä saatujen kytkentävakioiden arvojen avulla päätellä visinaalisten protonien välinen diedrikulma ja siten saada tietoa molekyylin konformaatiosta. Esimerkiksi sykloheksaanin tuolikonformaatiossa kahden aksiaalisissa asemissa sijaitsevan protonien välinen kytkentävakio on 10-12 Hz (Φ = 180°), kahden ekvatoriaalisissa asemissa sijaitsevien protonien välinen kytkentävakio on 2–3 Hz ((Φ = 60°) ja toisen protoneista ollessa aksiaalinen ja toisen ekvatoriaalinen on kytkentävakio 3–5 Hz (Φ = 60°).


title: Lauri Sikanen

text: Lauri Sikanen (s. 7. joulukuuta 1969) on suomalainen vanhempi tutkija, joka työskentelee Metsäntutkimuslaitoksessa Joensuussa. Hän on maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hänen asiantuntemusalojaan ovat energiapuun hankinta, biojalostus, energiapelletit, biohiili, torrefiointi, energiapuun laatu sekä teknologian siirto Hän oli Joensuun yliopiston metsäteknologian tutkija vuosina 1993–1996, metsäteknologian yliopistolehtori vuosina 1996–2001 ja vanhempi tutkija vuosina 2001–2008 ja Itä-Suomen yliopiston energiapellettitutkimuksen professori vuosina 2008–2013. Hän on julkaissut 23 referoitua tutkimusartikkelia metsäteknologian ja bioenergian alalta ja yli 50 muuta tieteellistä artikkelia ja kirjallista julkaisua.


title: Oxford (täsmennyssivu)

text: Oxford voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Patrick Roberts

text: Patrick John Joseph Roberts (s. 5. helmikuuta 1997 Kingston upon Thames) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Skotlannin valioliigan Celticissä lainasopimuksella Englannin Valioliigan Manchester Citystä. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Roberts on oikea laitahyökkääjä.


title: Patrick Roberts

text: Robertsin kasvattajaseura on Fulham FC. Hänen debyyttinsä seuran ykkösjoukkueen paidassa Englannin valioliigassa tapahtui maaliskuussa 2014 Manchester Cityä vastaan, kun hän tuli vaihdosta kentälle Alexander Kačaniklićin tilalle. Roberts pelasi kauden aikana kahdessa valioliigaottelussa, kun Fulham putosi Englannin mestaruussarjaan. Mestaruussarjassa Roberts pelasi kauden aikana 17 ottelua. Kesällä 2015 Roberts siirtyi Valioliigan Manchester Cityyn. Hän teki debyyttinsä liigacupin ottelussa Sunderlandia vastaan syyskuussa 2015. Muutamaa päivää myöhemmin hän pelasi ensimmäisessä liigaottelussaan neljä minuuttia Tottenhamia vastaan. Helmikuun 2016 alussa hänet lainattiin seuraavan kauden loppuun kestävällä sopimuksella Skotlannin valioliigassa pelaavaan Celticiin.


title: Patrick Roberts

text: Roberts edusti vuodet 2013-2014 Englannin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta, jossa hän pelasi 14 ottelua tehden seitsemän maalia. Vuodesta 2014 asti Roberts on kuulunut alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen.


title: Vuoden pyöräilykunta

text: Vuoden pyöräilykunta on tunnustus, joka on myönnetty vuodesta 1991 lähtien joka vuosi jollekin Suomen kunnalle. Tunnustus on luonteeltaan kannustepalkinto, jonka valintakriteereissä tarkastellaan pyöräilyverkkoa, pyöräilyinfran kehittyneisyyttä, markkinointia ja aktivointia, sitoutuneisuutta pyöräilyn kehittämiseen ja pyöräilymääriä. Samaa kuntaa ei voi valita 10 vuoden sisällä uudestaan. Vuoden pyöräilykunnan valitsee Suomi Pyöräilee -työvaliokunta. Työvaliokunnassa on edustettuna paikallisia ja valtakunnallisia pyöräily- ja liikuntajärjestöjä, LVM, THL ja polkupyörien maahantuojia, myyjiä ja valmistajia. Vuoden 2017 pyöräilykunnaksi valittiin Karvia.


title: Diego Rolán

text: Diego Alejandro Rolán Silva (s. 24. maaliskuuta 1993 Montevideo) on uruguaylainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Málagaa. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Rolán on hyökkääjä. Hän kuuluu myös Uruguayn jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Diego Rolán

text: Rolánin kasvattajaseura on Defensor Sporting. Hän pelasi seuran edustusjoukkueessa Uruguayn Primera Divisiónissa vuosina 2011-2013. Otteluita kertyi 38 ja maaleja 11.


title: Diego Rolán

text: Tammikuussa 2013 Rolán siirtyi Ranskan Ligue 1:n Girondins de Bordeaux'hon, jonka paidassa hän debytoi helmikuussa 2013 Olympique Lyonia vastaan. Kaudella 2012-2013 Rolán voitti Bordeaux'n kanssa Ranskan cupin mestaruuden.Avausmaali liigassa syntyi vasta seuraavalla kaudella, huhtikuussa 2014 Stade Rennaisin verkkoon. Kaudella 2013-2014 Rolán pelasi Ligue 1:ssä 18 ottelua tehden kaksi maalia. Kaudella 2014-2015 Rolán onnistui 36 pelaamassaan ottelussa 15 kertaa maalinteossa.


title: Diego Rolán

text: Rolán pelasi vuosina 2011-2013 Uruguayn alle 20-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa. Hän osallistui joukkueen kanssa vuosien 2011 ja 2013 MM-kilpailuihin, joista jälkimmäisestä hän saavutti hopeaa. Yhteensä hän pelasi alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 17 ottelua tehden niissä neljä maalia.


title: Diego Rolán

text: Uruguayn jalkapallomaajoukkueessa Rolán debytoi syyskuussa 2014 ystävyysottelussa Japania vastaan. Avausmaalinsa maajoukkueessa hän teki saman vuoden marraskuussa niin ikään ystävyysottelussa Chilen verkkoon. Toukokuussa 2015 Uruguayn päävalmentaja Óscar Tabárez nimesi Rolánin alustavaan joukkueeseen saman vuoden Copa Américaan. Rolán pelasikin turnauksessa neljässä ottelussa.


title: Käsikivet

text: Käsikivet ovat käsikäyttöisiä jauhinkiviä, joita käytettiin erityisesti jauhojen valmistuksessa. Basalttikiveä pidettiin yhtenä parhaimmista käsikivien valistusaineista.


title: Käsikivet

text: Käsikivien alkeellisin muoto oli sylinterimäinen jauhinkivi, jota rullattiin jyvien yli edestakaisin. Tehokkaampi tapa oli kahden päällekkäisen kiekkomaisen kiven pyörittäminen vastakkain. Tällaisten käsikivien ylemmän kiven navassa oli aukko, johon jauhettavat jyvät kaadettiin. Valmis jauho tuli ulos laitteen ulkoreunoilta. Samalla pieniä kivensiruja joutui jauhoihin, minkä takia ihmisten hampaat ovat voimakkaasti kuluneet ja heidän elinikäänsä voidaan arvioida hampaiden kulumisen perusteella.


title: Savukosken kirkko

text: Savikosken kirkko on Savukoskella sijaitseva 1956 rakennettu puinen torniton pitkäkirkko, jonka suunnitteli Paavo Riihimäki. Kirkko toimi rajaseutukirkkona 1950-1997, jolloin Pelkosenniemen seurakunta muodosti oman rajaseutupiirin. Suorakaiteisessa kirkossa on laakea aumakatto, pääsisäänkäynti ulkonee runkohuonetta matalampana toisen pitkän sivun päästä. Aluksi kirkkoon kuuluivat vain kirkkosali ja asuinsiipi, seurakuntatyön keskukseksi rakennuskokonaisuus laajeni 1986, kun kirkon yhteyteen rakennettiin seurakuntasali sekä toimisto- ja toimintatiloja. Kirkon pinta-ala on 112 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 150 hengelle. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1976. Erillinen kellotapuli ja sen kello ovat vuodelta 1958.


title: Savukosken kirkko

text: Kirkon yhteydessä on Urpo Kärrin tilateos "Ristin tie" ja seurakuntasalissa Ulla Holmströmin kudontateos "Tiimalasi".


Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2015 käytiin 10. toukokuuta Imatralla.


title: Davide Formolo

text: Davide Formolo (s. 25. lokakuuta 1992 Marano di Valpolicella, Veneto) on italialainen maantiepyöräilijä


title: Davide Formolo

text: Formolo aloitti ammattilaisuransa italialaisessa Cannondale Pro Cycling Teamissa 2014. Hän siirtyi seuraavana vuonna yhdysvaltalaiseen Cannondale-Garmin-talliin, nimeltään sittemmin Cannondale-Drapac. Kaudesta 2018 hän on edustanut saksalaista Bora-Hansgrohe-joukkuetta.


title: Davide Formolo

text: Formolo voitti Italian ympäriajossa 2015 neljännen etapin karattuaan kärkiryhmästä hieman ennen viimeisen nousun alkua


title: Davide Formolo

text: Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives


title: Pääsiäistropari

text: Pääsiäistropari (, "Christos anesti") on pääsiäisen viettoon varsinkin ortodoksisessa kirkossa ja bysanttilaista riittiä noudattavissa idän katolisissa kirkoissa liittyvä lyhyt hymni. Nykyisin se esiintyy myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virtenä nro 90. Pääsiäistropari on syntynyt noin 400 luvulla.


title: Pääsiäistropari

text:
Useimpien muiden troparien tavoin se on lyhyt säkeistö, jota usein käytetään kertosäkeenä psalmien säkeiden
välissä, mutta toisinaan myös erillisenä. Sen tekijää ei tunneta, joskin sitä on väitetty Romanos Melodoksen kirjoittamaksi. Se lauletaan yleensä ensimmäisessä plagaalisessa kirkkosävellajissa, tavallisesti kolme kertaa peräkkäin.


title: Pääsiäistropari

text: Tropari lauletaan vuosittain ensimmäisen kerran pääsiäisen kokoöisessä jumalanpalveluksessa ristisaatossa kirkon ulkopuolella, kirkon ovien ollessa vielä suljettuina. Tämän jälkeen se lauletaan jokaisen kaanonin jälkeen, pääsiäisstikiiran lopussa, psalmien yhteydessä, ehtoollisen aikana ja liturgian lopussa.


title: Pääsiäistropari

text: Tämän jälkeen tropari lauletaan vielä pääsiäistä seuraavan viikon aikana ehtoopalvelusten alussa ja lopussa. Vielä Tuomaan sunnuntain jälkeenkin, joka on viikon verran pääsiäissunnuntain jälkeen, se juhlistaa ortodoksista jumalanpalvelusta koko pääsiäisajan, jonka katsotaan kestävän helluntaihin saakka.


title: Pääsiäistropari

text: Tropari kirjoitettiin alujaan koinee-kreikaksi, mutta se lauletaan tavallisesti paikallisella liturgisella kielellä tai paikallisella kansankielellä, ellei se ole sama. Viime aikoina on tullut tavaksi laulaa se useammallakin kielellä.


title: Pääsiäistropari

text: Suomessa ortodoksinen pääsiäisyön jumalanpalvelus on radioitu ja televisioitu vuosittain jo useiden vuosikymmenien ajan, ja täten pääsiäistropari on tullut tunnetuksi muillekin kuin ortodokseille. Vuonna 1986 Suomen evankelis-luterilainen kirkko päätti ottaa troparin virsikirjaansa pääsiäisvirsien joukkoon, jossa se on nyt virsi numero 90. Virsikirjassa sen yhteyteen merkittiin ohje: ”Virsi lauletaan yleensä kolme kertaa.”


title: Kukkolan seisake

text: Kukkolan seisake oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio-Kolari Kukkolan kylässä Tornion kaupungissa.


title: Kukkolan seisake

text: Alun perin Kukkolan seisakkeelle oli tarkoitus rakentaa siltayhteys Ruotsin puolelle Kukkolankosken pohjoispuolelle. Hanke kaatui kuitenkin Ruotsin valtionrautateiden kielteiseen päätökseen. Rataa päätettiin tästä syystä jatkaa vielä Karunkiin saakka. Kiireellä rakennettu rata ei kuitenkaan ollut kunnolla liikennenöitävässä kunnossa kuin vasta 1922, jolloin Kukkolan seisakkeelle valmistui myös liikennepaikkarakennus.


title: Kukkolan seisake

text: Kukkola muutettiin miehittämättömäksi tavaraliikenteen loputtua 1951, ja lakkautettiin kokonaan vuonna 1967 kun liikenne rataosalla päättyi. Liikennepaikkarakennus ja sivuraiteet on purettu pois.


title: World of Tanks Generals

text: World of Tanks Generals (lyhyemmin "WoT Generals") on Wargaming.netin vuonna 2015 julkaisema digitaalinen keräilykorttipeli.


title: World of Tanks Generals

text: "World of Tanks Generals" pääsi suljettuun beetavaiheeseen helmikuussa 2015. Peli julkaistiin verkkoselaimille ja iOS:lle 25. marraskuuta 2015.


title: World of Tanks Generals

text: "World of Tanks Generalsissa" pelataan tankkikorteilla, joita on yli 200 erilaista. Korteista kootaan 40 kortin pakka, jolla yritetään päihittää vastustaja pääsemällä vastustajan päämajaan. Pelaajat pelaavat vuorotellen 3 × 5 ruudun kokoisella ruudukolla. Pelissä on panssarivaunuja kolmelta eri maalta: Neuvostoliitto, Yhdysvallat ja Saksa. Panssarivaunut jaetaan viiteen vaunuluokkaan: kevyet, keskiraskaat ja raskaat vaunut, telatykit sekä PST-vaunut. Eri korttien ominaisuudet eroavat toisistaan vaunuluokasta ja vaunusta riippuen. Normaalien tankkikorttien lisäksi pelissä on käskykortteja, joilla on monimutkaisempi vaikutus.


title: World of Tanks Generals

text: "World of Tanks Generals" sai melko hyvän vastaanoton. Se sai arvosteluja keräävältä Game Rankingsilta noin 77 prosenttia pisteistä. Pelaajalehden arvostelija Miika Huttunen kehui "World of Tanks Generalsia" näennäisestä yksinkertaisuudestaan huolimatta taktiseksi ja syvälliseksi.


title: Sukevan kirkko

text: Sukevan kirkko on Sonkajärven Sukevalle rukoushuoneeksi 1934 rakennettu ja kirkoksi 1955 muutettu puinen, torniton, satulakattoinen ja yksilaivainen pitkäkirkko, jonka suunnitteli kirkkorakennukseksi arkkitehti Esko Laitinen. Kirkossa on hirsirunko, joka on vuorattu keltaiseksi maalatulla vaakaponttilaudoituksella, ja sivuseinillä ruutuikkunat. Runkohuoneen molemmista päädyistä erkanevat matalammat satulakattoiset kylkiäiset, sakasti ja eteinen. Katon harjalla on pieni kattoratsastaja. Erillinen kellotapuli rakennettiin 1963, sen kellot ovat vuodelta 1962. Kirkon pinta-ala on 200 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 250 hengelle. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut T. G. Tuhkanen vuonna 1956. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1962.


title: Sukevan kirkko

text: Rakennusta korjattiin 1962-1963 Esko Laitisen suunnitelmien mukaan, vuonna 1985 korjattiin ja maalattiin sisätiloja arkkitehti Osmo Sillmanin suunnitelman mukaan.


title: Sukevan kirkko

text: Kirkon sankarihautojen pronssinen muistomerkki on kuvanveistäjä Hannes Autereen työ vuodelta 1961. Teoksessa on hänen signeeraus.


title: Aapajoen seisake

text: Aapajoen seisake oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio–Kolari samannimisessä kylässä Tornion kaupungissa, entisen Karungin kunnan alueella. Seisakkeella oli radan tyyppipiirustusten mukainen kaksikerroksinen liikennepaikkarakennus, jossa oli alhaalla tavarasuoja, toimisto ja odotustila ja ylhäällä asunto.


title: Aapajoen seisake

text: Seisakkeen miehitys poistettiin 1957. Henkilöliikenne päättyi koko rataosalla vuonna 1967 ja tavaraliikenne vuotta myöhemmin, jolloin liikennepaikka lakkautettiin. Seisakerakennus ja sivuraiteet on purettu pois.


title: Pentti Koivu

text: Pentti Koivu (s. 3. toukokuuta 1941 Nurmijärvi) oli Rauman kaupunginjohtaja vuodesta 1988 vuoden 2004 loppuun asti. Koivu valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1967. Hän oli Karjaan yhteislyseon tuntiopettaja vuosina 1962–1963, Kellokosken yhteiskoulun vanhempi lehtori vuosina 1967–1969, Kankaanpään lyseon lyseon rehtori 1969–1973, Järvenpään yhteiskoulun rehtori vuonna 1973 sekä Suomen kaupunkiliiton opetusasiain sihteeri, apulaisosastopäällikkö ja yleissihteeri vuosina 1974–1987. Koivu oli Kankaanpään kaupunginvaltuuston jäsen ja 1. varapuheenjohtaja vuonna 1969, Järvenpään kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1967–1977, Rauman puhelin Oy:n hallituksen puheenjohtaja vuosina 1989–1993, Rauman kauppakamarin hallituksen jäsen vuosina 1989–1995 ja Rauman aluesairaalan hallituksen puheenjohtaja vuosina 1990–1993.


title: HMS Älvsborg (M02)

text: HMS Älvsborg (runkonumero M02) oli Ruotsin laivaston vuonna 1971 valmistunut miinalaiva.


title: HMS Älvsborg (M02)

text: Alus tilattiin 1968 Karlskronavarvetilta, kun sen saman niminen edeltäjän tilaus oli peruutettu 1958. Sen köli laskettiin marraskuussa 1968 ja alus laskettiin vesille 10. lokakuuta 1969. Se liitettiin laivastoon 6. huhtikuuta 1971.


title: HMS Älvsborg (M02)

text: Vuodesta 1972 lähtien alus korvasi "HMS Patrician" 1. sukellusvenelaivueen emäaluksena. Alus poistettiin palveluksesta 1995 ja se myytiin seuraavana vuonna sukellusveneiden emälaivaksi Chilen laivastolle, joka nimesi aluksen "Almirante José Toribio Merino Castroksi".


title: Korpikylän rautatieasema

text: Korpikylän rautatieasema oli rautatieliikennepaikka rataosalla Tornio-Kolari Korpikylässä Tornion kaupungissa. Se oli Karunki-Kaulinrannan rataosan ensimmäinen käyttöönotettu liikennepaikka. Nuottiorantaan päästiin liikennöimään 1927.


title: Korpikylän rautatieasema

text: Aseman miehitys poistettiin 1958. Henkilöliikenne koko rataosalla loppui 1967 ja liikennepaikka lakkautettiin seuraavana vuonna tavaraliikenteen loppuessa. Sivuraiteet asemalta on purettu, mutta asemarakennus siirtyi myyntiin Senaatti-kiinteistöille 2007.


title: HMS Visborg (M03)

text: HMS Visborg (runkonumerot M03 ja A265) oli Ruotsin laivaston vuonna 1976 valmistunut miinalaiva, joka on 1990-luvulta lähtien ollut esikuntalaivana.


title: HMS Visborg (M03)

text: Alus tilattiin 1972 Karlskronavarvetilta. Sen köli laskettiin 16. lokakuuta 1973 ja alus laskettiin vesille 22. tammikuuta 1974. Se liitettiin laivastoon 6. helmikuuta 1976.


title: HMS Visborg (M03)

text: Alus korvasi esikunta-alus "HMS Marieholmin" rannikkolaivaston komentajan johtoaluksena.


title: Google Now

text: Google Now on Googlen henkilökohtainen avustaja. Se julkaistiin 9. kesäkuuta 2012.


title: Google Now

text: Google Now toimii puheohjauksella, joka aktivoituu sanomalla "Okey Google" tai "Ok Google". Now'lta voi kysyä knoppitietoa, matemaattisia ongelmia ja säätä. Sillä voi muun muassa vaihtaa järjestelmän asetuksia, hakea reittiohjeita ja tunnistaa kappaleita. Tieto esitetään erilaisissa korteissa, joista näkee esimerkiksi urheilutuloksia tai lähellä olevia paikkoja.


title: Auburn

text: Auburn voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Elävänä omissa hautajaisissa

text: Elävänä omissa hautajaisissa on Arto Paasilinnan viimeiseksi jäänyt ja julkaisujärjestyksessään 36. romaani. Sen julkaisi WSOY vuonna 2009. Kirja kertoo Arttu-pojasta, joka alkaa suunnittelemaan omia hautajaisiaan nähtyään todella huonosti järjestetyt hautajaiset.


Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 13 (LC-13) on entinen rakettien laukaisualusta Cape Canaveralin lentotukikohdan pohjoisosassa Floridassa. Alusta oli kolmanneksi eteläisin CCAFS:n Missile Row:na tunnetuista alustoista ja sijaitsi alustojen LC-12 ja LC-14 välissä. LC-13:a käytettiin Atlas ICBM:n koelaukaisuihin sekä myöhemmin muihin Atlas-rakettiperheen laukaisuihin vuosina 1958–1978. Se oli eniten käytetty ja pisimpään palvellut alkuperäisistä Atlas-laukaisualustoista (LC-11, 12, 13 ja 14).


title: Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 13

text: LC-13 lisättiin huhtikuussa 1984 Yhdysvaltojen National Register of Historic Places -rekisteriin, mistä huolimatta sitä ei huollettu tarpeeksi, jolloin alusta rapistui hitaasti vuosikymmenten kuluessa. Kompleksin laukaisutorni purettiin turvallisuussyistä hallitulla räjätyksellä. Alustan betonibunkkeri purettiin kesäkuussa 2012.


text: SpaceX teki viiden vuoden vuokrasopimuksen Launch Complex 13 -alustan käytöstä helmikuussa 2015. Yhtiö aikoo käyttää alustaa ensimmäisten vaiheiden laskeutumisiin, minkä seurauksena alustan vanha Atlas-laukaisualusta on tarkoitus muuttaa viideksi erilliseksi laskeutumisalustaksi, joista yksi, päälasketumisalusta, olisi muita neljää selvästi suurempi.


text: SpaceX oli korvannut alustan alkuperäinen LC-13-kyltin uudella Landing Complex 1 -kyltillä maaliskuussa 2015. Nimi vaihtui vielä myöhemmin Landing Zone 1 -muotoon.


text: Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen alustalle tapahtui 22. joulukuuta 2015 Falcon 9 -raketin 20. lennolla, joka vei 11 Orbcomm OG2 -satelliittia matalalle Maan kiertoradalle.


title: Fu Jen katolinen yliopisto

text: Fu Jen katolinen yliopisto (), arkikielessä FJU (輔大, Pinyin FǔDà), on Taiwanin Uusi-Taipeissa sijaitseva yliopisto. Yliopisto on tunnettu vahvoista siteistä Rooman kuuriaan, ja se on kaupungin suurin kooltaan. Se nimi tarkoittaa "apu" ja "hyväntahtoisuus".


title: Fu Jen katolinen yliopisto

text: Yliopisto muodostuu 12 korkeakoulusta. Sen kansainvälinen yhteinen maisteriohjelma "MGEM" sijoittui 43. maailmanlaajuisesti "Financial Times" vuonna 2017.


title: Fu Jen katolinen yliopisto

text: Yliopisto aloitti toimintansa ensimmäisen kerran vuonna 1925. Sen ensimmäinen nimi oli Pekingin katolinen yliopisto (nykyisin Pekingin normaliyliopisto). Fu Jen on vanhin katolinen ja jesuiitta-sidonnainen yliopisto kiinankielisessä maailmassa.


title: Tuomarniemen metsäoppilaitos

text: Tuomarniemen metsäoppilaitos on Ähtärin Inhassa 1900-luvun alkuvuosista saakka toiminut metsäalan koulutusta antava oppilaitos. Se perustettiin alun perin metsänvartijakouluksi, ja nykyisin se toimii metsäalan perustutkintoon kouluttajana osana eteläpohjalaista Koulutuskeskus Sedua.


title: Tuomarniemen metsäoppilaitos

text: 1800-luvun viime vuosina nousi tarve perustaa Lammilla toimineen Evon metsäkoulun lisäksi uusia metsäkouluja Keski- ja Pohjois-Suomeen. Näin saivat alkunsa paitsi Tuomarniemen, myös Pieksämäen Nikkarilan ja Rovaniemen Hirvaan metsäkoulut. Niiden perustaminen liittyi valtion silloiseen pyrkimykseen saada maaseutuammattien oppilaitoksia, metsäkoulujen lisäksi etenkin maanviljely- ja karjanhoitokouluja, eri puolille Suomea.


title: Tuomarniemen metsäoppilaitos

text: Tuomarniemen metsänvartijakoulu perustettiin vuonna 1903 Jyväskylän tuomiokunnan tuomarin virkatalon maille. Ensimmäiset jugendtyyliset puurakennukset valmistuivat 1904, mutta suurin osa 1910-luvulla. Ähtäristä hankittiin metsätiloja koulun harjoitusmaiksi, joilla tehtiin erilaisia metsänuudistuskokeita. Sen ansiosta seudulla kasvaa muun muassa lehtikuusta ja ulkomaisia puulajeja. Tuomarniemen pihapiirin puulajipuistossa kasvaa noin 80 puu- ja pensaslajia. Tuomarniemi kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Tuomarniemen metsäoppilaitos

text: Tuomarniemi siirtyi 1997 valtiolta Seinäjoen ammatillisen korkeakouluopetuksen kuntayhtymälle. Seinäjoen ammattikorkeakoulun metsäkoulutus on 2000-luvulla toiminut Tuomarniemessä, kunnes metsätalouden koulutusohjelma päätettiin lopettaa vuodesta 2013 alkaen ja loput Seinäjoen amk:n luonnonvara-alan toiminnot keskittää Seinäjoelle ja Ilmajoelle. Tuomarniemessä toimii nyt Koulutuskeskus Sedun toisen asteen metsäalan perustutkintokoulutus.


title: Tuomarniemen metsäoppilaitos

text: Koulun opettajiin on kuulunut muun muassa Benjamin Helander (1903–1906), ja sen johtajana toimi 1909–1939 Arvid Borg.


title: Google Zeitgeist

text: Google Zeitgeist on Googlen palvelu, joka määrittää eri Google-hakujen ja YouTubessa tehtyjen hakujen suosiota vuosittain. Sivusto tarjoaa vuosittaisen katsauksen suosituimpiin hakuihin.


title: Viber

text: Viber on ilmainen pikaviestinpalvelu ja VoIP-ohjelma. Sille on yli 500 miljoonaa käyttäjää.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vanhankaupunginkoski on kulttuurihistoriallisesti merkittävä koski Vantaanjoen suussa Helsingin Vanhankaupunginlahden pohjukassa. Kosken alkuperäinen nimi on Helsinge fors eli Helsinginkoski, jonka ääreen Helsingin kaupunki () perustettiin vuonna 1550. Koski sijaitsee Vanhankaupungin kaupunginosassa. Koski jakautuu itähaaraan ja länsihaaraan, joiden väliin jää Kuninkaankartanonsaari. Kosken läntinen haara on padottu.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin Vantaanjokisuuhun 12. kesäkuuta 1550 vanhan Koskelan kylän paikalle. Vantaanjoen länsi- ja itähaaran väliselle saarelle perustettiin Helsingin kuninkaankartano vuonna 1551. Jatkuvien tulvien vuoksi Pietari Brahe siirsi Helsingin hallinnollisen keskustan Vironniemelle vuonna 1640.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vanhankaupunginkoskessa on ollut vuosisatojen kuluessa erilaisia myllyjä ja patoja, joista viimeisin pato on rakennettu vuonna 1876. Padon yhteydessä on vesivoimalaitos teholtaan 0,2 MW. Siinä oli Helsingin vedenpuhdistamo, joka otti raakaveden Vantaanjoesta, puhdisti sen ja pumppasi Alppilan vesitorniin kosken vedestä saadulla sähköenergialla. Vesilaitos rakensi toiminnan laajetessa useita rakennuksia, jotka jäivät kuitenkin tyhjiksi vedenkäsittelyn loppuessa siellä vuonna 1972. Niihin tiloihin on perustettu Tekniikan museo.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vantaanjoessa oli aiemmin runsas lohi- ja taimenkanta. Lohi hävisi padon rakentamisen myötä, mutta alkuperäistä taimenkantaa on säilynyt Vantaanjoen latvavesissä. Vanhankaupunginkoskesta on saatu myös sinisampia, joista suurimmat olivat kesällä 1756 saadut 2 sinisampea painoltaan 51 kg ja 67 kg. 1900-luvulla sinisampi on hävinnyt Itämerestä liikakalastuksen ja suurten jokien patoamisen seurauksena.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vuoden 1946 suureen alueliitokseen asti Helsingin ja Helsingin maalaiskunnan välinen raja kulki Vanhankaupunginkosken läntistä haaraa pitkin, jolloin Kuninkaankartanonsaari ja kosken itäinen haara jäivät maalaiskunnan puolelle.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Kuninkaankartanonsaaressa toimii Tekniikan museo Helsingin Veden entisissä tiloissa. Vesilaitoksen rakennukset ovat osa Helsingin 1800-luvun teollista perintöä, vaikka niiden käyttötarkoitus on jo muuttunut toisenlaiseksi alkuperäisestä.


title: Vanhankaupunginkoski

text:
Vesi- ja viemärilaitosten rakennukset Vanhassakaupungissa ja kosken pohjoispuolella Koskelassa sisältyvät Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin
Kosken länsirannalla on Helen Oy:n omistama ja ylläpitämä Vanhankaupunginkosken vesivoimala, joka toimii osana Tekniikan museota voimalamuseona. Voimalan valmistui vuonna 1876 ja sen tuottama sähköteho on noin 0,2 MW. Vesivoimalan toiminta päättyi vuonna 1970 ja käynnistettiin uudelleen vuonna 2000.


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vantaanjoen vesistöä on kunnostettu paljon viimeisen 20 vuoden aikana. Vesistöä pidetään nykyisin Suomenlahden parhaana taimenjokena . Jätevesipäästöt ovat hyvin paljon vähentyneet ja vaelluskaloille sopivia kutualueita on varsin paljon jo kunnostettu ympäri Vantaanjokivesistöä. Kutualueita voisi olla jopa 300 km:n matkalla eri joissa ja puroissa. Näitä kunnostustöitä ovat tehneet Virtavesien hoitoyhdistys (Virho) sekä SKES .


title: Vanhankaupunginkoski

text: Vantaanjoen ja Helsingin kehittämisestä kiinnostuneet kaupunkilaiset ovat toimineet aktiivisesti: kaupunginvaltuutettu Jukka Relanderin lokakuussa 2014 tekemä esitys padon purkamisesta johti siihen, että eri lautakuntien selvitysten pohjalta Helsingin kaupunginhallitus teki 11. toukokuuta 2015 päätöksen ruveta selvittämään padon purkamisen vaikutuksia ympäristöön ja Vantaanjoen tilaan.


title: Florida (täsmennyssivu)

text: Florida voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Toivo Paatola

text: Toivo Aukusti Paatola, sukunimi aik. "Packalin" (4. heinäkuuta 1881 Helsinki – 13. helmikuuta 1962 Tampere) oli suomalainen arkkitehti ja rehtori.


title: Toivo Paatola

text: Paatolan vanhemmat olivat kivenhakkaajamestari Juho Aukusti Packalin ja Amanda Maria Sjöberg. Hän valmistui arkkitehdiksi 1904. Paatola toimi Tampereen teollisuuskoulun rehtorina useita kertoja vuosina 1905–1942, Tampereen teknillisen opiston vt. lehtorina 1912–1942, Tampereen valmentavan poikain ammattikoulun opettajana ja rehtorina 1912–1946 sekä Tampereen yleisen ammattikoulun rehtorina 1935–1946. Hän oli Hämeen–Satakunnan kotiteollisuusyhdistyksen puheenjohtaja 1912–1924 ja kuului myös Tampereen Teatterin ja Hämeen museon johtokuntiin.


title: Toivo Paatola

text: Paatola oli harrastajavalokuvaaja. Museokeskus Vapriikin kuva-arkistossa Tampereella on noin 400 hänen ottamaansa negatiivia 1930- ja 1940-luvuilta. Paatola kuvasi Hämeen kirkkoja vuosina 1905–1906 Hämeen museon toimeksiannosta. Paatola maalasi myös akvarelleja.


title: Toivo Paatola

text: Paatola oli naimisissa vuodesta 1908 Maria Johanna Auteron (ent. Lindroos) (1881–1946) kanssa. Heillä oli 3 poikaa ja 2 tytärtä.


title: 4. miinantorjuntalaivue

text: 4. miinantorjuntalaivue on Suomen merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö, jonka tehtävänä on kehittää ja ylläpitää miinasodankäyntivalmiutta.


title: 4. miinantorjuntalaivue

text: Laivueen aluskantaan kuuluvat Katanpää-luokan miinantorjunta-alukset MHC Katanpää, MHC Purunpää ja MHC Vahterpää.


title: 6. pintatorjuntalaivue

text: 6. pintatorjuntalaivue on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Yksikön pääosat sijaitsevat Pansion laivastoasemalla Turussa. Vuoteen 2015 saakka yksikön nimi oli 6. ohjuslaivue


title: 6. pintatorjuntalaivue

text: Joukkoyksikkö jakautuu ohjus- ja miinaviirikköön.


title: 6. pintatorjuntalaivue

text: Laivueen pääaseena on meritorjuntaohjus MTO85. Pintatorjunta-aluksien tehtävänä on pinta-alusten torjunta ohjusaseella. Laivueen aluskalusto soveltuu luokasta riippuen pinta-, ilma- ja sukellusveneentorjuntaan sekä miinoittamiseen.


title: 6. pintatorjuntalaivue

text: 6. ohjuslaivueen aluksissa uusi saapumiserä varusmiehiä vaihtui vanhan tilalle kahdesti vuodessa. Pääosa varusmiehistä palveli miinaviirikössä, ohjusviirikön jatkaessa varusmiesten koulutusta vuoden 2014 kesällä. Koulutusta annettiin kansi-, kone-, keskus-, ja talousaloilla. Palvelusaika oli miehistöllä 8½ kuukautta ja johtajilla 11½ kuukautta. Ajossa ollessa varusmiesten tehtäviin kuului mm. tähystäminen ja ruorissa oleminen, satamassa taas mm. erilaiset alusten huoltotoimenpiteet.


title: 7. pintatorjuntalaivue

text:
7. pintatorjuntalaivue (vuoteen 2014 saakka 7. ohjuslaivue) on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Yksikön pääosat sijaitsevat Upinniemessä Kirkkonummella. Laivueen päätehtävänä on ylläpitää ja kehittää pintatorjunta-, merimiinoitus- ja ilmapuolustuskykyä sekä alueellisen koskemattomuuden valvontaa ja turvaamista. Tässä suhteessa laivue eroaa toisesta Rannikkolaivaston pintatorjuntalaivueesta, 6. pintatorjuntalaivueesta, jonka tehtäviin kuuluu sukellusveneentorjunta. Ero on ymmärrettävä, sillä laivueiden alusten pääaseet ovat hieman erilaiset. Laivueen alusten pääaseina ovat meritorjuntaohjus MTO85M ja merimiinat. Ilmatorjunta-aseina eteläafrikkalainen Umkhonto (ITO 04-ilmatorjuntaohjusjärjestelmä) sekä Bofors 57mm laivatykki. Lämpöhakuinen Umkhonto kykenee torjumaan ilmamaaleja yli kymmeneen kilometriin saakka. Hamina-luokka ja Hämeenmaa-luokka soveltuvat elektroniseen valvontaan sekä pinta- ja ilmatorjuntaan. Pansio-luokan miinalautat soveltuvat merimiinoitukseen sekä merikuljetuksiin.
7. ohjuslaivue tunnettiin alun perin nimellä vartiolaivue (VartLv), jolloin se kuului muilta osiltaan Pansioon sijoitettuun Laivastolippueeseen (LaivLp), myöhemmin Rannikkolaivastoon (RLaiv). Vartiolaivueen nimenvaihdos tuli voimaan kesällä 1998. Laivueen viimeisenä komentajana oli komentaja Kai Varsio. Vuosien saatossa yksikköön on kuulunut "ohjusvenelaivue" (OhjvLv).


title: 7. pintatorjuntalaivue

text: Alun perin vartiolaivueeseen kuuluivat tykkiveneet "Turunmaa" ja "Karjala" sekä R-luokan vartioveneitä. Myöhemmin R-luokan vartioveneiden kanssa merivalvontaa suorittivat neljä Tuima-luokan ohjusvenettä. Rauma-luokan ohjusveneiden valmistumistuttua aikaisemmat alusluokat kuitenkin poistettiin vähitellen käytöstä.


title: 7. pintatorjuntalaivue

text: Rauma-luokan veneet palvelivat laivueessa vuoteen 2006, jolloin ne siirrettiin 6. ohjuslaivueeseen. Laivueen pääkalustoksi tuli Hamina-luokka.


title: 7. pintatorjuntalaivue

text: Laivue lakkautettiin Puolustusvoimauudistuksen yhteydessä ja sen joukkoyksiköt siirrettiin 1.1.2015 perustetun Rannikkolaivaston alaisuuteen.


title: 8. huoltolaivue

text: 8. huoltolaivue on Merivoimien Rannikkolaivastoon kuuluva joukkoyksikkö. Sen lyhenne on 8HLV/RLAIV. Laivueeseen kuuluvat öljyntorjunta-alukset, kuljetusalukset sekä Turun varuskunnan vartiointiin ja huoltopalveluihin kuuluvat sotilaspoliisit, ajoneuvot ja kuljettajat.


title: Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

text: Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo on Tampereella Satakunnankatu 10:ssä sijaitseva kolmikerroksinen jugendtyylinen talo, jonka suunnittelivat Toivo Paatola ja Kaarlo Lindroos. Nykyisin talon omistaa Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS.


title: Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

text: Tampereen Ulkotyöväenyhdistys perustettiin 1893. Sen jäsenet olivat vailla vakituista työnantajaa olleita ulkotyömiehiä, esimerkiksi rakennusmiehiä, kun taas Tampereen työväenyhdistykseen kuului vakinaisessa työsuhteessa olleita tehdastyöläisiä. Ulkotyöväenyhdistys olikin tästä syystä radikaalimpi otteissaan. Se keskittyi politiikan asemesta ammattiyhdistystoimintaan, perusti jäsenilleen sairaus- ja hautausapukassan sekä harjoitti työnvälitystä. Yhdistys toimi Tampereen työväentalon tiloissa mutta se rakensi 1907-1908 oman talonsa Satakunnankadulle.


title: Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

text: Yhdistyksen jäsenmäärä oli kuitenkin alkanut vähentyä huippuvuosista ja yhdistyksen toiminta hiipui vähitellen niin että se jouduttiin lakkauttamaan 1914. Toiminnan päättymiseen saattoi vaikuttaa myös yhdistyksen voimahahmon J. V. Hellbergin väistyminen yhdistyksen johdosta 1907.


title: Tampereen Ulkotyöväenyhdistyksen talo

text: Entisen ulkotyöväenyhdistyksen talon ostivat 1917 virolaiset veljekset Jaan ja John Taug jotka avasivat siellä joulukuun lopulla 1917 elokuvateatteri Olympian. Elokuvateatteri toimi talossa vuoteen 1986 saakka. Sittemmin talossa toimi Cumulus-ketjun hotelli Pinja, jossa oli 60 huonetta. Talon viereen rakennettiin lisärakennus hotellia varten. Hotellin toiminta loppui vuoden 2015 lopussa ja Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS osti talon vuoden 2016 alussa. Katutason liiketilat ja suojeltu Olympia-elokuvateatterin entinen sali vuokrataan ulkopuolisille ja hotelliosaan tullaan remontoimaan opiskelija-asuntoja.


title: Tove Janssonin bibliografia

text: Tove Janssonin teosten bibliografia. Janssonin tuotantoon perustuvista teoksista on lisää artikkelissa Muumi.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Tove Marika Jansson (9. elokuuta 1914 Helsinki – 27. kesäkuuta 2001 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, taidemaalari, filosofian kunniatohtori, pilapiirtäjä ja sarjakuvataiteilija, joka tunnetaan parhaiten muumihahmojen luojana. Taiteilijaperheeseen syntynyt Jansson oli jo lapsuudestaan asti tuottelias, ensin etenkin kuvataiteilijana ja myöhemmin kirjailijana ja kuvittajana. Menestykseen Jansson nousi 1940-luvulla, kun ensimmäiset muumikirjat ilmestyivät. Muumitarinoita valmistui Janssonin elämän aikana proosana ja kuvakirjoina toistakymmentä, sanomalehtien sarjakuvina kaikkiaan tuhatviisisataa sarjaa.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Boheemien, suvaitsevaisten ja humorististen muumien kautta Jansson on luontevasti käsitellyt myös vaikeita aiheita, kuten yksinäisyyttä, riittämättömyyttä, alkoholia ja kuolemaa. Muumikirjojen filosofia on antanut paljon myös aikuisille lukijoille, ja Jansson olikin koko tuotannossaan taitava lasten ja aikuisten roolien kuvaaja.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Myöhemmällä iällä Jansson keskittyi enemmän aikuisille tarkoitettuun kirjallisuuteen sekä kuvataiteeseen ja kirjojen kuvituksiin. 1970-luvun lopulta eteenpäin hän keskittyi teoksissaan yhä enemmän oman aikansa maailmaan ja etenkin ihmissuhteisiin. Myöhemmissä kirjoissa korostuu yhtäältä koti ja perusturva, toisaalta luova epävarmuus ja kaiken suhteellisuus.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Jansson otti tuotannossaan usein kantaa vähemmistöjen, naiseuden ja homoseksuaalisuuden teemoihin. Jansson piti itseään aina ensisijaisesti taidemaalarina. Taiteilijaperheen tyttärenä hänelle oli lapsesta asti itsestään selvää, että hänestä tulee kuvataiteilija. Janssonin merkittävintä kuvataiteellista tuotantoa ovat julkiset tilaustyöt ja koristelumaalaukset muun muassa Auroran lastensairaalaan, kouluihin ja lastentarhoihin.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Vuonna 2004 Jansson sijoittui 19:nneksi Yleisradion järjestämässä Suuret suomalaiset -äänestyksessä. Jansson on nykyisinkin yksi Suomen rakastetuimpia ja tunnetuimpia kirjailijoita. Hänen teoksiaan, etenkin muumikirjoja, on käännetty 45 kielelle, ja hän on Suomen käännetyin kirjailija. Lisäksi muumeista on tehty useita teatteri-, ooppera-, filmi-, tv- ja radiosovituksia. Janssonin alkuperäisiä satukuvituksia ja erikielisiä muumikirjoja on tallennettu Muumimuseoon (ent. Muumilaakso), joka on toiminut Tampereella vuodesta 1987.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Tove Jansson syntyi sunnuntaina 9. elokuuta 1914 kello 11.55 Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat suomenruotsalainen kuvanveistäjä Viktor Jansson sekä ruotsalaissyntyinen piirtäjä Signe Hammarsten-Jansson, jotka olivat tavanneet toisensa Pariisissa opiskellessaan Académie de la Grande Chaumièressä ja olleet naimisissa vuodesta 1913. Vanhemmat olivat erityisen iloisia siitä, että lapsi oli tyttö, ja toivoivat hänestä alusta asti taiteilijaa. Perheeseen syntyi myöhemmin vielä kaksi poikaa, Per Olov Jansson vuonna 1920 ja Lars Jansson vuonna 1926. Myös Toven molemmista veljistä tuli taiteilijoita.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Janssonit asuivat Toven lapsuuden ja nuoruuden ajan Helsingin Katajanokalla Luotsikatu 4:ssä. Talo oli viereisessä korttelissa toimineen kahviyhtiö Pauligin omistama vuokratalo, ja siinä asui paljon taiteilijoita. Janssonien hallussa oli ylimmän kerroksen ateljeehuoneisto, jonka edellinen asukas oli ollut taidemaalari Hugo Simberg. Tove vietti suuria osia lapsuudestaan myös Ruotsissa äidinpuoleisten sukulaistensa luona. Suomen itsenäistymisen jälkeisten levottomuuksien aikana Signe ja Tove asuivat pidemmän aikaa Ruotsissa, kun Viktor Jansson taisteli Suomen sisällissodassa valkoisten puolella. Hammarsten-suvun yhteinen kesänviettopaikka oli Ängsmarnin huvila Blidön saarella Tukholman saaristossa; myös Tove vietti lapsuutensa kesät Ängsmarnissa, ja vanha puuhuvila sekä sitä ympäröinyt vehreä laakso toimivat myöhemmin esikuvina Muumitalolle ja Muumilaaksolle.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Omaelämäkerrassaan "Kuvanveistäjän tytär" (1968) Tove Jansson kuvaili lapsuuttaan impulsiivisen kuvanveistäjäisän ja käytännönläheisen piirtäjä-äidin tyttärenä. Viktor Jansson oli boheemi taiteilijaluonne, jonka ateljeessa järjestetyt juhlat saattoivat jatkua päiväkausia. Hänen lähipiiriinsä kuului useita sukupolvensa johtavia taiteilijoita, kuten Alvar Cawén, Marcus Collin, Jalmari Ruokokoski ja Tyko Sallinen, jotka istuivat usein iltaa Janssoneilla. Tove nukkui isänsä kuvanveistoateljeen parvella ja sai seurata läheltä tämän taiteilijajuhlia. Nuoruudessaan hän oli myös muutamien isänsä tekemien veistosten mallina; kuuluisin näistä on "Convolvuvus", joka voitti Helsingin kaupungin kuvanveistokilpailun vuonna 1930 ja pystytettiin Kaisaniemen puistoon. Koska Viktorin kuvanveistäjäntulot olivat epäsäännölliset, perheen päivittäisestä toimeentulosta huolehti Signe Hammarsten-Jansson. Hän työskenteli päivisin Suomen Pankin setelipainon graafikkona ja teki huomattavan uran etenkin suomalaisten postimerkkien suunnittelijana. Iltaisin Signe hankki lisäansioita piirtämällä kirjankansia ja kuvittamalla suomenruotsalaisia lehtiä.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Taiteilijakodin ilmapiirin ja etenkin äitinsä esimerkin innostamana Jansson aloitti jo varhain uransa kuvittajana. Hän julkaisi ensimmäiset piirroksensa 14-vuotiaana "Allas Krönika" -lehdessä nimimerkillä "Toto". Piirrossarjan nimi oli "Hej hurra för Mannerheim!" (”Hei hurraa Mannerheimille”) ja se kuvasi sisällissodan 10-vuotisjuhlaparaatia. 15-vuotiaana Jansson ryhtyi avustamaan vakituisesti suomenruotsalaista pilalehti "Garmia", jonka toimituskuntaan hänen äitinsä kuului. Vuonna 1933 Jansson asetti ensimmäistä kertaa töitään näytteille, ja samana vuonna julkaistiin myös hänen ensimmäinen kuvakirjansa "Sara och Pelle och Neckens bläckfiskar" (suom. "Pipu ja Kalle ja Ahdin mustekalat") salanimellä "Vera Haij". Hän oli kirjoittanut ja kuvittanut kirjan jo viisi vuotta aiemmin, 14-vuotiaana.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Tove Jansson kävi keskikoulun Helsingin suurimmassa ruotsinkielisessä yhteiskoulussa Brobergska samskolanissa, samassa kuin isänsä aiemmin. Isänsä tavoin koulunkäynti oli hänelle vaikeaa, ja hän totesi myöhemmin: "Koulunkäynti oli ikävää ja olen suurimmaksi osaksi unohtanut sen." Kesken koulun äiti onnistui järjestämään Tovelle vapautuksen vaikeimmaksi osoittautuneesta kouluaineesta, algebrasta Keväällä 1930, hieman ennen 16-vuotispäiväänsä Tove Jansson päätti koulunsa Brobergska samskolanissa, ja saman vuoden syksyllä hän kirjautui Tukholman taideteolliseen kouluun opiskelemaan mainospiirtämistä ja muotoilua. Hänen äitinsä oli aikanaan valmistunut piirustuksenopettajaksi samasta oppilaitoksesta. Jansson opiskeli Tukholmassa kolme vuotta ja asui enonsa, lääkekemian professori Einar Hammarstenin luona.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text:
Vuonna 1933 Tove Jansson palasi Helsinkiin ja jatkoi opintojaan Ateneumissa eli Suomen Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa. Opiskeluvuodet Tukholmassa olivat vakuuttaneet hänet siitä, että hänen ominta alaansa on maalaaminen, ja Ateneumissa hän valitsi taidemaalariluokan. Ateneumissa Jansson opiskeli William Lönnbergin ja Uuno Alangon oppilaana, mutta kummallakaan ei ollut suurta vaikutusta hänen tyyliinsä. Sen sijaan ystävyys kuusi vuotta vanhemman Sam Vannin kanssa oli merkityksellinen ja vahvisti Janssonin näkemystä värien merkityksestä maalaustaiteessa. Taidemaalariluokan oppilaat olivat tyytymättömiä Ateneumin opetukseen ja etenkin pääopettaja Lönnbergiin, ja keväällä 1936 tilanne muuttui avoimeksi kapinaksi: suurin osa taidemaalariluokan oppilaista jätti Ateneumin. Tove Jansson ja kolme muuta oppilasta, Runar Engblom, Christian Sibelius ja Unto Virtanen, vuokrasivat yhteisen ateljeen Ullanlinnan Tähtitorninkadulta. Samana vuonna Jansson esiintyi ensimmäisen kerran vapaana taiteilijana Suomen Piirtäjäliiton yhteisnäyttelyssä Taidehallissa.
Jansson palasi myöhemmin Ateneumiin, mutta päätti opintonsa siellä lopullisesti vuonna 1937. Samana vuonna hän muutti omaan ateljeehensa Vänrikki Stoolin kadulle Etu-Töölöön. Hän asetti maalauksiaan näytteille useisiin eri näyttelyihin ja sai hyviä arvosteluja. Hän sai myös joitakin palkintoja, ja matka-apurahojen turvin hän opiskeli ja työskenteli Pariisissa kevään 1938 sekä teki matkan Italiaan kevätkesällä 1939. Taidemaalarin työ ei kuitenkaan taannut toimeentuloa, ja Jansson oli taloudellisesti riippuvainen kuvitustyöstä. Hän avusti ahkerasti suomenruotsalaisia lehtiä kuvituksillaan ja alkoi kirjoittaa myös lehtinovelleja: ensimmäinen näistä oli "Helsingfors-Journalenissa" julkaistu ”Bulevarden” (1934). Hän sai myös kuvitettavakseen kirjoja, pääasiassa lastenkirjoja, kuten Brita Hiort af Ornäsin "Pikku-Olli ja Jänis Suurisuu" (1943) sekä Solveig von Schoultzin "Nalleresan" (1944). Kaivattuja lisäansioita toivat myös postikorttien ja mainoskuvien piirtäminen.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Ostettuaan Ullanlinnankadun ateljeehuoneiston velkainen Jansson teki kymmenessä vuodessa kaikkiaan yksitoista monumentaalityötä lasimaalauksista monimetrisiin öljymaalauksiin, muun muassa hyvin maksettuja seinämaalauksia. Hän teki monet al secco -tekniikalla, kalkkimaalilla kuivaan seinään. Hän on maalannut muun muassa Elsi Borgin suunnitteleman, 1953 valmistuneen Teuvan kirkon alttaritaulun "Kymmenen neitsyttä". Tämä on ainoa hänen maalamansa alttaritaulu. Haminan Seurahuoneen yläkerran Marskin salissa on kaksi hänen suurikokoista maalaustaan.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Erityisen merkitykselliseksi muodostui suhde pilalehti Garmiin, jota Jansson oli avustanut 15-vuotiaasta lähtien. Hän työskenteli Garmin' vakituisena kuvittajana viitisentoista vuotta ja piirsi siihen noin sata kansikuvaa sekä noin viisisataa muuta piirrosta. Ahkerin kausi oli 1940-luvun alussa toisen maailmansodan aikana, jolloin Jansson oli Garmin johtava taiteilija. Hän kuvasi piirroksissaan sekä taiteilijaelämää että sota-ajan karua arkea, mutta kaikkein eniten hän nautti poliittisten pilapiirrosten tekemisestä ja siitä, että sai olla "sikamainen Hitleriä ja Stalinia kohtaan". Janssonin terävä kynä johti Garmin ajoittain jopa ongelmiin esivallan kanssa. Vuonna 1938 Garmissa julkaistiin Janssonin piirtämä kansikuva, joka kritisoi Münchenin sopimusta: kuvassa Adolf Hitler on kuvattu kiukuttelevana pikkupoikana, joka vaatii huutaen lisää kakkua, vaikka on jo saanut runsaasti kakunpaloja (Puolan käytävän, Elsass-Lothringenin, Danzigin jne.). Garmin päätoimittajan Henry Reinin mukaan lehti oli vähällä saada rangaistuksen "vieraan ystävällismielisen valtion päämiehen loukkaamisesta". Maaliskuussa 1940, juuri ennen Moskovan välirauhaa, sensuuri kielsi Garmia julkaisemasta Janssonin piirtämää kansikuvaa, jossa irvailtiin Stalinin sotilaalliselle kyvyttömyydelle.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Muumien ajatus syntyi Tove Janssonin mielikuvituksessa jo 1930-luvulla. Ensimmäinen piirros muumista syntyi Janssonien kesäpaikan ulkohuussin seinälle. 1930-luvun alkupuolella hänen akvarelleissaan esiintyy mustia muumin kaltaisia olentoja, ja pian Jansson alkoi käyttää hahmoa Garmin pilapiirroksissaan, joissa se toimi tekijän tunnusmerkkinä yhdessä signeerauksen kanssa. Varhaisessa vaiheessa hahmon nimi oli "Snork" (niisku), mutta myöhemmin se sai nimen "Mumin" tai "Mumintroll" (muumi/muumipeikko). Tämä nimi oli peräisin Tukholman taidekoulun ajoilta ja oli Toven enon Einar Hammarstenin keksimä. Tämä oli kertonut ruokaa näpistelevälle sisarentyttärelleen kauhutarinoita ruokakomerossa asuvasta "muumipeikosta". Alkuvaiheissaan muumit olivat pelottavia olentoja, mustia ja punasilmäisiä, eräänlaisia henkilökohtaisia demoneita. Ne olivat laihoja ja usein sarvipäisiä. Muumikirjojen myötä ne muuttuivat ystävällisiksi hahmoiksi.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Ensimmäisen muumikirjansa "Småtrollen och den stora översvämningen" (suom. "Muumit ja suuri tuhotulva") Jansson kirjoitti talvisodan aikana, vuosina 1939–1940. Hän puhtaaksikirjoitti ja kuvitti kirjan jatkosodan jälkeen, ja se ilmestyi syksyllä 1945 Söderström & Co:n kustantamana. Viisikymmentä vuotta myöhemmin Jansson teki kirjan uuteen painokseen esipuheen, jossa hän selosti motiivejaan ryhtyä kirjailijaksi:


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Ensimmäistä muumikirjaa hädin tuskin huomattiin maailmansodan jälkeisillä kirjamarkkinoilla, ja siitä ilmestyi vain yksi – joskin myönteinen – arvostelu. Jansson oli kuitenkin innoissaan uudesta aluevaltauksesta ja ryhtyi välittömästi kirjoittamaan uutta muumikirjaa. "Kometjakten" (suom. "Muumipeikko ja pyrstötähti") ilmestyi syksyllä 1946. Jansson teki kirjan pohjalta myös jatkosarjakuvan "Mumintroll och jordens undergång" ("Muumipeikko ja maailmanloppu") joka ilmestyi vasemmistolaisessa "Ny Tid" -lehdessä 1947–1948. Muumien saama vastaanotto oli kuitenkin edelleen vaisu. "Kometjakten" sai hieman edeltäjäänsä enemmän huomiota, mutta sen myyntiluvut olivat huonot, ja Söderström & Co kieltäytyi julkaisemasta enempää muumikirjoja, koska piti niitä taloudellisesti kannattamattomina. "Ny Tidin" lukijat puolestaan valittivat, että muumiperhe on liian porvarillinen, eikä lehti tilannut Janssonilta enempää sarjakuvia.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Janssonin kirjoitustarmoa nämä takaiskut eivät kuitenkaan kyenneet lannistamaan. Kolmannen muumikirjan "Trollkarlens hatt" (suom. "Taikurin hattu") hän vei kilpailevalle kustantajalle Schildtsille, joka julkaisi sen syksyllä 1948. "Trollkarlens hatt" oli Tove Janssonin kirjallinen läpimurto. Se sai ylistävät arvostelut sekä Suomessa että Ruotsissa, jossa se edeltäjiensä tapaan julkaistiin samaan aikaan. Kirjasta tehtiin myös nopeasti englanninkielinen käännös "Finn Family Moomintroll", joka ilmestyi 1950.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Vuonna 1984 valmistuneessa televisiosarjassa "Tove ja meri" Jansson kertoo Muumien synnystä.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Janssonilla on ollut romanttisia suhteita sekä miesten että naisten kanssa. Ensimmäinen merkittävämpi rakkaussuhde Janssonilla oli taidemaalari Sam Vannin kanssa. Sodan aikana Janssonilla oli rakkaussuhde kuvataiteilija Tapio Tapiovaaraan. Vakavampi suhde oli 1940-luvun puolivälin molemmin puolin vasemmistolaisen intellektuellin ja kansanedustaja Atos Wirtasen kanssa, joka tiedetään Nuuskamuikkusen esikuvaksi. Jansson oli valmis avioitumaan ja hankkimaan lapsia Wirtasen kanssa. Wirtasen empiessä Jansson tutustui naimisissa olevaan Vivica Bandleriin 1946. Tästä muodostui hänen ensimmäinen homoseksuaalinen suhteensa 32 vuoden iässä. Vivica ja Tove ikuistuivat muumikirjoihin Tiuhtin ja Viuhtin muodossa (Tofslan och Vifslan), Jansson signeerasi töitäänkin Tofslan-nimellä. Jansson ikuisti Bandlerin Helsingin kaupungin häneltä 1947 tilaamiin freskoihin. Suhde kuitenkin päättyi nopeasti, mutta ystävyys säilyi loppuelämän ajan. Heillä oli myös ammatillista yhteistyötä: Jansson ja Bandler toteuttivat useita muuminäytelmiä yhdessä.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Vuodesta 1956 alkaen Janssonin elämänkumppani oli taidegraafikko Tuulikki Pietilä, jonka kanssa hän vietti kymmenet kesät Pellingissä sijaitsevassa Klovharun saaressa. He kirjoittivat yhdessä kirjan "Haru, eräs saari" (1996), jossa he kertoivat kesistään saaressa. Jansson ja Pietilä asuivat ja pitivät yllä galleriaa Helsingin Kaartinkaupungissa Ullanlinnankadulla. Pietilän kuvaamista kaitafilmeistä on koottu useita TV-dokumentteja, joissa on käsitelty niin heidän kesiään Klovaharunilla kuin heidän matkusteluaan ympäri maailmaa. Pietilä oli Janssonin seuralainen Presidentinlinnan itsenäisyyspäiväjuhlissa vuonna 1992, ehkäpä ensimmäisenä lesboparina. Pietilän piirteitä löytyy 1957 julkaistun Taikatalvi-kirjan Tuu-tikista.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Omien muumikirjojensa lisäksi Jansson kuvitti myös muita lastenkirjallisuuden klassikoita, kuten J. R. R. Tolkienin "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä Lewis Carrollin romaanin "Liisan seikkailut ihmemaassa" ja runoelman "Kraukijahti" ruotsinnokset. Hän on kirjoittanut myös useita aikuisille suunnattuja kirjoja, muun muassa novelleja. Muumi-sarjakuvaa Jansson piirsi itse 1947–1961 suomalaisiin ja ulkomaisiin lehtiin, minkä jälkeen sarjakuvia jatkoi hänen veljensä Lars. Parhaimmillaan 1950-luvulla sarjakuva ilmestyi yli 40 maassa ja 60 kielellä.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Jansson sai työstään useita palkintoja. Vuonna 1966 hän sai Hans Christian Andersenin palkinnon työstään lastenkirjallisuuden hyväksi. Valtion kirjallisuuspalkinnon hän sai vuosina 1963, 1971 ja 1982. Jansson sai myös Suomen Kulttuurirahaston palkinnon 1990 sekä Suomi-palkinnon 1993. Janssonille itselleen palkinnot eivät merkinneet suuria. Paljon tärkeämpänä hän piti läheistensä hyväksyntää ja arvostusta.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Vuonna 1986 Jansson ja Pietilä lahjoittivat Tampereen taidemuseolle teoskokonaisuuden, johon kuului yli tuhat Janssonin alkuperäiskuvitusta ja useita Pietilän rakentamia muumiaiheisia kuvaelmia. Lahjoitukseen sisältyi myös muumikirjojen erikielisiä käännöksiä ja yli kaksimetrinen muumitalo, jonka Jansson ja Pietilä olivat tehneet yhdessä ystävänsä, erikoislääkäri Pentti Eistolan kanssa. Kokoelmaa varten perustettiin erillinen Muumilaakso-museo, joka avasi ovensa yleisölle Tampereen pääkirjastotalo Metsossa keväällä 1987. Museon kävijämäärät suurenivat 1990-luvun muumi-innostuksen myötä, mikä johti Muumilaakson näyttelytilojen laajentamiseen. Jansson, Pietilä ja Eistola olivat mukana juhlimassa laajennusosan avajaisia Tampereella keväällä 1993.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Tove Jansson sairastui 1990-luvulla sekä keuhko- että rintasyöpään. Hän oli tupakoinut pitkään, ja myös hänen isänsä oli sairastanut keuhkosyöpää. Sairastumisensa myötä Jansson vetäytyi julkisuudesta; hänen viimeinen huomattava julkinen esiintymisensä oli vuonna 1994 Tampereella hänen 80-vuotispäivänsä kunniaksi järjestetyssä kirjailijasymposiumissa. Jansson sai keväällä 2000 vaikean aivoverenvuodon. Hän vietti koko seuraavan vuoden sairaalassa ja kuoli 27. kesäkuuta 2001, 86-vuotiaana. Hänet on haudattu sukuhautaan Hietaniemen hautausmaalle vanhempiensa sekä veljensä Larsin ja tämän vaimon Nitan viereen.Tove Janssonin kunniaksi on Suomessa julkaistu useita muumiaiheisia postimerkkejä vuodesta 1988 sekä juhlarahat 2004 ja 2014. Tove Jansson sai oman nimikkoseuransa 2007.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Vuonna 2014 Tove Janssonin elämäntyötä esiteltiin satavuotisnäyttelyssä Ateneumin taidemuseossa. Sama näyttely oli esillä Japanissa, jossa se kiersi viisi museota.


title: Tove Janssonin elämäkerta

text: Kesällä 2014 Helsingin Katajanokalla sijaitseva Katajanokan puisto nimettiin Tove Janssonin puistoksi. Nimikkopuisto sijaitsee lähellä Janssonin lapsuudenkotia.


title: P. O. Korhonen

text: P. O. Korhonen Oy oli Raision Haunisissa toiminut huonekalutehdas, joka tunnettiin muun muassa Kari Asikaisen ja Timo Saarnion suunnittelemien, taivutetusta ja muotoon puristetusta puusta valmistettujen kalusteiden valmistajana. Martelan ja Artekin yhdessä omistaman yrityksen toiminta lopetettiin kannattamattomana 2014. Yritys haettiin konkurssiin, jossa päävelkojia olivat omistajayritykset.


title: P. O. Korhonen

text: Yrityksen perusti 1950-luvulla Huonekalutehdas Korhonen Oy:n tekninen johtaja Pekka Korhonen vaimonsa Ruthin kanssa huonekaluliikkeeksi. Aluksi yritys myi pääasiassa Alvar Aallon suunnittelemia kalusteita. Vähitellen yritys ryhtyi myös valmistamaan huonekaluja tehtaassaan Ruskolla. Vuonna 1979 P. O. Korhonen sai Huonekalutehdas Korhoselta valmistettavakseen Kari Asikaisen vuonna 1969 markkinoille tuodun Kari-istuinkalustesarjan, joka oli suuri myyntimenestys ja täytti pitkään tehtaan koko tuotantokapasiteetin. 1980-luvulla yrityksen osti julkiskalustevalmistaja Martela, ja vuonna 2011 toiseksi omistajaksi tuli Artek 49 prosentin osuudella.


title: P. O. Korhonen

text: P. O. Korhosen erikoisalaa oli puupuristaminen, jolla esimerkiksi tuolien istuinosat voidaan puristaa hyvin monenlaisiin muotoihin. Yritys on toimittanut tuoleja muun muassa Ruotsin valtiopäivätaloon. Julkiskalustaminen olikin yrityksen pääliiketoimintaa. Kari Asikainen suunnitteli P. O. Korhoselle Kari-sarjan lisäksi tuolimallit "Schelectro" (1987), "Carbonara" (1989), "Pajazzo" (1992), "Maia" (1993), "Salus" (2000) ja "Pario".


title: P. O. Korhonen

text: P. O. Korhosen Raision Tuotekatu 13:ssa sijaitseva, Ola Laihon suunnittelema rakennus valittiin valmistumisvuotenaan 1984 vuoden kauneimmaksi teollisuusrakennukseksi. Rakennuksessa on 2010-luvun keskivaiheilta asti toiminut Riverco-konsernin veneliike Venemaailma.


title: Ignacy Matuszewski

text: Ignacy Hugo Matuszewski (10. syyskuuta 1891 Varsova – 3. elokuuta 1946 New York City) oli puolalaispoliitikko, diplomaatti ja ministeri, eversti ja Kansainvälisen olympiakomitean jäsen.


title: Ignacy Matuszewski

text: Ignacy Matuszewski opiskeli filosofiaa Jagellon yliopistossa Krakovassa, arkkitehtuuria Milanossa, lakia Tartossa ja maataloutta Varsovassa. Ensimmäisen maailmansodan aikaan hän kuului tulevan Puolan johtajan Piłsudskin lähipiiriin. Joulukuussa 1914 lähtien hän palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa, mm. tiedustelujoukkojen komentajana. Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 hän organisoi Pietarissa Vapaan Puolan armeijayksikön perustamiseen, jonka komentajana toimi kenraali Józef Dowbor-Muśnicki ja johon hän liittyi joulukuussa 1917.


title: Ignacy Matuszewski

text: Lokakuun vallankumouksen seurauksena käynnistyneessä Venäjän sisällissodassa bolševikit uhkasivat Matuszewskia kuolemantuomiolla. Vastavetona siihen hän oli helmikuussa 1918 valloittamassa Minskiä, ja puolalaisjoukoissa hän oli valloittamassa kaupungin bolševikkivaruskuntaa. Sen jälkeen hänestä tuli kaupungin komendantti. Käynnissä olleen maailmansodan toinen osapuoli eli saksalaiset olivat myös julistaneet hänelle kuolemantuomion. Tämän vuoksi hän siirtyi Kiovaan. Toukokuussa 1918 Matuszewski osallistui vallankaappaukseen, jossa yritettiin syrjäyttää puolalaisjoukkojen kenraali Dowbor-Muśnicki. Kaappaus kuitenkin epäonnistui, ja Matuszewski siirtyi takaisin Kiovaan.


title: Ignacy Matuszewski

text: Puola sai itsenäisyyden Piłsudskin johdolla marraskuussa 1918 maailmansodan päättyessä keisarillisen Saksan tappioon. Matuszewski oli sitten mukana sodassa, joka käytiin Puolaan hyökännyttä Neuvosto-Venäjää vastaan. Hän osallistui myös sodan päättäneisiin kevään 1921 Riian rauhanneuvotteluihin. Vuosina 1923–24 käydyn diplomaattikoulutuksen jälkeen hän siirtyi sotilasasiamieheksi Roomaan Puolan hallituksen puolustusministeriön edustajana. Joulukuussa 1924 hänet ylennettiin everstiksi, ja palattuaan sotilasasiamiehen tehtävästä takaisin Varsovaan vuonna 1926 hänet siirrettiin armeijan palveluksesta reserviin.


title: Ignacy Matuszewski

text: Vuoden 1926 vallankaappauksessa Matuszewski kuului kaappausta johtaneen marsalkka Józef Piłsudskin kannattajiin, ns. everstijunttaan. Vuosina 1926–28 hän toimi Puolan lähettiläänä Budapestissä ja sen jälkeen vuosina 1929–31 valtiovarainministerinä Kazimierz Bartelin ja Walery Sławekin hallituksissa. Vuosina 1932–36 hän toimi päätoimittajana puolalaisessa viikkojulkaisussa "Gazeta Polska". Vuonna 1937 hän sai kirjallisista ansioistaan Puolan kirjallisuusakatemian palkinnon.


title: Ignacy Matuszewski

text: 1930-luvun loppupuoliskolla Matuszewski joutui Piłsudskin kuoleman jälkeisten vallanpitäjien kanssa vastakkainasetteluun. Hänen kirjoituksensa, joissa hän toi esille huolensa Puolan tulevasta kohtalosta, otettiin vastaan ristiriitaisesti. Matuszewski toi julkisesti esille huolensa Puolan kohtalonsa mahdollisesta sodasta Saksan kanssa. Puolan kannalta katastrofaaliseen tilanteeseen jouduttiinkin toisen maailmansodan käynnistyttyä juuri syyskuun alussa 1939 Saksan hyökkäyksellä Puolaan. Hän oli sodan sytyttyä mukana ryhmässä, joka evakuoi Puolan valtion kultavarantoa Puolan pakolaishallituksen käyttöön. Lopetettuaan yhteistyön pakolaishallituksen johtajan eversti Władysław Sikorskin kanssa hän siirtyi syyskuussa 1941 Ranskan, Espanjan, Portugalin ja Brasilian kautta Yhdysvaltoihin. Matuszewski vastusti kirjoituksissaan Sikorskin Neuvostoliitto-politiikkaa, johon liittyi mm. Sikorski–Maiski sopimus.


title: Ignacy Matuszewski

text: Sodan aikana Yhdysvalloissa ollessaan Matuszewski oli perustamassa muiden puolalaisten pakolaispoliitikkojen kanssa Yhdysvaltojen puolalaisia kulttuuriorganisaatioita. Toisaalta hän omalla toiminnallaan pyrki vaikuttamaan Yhdysvalloissa yleiseen asenneilmastoon, jolla vastustettaisiin Puolan luovuttamista Stalinin valtapiiriin.


title: Ignacy Matuszewski

text: Matuszewski kuoli yllättäen New Yorkissa 3. elokuuta 1946. Hän oli naimisissa vuodesta 1928 puolalaisen yleisurheilun olympiavoittajan Halina Konopackan kanssa. Konopacka oli urheilu-uransa jälkeen myös miehensä Matuszewskin tavoin kirjailija ja runoilija.


title: Ignacy Matuszewski

text: Matuszewski oli vuodesta 1928–1939 Puolan edustajana Kansainvälisessä olympiakomiteassa.


title: Kamalamai

text: Kamalamai (aiemmalta nimeltään "Sindhulimadi"; joissain lähteissä nimi kirjoitetaan muodossa Kamalami) on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen Sindhulin piirikunnassa, linnuntietä 81 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itäkaakkoon.


title: Kamalamai

text: Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 39 413. Kamalamai on 296 192 asukkaan (2011) Sindhulin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen pinta-ala on 207,95 neliökilometriä.


title: Reijola (Lappeenranta)

text: Reijola on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee ydinkeskustan laitamilla valtatie 6:n varrella.


title: Reijola (Lappeenranta)

text: Reijolassa sijaitsee Lappeenrannan rautatieasema, jonka yhteyteen 2000-luvun alussa valmistui matkakeskus myös linja-autoliikenteen käyttöön. Reijolassa on myös teollisuutta ja suuria valintamyymälöitä sekä Toikansuon jätevedenpuhdistamo, joka on Lappeenrannan kaupungin kuudesta puhdistamosta suurin. Puhdistamon vedet lasketaan Rakkolanjokeen.


title: Reijola (Lappeenranta)

text: Reijola on nimetty samannimisen maanomistajan mukaan. Reijolan talo sijaitsee alueella edelleen, mutta asutusta kaupunginosassa ei ole. Reijolan kantatilan maita oli myös nykyisen kaupunginosan ulkopuolella, muun muassa Reijolan pohjoisen naapurikaupunginosan Tykin–Kiviharjun alueella. Tykin–Kiviharjun ja Peltolan alueille suunniteltiin 1900-luvun alussa Reijolan taajaväkistä yhdyskuntaa, joka kuitenkin jäi käytännössä toteutumatta ensimmäisen maailmansodan aiheuttamien yhteiskunnallisten ja taloudellisten poikkeusolojen vuoksi.


title: Reijola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Ratakatu pohjoisessa, Vanha Viipurintie idässä, valtatie 6 etelässä ja vanha Simola–Lappeenranta-rata lännessä. Reijolan naapurikaupunginosia ovat Tykki–Kiviharju, Alakylä, Harapainen, Hyrymäki, Myllymäki, Ihalainen, Mattila ja Kesämäki.


title: Tuulitunneli (televisiosarja)

text: Tuulitunneli on huhti–kesäkuussa 2015 Sub-kanavalla esitetty ohjelma, jossa eri tositelevisiosarjoista julkisuuteen nousseet henkilöt keskustelivat ja kilpailivat ajankohtaisiin asioihin liittyvissä kysymyksissä. Aiheina käsiteltiin tuoreita uutisia, politiikkaa, taloutta, maantietoa, tiedettä sekä taidetta.


title: Tuulitunneli (televisiosarja)

text: Ohjelmaa juonsi Aki Linnanahde ja sen vakiopanelisteina toimivat Niko Saarinen sekä Maisa Torppa. Vaihtuvina panelisteina toimivat Suvi Pitkänen, Sahra Ali, Johanna Pulkkinen, Elina Tervo ja Marianne Kallio.


title: Tuulitunneli (televisiosarja)

text: Ohjelma perustuu tuotantoyhtiö Rabbit Filmsin kehittämään formaattiin.


title: Margus

text: Margus on virolainen miehen etunimi. Se on muunnos nimestä Marcus.


title: Bhimeshwor

text: Bhimeshwor tai Bhimeshwar () on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen pohjoisosan Dolakhan piirikunnassa. Kaupungin keskustaajama on nimeltään "Charikot" () ja se sijaitsee linnuntietä noin 73 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itään.


title: Bhimeshwor

text: Kaupunki perustettiin Nepalin kalenterin (Vikram Sambat) mukaan 18. Magh 2053 eli länsimaalaisittain 31. tammikuuta 1997 yhdistämällä neljä kyläkomiteaa (VDC): Makaibari, Charikot, Dolakha ja Mati.


title: Bhimeshwor

text: Länsimaisen kalenterin mukaan vuonna 2011 suoritetussa väestönlaskussa kaupungissa oli 6 076 taloutta, joihin kuului 22 537 asukasta. Kaupunki on 186 557 asukkaan Dolakhan piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin pinta-ala on 65,0 neliökilometriä.


title: Florence Green

text: Florence Beatrice Green (o.s. Patterson, 19. helmikuuta 1901 – 4. helmikuuta 2012) oli brittiläinen nainen ja maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani. Hän palveli Britannian kuninkaallisissa ilmavoimissa naisten osastossa.


title: Florence Green

text: Green syntyi Edmontonissa Lontoossa. Hän liittyi syyskuussa 1918 17-vuotiaana Britannian kuninkaallisiin ilmavoimiin naisten osastoon, jonka tukikohdissa Narboroughissa ja Marhamissa hän toimi tarjoilijana.


title: Florence Green

text: Sodan jälkeen Florence oli naimisissa Walter Greenin kanssa vuodesta 1920 miehen kuolemaan 1975 asti. Florence asui King’s Lynnissä marraskuuhun 2011, jolloin muutti palvelutaloon. Green tunnustettiin maailmansodan veteraaniksi vasta vuonna 2010, kun hänen tietonsa löytyivät Britannian kansallisarkistosta. Greenistä tuli maailman viimeinen ensimmäisen maailmansodan veteraani Claude Choulesin kuoltua 5. toukokuuta 2011.


title: Florence Green

text: Kuollessaan Greenillä oli kaksi lasta, neljä lapsenlasta ja seitsemän lapsenlapsenlasta. Kuollessaan hän oli Ison Britannian kuudenneksi vanhin asukas.


title: Sokajärvi

text: Sokajärvi on Kajaanissa sijaitseva järvi, joka on yhteydessä Paltajärveen, joka on Oulujärven lahti. Sokajärvi sijaitsee Kajaaninjoen suuosassa. Sokajärven ja Kajaaninjoen välissä on Parkinniemi. Sokajärven vesi on lievästi sameaa.


title: Paltajärvi

text: Paltajärvi on vesialue Kajaanissa Kajaaninjoen suuosassa. Nimestään huolimatta Paltajärvi on käytännössä Oulujärven lahti eikä järvi. Se on yhteydessä myös Sokajärveen. Paltajärvi tunnetaan kalaisana haukivetenä. Paltajärven ja muun Oulujärven välissä on Paltaniemi.


title: Harrisburgin junaturma

text: Harrisburgin junaturma (myös "Lochielin junaturma") tapahtui aamuyöllä 11. toukokuuta 1905 Lochielin lähiössä Harrisburgia Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Yöpikajunan ja tavarajunan yhteentörmäyksessä ja sitä seuranneessa räjähdyksessä ja tulipalossa kuoli 20 ja loukkaantui 125 ihmistä.


title: Harrisburgin junaturma

text: Aamuyöllä noin klo 01:40 Lochielin lähellä vaihtotöitä suorittaneen vaihtotyöjunan jarrumies antoi samalla raiteella itäänpäin matkalla olleen Pennsylvania Railroadin tavarajunalle pysähtymismerkin. Tavarajunan kuljettaja suoritti jarrutuksen junan ilmajarruilla, jolloin jarruletku katkesi. Tämän seurauksena oli täysivoimainen hätäjarrutus, jolloin useita pitkän junan keskellä olleita vaunuja suistui raiteilta tukkien osittain viereisen nopeiden junien käyttämän raiteen. Ennen kuin junamiehistö ehti ryhtyä turvaamistoimiin, viereistä raidetta Clevelandistä Cincinnatiin matkalla ollut yöpikajuna törmäsi suistuneisiin vaunuihin.


title: Harrisburgin junaturma

text: Törmäyksen seurauksena pikajuna pysähtyi nopeasti oman pituutensa mittaisella matkalla, ja osa sen vaunuista jäi seisomaan suistuneiden tavaravaunujen kohdalle. Pikajuna ei kärsinyt törmäyksessä suuria vahinkoja. Ennen kuin kukaan matkustajista ehti poistua junasta, kuultiin tavaravaunuista muutamia pamahduksia, ja muutamia sekunteja niiden jälkeen räjähti suistuneessa tavaravaunussa ollut 50 000 naulan (22,5 tonnin) dynamiittilasti.


title: Harrisburgin junaturma

text: Räjähdys sekä törmäyksessä rikkoutuneet valaisimet sytyttivät lukuisia tulipaloja puisissa matkustaja- ja tavaravaunuissa. Matkustajat, jotka onnistuivat pakenemaan ikkunoiden kautta, palasivat yhdessä tavarajunien miehistöjen kanssa auttamaan palaviin vaunuihin ansaan jääneitä, jolloin tapahtui toinen räjähdys. Lisäräjähdysten pelko sai osan apuun palanneista matkustajista poistumaan junien lähettyviltä, jolloin lastista tietoiset rautatieläiset ryhtyivät pelastustoimiin.


title: Harrisburgin junaturma

text: Tulipalo levisi nopeasti puurakenteisissa vaunuissa, ja ennen palokunnan saapumista onnettomuuspaikalle olivat pahiten vaurioituneet matkustajavaunut jo kauttaaltaan liekkien vallassa. Onnettomuuspaikan syrjäinen sijainti vaikeutti sammutustöitä, sillä sammutusvettä jouduttiin pumppaamaan vesiposteista jopa 600 metrin päästä.


title: Harrisburgin junaturma

text: Turmassa sai surmansa muun muassa teatterituottaja ja -omistaja Samuel S. Shubert, joka menehtyi vammoihinsa muutamia päiviä onnettomuuden jälkeen. 89 loukkaantuneen vammat vaativat sairaalahoitoa.


title: Harrisburgin junaturma

text: Räjähdysten ja tulipalon aiheuttamat vahingot kohosivat kaikkiaan noin 200 000 dollariin. Räjähdys muun muassa rikkoi ikkunoita ja sytytti useita tulipaloja myös onnettomuuspaikan ympäristössä. Räjähdyksen paineaalto rikkoi läheisten Central Iron and Steel Companyn ja Paxtang Electric Companyn sekä asuinrakennusten ikkunat sekä sähkövalot laajalta alueelta.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Vanhankaupungin kirkkorauniot on Helsingin ensimmäisen kirkon kivijalka Kirkkorinteessä Kustaa Vaasan puistossa.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Kustaa Vaasa perusti Helsingin vuonna 1550, ja uuden kaupungin ensimmäinen kirkko ja hautausmaa rakennettiin Vantaanjoen suulle nykyiseen Vanhankaupungin kaupunginosaan. Ensimmäinen kirjallinen maininta kirkosta on vuodelta 1553, ja se koskee pyyntöä saada kuninkaalta rahaa kirkon rakentamiseen.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Kirkko oli pohjaltaan suorakaiteen muotoinen, noin 20 metriä pitkä ja noin kymmenen metriä leveä. Sen sisäänkäynti oli asehuoneen kautta, vastakkaisella puolella oli sakaristo. Rakennus oli hirttä, puinen katto oli lautaa tai paanukatto. Кirkossa oli alkuun maalattia, ja penkit siihen tehtiin vasta 1600-luvulla. Kirkon kivijalka oli suurista luonnonkivistä, ja se on ainoa kirkosta nykypäiviin säilynyt osa.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Helsinki siirrettiin Vironniemelle 1639, ja kirkko jäi hospitaali- eli sairaalakirkoksi. Se oli käytössä 1670-luvulle saakka, johon mennessä se oli tuhoutunut joko lahoamalla tai tulipalossa.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Kirkon rauniota tutkittiin 1930-luvulla ja kirkosta löydettiin yli 130 arkkuhautaa. Kirkon kivijalka jätettiin esille.


title: Vanhankaupungin kirkkorauniot

text: Kirkkoraunion sisällä olevan kaivamattoman haudan kohdalla on jäljennös Hans van Sandenin hautakivestä; alkuperäisen kiven palasia löytyi vuonna 1866. Jäljennöksen tekijä on Robert Stigell.


title: Reijola

text: Reijola voi tarkoittaa seuraavia:


title: Solaris Trollino 12

text: Solaris Trollino 12 on Škodan tytäryhtiön Solaris Bus & Coach Puolassa valmistama johdinautomalli, jota on valmistettu vuodesta 2001 alkaen.


title: Solaris Trollino 12

text: Solaris Trollino 12 on kaksiakselinen ja matalalattiainen linja-autoihin pohjautuva johdinauto. Siinä on kolme ovea ja ikkunoissa pienet pitkulaiset ikkunaluukut. Kangaspäällysteiset istumapaikat ovat ajosuuntaa kohti. Etuosassa on modernit ajovalot.Puolalainen alun perin linja-autoja valmistanut Neoplan Polska muutti nimensä Solaris Bus & Coachiksi fuusioitumisen jälkeen. Solaris Trollino 12T on sen ensimmäinen johdinautomalli, jonka se toi markkinoille vuonna 2001 suunnanmuutoksensa jälkeen. Johdinautomalli näyttää vuodesta 1999 lähtien valmistetulta Solaris Urbino 12 -linja-autolta. Solaris Trollino 12T -johdinauton runko on täysin identtinen aiemmin valmistettuihin bussimalleihin nähden, joihin johdinautomallin suunnitelma pohjautuukin.


title: Solaris Trollino 12

text: Vuoteen 2006 saakka Solaris-johdinautot varustettiin saksalaisen GANZ-yrityksen elektroniikalla ja ne olivat nimetty Solaris Trollino 12T -malleiksi, mutta GANZ-in mentyä konkurssiin vuoden 2006 loppupuolella joitain yksittäisiä malleja on varustettu Medcom-elektroniikalla ja nämä ovat M-malleja eli Solaris Trollino 12M -johdinautoja. Tämän jälkeen elektroniikan on tuottanut tšekkiläis-ranskalainen Cegelec. Cegelec-elektroniikalla niitä alettiin varustaa osittain jo vuodesta 2004, mutta virallisesti vasta vuodesta 2007. Uudemmat julkaisumallit ovat nimetty Solaris Trollino 12AC -malleiksi Cegelec-elektroniikan vuoksi. Joissain Solaris-johdinautoissa, jotka on varustettu Cegelec-elektroniikalla, on dieselgeneraattori. Cegelec-elektroniikalla varustetut Solaris-johdinautot ovat kalliimpia, kuin alussa GANZ-elektroniikalla varustetut Solaris-johdinautot. Uusimpien Solaris-johdinautojen rungot ovat ruostumattomasta teräksestä.


title: Solaris Trollino 12

text: Ensimmäisen mallin lisäksi valmistetaan vuodesta 2002 lähtien erilaisia malleja: kuudella renkaalla Solaris Trollino 15 ja nivelellä yhdistetty Solaris Trollino 18. Mallit on nimetty metripituuksien mukaan: 12 on 12 m pitkä, 15 on 15 m pitkä ja 18 on 18 m pitkä. Kahdella niveleellä yhdistetyn Solaris Trollino 24 -mallin projekti on vielä toteutusvaiheessa ja malli on 24 m pitkä. Myös jatkomallit pohjautuvat Solaris Urbino -linja-automalleihin. Jatkomallit siirtyivät myös GANZ:in konkurssin jälkeen Cegelec-elektroniikan varusteisiin. Tšekkiläiset Škoda 26Tr, 27Tr ja 28Tr Solaris -johdinautot ovat rungoltaan melkein identtisiä Solaris-johdinautojen kanssa, koska ne on varustettu Solaris-elektroniikalla, Solaris-koripohjalla ja pohjautuvat Solaris-johdinautomalleihin, mutta niissä on Škoda-moottori. Vuodesta 2011 lähtien Solaris-johdinautojen korit on osittain valmistettu pyöristetyillä keulilla, minkä vuoksi ne on nimetty Solaris Trollino 12AC, 15AC ja 18AC MetroStyle -johdinautoiksi. Niiden ohjaamossa on enemmän tilaa ja nekin on varustettu Cegelec-elektroniikalla. Samaa MetroStyle-ulkoasua käytetään nykyään myös Solaris Urbino -linja-autoilla sekä joissain Van Hool linja-auto- ja johdinautomalleissa. Budapestiin hankittujen Solaris-johdinautosarjojen moottorit on valmistettu eri maissa, esimerkiksi ensimmäisen sarjan moottorit vuonna 2004 oli valmistettu Aoberin tehtaalla Ukrainassa.


title: Solaris Trollino 12

text: Puolalainen yhtiö Solaris Bus & Coach on vuoteen 2009 mennessä noussut suurimmaksi nyky-Euroopan eniten johdinautoja valmistavaksi ja tuottavaksi yhtiöksi. Isoimpia asiakkaita ovat esimerkiksi Tallinna, Rooma, Riika, Vilna, Kaunas, Ostrava ja Landskrona.


title: Inge Lehmann

text: Inge Lehmann (13. toukokuuta 1888 Kööpenhamina – 21. helmikuuta 1993 Kööpenhamina) oli tanskalainen seismologi ja geofyysikko. Hän tutki maanjäristyksiä ja päätteli vuonna 1936 maapallon muodostuvan kuoren lisäksi vaipasta ja ytimestä.


title: Inge Lehmann

text: Google julkaisi Lehmannin syntymän 127-vuotispäivän kunniaksi Google Doodlen 13. toukokuuta 2015.


title: Kari (kalustesarja)

text: Kari on Kari Asikaisen suunnittelema, vuonna 1969 markkinoille tuodusta Kari-tuolista syntynyt kalustesarja, jota valmistetaan muotoonpuristetusta koivuviilusta. Alun perin tuolia valmisti Huonekalutehdas Korhonen Oy ja vuosina 1979–2014 raisiolainen P. O. Korhonen Oy. Tuolista tuli erittäin suosittu julkisten tilojen kalustuksessa, ja se kasvoi yhdestä tuolimallista suomalaisen huonekaluteollisuuden laajimpiin kuuluvaksi kalustesarjaksi.


title: Kari (kalustesarja)

text: Alkuperäinen Kari 1 -tuoli syntyi täyttämään tarvetta pinottavasta käsinojin varustetusta tuolista julkisiin tiloihin. Sen rakenne perustui Kari Asikaisen jo opiskeluaikoina saamiin ajatuksiin. Vaaleasta koivuviilusta muotoon puristettuja tuoleja valmistettiin aluksi Korhosen huonekalutehtaalla Alvar Aallon tuotteiden rinnalla. Kari-tuolien suosio kasvoi Suomessa tasaisesti 1970-luvulla, ja niitä myytiin paljon myös ulkomaille. Suosio alkoi vaikuttaa Korhosen kykyyn tuottaa Alvar Aallon kalusteita pääasiakkaalleen Artekille. Kari-tuoli siirrettiin 1979 valmistettavaksi samaan sukuun kuuluvan Pekka Korhosen Ruskolle perustamaan P. O. Korhonen Oy:n tehtaaseen, joka siirtyi uusiin tiloihin Raisioon 1984. Tehtaan tuotanto perustui kokonaan laajenevaan Kari-mallistoon, ja 1980-luvulla julkisten tilojen kalustevalmistaja Martela Oy osti P. O. Korhosen saadakseen Kari-kalustemalliston myyntiohjelmaansa.


title: Kari (kalustesarja)

text: Kari 1 -tuolia on tehty yli puoli miljoonaa kappaletta. Vuodesta 2010 lähtien sitä on valmistanut lisenssillä myös japanilainen Actus. Vuonna 1982 tuli markkinoille käsinojaton ja verhoilematon Kari 3 -tuoli, jonka istuinosa on yhtä kappaletta eikä ruuviliitoksia käytetä. Sisustusarkkitehdit SIO ry palkitsi sen vuoden 1982 parhaana suomalaisena julkisten tilojen huonekaluna. Muita Kari-tuoleja ovat käsinojaton Kari 2, kaksinkertaisilla käsinojilla varustettu Kari 4 sekä nojatuolimallit Kari X ja XM. Kalustesarjaan kuuluu myös pöytiä ja lastenkalusteita.


title: HMS Carlskrona (M04)

text: HMS Carlskrona (runkonumerot M04 ja P04) on Ruotsin laivaston vuonna 1982 valmistunut miinalaiva ja esikunta-alus.


title: HMS Carlskrona (M04)

text: Alus tilattiin 25. marraskuuta 1977 Karlskronavarvetilta. Sen köli laskettiin 8. helmikuuta 1979 ja alus laskettiin vesille 28. toukokuuta 1980. Se liitettiin laivastoon 19. maaliskuuta 1982.


title: HMS Carlskrona (M04)

text: Aluksen runko on jaettu neljääntoista vesitiiviiseen osastoon. Sen takakannella on helikopterikenttä, mutta ei hangaaria. Aluksella on kaksi taistelunjohtokeskusta Hugin- ja Spica II -luokan ohjusveneiden johtamiseen. Alus on suunniteltu miinalaivana toimimisen lisäksi koululaivaksi ja sillä on majoituskapasiteetti 72 kadetille.


title: HMS Carlskrona (M04)

text: Alus teki ensimmäisen koulutuspurjehduksensa 1982-1983, minkä jälkeen se on tehnyt vuoteen 2002 mennessä kaikkiaan 20 purjehdusta. Alus modernisoitiin 2002, jolloin takakannen 57 millimetrin tykki poistettiin ja helikopterikenttää suurennettiin. Muutoksen jälkeen alukselle voidaan laskeutua myös raskailla helikoptereilla. Samalla sen taistelunjohtojärjestelmät uusittiin ja sen viestijärjestelmät saatettiin Nato-yhteensopiviksi.


title: Barañain

text: Barañain () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Pamplonaan on matkaa noin 5 kilometriä.


title: Burlata

text: Burlata () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa. Burlatan väkiluku on 18 338 (2016).


title: Eguesibar

text: Eguesibar () on kunta Nafarroan maakunnassa Baskimaan Espanjan puoleisessa osassa.


title: Estella (Espanja)

text: Estella () on kunta ja kaupunki Navarran maakunnassa Espanjassa.


title: Estella (Espanja)

text: Kaupungissa on useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia:


title: Hjkr 4 Waria

text: MS Waria oli Stockholms Rederi AB Svean rahtialus, joka pakko-otettiin toisen maailmansodan puhjetessa Ruotsin merivoimille apuristeilijäksi. Sodan jälkeen alus palautettiin omistajilleen.


title: Hjkr 4 Waria

text: Stockholms Rederi AB Svea tilasi aluksen Landskronasta Öresundsvarvetilta. Alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1938 telakkanumerolla 52 ja se valmistui 25. elokuuta.


title: Hjkr 4 Waria

text: Alus aloitti valmistuttuaan Stockholms Rederi AB Svealla liikennöinnin Ruotsin rannikolla ja Itämerellä.


title: Hjkr 4 Waria

text: Merivoimat kutsui aluksen palvelukseen Neuvostoliiton aloitettua hyökkäyksen Suomeen 30. marraskuuta 1939. Alus siirrettiin 27. joulukuuta Tukholmaan Finnbodan telakalle, jossa sille tehtiin muutostöitä ja se aseistettiin. Työt aluksella saatiin päätökseen 5. huhtikuuta 1940, jolloin se liitettiin Tukholmaan sijoitettuun laivueeseen. Alukselle asennetut kaksi "HMS Thorilla" ollutta 12 cm M/1894C -kanuunaa (numerot 19 ja 20) ja kaksi "HMS Äranin" 57 millimetrin M/1889B -tykkiä (numerot 64 ja 105). Lisäksi alukselle asennettiin kaksi tyypin M/1933C syvyyspomminheitintä ja kaksi 8 millimetrin M/1936 ilmatorjuntakonekivääriä. Aluksen muuna varustuksena oli M/1931 paravaanijärjestelmä, 400 watin lyhytaaltoradio, 3 watin FM-radio M/1939 ja kolme lyhytaaltovastaanotinta M/1939.


title: Hjkr 4 Waria

text: Saksan vallattua Tanskan ja Norjan tuli Ruotsille tärkeäksi öljynsaannin turvaaminen. Diplomaattisten toimien seurauksena saatiin tilattua vuoden 1940 kesällä 15 000 tonnin öljylasti, jota kuljetti ruotsalainen tankkeri "MT Sveadrott". "HMS Nordenskjöld" ja apuristeilijä "Waria" lähtivät 1. syyskuuta Göteborgista kohdatakseen tankkerin Shetlannin vesillä. Alukset tankattiin Kristiansandissa, josta ne jatkoivat matkaansa tiistaina 3. syyskuuta saksalaisen luotsialuksen opastamana. "Warialla" oli paravaanit ulkona ja "Nordenskjöld" seurasi tarkasti edellä menevän aluksen vanavedessä. Alusten yli lensi aluksi runsaasti Saksan ilmavoimien koneita ja Pohjanmerellä Britannian kuninkaallisten ilmavoimien koneita. Torstaina 5. syyskuuta saattajat saivat radioyhteyden tankkeriin ja hieman ennen puoltayötä alukset kohtasivat. Paluumatkalla alukset vierailivat jälleen Kristiansandissa, jossa niiden tankit täytettiin. Maanantaina 9. syyskuuta saattue saapui Götajoen suulle.


title: Hjkr 4 Waria

text: Vuonna 1941 aluksen aseistusta täydennettiin kahdella konekiväärillä ja vuotta myöhemmin alukselle asennettiin vielä kaksi 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.