title: Aleksandr Georgijev

text: Georgijev teki kauden 2014–2015 aikana myös debyyttinsä TPS:n SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 2. tammikuuta 2015 vieraissa Tapparaa vastaan. Georgijev torjui TPS:n voittomaalikilpailussa 3–4-voittoon päättyneessä ottelussa 24 kertaa. Voittomaalikilpailussa hän päästi Tapparan kolmesta yrityksestä yhden. Georgijev torjui liigauransa ensimmäisen nollapelinsä 12. helmikuuta 2015 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hän torjui TPS:n 0–1-voittoon päättyneessä ottelussa 37 kertaa ja voittomaalikilpailussa HPK:n viidestä laukauksesta neljä. Georgijev palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana ja myös Jukka Laamanen valitsi hänet legendojen tähtien ykköstähdeksi. Georgijev toimi siirtotakarajan jälkeen TPS:n pääasiallisena kakkosmaalivahtina Teemu Lassilalle, kun seura lainasi Kristian Järvisen loppukaudeksi HPK:hon. Hän torjui kauden aikana kaikkiaan 14 SM-liigaottelussa. Runkosarjan viimeisten kierrosten aikana Georgijev siirtyi vahvistamaan TPS:n A-nuoria pudotuspeleihin, joissa hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Aleksandr Georgijev

text: Kauteen 2015–2016 Georgijev lähti taistelemaan TPS:n kakkosmaalivahdin paikasta Oskari Setäsen kanssa. Hän oli alkukaudella Setästä enemmän joukkueen kokoonpanossa Teemu Lassilan aisaparina. Mm. Lassilan pitkän pelikiellon myötä Setänen onnistui kuitenkin käyttämään näytönpaikkansa hyvin ja Georgijev jäi lopulta TPS:n kolmosmaalivahdiksi. Hän pelasi kaikkiaan kymmenen SM-liigaottelua, yhden Mestarien liigan ottelun sekä yhdeksän ottelua TPS:n A-nuorissa, kunnes seura lainasi hänet tammikuussa 2016 toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon. Georgijev pelasi siellä 13 ottelua, kunnes hän sai aivan runkosarjan lopulla kutsun takaisin TPS:ään Oskari Setäsen loukkaannuttua. Georgijev pelasi pudotuspeleissä kahdessa ottelussa, joista toisen aloittavana maalivahtina kuudennessa puolivälieräottelussa 28. maaliskuuta 2016 Oulun Kärppiä vastaan Teemu Lassilan sairastuttua. Ottelu jäi TPS:n kauden viimeiseksi, kun Kärpät voitti jatkoajalla lukemin 2–3 ja eteni välieriin otteluvoitoin 4–2.


title: Aleksandr Georgijev

text: Georgijev lähti kauteen 2016–2017 TPS:n lähtökohtaisena kakkosmaalivahtina Oskari Setäselle. Hän pelasi runkosarjassa 27 ottelua ja esiintyi yhdessä playoff-ottelussa torjuen kaksi nollapeliä. Tammikuussa 2017 Georgijev teki TPS:n kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.


title: Aleksandr Georgijev

text: Kesällä 2017 Georgijev osallistui New York Rangersin kehitysleirille. Pian tämän jälkeen hän teki heinäkuussa seuran kanssa kolmivuotisen ja 2,775 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Myös TPS vahvisti purkaneensa yhteisymmärryksessä sopimuksensa Georgijevin kanssa. Hän aloitti kauden 2017–2018 AHL-joukkue Hartford Wolf Packin vahvuudessa. Georgijev teki NHL-debyyttinsä Rangersissa 23. helmikuuta 2018 Minnesota Wildia vastaan. Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen bulgarialaissyntyinen NHL-pelaaja. Georgijev torjui Rangersin 1–4-tappioon päättyneessä ottelussa 33 kertaa.


title: Aleksandr Georgijev

text: Georgijev pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti hopeaa. Yhteensä Georgijev on pelannut 12 nuorten maaottelua.


title: Good Evening Manchester

text: Good Evening Manchester oli vuosina 1985–1994 toiminut ahvenanmaalainen brittipoppia soittanut yhtye, joka julkaisi neljä albumia. Niiden tuottajina toimivat Ari Vaahtera ja Pertti Neumann.


title: Doora

text: Doora oli 1980-luvun puolivälissä toiminut suomalainen rockyhtye, joka oli kotoisin Porista. Se sai levytyssopimuksen aikakauden suosittujen porirock-yhtyeiden menestyksen myötä, julkaisten yhden albumin Kräk-levymerkille, mutta ei kuitenkaan onnistunut itse nousemaan valtakunnallisesti tunnetuksi. Yhtyeen johtohahmo oli Make Tommila.


title: Lauri Boldt

text: Johan Lauri Daniel Boldt (21. marraskuuta 1910 Turku – 18. tammikuuta 1982) oli sodassa pataljoonankomentajana ja myöhemmin rauhan aikana muun muassa prikaatin komentajana palvellut suomalainen jalkaväen upseeri.


title: Lauri Boldt

text: Boldt valmistui ylioppilaaksi 1930 ja opiskeli aluksi oikeustiedettä, mutta vaihtoi opiskelut kadettikouluun. Hän oli tarkkailijana Espanjan sisällissodassa 1937-1939. Talvisodassa hän palvei nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä 1. prikaatissa. Jatkosodassa Boldt oli komppanianpäällikkönä ja pataljoonankomentajana JR 13:ssa 1941-1944. Sodan jälkeen hän toimi komppanianpäällikkönä JR 4:ssä. Pääesikunnassa jalkaväkiosaston toimistoupseerina Boldt työskenteli 1945-1951. Samalla hän kävi sotakorkeakoulun 1947-1948. Uudenmaan sotilasläänissä hän palveli 1954. Komppanianpäällikkönä JP 4:ssä hän oli 1954-1955. 4. prikaatin aliupseerikoulun johtajaksi hänet oli sijoitettu 1955-1958. Hän palveli myös sotilastarkkailijana Libanonissa 1958. Uudenmaan prikaatissa hän toimi esikuntapäällikkönä 1959, pataljoonan komentajana 1960 ja jälleen esikuntapäällikkönä 1961-1965. Uudenmaan prikaatin komentajana hän toimi 1965-1967. Kyproksen suomalaisten YK-joukkojen komentajana Boldt toimi 1965-1966.


title: Lauri Boldt

text: Ylennykset: Reservikornetti 1932, luutnantti 1941, kapteeni 1943, majuri 1955, everstiluutnantti 1959, eversti 1965.


title: Lauri Boldt

text: Lauri Boldtin isä oli sosialisti ja uskontofilosofi Georg Boldt, puoliso kirjastoneuvos Barbro Boldt (o.s. Inberg) ja poika ekonomisti Peter J. Boldt.


title: Jessica Sula

text: Jessica Bianca Sula (s. 3. toukokuuta 1994 Gorseinon, Wales) on walesilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan roolistaan Grace Bloodina "Skins – liekeissä" -televisiosarjassa.


title: Jessica Sula

text: Sula syntyi Walesissa. Hänen trinidadilainen äitinsä on puoliksi afroamerikkalainen ja puoliksi kiinalainen ja isänsä puoliksi saksalainen ja puoliksi virolainen. Sula keskitti opintonsa espanjaan, ranskaan ja teatteritaiteeseen Gorseinon Collegessa.


title: Jessica Sula

text: Sula esiintyi televisiossa ensi kertaa vuonna 2011 näytellen Grace Bloodia "Skins – liekeissä" -sarjassa, jossa hänet nähdään 5. ja 6. tuotantokaudella. Myöhemmin hän sai roolin ITV-kanavan draamakomediasarjassa "Love and Marriage" vuonna 2013.


title: Jessica Sula

text: Sulan ensimmäinen merkittävä päärooli valkokankaalla oli vuonna 2014 elokuvassa "Honeytrap", joka kertoo 15-vuotiaasta Laylasta, joka järjestää häneen rakastuneen pojan murhan.


title: Jessica Sula

text: Sula soittaa kitaraa ja harrastaa karatea.


title: Ludvig V

text: Ludvig V (noin 967 – 21. toukokuuta 987) oli Länsifrankkien valtakunnan eli suunnilleen nykyisin Ranskan alueen kuningas ja viimeinen karolingi-kuninkaista.


title: Ludvig V

text: Isä Lothair kruunautti Ludvigin kanssahallitsijakseen vuonna 978. Ludvig meni vuonna 982 eli noin 15-vuotiaana naimisiin 40-vuotiaan lesken, Akvitanian Adélaïden kanssa. Isän kuoltua 986 Ludvig oli kiistaton kuningas. Hän sai kuitenkin surmansa metsästysretkellä seuraavana vuonna. Hänellä ei ollut perijää, joten suku sammui, ja hänen seuraajakseen tuli Hugo Capet, joka aloitti Kapeting-hallitsijasuvun.


title: Eino Reivinen

text: Eino Toivo Reivinen (23. heinäkuuta 1904 Heinola – 15. kesäkuuta 1990) oli Suomen Puolustusvoimien eversti.


title: Eino Reivinen

text: Reivinen kävi kadettikoulun 1925–1927 ja palveli kouluttajana Tampereen rykmentissä 1927–1928 sekä reserviupseerikoulussa 1928–1929. Komppanianpäällikkönä Polkupyöräpataljoona 3:ssa hän toimi 1930-1931. Sotakoulussa kouluttajana hän työskenteli 1932–1936. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1936–1938 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon juuri ennen sotaa 1939. Sodan aikana hän toimi mm. II. armeijakunnan esikunnan huoltopäällikkönä 1940–1941. Toimistopäällikkönä päämajassa sekä pääesikunnassa Reivinen oli 1941–1944 sekä 1945–1949. Tämän jälkeen hän toimi puolustusministeriössä mm. sotilasasiainosaston päällikkönä 1949–1959.


title: Eino Reivinen

text: Ylennykset: reservivänrikki 1925, vänrikki 1927, luutnantti 1929, kapteeni 1934, majuri 1940, everstiluutnantti 1942, eversti 1951.


title: Olavi Haikala

text: Olavi Haikala (7. huhtikuuta 1912 Lappee – 14. kesäkuuta 1994) oli Suomen merivoimien muun muassa sodan aikana panssarilaivoilla palvellut ja useissa merenkulun ja meriupseerien luottamustehtävissä toiminut meriupseeri, sotilasarvoltan kommodori.


title: Olavi Haikala

text: Haikala suoritti Merisotakoulun 1933 ja palveli koululaiva Suomen Joutsenen vahtiupseerina 1933-1936. Tämän jälkeen hänet sijoitettiin nuoremmaksi upseeriksi rannikkolaivastoon 1936-1939 ja hän kävi laivaston tykistökurssin Iso-Britanniassa 1937. Talvisodan sytyttyä Haikala toimi panssarilaiva Ilmarisen tykistöupseerina 1939-1941. Jatkosodassa hän komensi Ääänisen laivasto-osastossa laivuetta 1941-1943. Panssarilaiva Väinämöisen ensimmäisenä upseerina hän oli 1944.


title: Olavi Haikala

text: Sodan jälkeen hän palveli pitkään merivoimien esikunnassa toimisto- ja osastopäällikkönä 1945-1964. Tämän jälkeen Haikala oli merivoimien esikunnan esikuntapäällikkönä 1964-1966. Laivastolippuetta hän komensi 1966-1968. Merisotakoulua hän johti 1969-1971.


title: Olavi Haikala

text: Lisäksi Haikala toimi myös ase- ja laivahankintoihin liittyvänä asiantuntijana. Suomen soutuliiton toiminnanjohtajana hän toimi 1947-1954. Meriupseeriyhdistyksen puheenjohtajana hän oli 1966-1967. Hän toimi myös oikeudellisissa tehtävissä.


title: Olavi Haikala

text: Ylennykset: aliluutnantti 1933, meriväenluutnantti 1935, kapteeniluutnantti 1940, komentajakapteeni 1943, komentaja 1954, kommodori 1964.


title: Hrazdan

text: Hrazdan () tai Razdan on Armenian keskiosassa, Jerevanin pohjoispuolella sijaitsevan Kotajk'in maakunnan pääkaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan aikaan kaupungin asukasluku oli 41 875; vuosikymmen aiemmin asukkaita oli 52 808 (2001).


title: Hrazdan

text: Hrazdan on Jerevanista pohjoiseen johtavan maantien varrella ja rautatien risteypaikkakunta. Sinne johtaa etelästä pääkaupungin kautta kulkeva rataosuus Masis (pääradan risteysasema)–Jerevan–Arabkir–Abovjan–Nurnus (risteysasema)–Narentsavan–Hrazdan. Jerevaniin on 52 kilometriä. Kaupungin pohjoispuolella rata jatkaa Ijevanin (84 km) kautta Azerbaidžanin luoteisosiin, mutta Hrazdanissa radalta haarautuu myös itäinen pistorata Sevanjärven pohjoispuolitse Zodiin.


title: Sergei A. Kitaigorodskii

text: Sergei A. Kitaigorodskii tai Sergei Aleksanrovitš Kitaigorodski (; 13. syyskuuta 1934 Moskova, Neuvostoliitto – 4. joulukuuta 2014 Helsinki) oli venäläissyntyinen meritieteilijä ja professori.


title: Sergei A. Kitaigorodskii

text: Hän valmistui Moskovan valtionyliopistosta (meritiede, 1956) ja sitten Neuvostoliiton tiedeakatemiasta. Filosofian tohtorin arvon hän sai tiedeakatemian Ilmastofysiikan instituutista ja luonnontieteiden (tutkimus)tohtorin arvon väiteltyään Oseanologian instituutista. Vuosina 1968–1977 hän toimi Oseanologian instituutin meri-ilmaston fysiikan laboratorion johdossa. Vuodesta 1978 hän toimi useissa eurooppalaissa ja amerikkalaisissa yliopistoissa, ja sen jälkeen hänestä tuli oseanologian professori Johns Hopkinsin yliopistoon, jossa hän toimi 1980–1992.


title: Sergei A. Kitaigorodskii

text: Kitaigorodskii avioitui Moskovan-kirjeenvaihtaja Sisko Kiurun kanssa, ja hänellä oli siten jo ennen vuotta 1980 yksityiset yhteydet Suomeen. Hänellä oli 1975–1976 puolen vuoden työ- ja oleskelulupa Suomessa, ja hän työskenteli tutkimuksen parissa ja luennoi Suomessa. Vuonna 1980 hänestä tuli Suomen Geofysiikan seuran ulkomainen kunniajäsen. Hänellä oli tiiviit yhteydet akateemikko Erik Palméniin.


title: Siukolanjärvi

text: Siukolanjärvi eli Siukkolanjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Sarkolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Siukolanjärvi

text: Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laske ojia ja sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 70 metriä pitkä oja Lanajokeen. Järven rantaviiva on 0,93 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on rannoiltaan umpeenkasvanut ja soinen. Pohjoisrannassa on loma-asunto.


title: Murtoonjärvi

text: Murtoonjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Sarkolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Murtoonjärvi

text: Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee kolme metsä- tai pelto-ojaa. Järven läpi virtaa Lanajoki.


title: Murtoonjärvi

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsirannat rajautuvat peltoon, jonka maatilat sijaitsevat samalla peltoaukealla. Seututie 2991 ohittaa järven itäpuolelta.


title: Rokki

text: Rokki voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Suonojärvi

text: Suonojärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Suonojärvi

text: Järven pinta-ala on 475 hehtaaria ja sen pituus on 9,7 kilometriä ja leveys 2,7 kilometriä. Järvellä on leveimmässä kohdassa suuri selkä, josta erkanee etelään ja pohjoiseen pitkät lahdet. Eteläinen lahti on oikeastaan salmi, jonka eteläpäässä on suuremmat vesialtaat Kivilahtijärvi ja Saastojärvi. Pohjoisen ja eteläisen osien välistä salmea kutsutaan Jokiseksi. Suonolassa tie ylittää järven pengerrettynä, joten järvi on siitä kohdastaan katkaistu ja vesi virtaa sillan ali kapeasta raosta. Järven muoto selitetään niin, että kallionmurrokseen on jääkauden lopussa syntynyt syvennys, joka alkaa ainakin Sarkolanahteelta ja jätkuu etelään melko suorana. Tähän painaumaan vesi on kertynyt Suonojärveksi, virrannut Lanajokena ja Sarkolanlahtena.


title: Suonojärvi

text: Saaria on 30, joista viisi on yli hehtaarin kokoisia, 20 aarin ja hehtaarin väliltä ja viisi alle aarin kokoisia. Saarten kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus on 6,31 kilometriä. Suurimpia saaria ovat esimerkiksi Nurkinsaari, Ahdinsaari, Nokiansaari, Selkäsaaret, Koivusaari ja Mäntysaari.


title: Suonojärvi

text: Järven rantaviiva on 34,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain muutamissa kohdissa on soistuvaa rantaa. Tällaisia kohtia löytyy pohjoisrannassa luusuan läheltä, Jokisen salmesta, Järviönsuonojan suistosta, Kivilahtijärven ja Saastojärven välisestä salmesta ja Saastonperältä. Suurempia peltoja on etelässä Kivilahdessa, keskivaiheella Suonolassa ja pohjoisessa Rämsöössä. Järviönsuonoja virtaa suurimman peltoaukean läpi ja laskee ravinteensa Suonojärveen. Rannoilla sijaitsee maatiloja ja runsassti loma-asuntoja. Järven pohjoisosan kiertää seututie 301.


title: Suonojärvi

text: Suonojärven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä, josta saa alkuunsa 10 kilometriä pitkä Lanajoki. Järveen laskee enimmäkseen suo-ojia ympäröivistä metsistä, mutta suuret ojat ovat myös järvien laskuojia. Seuraavat järvet laskevat Suonojärveen:


title: Suonojärvi

text: Suonojärven nimelle ei olla keksitty suomenkielestä selittävää etymologiaa, mutta saamenkielestä sen sijaan on ehdotettu selitys. Järven nimen alkuosa on , joka merkitsee vetistä suota. Sastamalassa ja Vesilahdella on muutakin nimistöä, joka viittaa aiempaan saamelaiskieleen.


title: Suonojärvi

text: Suonojärven vedenpintaa alennettiin 1880-luvulla. Silloin paljastui vesijättöä järven pohjoispäässä ja keskikohdassa Suoniossa. Samalla yläjuoksun Järviönsuo oli mahdollista kuivattaa viljelyyn sopivaksi.


title: Suonojärvi

text: Suonolassa sijaitseva Uittamon silta uudistettiin vuonna 2014.


title: Kyynäräjärvi (Vesilahti)

text: Kyynäräjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Kyynäräjärvi (Vesilahti)

text: Järven pinta-ala on 11,5 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee vain kaksi ojaa, josta Vahtolamminojan kautta laskevat Vahtolammi ja Rekujärvi. Toista ojaa pitkin laskee Kaakkolammi. Kyynäräjärven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Suonojärveen.


title: Kyynäräjärvi (Vesilahti)

text: Järven rantaviiva on 2,0 kilometriä pitkä ja ranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla sijaitsee kaksi maatilaa ja muutama loma-asunto. Laskuojan ylittää paikallistie ja järven pohjoispuolelta sivuaa seututie 301.


title: Kaakkolammi (Rämsöö)

text: Kaakkolammi on Pirkanmaalla Vesilahdella Rämsöössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Kaakkolammi (Rämsöö)

text: Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Lampeen laskee suo-oja, joka kerää sitä ympäröivältä suolta vedet. Lammen luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Kyynäräjärveen laskevaan ojaan.


title: Kaakkolammi (Rämsöö)

text: Lammen rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja järven lähialue on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta sen ranta on soistunutta metsää. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tieto


title: Rekujärvi

text: Rekujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Ekojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Rekujärvi

text: Järvi sijaitsee yhtenäisellä Rekujärvensuon ja Vahtolamminsuon alueella, joka on ojitettu melko vähän. Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee yksi suo-oja ja sen luusua lähtee järven itärannalta, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä kaivettu laskuoja Vahtolammille.


title: Rekujärvi

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä suota. Järvelle johtaa polku, mutta rantaan ei ole rakennettu mitään.


title: Vahtolammi

text: Vahtolammi on Pirkanmaalla Vesilahden ja Sastamalan rajalla Rämsöössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Vahtolammi

text: Lampi sijaitsee yhtenäisellä Rekujärvensuon ja Vahtolamminsuon alueella, joka on ojitettu melko vähän. Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 200 metriä. Lampeen laskee suo- ja pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee lammen luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,7 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Vahtolamminojaan. Se laskee Kyynäräjärveen.


title: Vahtolammi

text: Lammen rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suora. Rantaan ulottuvalla kalliolla on loma-asunto, jonne johtaa tie Ramsööstä.


title: Helmi Nuuttila

text: Helmi Nuuttila (os. Ojala) (24. elokuuta 1881 Sysmä – 8. helmikuuta 1967 Asikkala) oli Suomen Kulttuurirahaston ensimmäinen suurlahjoittaja, jolla on miehensä kanssa oma nimikkorahasto.


title: Helmi Nuuttila

text: Nuuttilan vanhemmat olivat maanviljelijä Anders (Antti) Kustaa Ojala ja Selma Ojala. Naimisiin hän meni 1909 maanviljelijä, kauppias Walfrid August Nuuttilan (1877–1937) kanssa ja toimi emäntänä pariskunnan omistamalla maatilalla Asikkalan Kalkkisten kylässä. Nuuttila, joka oli käynyt vain kansakoulun, oli kauppiaspuolisonsa kanssa aktiivisesti mukana yhdistystoiminnassa. Hänen miehensä oli myös kunnanvaltuutettu ja kunnallislautakuntien jäsen aina kuolemaansa saakka. Nuuttila oli paikkakunnan Marttayhdistyksen perustajia ja sen ensimmäinen puheenjohtaja. Lapseton pariskunta oli tukenut Kalkkisten rukoushuoneen pystyttämistä, samoin kuin lahjoittanut koululle tontin ja rahaa Turun yliopistolle. Suomen Kulttuurirahaston perustamiseksi oli julistettu keräyskampanja vain kuukautta ennen Walfrid Nuuttilan kuolemaa maaliskuussa 1937, siitä oli tietoa muun muassa L. A. Puntilan kirjoittamissa sanomalehtiartikkeleissa. Nuuttila päätti lahjoittaa rahaston kannatusyhdistykselle heinäkuussa 1937 puoli miljoonaa markkaa, joka oli ensimmäinen suurlahjoitus ja esimerkiltään erittäin huomattava. Myöhemmin Nuuttila lahjoitti hiljaisuudessa vielä toisen vastaavan summan. Vaikka hän olisi halunnut pysyä kokonaan tuntemattomana, niin hän suostui pyynnöstä antamaan nimensä julki ja tuli tunnetuksi Ilmari Turjan lahjoituksesta Suomen Kuvalehteen tekemästä jutusta (vuosi 1937, numero 31: "Emäntä, joka lahjoitti puolimiljoonaa"). Nuuttila esiintyi myös lehden kansikuvassa, marttapuku päällä.


title: Helmi Nuuttila

text: Suomen Kulttuurirahasto julkaisi Helvi Hyvärisen tekemän veistoksen Nuuttilasta vuonna 1952.


title: Penetraatiotestaus

text: Penetraatiotestaus tarkoittaa tietotekniikassa eettisten tietomurtojen tekemistä. Yleisellä tasolla penetraatiotestaus tarkoittaa minkä tahansa järjestelmän testaamista tietoturvariskien varalta. Penetraatiotestauksella voidaan esimerkiksi selvittää realistisesti kuinka houkutteleva kohde on hyökkääjien näkökulmasta. Usein penetraatiotestauksessa suoritetaan samoja toimenpiteitä kuin aidoissa hyökkäyksissä, kuitenkin täysin vaaraa ja vahinkoa aiheuttamatta.


title: Finna

text: Finna on tiedonhakupalvelu, joka tarjoaa vapaan pääsyn noin sadan suomalaisen arkiston, kirjaston ja museon digitaalisiin aineistoihin ja kokoelmaluetteloihin.


title: Finna

text: Palvelu on perustettu osana opetus- ja kulttuuriministeriön Kansallinen digitaalinen kirjasto -hanketta. Palveluun on luotu Finna.fi-palvelu sekä organisaatiokohtaiset Finna-hakupalvelut. Finnasta voi etsiä tietoa kirjastojen ja arkistojen kokoelmista, katsella museoesineiden ja taideteosten kuvia sekä ladata asiakirjoja, karttoja ja kirjallisuutta. Finnassa on yli 13 miljoonaa aineistotietoa. Määrä kasvaa uusien organisaatioiden liittyessä mukaan palveluun. Tiedonhaun lisäksi mukana olevat kirjastot tarjoavat Finnassa lainan uusimis- ja varauspalvelua sekä muita toiminnallisuuksia. Niitä pääsee käyttämään, kun kirjautuu Finnaan ja omistaa kyseisen kirjaston kirjastokortin.


title: Finna

text: Finna on toteutettu VuFind-ohjelmistolla ja muilla avoimen lähdekoodin ohjelmistoilla. Finnan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaa Kansalliskirjasto. Finnan sisällöstä vastaavat palveluun osallistuvat arkistot, kirjastot ja museot.


title: Finna

text: Finna avattiin käyttöön lokakuussa 2013.


title: Swiss Cottagen metroasema

text: Swiss Cottage on Lontoon metron asema Camdenissa, Lontoossa, Oyster-vyöhykkeellä 2.


title: Swiss Cottagen metroasema

text: Asema avattiin 20. marraskuuta 1939 osana Bakerloo Linen uutta Baker Streetin ja Finchley Roadin välistä tunneliosuutta. Aseman nimi on peräisin läheiseltä, vuosina 1803–1804 rakennetulta pubilta, jonka nimi oli alun perin The Swiss Tavern ja myöhemmin Swiss Cottage.


title: Swiss Cottagen metroasema

text: Aseman vieressä oli aluksi Metropolitan Linen samanniminen asema, ja ne toimivat yhtenä kokonaisuutena. Metropolitan Linen asema kuitenkin suljettiin 17. elokuuta 1940. Bakerloo Linen asema (kuten koko Metropolitan Linen Stanmoren-haara) liitettiin osaksi Jubilee Linea, kun se avattiin 1. toukokuuta 1979.


title: Swiss Cottagen metroasema (täsmennyssivu)

text: Swiss Cottagen metroasema voi tarkoittaa seuraavia Lontoon metron nykyisiä ja entisiä asemia:


title: Esko Hamilo

text: Esko Tapio Hamilo (s. 1. kesäkuuta 1945, Jyväskylä) on suomalainen alivaltiosihteeri. Hänestä tuli valtiotieteen kandidaatti vuonna 1971, ja hän on ollut ulkoasiainministeriön palveluksessa vuodesta 1972. Hän oli ulkoasiainministeriön toimistopäällikkö vuosina 1985–1987 ja ulkoasiainneuvos vuosina 1992–1996 ja uudestaan vuosina 2005–2007. Hän on toiminut myös suurlähettiläänä Australiassa 1996–2001 ja Ranskassa 2001–2005. Vuonna 2007 hänestä tuli valtioneuvoston kanslian alivaltiosihteeri ja elokuun alussa 2010 ulkoministeriön kauppapoliittinen alivaltiosihteeri, jossa virassa hän palveli vuoteen 2013, jolloin Hamilo jäi eläkkeelle. Hamilo on naimisissa, ja hänellä on kaksi aikuista poikaa. Hän on sotilasarvoltaan reservin luutnantti.


title: Armavir (kaupunki)

text: Armavir () on Armenian länsiosassa, maanteise 46 kilometriä Jerevanin länsipuolella sijaitseva Armavirin maakunnan pääkaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan aikaan kaupungin asukasluku oli 29 319; vuosikymmen aiemmin asukkaita oli 32 034 (2001).


title: Armavir (kaupunki)

text: Jerevanista johtaa Armaviriin M5-valtatie (Jerevan–Vagharšapat–Metsamor–Armavir). Armavir on myös Armenian länsiosissa kulkevan, Georgian Tbilisistä Jerevanin eteläpuolelle Masisiin johtavan pääradan Tbilisi–Armenian raja–Ajrum–Gjumri (risteysasema)–Armavir–Masis (risteysasema) varrella.


title: Armavir (kaupunki)

text: Armenian ydinvoimalaitos (Metsamor) sijaitsee maanteitse 13 kilomatriä Armavirin itäpuolella.


title: Armavir (kaupunki)

text: Historiallinen Armavirin kaupunki, joka oli Armenian pääkaupunki Orontidin dynastian aikana (331–210 eaa.), sijaitsee 7 kilometriä nykyisen Armavirin eteläpuollella. Nykykaupunki perustettiin vuonna 1931 nimellä Sardarapat, ja uudelleennimettiin Armaviriksi vuonna 1935.


title: Holger Kraemer

text: Holger Kraemer (17. toukokuuta 1902 Turku – 23. kesäkuuta 1973 Turku) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja tykistökomentaja.


title: Holger Kraemer

text: Kraemer valmistui kadettikoulusta 1923 ja palveli kouluttajana Jääkäritykistörykmentissä sekä Kenttätykistörykmentissä 1923–1931. Hän kävi sotateknisen kurssin 1929 sekä Sotakorkeakoulun 1931. Tämän jälkeen hän toimi yleisesikuntaupseerina Uudenmaan rykmentissä 1931–1933 ja Tampereen sotilaspiirissä 1933–1939.


title: Holger Kraemer

text: Talvisodan aikana Kraemer toimi 4. divisioonan operatiivisen osaston päällikkönä. Välirauhan aikana hän palveli eteläisen Uudenmaan suojeluskuntapiirissä. Jatkosodan aikana hän oli patteristonkomentajana sekä rykmenttiupseerina KTR 11:ssä sekä 21. prikaatin tykistökomentajana. Sodan jälkeen hän oli patteristonkomentajana KTR 4:ssä 1944 ja KTR 2:ssa 1947. Myöhemmin hän johti Turun sotilaspiiriä 1955–1962.


title: Holger Kraemer

text: Kraemerin veljiä ovat everstit Bror Kraemer ja Nils Kraemer.


title: Holger Kraemer

text: Ylennykset: vänrikki 1923, luutnantti 1925, kapteeni 1930, majuri 1939, everstiluutnantti 1942, eversti 1955.


title: Karmiinipunavarpunen

text: Karmiinipunavarpunen ("Agraphospiza rubescens") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Karmiinipunavarpunen

text: Karmiinipunavarpusta tavataan Nepalista Myanmarin pohjoisosiin ja Kiinan keskiosiin ulottuvalla alueella. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Eno Kalle

text: Kalle Juhonpoika (Johansson), kirjailijanimi Eno Kalle oli suomalainen Nurmijärvellä Lepsämän kylässä 1900-luvun alkupuolella asunut kansanrunoilija.


title: Eno Kalle

text: Eno Kalle kirjoitti lauluja ja viisuja joita julkaistiin myös painettuina vihkoina. Hän kiersi myös itse esittämässä viisujaan.


title: Saarijärvi (Kivijärvenmaa)

text: Saarijärvi on Pirkanmaalla Vesilahden ja Sastamalan rajalla Kivijärvenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Saarijärvi (Kivijärvenmaa)

text: Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 400 metriä. Järveen ei laske ojia, mutta sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 950 metriä pitkä laskuoja Valkijärveen.


title: Saarijärvi (Kivijärvenmaa)

text: Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantaan rajautuu maatila ja etenkin järven itärannalla on loma-asuntoja. Kuntien välinen raja kulkee järvessä olevan saaren kautta.


title: Eric Åkerman

text: Nils Eric Johan Åkerman (25. lokakuuta 1907 Porvoo – 23. marraskuuta 1978) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen panssarikomentaja.


title: Eric Åkerman

text: Åkerman kävi kadettikoulun vuosina 1929-1930 ja palveli kouluttajana Uudenmaan rakuunoissa 1930-1939. Talvisodassa Åkerman toimi eskadroonanpäällikkönä Uudenmaan Rakuunarykmentissä. Jatkosodan alussa hän toimi samoissa tehtävissä. Vuosina 1942-1944 hän palveli pataljoonankomentajana Panssaridivisioonassa, myös Rynnäkkötykkipataljoonan komentajana. Sodan jälkeen hän toimi Panssaripataljoonan komentajan apulaisena 1945 ja sittemmin komentajana 1946-1947. Vuonna 1948 hän opetti Sotakorkeakoulussa taktiikkaa. Vuosina 1949-1952 hän toimi toimistoupseerina pääesikunnassa. Vuonna 1952 hänet nimitettiin sotilasasiamieheksi Tukholmaan (vuodesta 1954 lukien myös Osloon ja Kööpenhaminaan). Vuosina 1956-1958 hän komensi 4. prikaatia, sittemmin Uudenmaan Prikaati. Tämän jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Eric Åkerman

text: Sotilasuransa jälkeen Åkerman toimi liike-elämässä Oy Carbonex Ab:n toimitusjohtajana 1958-1966 sekä tämän jälkeen Oy Coly Ab:n toimitusjohtajana ja omistajana.


title: Valkijärvi (Suonola)

text: Valkijärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Valkijärvi (Suonola)

text: Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee yksi laskuoja Saarijärveltä ja Valkijärven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Suonojärveen.


title: Valkijärvi (Suonola)

text: Järven rantaviiva on 1,3 kilometriä pitkä ja ranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsirannalla on kaksi suota ja itärannalla on kuusi loma-asuntoa, joille johtaa tiet Suonolan kautta.


title: Pikku-Hyyhönen

text: Pikku-Hyyhönen eli Pikku-Hyyhynen on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Pikku-Hyyhönen

text: Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 70 metriä. Järveen laskee ympäröivälle suolle kaivettuja ojia ja sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Iso-Hyyhöseen, joka vuorostaan laskee Suonojärveen.


title: Pikku-Hyyhönen

text: Järven rantaviiva on 0,74 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa.


title: Erik Ulfsson

text: Erik Bernhard Ulfsson (16. lokakuuta 1898 Helsinki – 27. marraskuuta 1984) oli Suomen Puolustusvoimien eversti tykistön aselajissa.


title: Erik Ulfsson

text: Ulfsson kävi kadettikoulun 1919–1920 ja palveli kouluttajana, patterinpäällikkönä ja talouspäällikkönä KTR 1:ssä 1920–1927. Tykistön tarkastajan adjutanttina hän työskenteli 1927–1936. Patteristoupseerina KTR 3:ssa hän oli 1936–1937. Aliupseerikoulun johtajana KTR 4:ssä hän oli 1937–1939. Talvisodan sytyttyä Ulfsson palveli Taipaleen lohkon tykistökomentajana. Välirauhan aikana 1940 hän komensi KTR 7:ä sekä toimi pääesikunnan tykistöosastossa toimistopäällikkönä 1940–1941. Jatkosodan aikana hän toimi päämajan tykistöosaston päällikkönä sekä 1. divisioonan tykistökomentajana Maaselän kannaksella. Kesällä 1942 hän komensi myös KTR 5:ä. Sodan jälkeen hän toimi jälleen pääesikunnan tykistötoimiston päällikkönä 1944–1947. Tämän jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi ylitarkastajaksi vakuutusyhtiö Kalevaan 1947. Myöhemmin hän toimi Oy Telko Ab:n henkilöstöpäällikkönä 1952–1963.


title: Erik Ulfsson

text: Ylennykset: vänrikki 1920, luutnantti 1920, kapteeni 1925, majuri 1936, everstiluutnantti 1940, eversti 1943.


title: Iso-Hyyhönen

text: Iso-Hyyhönen eli Iso-Hyyhynen on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Iso-Hyyhönen

text: Järven pinta-ala on 15,1 hehtaaria ja sen pituus on 1100 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Pikku-Hyyhösen laskuoja, ja Iso-Hyyhösen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 900 metriä pitkä Hyyhösenoja, joka laskee Suonojärveen.


title: Iso-Hyyhönen

text: Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjois- ja länsirannat rajautuvat metsäiseen suohon. Järvelle johtaa polku, mutta rantoja ei ole rakennettu.Järvessä on yksi saari.


title: Arvīds Reķis

text: Arvīds Reķis (s. 1. tammikuuta 1979 Jūrmala, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Saksan DEL-liigassa pelaavaa Augsburger Pantheria. Hän on edustanut Latviaa useissa arvokisoissa, esimerkiksi vuoden 2014 Olympialaisissa, Sotšissa.


title: Arvīds Reķis

text: Maajoukkue:


title: Toivo Sarparanta

text: Toivo Valdemar Sarparanta (vuoteen 1936 Söderman, 22. helmikuuta 1893 Turku – 19. kesäkuuta 1961 Hämeenlinna) oli Suomen Puolustusvoimien eversti tykistön aselajissa.


title: Toivo Sarparanta

text: Sarparanta oli valmistunut insinööriksi Tampereen teknisestä opistosta 1916. Vuoden 1918 tapahtumien myötä hän jäi sotilasuralle KTR 1:een nuoremmaksi upseeriksi 1918–1920, patterin päälliköksi 1920–1924 ja patteriston komentajaksi 1925–1929. Hän kävi komentajakurssin Sotakorkeakoulussa 1930. Hän siirtyi patteriston komentajaksi Jääkäritykistörykmenttiin 1929–1934 ja palasi taas patteriston komentajaksi KTR 1:een 1934–1937. Jyväskylän sotilaspiirin päällikkönä hän oli 1937–1939. Vuosina 1931–1933 Sarparanta oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Toivo Sarparanta

text: Talvisodan sytyttyä Sarparanta komensi KTR 7:ää, myöhemmin KTR 10:ä. IV. armeijakunnan tykistökomentajana hän toimi 1940–1941. Jatkosodassa hän toimi VII. armeijakunnan tykistökomentajana 1941–1943 ja Aunuksen ryhmän tykistökomentajana 1943–1944. Vuonna 1944 hän oli III. armeijakunnan tykistökomentaja. Sodan jälkeen hän komensi KTR 4:ää 1944–1946. Etelä-Hämeen sotilasläänin komentajana Sarparanta oli 1946–1951 ja Hämeen sotilasläänin komentajana 1951–1952.


title: Pauliina Isomäki

text: Pauliina Isomäki (s. 1964 Vehmaa) on suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli musiikkia Yhdysvalloissa Valdosta State Collegessa Georgiassa ja Catawba Collegessa Pohjois-Carolinassa sekä musiikkitiedettä Åbo Akademissa, josta valmistui maisteriksi 1992. Isomäki on säveltänyt erityisesti vokaalimusiikkia, mm. kolme oopperaa. Tyylillisesti Isomäkeä voi kuvailla melodikoksi, joka yhdistää luontevasti tonaalista harmoniaa moderniin ilmaisuun.


title: Pauliina Isomäki

text:
"Unissa kaikki oli selkeämpää" (libretto Emma Puikkonen)
"Tahdon!" (libretto Emma Puikkonen)
"Pieni seksiooppera" (libretto Anne Lehikoinen)


title: Pauliina Isomäki

text:
"Den väntande själen" (mezzosopraano ja piano/kamariorkesteri, teksti Edith Södergran)
Arpi (sopraano, klarinetti, sello, harppu, teksti Niina Repo)
"Magnificat" (naiskuoro)
"Kanteletar-lauluja" (naiskuorolle, mieskuorolle, sekakuorolle)
"Sähkömiehen kalajutut" (sarja lastenlauluja, tekstit mm. Kirsi Kunnas)


title: Pauliina Isomäki

text:
"Pilvet kuin…" (soolohuilulle ja orkesterille)
"In Her Dreams" (orkesterille)
"Källskärin Hermes" (2 trumpetille, käyrätorvelle, pasuunalle ja pianolle)
"Mielialoja" (sopraanosaksofonille ja pianolle)
"Valkea tyrsky" (vc solo)
Music Finlandin säveltäjäsivut: http://composers.musicfinland.fi/musicfinland/fimic.nsf/COMAA/4E1F718736B77D41C2257481003BEA3D?opendocument


title: Kivijärvi (Ekojärvi)

text: Kivijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, paikan kartta joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Kivijärvi (Ekojärvi)

text: Järven pinta-ala on 47,0 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee muutama pelto-oja ja ojiteuilta soilta metsäojat. Sen luusua sijaitsee Mustalahdessa järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa kaksi kilometriä pitkä Kivijärvenoja, joka laskee Lampijärveen. Se laske vuorostaan Suonojärveen.


title: Kivijärvi (Ekojärvi)

text: Järven rantaviiva on 6,1 kilometriä pitkä ja ranan ympäristö on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Ranta on umpeenkasvanutta ja paikoin avosuota. Muutamien peltojen keskellä sijaitsee kolme maatilaa, jotka myödostavat Kivijärvenmaan kylän. Rannoille on rakennettu myös loma-asuntoja, joille kulkee tiet maantieltä 12847.


title: Kivijärvi (Ekojärvi)

text: Kivijärven vedenpintaa laskettiin ensimmäisen kerran 1860-luvulla. Toisen kerran järveä laskettiin 1900-luvun alussa, jolloin pinta aleni metrin verran.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjoen alue (vesistöaluetunnus 35.1) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 679,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,25 %. Se käsittää Kokemäenjoen vesistöstä alueen, joka alkaa Tampereen Pyhäjärven luusuasta, ja sisältää tällä välillä Kokemäenjoen ja kaikkien siihen laskevien vesistöjen valuma-alueet, lukuun ottamatta omiksi ensimmäisen jakovaiheen osa-alueikseen Kokemäenjoen vesistön sisällä määriteltyjä Loimijoen (35.9) ja Ikaalisten reitin (35.5) valuma-alueita. Osa-alue päättyy Kokemäenjoen suistossa Porissa Selkämereen. Sen yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 046,12 neliökilometriä ja järvisyys 10,99 %.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjoen alue jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Alajuoksulta alkaen pääuoman osittain ja tämän jälkeen uudestaan alajuoksulta alkaen ja sivu-uomien valuma-alueet myötäpäivään kiertäen Kokemäenjoen alueen toisen jakovaiheen osa-alueita ovat:Toisen jakovaiheen osa-alueista kolme ensimmäistä (35.11, 35.12, 35.13) sisältävät Kokemäenjoen varsinaisen pääuoman sekä sen yläpuoliset Liekoveden, Rautaveden ja Kuloveden lähimpine valuma-alueineen. Muista toisen jakovaiheen osa-alueista Harjunpäänjoen (35.14), Kauvatsanjoen (35.15), Sammunjoen (35.18) ja Tarttaranjoen (35.19) valuma-alueet laskevat Kokemäenjokeen ja Sarkolanjoen (35.17) ja Saikkalanjoen valuma-alueet (35.16) Kuloveteen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjokeen myös laskevan Loimijoen valuma-alue sekä Kokemäen jokiosuuden yläpuoliseen järvireittiin laskeva Ikaalisten reitin valuma-alue eivät kuulu Kokemäenjoen alueeseen vaan Loimijoen valuma-alue (35.9) ja Ikalisten reitin valuma-alue (35.5) muodostavat vesistöaluejaossa kumpikin omat toisen jakovaiheen osa-alueensa Kokemäenjoen vesistön sisällä.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjoen alaosan alueeseen kuuluvat suiston ja Harjavallan voimalaitoksen väliset vesistöt 0−36 kilometrin matkalta. Kokemäenjoen alaosan alueella (35.11) Kokemäenjokeen laskee Kokemäenjoen alueen toisen jakovaiheen osa-alueista Tattaranjoen valuma-alue (35.19).


title: Kokemäenjoen alue

text: Tällä osuudella Kokemäenjoen alaosan alue jakautuu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin tai siihen laskee ensimmäisen ja toisen jakovaiheen osa-alueita seuraavasti:


title: Kokemäenjoen alue

text: Kokemäenjoen alaosan alueella Kokemäenjokeen yhtyvät alla mainitut joet tai ojat. Niiden yhtymäkohdista on ilmoitettu etäisyys Kokemäenjoen suistosta ja kummalta puolelta se yhtyy Kokemäenjokeen myötävirtaan katsottuna.Kokemäenjoen yläosan alue alkaa Harjavallan voimalaitokselta ja päättyy Sastamalan taajamassa (entinen Vammala) Kokemäenjoen luusuaan 36−112 kilometrin matkalta. Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12) Kokemäenjokeen laskevat Kokemäenjoen alueen toisen jakovaiheen osa-alueista Sammunjoen valuma-alue (35.18) ja Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15) sekä Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen jakovaiheen osa-alueen muodostava Loimijoen valuma-alue (35.9), jota vesistöaluejaossa ei lueta Kokemäenjoen alueeseen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Tällä osuudella Kokemäenjoen alaosan alue jakautuu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin tai siihen laskee ensimmäisen ja toisen jakovaiheen osa-alueita seuraavasti:Kokemäenjoen yläosan alueella Kokemäenjokeen yhtyvät alla mainitut joet tai ojat. Suluissa ovat jokien ja ojien yhtymäkohtien etäisyydet Kokemäenjoen suistosta sekä osa-alueiden tunnukset.Kuloveden alue alkaa Melon voimalaitoksesta, sivuaa Saikkalanjoen ja Sarkolanjoen suusta ja päättyy Tyrvään voimalaitokseen. Alueen vedet laskevat Kuloveteen ja siitä edelleen Rautaveteen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Tällä osuudella Kuloveden alue jakautuu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin tai siihen laskee ensimmäisen ja toisen jakovaiheen osa-alueita seuraavasti:Rautaveteen laskee yli 40 järveä. Järveen laskee sen pohjoispuolelta useita jokia tai ojia, joiden latvoilla on järviä. Valuma-alueen pinta-ala ja joen pituus on merkitty sulkuihin.


title: Kokemäenjoen alue

text: Rautaveden etelärantaan laskee vain muutama oja tai joki. Täällä valuma-alueet ovat pieniä ja metsien järvet laskevat Kokemäenjoen yläosan alueelle.


title: Kokemäenjoen alue

text: Kuloveden lähialue (35.132) tarkoittaa Kuloveden järvialuetta ja siihen välittömästi laskevia ojia ja jokia. Kuloveden lähialueen valuma-alue on pienempi kuin Rautavedellä, joten ojat ovat lyhyempiä ja järviä on vähemmän. Järven pohjoisrantaa laskee kuitenkin laajat Saikkalanjoen valuma-alue (35.16), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuuluvan Kokemäen vesistön toisen jakovaiheen osa-alueen, ja Ikaalisten reitti (35.5), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuulumattoman Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen vaiheen jakoalueen.


title: Kokemäenjoen alue

text: Alueen vesistöt luetellaan seuraavassa aloittamalla pohjoisrannan laskuojista lähtien liikkeelle lännestä ja jatkaen tämän jälkeen etelärannan laskuojista. Suluissa on tarvittaessa ilmoitettu ojan valuma-alueen pinta-ala ja ojan pituus.Etelärannan laskuojat ovat lännestä itään seuraavat:


title: Kokemäenjoen alue

text: Kuloveden alueen kuivatettuja järviä ovat olleet ainakin Vankimusjärvi ja Pohjalanjärvi.


title: Löyttyjärvi (Vesilahti)

text: Löyttyjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Löyttyjärvi (Vesilahti)

text: Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme metsäojaa ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,8 kilometriä pitkä laskuoja Kivijärvenojaan, joka laskee Lampijärveen. Tämä laskee vuorostaan Suonojärveen.


title: Löyttyjärvi (Vesilahti)

text: Järven rantaviiva on 0,85 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Läheiseltä maatalolta erkanee metsätie, joka ohittaa järven rantaa myöten. Rannalla on yksi loma-asunto. Sastamalan rajlle on 200 metriä.


title: Lars Ehrnrooth

text: Lars Carl Albert Ehrnrooth (3. kesäkuuta 1897 Valkeala – 4. syyskuuta 1980 Kirkkonummi) oli Suomen Puolustusvoimien everstiluutnantti ja herastuomari.


title: Lars Ehrnrooth

text: Ehrnroothin vanhemmat olivat professori Ernst Hjalmar Ehrnrooth ja Karin Selin. Lars Ehrnroothin veljiä olivat kenraalit Adolf Ehrnrooth ja Gustaf Ehrnrooth.


title: Lars Ehrnrooth

text: Lars Ehrnrooth valmistui ylioppilaaksi 1915 ja kävi oikeustieteellisiä opintoja. Vuoden 1918 sodassa hän toimi ryhmän- ja joukkueenjohtajana. Vuosina 1919–1933 hän palveli Uudenmaan rakuunarykmentissä sekä Ratsuväkiprikaatissa. Hän kävi Sotakorkeakoulun 1927–1929. Vuosina 1933–1937 hän palveli sotilasasiamiehenä Tukholmassa. Ratsastuskoulun päällikkönä hän oli 1937–1939. Talvisodan aikana hän komensi Polkupyöräpataljoona 8:aa. Jatkosodan aikana hän toimi pataljoonankomentajana, Ratsuväkiprikaatin esikunnassa sekä jalkaväen koulutuskeskus 17:n komentajana. Sodan jälkeen hän omisti ja piti Tyriksen kartanoa Kirkkonummella.


title: Lars Ehrnrooth

text: Ylennykset: reservivänrikki 1918, vänrikki 1918, luutnantti 1920, ratsumestari 1926, majuri 1930, everstiluutnantti 1940.


title: Lars Ehrnrooth

text: Ehrnrooth kilpaili kenttäratsastuksessa. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1924, lopputuloksenaan keskeytys.


title: Lampijärvi (Vesilahti)

text: Lampijärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Lampijärvi (Vesilahti)

text: Järven pinta-ala on 12,9 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee kaksi suo-ojaa ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,9 kilometriä pitkä laskuoja Suonojärveen.


title: Lampijärvi (Vesilahti)

text: Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lounaisosassa on suota. Lähellä on kaksi tilaa, mutta ei loma-asuntoja. Järven läheltä kulkee tie.


title: Gustaf Palmgren

text: Carl-Gustaf Palmgren (15. toukokuuta 1904 Helsinki – 2. heinäkuuta 1978 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ratsuväen aselajissa.


title: Gustaf Palmgren

text: Palmgren kävi kadettikoulun 1922–1924 ja palveli kouluttajana, adjutanttina ja eskadroonanpäällikkönä Uudenmaan rakuunarykmentissä 1924–1933. Tämän jälkeen hän palveli esikuntaupseerina ja esikuntapäällikkönä Ratsuväkiprikaatissa 1933–1941. Sotakorkeakoulun hän kävi 1935–1937. Sodan aikana hän toimi mm. Ryhmä Oinosen ja Ratsuväkiprikaatin esikuntapäällikkönä. Sodan jälkeen hän oli sotilasasiamiehenä Tukholmassa 1945–1948. Pataljoonankomentajana hän palveli 1948–1954 JR 4:ssä ja sittemmin 4. prikaatissa. Kyseisen prikaatin komentajaksi hänet nimitettiin vuosiksi 1954–1956 (myöhemmin Uudenmaan prikaati. Vuosina 1956–1961 hän johti Oulun sotilaspiiriä ja 1961–1964 Pohjois-Suomen sotilaslääniä.


title: Gustaf Palmgren

text: Ylennykset: kornetti 1924, luutnantti 1926, ratsumestari 1931, majuri 1939, everstiluutnantti 1941, eversti 1954.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.9) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 138,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,74 %. Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä valuma-alueen, jonka laskujoki Loimijoki yhtyy Kokemäenjokeen Huittisissa. Valuma-alueella on yli 195 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Seuraavassa on esitetty kooste valuma-alueen vesistöistä ja niiden yhteydestä toisiinsa. Esittelyn päälähteenä on valtionhallinnon OIVA-tietokanta. Tekstissä olevien linkkien takaa löytää asian perustelevat lähteet.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen valuma-alue jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Osa-alueet ovat numerointijärjestyksessä lueteltuina


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kolme ensimmäistä osa.aluetta (35.91, 35.92, 35.93) muodostavat Loimijoen jokivarren ja joen lähdejärven ympäristön lähivaluma-alueineen. Muut toisen jakovaiheen valuma-alueet voidaan nimetä niiden laskujoen mukaan. Vain suurimmat joet luetteloidaan toisessa jakovaiheessa omana nimikoituna valuma-alueenaan. Niistä Punkalaitumenjoen (35.94), Kourajoen (35.95), Kojonjoen (36.96), Jänhijoen (35.97) ja Niinijoen (35.99) valuma-alueet laskevat Loimijokeen ja Turpoonjoen (35.98) valuma-alue laskee Pyhäjärven alueeseen.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kunkin Loimijoen valuma-alueen osa on esitelty lähtien liikkeelle laskujoen alajuoksulta ja edeten joenvartta pitkin latvavesiin asti. Suluissa olevat luvut tarkoittavat vesistöalueen numerointia, etäisyyttä laskujokensa suistosta tai valuma-alueen pinta-alaa. Muita tietoja voi etsiä joen omasta artikkelista.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen alaosa on 49 kilometriä pitkä ja sen alue ulottuu joen suistosta Alastaron yläpuolella olevaan Kojonjoen yhtymäkohtaan. Alueen sivuhaarojen valuma-alueilla sijaitsee 22 järveä ja niiden lisäksi muutama tekolampi ja Kiltajärven patoallas.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Punkalaitumenjoki (4 km, 435 km²) on yli 53 kilometriä pitkä joki, jolla on seitsemän suurempaa sivujokea. Näistä kahdella on 85 km² ja 64 km² suuruiset valuma-alueet. Valuma-alueella on vain kahdeksan järveä, jotka ovat Vehkajärvi, Aukanjärvi, Latvajärvi, Kuulammi, Venäjänlammi, Sammakkolammi, Huhkalanlammi ja Ahvenuslammi. Loimijoen ja punkalaitumenjoen yhtymäkohdassa sijaitsee Huittisten keskustaajama.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Pukinoja (6 km, 35 km²) on 16 kilometriä pitkä oja, joka laskee Punkalaitumenjoen kanssa rinnakkaisesta suunnasta. Sen latvat sijaitsevat Huhtamossa asti. Seuraava Suittioja (14 km, 18 km²) on verrattain lyhyt oja. Paukkionoja (18 km, 20 km²) on 5 kilometriä pitkä oja, joka tuo Suvisuon vettä.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kourajoki (19 km, 228 km²) on yli 45 kilometriä pitkä joki, jolla on kolme suurempaa sivujokea. Näistä kahdella on 54 km² ja 75 km² suuruiset valuma-alueet. Alueella on kolme pientä järveä, jotka ovat Leppijärvi (itäinen), Leppijärvi (läntinen) ja Lampijärvi.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Matkusjoki (27 km, 67 km²) on 11 kilometriä pitkä joki, joka rajautuu Säkylänharjuun. Niin tekee myös Kärväselänjoki (28 km, 43 km²), joka pienempänä vain 7 kilometriä pitkä. Joet yhtyvät Loimijokeen 400 metrin välein. Noin kilometrin verran yläjuoksulle päin sijaitsee Vampulan kirkonkylällä Sallilankosken voimalaitos, jonka pato muodostaa taakseen Kiltajärven patoaltaan.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Hanhijoki (38 km, 89 km²) on 20 kilometriä pitkä joki, jolla on kaksi suurempaa joenhaaraa. Pohjoinen haara laskee Virttaalta saaden vetensä Virttaankankaalta. Yläjuoksulla haaraa kutsutaan Sepänojaksi ja ennen yhtymäkohtaa taas Virtaojaksi. Eteläinen haara on nimeltään Hanhijoki ja sen lähteenä voidaan pitää Myllylähdettä. Lampi on tosiaan lähde ja se on aikanaan padottu myllyn toiminnan parantamiseksi. Valuma-alueen eteläpuoli päättyy Oripään lentokentälle.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Niinijoki (46 km, 223 km²) on 46 kilometriä pitkä joki, joka laskee Loimijokeen noin 1,5 kilometriä Alastaron yläpuolelle. Sillä on kaksi suurempaa sivuhaaraa, jotka ovat Sulajoki ja Lappijoki. Joen valuma-alue sijaitsee Loimaan sisällä ja sen latvat ulottuvat Kosken rajalle saakka. Siihen kuuluu vain kolme luonnollista järveä: Pappistenjärvi, Pikkujärvi (Loimaa) ja Hevonlinnanjärvi. Loput vesistöt ovat hiekanotossa syntyneitä lampia. Hiukan Niinijoensuusta alavirtaan Loimijoen varressa on Alastaron keskustaajama.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kojonjoki (myös Koenjoki, Koijoki, (49 km, 446 km²) on 70 kilometriä pitkä joki, joka laskee Loimijoen ala- ja yläosan rajalle noin neljä kilometriä Alastaron kirkolta yläjoelle ja itään. Sillä on yksi suurempi sivuhaara Onkijoki. Siihen kuuluu seitsemän pientä järveä: Ahvenlammi, Halinanlammi, Sokealammi, Raitoonlammi, Valijärvi, Kiipunjärvi ja Koijärvi.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen yläosan alue on 48 kilometriä pitkä ja se alkaa Alastaron yläpuolelta Kojonjoen yhtymäkohdasta ja päättyy Pyhäjärven luusuaan. Ympäristöhallinnon tietokannan mukaan alueen todellinen päättymiskohta sijaitsee Forssan kaupungilla noin viisi kilometriä alajuoksulle päin luusuasta. Alueella on 35 järveä.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kojonjoen yläpuolelle laskevat pienet ojat Kyrönoja (52 km, 10 km²) ja Kärrynoja (53 km, 11 km²). Näiden valuma-alueilla ei ole suuria luonnollisia vesistöjä.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Petäjoki (61km, 63 km²) on 21 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alue jää Loimijoen ja Niinijoen väliin. Petäjoen latvat ulottuvat Öksysuolle saakka. Petäjoen suurin sivuhaara on Pempunoja. Petäjoen suuta vastapäätä Loimijoen varressa on entisen Loimaan kunnan keskustaajama Hirvikoski ja siitä vähän yläjuoksulle päin Loimaan keskustaajama.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Ypäjoki (76 km, 59 km²) on 11 kilometriä pitkä joki, jonka suurin sivuhaara on Haaranoja. Ypäjän kylän tienoilla joki haarautuu nimettömästä lammesta lähtien latvaojiksi. Joen sivuhaaroja ovat muun muassa Korvenoja, Lautakatonoja ja Hauenkuononoja. Äijälammi laskee Ypäjokeen ensin Letkunojan ja sitten Haaranojan kautta.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Kuusjoki (78 km, 69 km²) on 14 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueella on lähes vain peltomaata eikä yhtään järveä. Siitä yläjuoksulle päin on Ypäjän keskustaajama Perttula.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Ennen Haapajokea Loimijokeen yhtyy vain pieniä ojia: Suo-oja (85 km, 14 km²), Alhonoja (86 km, 9 km²) ja Varsanoja (87 km, 13 km²).


title: Loimijoen valuma-alue

text: Haapajoki (91 km, 57 km²) on 14 kilometriä pitkä joki, jonka lähteenä on pääasiassa Torronsuon reuna-alueet. Ainoa luontainen avovesi on pieni Hirvilähde, josta sivuhaarasta Haaranoja saa alkuunsa. Joen uoma on sen keskijuoksulla poikkeuksellisen leveä.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Lintupajun luhdassa Jokioisilla Loimijokeen yhtyvä Jänhijoki (94 km, 200 km²) on 27 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueella on 29 järveä. Yläjuoksulla joki saa vetensä epätasaiselta Tammelan ylängöltä, jossa on 22 järveä ja paljon suomaata. Alajuoksulla joki halkoo savimaita ja täällä järvet sijaitsevat enimmäkseen harjuihin syntyneissä supissa. Yläjuoksulla ylin kokoava järvi on Kuivajärvi, johon laskevat Valkjärvi, Suopohjanlammi, Kyynäräjärvi, Pikku-Pakonen, Iso-Pakonen, Saloistenjärvi ja Kuuliaislammi. Kuivajärvi laskee kahta uomaa myöten Heinijärveen, joka on seuraava kokoava järvi. Läntiseen lasku-uomaan yhtyy Pikku-Kiimalammin ja Forssan Kiimalammin lasku-uoma. Itäinen lasku-uoma virtaa Tammelan Kiimalammin ja Mustalammin läpi. Heinijärveen laskevat omia lasku-uomiaan pitkin Luolalammi, Korpipohjanen ja Suopohjanen. Yhteistä lasku-uomaa käyttävät Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen, Sammakkolammi ja ehkä Kaipiaislammi. Heinjärvestä laskee Heinijoki Jänijärveen, joka on Jänhijoen lähdejärvi. Heinijokeen yhtyy Särkijärven laskuoja. Loput järvet sijaitsevat savikkomailla Jänhijoen alajuoksun varrella. Näistä vain Setälänlammi on savikoiden järvi ja loput järvet Enttu, Koivistonlammi, Laikkalammi, Rehtijärvi ja Yöninlammi sijaitsevat harjujen yhteydessä.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen yläjuoksu kulkee Jokioisten ja Forssan keskustojen läpi. Loput Loimijoen yläjuoksun järvistä sijaitsevat Loimijokeen laskevien ojien varrella tai joen välittömässä läheisyydessä. Näitä ovat Linikkalanlammi, Mäkilammi, Särkilammi ja Teerikiimalammi. Valuma-alueen virallinen raja sijaitsee Forssan kaupunkialueen sisällä. Tässä esityksessä se kuitenkin jatkuu Pyhäjärven luusuaan asti ja tämän osuuden varrella sijaitsee Loimalammi.


title: Loimijoen valuma-alue

text:
Pyhäjärven alueen kaksi keskusjärveä ovat Pyhäjärvi ja Kuivajärvi. Pyhäjärven alueeseen ei pohjoisen harjujakson alueelta laske merkittäviä ojia. Idästä laskee Saarensalmen kautta suurin osa Pyhäjärveen tulevasta valumasta, mikä on peräisin Kuivajärvestä. Kuivajärven pohjoispuolen vedet laskevat järveen Myllyjoen kautta ja eteläpuolelta ne laskevat Turpoonjoen kautta. Pyhäjärven alueella on 8 järveä tai lampea ja Myllyjoen valuma-alueella niitä on yli 70.
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin.


title: Loimijoen valuma-alue

text: Pyhäjärveen laskee muutama pieni laskuoja. Niin sanottu Kalliojärven valuma-alueen keskusjärvi Kalliojärvi on kuivatettu pelloksi 1950-luvulla. Sen ohittavaan vesistöjärjestelyyn kertyy Pyhäjärven lounaispuolelta Torronsuolta kertyvät vedet. Täällä on jäljellä suoksi laskettu Talpianjärvi ja Torronsuon itä- ja eteläpuolella sijaitsevat metsälammet Kaitalammi, Karstonlammi, Kolmikkaanjärvi, Niinilammit ja Paskolammi. Myllyjoen valuma-alueen yksityiskohtia on kuvailtu omassa artikkelissa.


title: Loimijoen valuma-alue

text:
Turpoonjoen valuma-alue käsittää laajahkon Ilmetynjoen valuma-alueen, Turpoonjoen alueen sekä Liesjärven alueella olevat vesistöt. Valuma-alueen pinta-ala on 238 km² ja siihen kuuluu yli 60 järveä tai lampea. Niitä on esitelty omassa artikkelissaan.
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin.


title: Vabis

text: Vabis oli ruotsalainen henkilö- ja kuorma-autojen valmistaja, joka perustettiin vuonna 1891 nimellä "Vagnfabriks Aktiebolaget i Södertälje" (suom. Södertäljen Vaunutehdas Oy) Södertäljessä tuottamaan rautatievaunuja.


title: Vabis

text: Ensimmäinen Vabiksen valmistama ja Gustaf Eriksonin suunnittelema nelipaikkainen henkilöauto esiteltiin vuonna 1897. Aikansa monien muiden autojen tapaan siinä oli yksisylinterinen kerosiinimoottori ja keppiohjaus. Auto ei ollut myyntimenestys.


title: Vabis

text: Vabis fuusioitui vuonna 1911 Scanian ("Maskinfabriks AB Scania") kanssa ja syntyi "AB Scania-Vabis".


title: Mustajärvi (Vesilahti)

text: Mustajärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Mustajärvi (Vesilahti)

text: Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme suo-ojaa ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisxxrannalla, josta saa alkuunsa 7,5 kilometriä pitkä Järviönsuonoja, joka laskee Suonojärveen.


title: Mustajärvi (Vesilahti)

text: Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Osa rannasta on metsäistä suota. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa, joille kulkee tiet Punkalaitumelta ja Vesilahdelta.


title: Ruokojärvi (Vesilahti)

text: Ruokojärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella Krääkkiössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Ruokojärvi (Vesilahti)

text: Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee yksi tulo-oja, joka on Ison Oravajärven laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja Järviönsuonojaan. Se laskee lopulta Suonojärveen.


title: Ruokojärvi (Vesilahti)

text: Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta rantaan rajoittuu myös suota ja peltoa. Järveen liitty kaksi tilaa ja muutama loma-asunto. Krääkkiön läpi kulkeva tie ohittaa järven läheltä. Eteläosassa on uimaranta.


title: Iso Oravajärvi

text: Iso Oravajärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella Krääkkiössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa.


title: Iso Oravajärvi

text: Järven pinta-ala on 22,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee muutama suo- ja pelto-oja ja sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja Ruokojärveen.


title: Iso Oravajärvi

text: Järven rantaviiva on 4,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.


title: Pai Mārire

text: Pai Mārire, toiselta nimeltään Hauhau, oli 1800-luvun loppupuoliskolla maorien keskuudessa vaikuttanut uskonnollinen liike, joka yhdisti maorien perinteistä uskontoa ja kristinuskoa. Sitä voidaan pitää ensimmäisenä itsenäisenä maorien kristillisenä liikkeenä. Liikkeen perusti Te Ua Haumēne, ja sen nimi Pai Mārire viittaa hänen oppeihinsa hyvyydestä ja rauhasta. Eurooppalaisten ja maorien väliset maakiistat saivat liikkeen muodostumaan lopulta sotilaalliseksi vastarinnaksi, ja etenkin eurooppalaisten siirtolaisten keskuudessa se nähtiin puhtaasti eurooppalaisten vastaisena liikkeenä. Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan liikkeellä oli vielä 609 kannattajaa.


title: Pai Mārire

text: Te Ua Haumēne tutustui kristittyihin lähetyssaarnaajiin ollessaan erään maoriheimon vankina 1820-luvulla. Häneen vaikutti etenkin uusi Testamentti ja Ilmestyskirja. 1860-luvulla hän otti osaa maorien ja siirtolaisten väliseen niin sanottuun Taranakin sotaan, joka oli puhjennut kiistoista maan myymisestä siirtolaisille. Vuonna 1862 hän sai näyn enkeli Gabrielilta, joka ohjeisti häntä johtamaan israeliitit (tässä yhteydessään maorit) ottamaan takaisin Kanaaninmaan eli Uuden-Seelannin.


title: Pai Mārire

text: Pai Māriren kannattajat kulkivat ympäri Pohjoissaarta, ja he joutuivat pian väkivaltaisiin yhteenottoihin muiden maorien ja siirtolaisten kanssa. Osa maorien iweistä eli heimoista vastusti sen nousua, sillä se nähtiin panmaorilaisena liikkeenä, joka näin uhkasi heimojen omaa itsenäistä valtaa. Huhtikuussa 1864 Pai Māriren kannattajat väijyttivät brittien sotilasjoukon ja tappoivat näistä seitsemän. Pai Māriren kannattajien ja muiden maorien välillä käytiin toukokuussa 1864 Whanganuissa Moutoa Islandin taistelu, jossa heitä vastustaneet maorit voittivat. Paikalle pystytettiin sittemmin Uuden-Seelannin ensimmäinen sotamuistomerkki. Tappiosta huolimatta Pai Mārire sai lisää kannattajia, ja tätä vauhdittivat etenkin siirtomaahallinnon suorittamat maan haltuunotot.


title: Pai Mārire

text: 2. maaliskuuta 1865 Te Ua Haumēnen oppilaana aikanaan olleen Kereopa Te Raun johtama maorijoukko surmasi saksalaissyntyisen lähetyssaarnaaja Carl Völknerin. Völknerin pää irrotettiin, ja Kereopa vieläpä söi tämän silmät. Rangaistuksena maoreille siirtomaahallinto takavarikoi 58 000 hehtaaria näiden maita. Keropa vangittiin syyskuussa 1871, tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin 5. tammikuuta 1872.


title: Capo d’Orlando

text: Capo d'Orlando on kunta Sisiliassa Etelä-Italiassa Messinan metropolikaupungissa. Se sijaitsee meren rannalla noin 90 kilometriä maakunnan pääkaupungista Messinasta länteen.


title: Capo d’Orlando

text: Kunnan nähtävyyksiä ovat kaupungin suojaksi rakennettu linna Castello Bastione. Villa Piccolo on säätiön omistuksessa oleva huvila, jossa on museo ja kirjasto. Terme di Bagnoli on vanha roomalainen kylpylä, josta on jäljellä rauniot.


title: Capo d’Orlando

text: Kaupungin koripallojoukkue Orlandina Basket pelaa Italian ylimmällä tasolla Serie A:ssa. Se pelaa kotiottelunsa 3 600-paikkaisessa PalaFantozzin urheiluhallissa.


title: Viljo Turunen

text: Viljo Mauri Benjamin Turunen (10. tammikuuta 1900 Kotka – 19. marraskuuta 1976 Helsinki) oli Suomen Puolustusvoimien eversti viestiaselajissa.


title: Viljo Turunen

text: Vuonna 1918 ylioppilaaksi valmistunut Turunen palveli Viipurin suojeluskuntapiirissä adjutanttina ja viestikouluttajana. Hän kävi sotateknisen kurssin 1933–1934 sekä Sotakorkeakoulun 1939 siten, että suoritti sen loppuun vuonna 1946. Talvisodassa Turunen toimi Ryhmä Talvelan viesti- ja pioneerikomentajana Tolvajärven taisteluissa. V.Armeijakunnan viestikomentajana hän toimi 1940–1941. Jatkosodassa hän oli III Armeijakunnan ja Pohjois-Suomen ryhmän viestikomentajana 1941–1944. Sodan jälkeen hän toimi Pääesikunnan viestiosaston päällikkönä 1947–1954. Hän oli Viestirykmentin komentajana 1954–1959.


title: Viljo Turunen

text: Ylennykset: reservinvänrikki 1920, reservinluutnantti 1925, luutnantti 1928, kapteeni 1929, majuri 1940, everstiluutnantti 1941, eversti 1948.


title: Castlevania: Rondo of Blood

text: Castlevania: Rondo of Blood (Japanissa Akumajo Dracula X: Chi no Rondo) on Konamin kehittämä Castlevania -pelisarjaan kuuluva videopeli PC Engine -laitteelle. Peli tunnetaan loistavista grafiikoista ja CD-pohjaisesta musiikki- ja äänimaailmasta, ja peli on muutenkin yleisesti tunnustettu yhdeksi sarjan parhaista peleistä.


title: Castlevania: Rondo of Blood

text: Peli sijoittuu vuoden 1792 Transilvaniaan. On kulunut suunnilleen sata vuotta, kun edellinen vampyyritappajien sukuun, Belmont-klaaniin kuulunut jäsen onnistui tuhoamaan kreivi Draculan. Tämä oli Simon Belmont, josta tuli myöhemmin palvottu sankari. Transilvanian kansa on kauan sitten unohtanut ne kauhut, joista heidän esivanhempansa joutuivat kärsimään ennen kuin Belmont teki asialle jotain, minkä myötä heikkomielisille oli suotu mahdollisuus palauttaa kreivi ihmisten keskuuteen. Koko toimitusta johti Draculaa palvonnut pappi nimeltään Shaft.


title: Castlevania: Rondo of Blood

text:
Uudelleen herättyään Dracula suunnittelee kostavansa hänet tuhonneen Belmontin jälkeläisille, ja eräänä päivänä hän lähettää kätyrinsä Richter Belmontin kotikaupunkiin kidnappaamaan kylän asukkaita ja Richterin suurimman rakkauden, Anneten. Richter tekee sen johdosta päätöksen kuten esi-isänsä ennen häntä: hän tarttuu esi-isiensä maagiseen ruoskaan, "Vampyyrintappajaan", ja lähtee kohti Draculan pahamainesta linnaa, Castlevaniaa.
Peliä ei ole koskaan alkuperäisellä PC Engine -julkaisulla tuotu Japanin ulkopuolelle, mutta 2000-luvulla se tehtiin ladattavaksi Wii Virtual Consolelle. Lisäksi peli tehtiin uudelleen PlayStation Portable -laitteelle "" -nimellä vuonna 2007, jossa pelin pystyi pelaamaan joku alkuperäisin grafiikoin tai vastaavasti PSP-käännöstä varten paranneltuin grafiikoin. Ennen mitään näistä edellä mainituista ainoa länsimainen sovitus pelistä nähtiin SNES -konsolilla vuonna 1995 nimellä "", josta on alustan tehojen vuoksi jouduttu karsimaan paljon asioita.


title: Al Plastino

text: Alfred John Plastino (15. joulukuuta 1921 New York, New York, Yhdysvallat – 25. marraskuuta 2013 Patchogue, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija, joka piirsi useiden vuosikymmenien ajan DC Comicsin supersankareita, kuten Batmaniä ja Teräsmiestä. Hän loi Terästytön ja Avaruussankarien legioonan.


title: Al Plastino

text: Al Plastino syntyi Manhattanilla vuonna 1921 ja varttui Bronxissa. Hän oli vasta kuusivuotias, kun hänen äitinsä kuoli. Hänen isänsä valmisti ja myi hattuja. Plastino värvättiin toisen maailmansodan aikana veljensä kanssa armeijaan. Suurimman osan armeija-ajastaan hän piirsi sotajulisteita ja teki kuvituksia armeijan lehtiin.


title: Al Plastino

text: Plastino teki vuosina 1944–1948 sarjakuvaa "Hap Hopper, Washington Correspondent", jonka tekijänä hän seurasi Jack Sparlingia. Sodan jälkeen hän työskenteli newyorkilaisella studiolla, jossa hän teki piirroksia armeijan harjoitusoppaisiin. Siellä Plastino kuuli, että DC Comics etsi Teräsmiehen piirtäjää. DC Comicsilla hänestä tuli Wayne Boringin ohella 1950-luvun merkittävimpiä Teräsmiehen piirtäjistä. Hän työskenteli Superman-sarjakuvalehden parissa vuoteen 1968. Hän piirsi DC Comicsille myös useisiin Teräsmiehen spin-off -lehtiin, kuten Superman’s Girl Friend, Lois Lane ja Superboy. Terästyttö-hahmon Plastino loi vuonna 1959 yhdessä Otto Binderin kanssa.


title: Al Plastino

text: Plastino piirsi 1966–1972 päivittäistä Batman-strippiä, ja vuonna 1970 hän jatkoi Henning Dahl Mikkelsenin "Ferd'nand"-strippiä, jota hän teki eläköitymiseensä vuoteen 1989 saakka. Plastino piirsi 1982–1983 myös "Miina ja Kusti" -strippiä Ernie Bushmillerin kuoleman jälkeen.


Lambertin oikeakulmainen kartioprojektio () on karttaprojektio, jota käytetään varsinkin lentosuunnistuskartoissa sekä monissa kansallisissa ja alueellisissa kartoitusjärjestelmissä. Se on yksi Johann Heinrich Lambertin vuonna 1772 teoksessaan "Anmerkungen und Zusätze der Land- und Himmelscharten" esittämistä seitsemästä karttaprojektiosta.


title: Lambertin oikeakulmainen kartioprojektio

text: Käsitteellisesti projektio voidaan ajatella muodostettavan ympäröimällä maapallo sitä sivuavalla kartiolla, jolle tietty osa maan pinnasta kuvataan konformisesti. Sen jälkeen kartio avataan. Kartan perusmittakaava määräytyy sen leveyspiirin mukaan, jonka kohdalla kartio sivusi pallopintaa, ja sitä sanotaan projektion "referenssileveyspiiriksi" tai "standardileveyspiiriksi".


text: Projektiosta on olemassa myös muunnos, jossa standardileveyspiirejä on kaksi. Niiden välisellä vyöhykkeellä kartan mittakaava on pienempi ja tämän vyöhykkeen ulkopuolella suurempi kuin standardileveyspiireillä. Tällä tavoin poikkeamat perusmittakaavasta voidaan minimoida sillä alueella, joka kartassa ensisijaisesti on tarkoitus näyttää ja joka suurelta osin on kahden standardileveyspiirin välissä. Toisin kuin muista kartioprojektioista, Lambertin oikeapintaisesta kartioprojektiosta ei ole sellaista muunnosta, joka aidosti perustuisi pallopintaa leikkaavaan kartiopintaan, koska siinä tapauksessa kartan mittakaava ei olisi sama molemmilla standardileveyspiireillä.


text: Lentäjien käyttämät lentosuunnistuskartat perustuvat yleensä Lambertin oikeakulmaiseen kartioprojektioon, koska siinä maanpinnan isoympyrät, jotka ovat lyhimpiä mahdollisia lentoreittejä kahden annetun paikkakunnan välillä, näkyvät likimain suorina viivoina.


text:
Maanpinnan piste, jonka maantieteellinen pituus on formula_1 ja leveys formula_2, kuvautuu Lambertin oikeakulmaisessa kartioprojektiossa tason pisteeseen, jonka karteesiset koordinaatit ("x, y") saadaan seuraavilla kaavoilla, kun formula_3 ja formula_4 ovat standardileveyspiirit, formula_5 ja formula_6
sen paikan leveys- ja pituusaste, joka kuvautuu koordinaatiston origoon


text: missä


text: Jos standardileveyspiirejä on valittu vain yksi eli formula_13, "n":n arvoa ei voi laskea edellä esitetyllä tavalla, koska sen lausekkeessa sekä osoittaja että nimittäjä ovat tällöin nollia. Sen sijaan on käytettävä arvoa


title: Li’l Folks

text: Li’l Folks oli yhdysvaltalaisen Charles M. Schulzin vuosina 1947–1950 piirtämä yksiruutuisista vitseistä koostunut sarjakuva, jota pidetään Schulzin päätyön "Tenavien" ("Peanuts") edeltäjänä. "Li’l Folks" ei ollut koskaan laajemmassa levityksessä, vaan ilmestyi pelkästään Saint Paulissa "St. Paul Pioneer Press" -lehdessä.


title: Li’l Folks

text: Sarja ilmestyi aluksi muutaman kerran kesäkuussa 1947 "Minneapolis Star Tribunessa" nimellä "Sparky’s Li’l Folks". Koska lehden julkaisija ei halunnut antaa sarjalle vakituista paikkaa, Schulz tarjosi sitä kilpailevalle "St. Paul Pioneer Pressille", jossa sarja ilmestyi viikoittain 22. kesäkuuta 1947 alkaen. "Li’l Folks" oli sijoitettu lehdessä naistenosaston täytteeksi, ei siis varsinaiselle sarjakuvasivulle. Jokainen "Li’l Folksin" numero sisälsi yleensä neljä erillistä yhden kuvan vitsiä, joissa oli puhekuplien sijasta kuvien alle sijoitettu teksti. Sarjan hahmot olivat kaikki lapsia. Monet "Tenavien" varhaiset hahmot ja teemat saivat alkunsa "Li’l Folksissa". Sarjassa esiintyi muun muassa Charlie Brown -niminen hahmo, Ressun varhaista ulkonäköä muistuttanut koira, Kieloa ja Pavea ulkoisesti muistuttaneet lapset sekä vitsejä, joissa yhdistyi lasten musiikkiharrastus ja Ludwig van Beethoven. Monet "Li’l Folksin" vitsit olivat visuaalisia vitsejä lasten yrityksistä käyttää heille liian suuria esineitä. Siinä oli kuitenkin läsnä myös "Tenavissa" keskeiseksi kohonnut teema, lapset käsittelemässä aikuisten maailmaan kuuluvia tunteita ja kokemuksia.


title: Li’l Folks

text: "Li’l Folks" ei ilmestymisensä aikana herättänyt laajempaa huomiota. Vaikka Saint Paulin muut sarjakuvapiirtäjät seurasivat sitä mielenkiinnolla, Schulz ei harmikseen saanut siitä minkäänlaista lukijapalautetta. Vuonna 1948 Newspaper Enterprise Association -sarjakuvasyndikaatti tarjoutui ottamaan "Li’l Folksin" levitykseensä sunnuntaisarjana, mutta vetäytyi sopimuksesta ennen kuin yhtään strippiä oli julkaistu. Kun "Saint Paul Pioneer Pressin" toimitus kavensi syksyllä 1949 "Li’l Folksille" varatun tilan kolmen palstan leveydestä kahteen ja päätoimittaja kieltäytyi palauttamasta sitä ennalleen tai korottamasta Schulzin palkkaa, Schulz päätti lopettaa sarjan tekemisen. Viimeinen strippi ilmestyi 22. tammikuuta 1950. Myöhemmin samana keväänä Schulz sai myytyä United Features -syndikaatille sarjakuvaidean, joka kehitettiin "Li’l Folksin" pohjalta, ja josta tuli "Tenavat". Tarkoituksena oli alun perin säilyttää aiemman sarjan nimi muodossa "Li’l Folk", mutta sen havaittiin muistuttavan liikaa erään toisen syndikoidun sarjan nimeä, jolloin United Features valitsi tilalle nimen "Peanuts".


title: Li’l Folks

text: "Li’l Folks" ilmestyi kaikkiaan 135 kertaa. Kaikki piirrokset on julkaistu uudelleen vuonna 2004 Charles M. Schulz -museon kustantamassa kirjassa "Charles M. Schulz: Li’l Beginnings". Myös keväällä 2016 julkaistu "The Complete Peanuts" -sarjan 25. osa sisältää kaikki "Li’l Folks" -stripit. Kumpaakaan kokoelmaa ei ole suomennettu.


title: Kereopa Te Rau

text: Kereopa Te Rau oli maori, joka tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin saksalaissyntyisen lähetyssaarnaaja Carl Völknerin murhasta. Hän vaikutti Pai Mārire- nimellä tunnetussa maorien uskonnollisessa liikkeessä. Murha liittyi maakiistoihin ja niistä syntyneisiin sotiin 1800-luvulla. Kereopa armahdettiin teloituksensa jälkeen vuonna 2014.


title: Kereopa Te Rau

text: Kereopa kuului Ngāti Rangiwewehin maoriheimoon ja hän oli yksi Te Ua Haumēnen, Pai Māriren perustajan opetuslapsista. Niin sanotun Waikaton sodan aikana hän taisteli Maorien kuningasliikkeen kannattajien puolella brittien siirtomaahallintoa ja näitä kannattaneita maoreja vastaan. Hänen vaimonsa ja kaksi tytärtään kuolivat todennäköisesti siirtomaahallinnon joukkojen hyökkäyksessä 21. helmikuuta 1864. Seuraavana päivänä myös hänen siskonsa kuoli yhteenotoissa.


title: Kereopa Te Rau

text: Sittemmin Kereopa oli toisen Pai Māriren kannattaja Pātara Raukataurin mukana levittämässä uskoa Pohjoissaaren itärannikolla. 6. huhtikuuta 1864 hän oli mukana väijyttämässä brittien sotilasjoukkoa, joista maorit surmasivat seitsemän. Kereopa leikkasi irti joukkoa johtaneen Thomas Lloydin pään, jota hän sittemmin kuljetti silminnäkijöiden mukaan mukanaan lähetysretkillään. Te Ua Haumēne oli aiemmin ohjeistanut saarnaamaan rauhallisesti ja jättämään siirtolaiset rauhaan. Mahdollisesti aiempien kokemustensa takia Kereopa ei kuitenkaan tätä ohjetta noudattanut.


title: Kereopa Te Rau

text: Carl Völkner oli saksalaissyntyinen lähetyssaarnaaja, joka toimi Ōpōtikissa. Vuoden 1865 alusta Pai Māriren kannattajien keskuudessa lähti liikkeelle huhu, jonka mukaan Völkner oli siirtomaahallinnon vakooja. Liikkeen kannattajat vangitsivat Völknerin ja hänen mukanaan olleen toisen lähetyssaarnaajan Thomas Gracen. 2. maaliskuuta Grace tapettiin keihäin ja Völkner hirtettiin puuhun. Tämän jälkeen Völknerin pää irrotettiin ja Kereopa nieli tämän silmät kuvaillen ensin toista silmää "parlamentiksi" ja toista "kuningattareksi ja englantilaiseksi laiksi". Myöhemmin hän toisti saman tempun kolmen surmatun Ngāti Manawa -heimon soturien silmillä saaden lempinimen "Kaiwhatu" eli silmien syöjä.


title: Kereopa Te Rau

text: Toukokuussa 1865 Ngāti Manawa- ja Ngāti Rangitihi -heimojen joukot estivät häntä siirtymästä Waikatoon saarnaamaan kuningasliikettä kannattaneille heimoille. Hän palasi Ōpōtikiin, mutta joutui pakenemaan Tūhoe-heimon alueelle siirtomaahallinnon joukkojen saapuessa alueelle. Hänen perässään tulivat siirtomaajoukot ja heitä tukeneet maorit, jotka hävittivät aluetta. Paikalliset maorit kyllästyivätkin Kereopan läsnäoloon ja päättivät luovuttaa tämän siirtomaahallinnolle syyskuussa 1871. Kereopa tuomittiin kuolemaan korkeimman oikeuden tuomiolla Napierissä joulukuussa 1871. Hänet hirtettiin 5. tammikuuta seuraavana vuonna.


title: Kereopa Te Rau

text: Kereopan teloituksen jälkeen oikeudenkäyntiä on syytetty erilaisista epäoikeudenmukaisuuksista. Kereopaa vastaan todistaneille luvattiin syytesuoja, mutta ei ole selvää tiesikö oikeus tästä järjestelystä. Kereopa ei puolestaan saanut ketään puolustamaan itseään, koska siirtomaahallinto kieltäytyi auttamasta mahdollisia todistajia matkustamaan Napieriin. Kereopa armahdettiin kuolemansa jälkeen osana Uuden-Seelannin ja Ngāti Rangiwewehin sopimusta vuonna 2014.


title: Abdulla Yameen

text: Abdulla Yameen on Malediivien presidentti marraskuusta 2013 alkaen. Hän on maata lähes 30 vuotta, vuoteen 2008, hallinneen presidentti Maumoon Abdul Gayoomin velipuoli.


title: Abdulla Yameen

text: Yameen on opiskellut liiketaloutta Libanonissa ja valtiotiedettä Yhdysvalloissa.


title: Harry J. Anslinger

text: Harry Jacob Anslinger (s. 20. toukokuuta 1892 - k. 14. marraskuuta 1975) oli yhdysvaltain entisen huumevirasto "Federal Bureau of Narcoticsin" (FBN) pääjohtaja vuosina 1930-1962. Anslinger muistetaan parhaiten marihuanan demonisoinnista 1930-luvun Yhdysvalloissa erinäisten kampanjoiden avulla, ja häntä pidetään toisinaan yksin vastuullisena marihuanan kieltämiselle Yhdysvalloissa sekä sitä seuranneelle, lähes maailmanlaajuiselle, marihuanan kieltolaille.


title: Harry J. Anslinger

text: Anslinger oli siviiliammatiltaan poliisi, ja ennen FBN:n pääjohtajuuttaan hän oli toiminut alkoholin kieltolakia valvovana agenttina Yhdysvaltain kieltolain aikaan.


title: Pride (vuoden 2014 elokuva)

text: Pride on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Matthew Warchusin ohjaama komediallinen draamaelokuva, joka perustuu tositapahtumiin. Elokuva sai ensi-iltansa 67. Cannesin elokuvajuhlilla ja se voitti juhlien epävirallisen Queer Palm -palkinnon. Elokuva voitti myös useita muita palkintoja, mukaan lukien parhaan brittiläisen independent-elokuvan BIFA-palkinnon.


title: Pride (vuoden 2014 elokuva)

text: Elokuva kertoo HLBT-aktivisteista, jotka päättävät kerätä rahaa lakkoileville kaivostyöläisille vuonna 1984. Ryhmä tuli tunnetuksi "Lesbians and Gays Support the Miners" -kampanjana, joka muodostui alkuvaikeuksien jälkeen menestyksekkääksi.


title: Hilda Nyström

text: Hilda Margareta Lovisa Nyström (20. heinäkuuta 1838 Hämeenlinna – 1896 jälkeen) oli suomalainen maanviljelijä.


title: Hilda Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat kauppias Carl Henrik Nyström ja Christina Lovisa Sirelius. Vanhemmat ostivat 1843 Lempäälästä kamarineuvos Johan Henrik Nordenswanin (1801-1862) omistaman Lastusten kartanon ja 1857 Urjalasta vänrikki Bengt Gabriel Rangellin omistaman Matkun eli Kreivilän kartanon. Suomen Naisyhdistyksen teoksen "Biograafisia tietoja Suomen naisista eri työaloilla" (1896) mukaan nimenomaan Nyström hoiti maataloutta ja Kreivilän tilaa jo isänsä eläessä ja hänellä oli "erinomainen taipumus maanviljelykseen". Kartanon 1860-1862 rakennetussa päärakennuksessa oli 15 huonetta ja viimeksi mainittuna vuonna sen pihapiiriin rakennettiin suuri kivinavetta. Carl Henrik Nyströmin kuoltua 1878 Kreivilä oli lesken nimissä vuoteen 1883 asti, jolloin sen osti teollisuuspatruuna Axel Wilhelm Wahren. Nyström hankki puolestaan haltuunsa velaksi Pantalan rusthollin, kunnosti sen ja myi edelleen 19 000 markan voitolla. Tämän jälkeen hän raivasi peltoja ja harjoitti maataloutta yli kymmenen vuoden ajan Hattulassa, mutta palasi sitten takaisin maanviljelijäksi Urjalaan, Mäkelän rustholliin.


title: Naamiopunavarpunen

text: Naamiopunavarpunen ("Procarduelis nipalensis") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Naamiopunavarpunen

text: Naamiopunavarpusta tavataan Nepalista Myanmarin pohjoisosiin ja Kiinan keskiosiin ulottuvalla alueella. Lajia on kuvattu melko yleiseksi tai yleiseksi, ja sen kanta on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lucas Bögl

text: Lucas Bögl (s. 14. kesäkuuta 1990) on saksalainen maastohiihtäjä. Bögl edustaa seuratasolla SC Gaißachia.


title: Lucas Bögl

text: Bögl debytoi maastohiihdon maailmancupissa joulukuussa 2010 Tour de Skin osakilpailuissa Oberstdorfissa sijoittuen prologissa sijalle 67. Ensimmäistä kertaa Bögl selviytyi 30 parhaan joukkoon tammikuussa 2015 Tour de Skin avauskilpailussa niin ikään Oberstdorfissa ollen prologin 17:s. Hän sijoittui Tour de Skin 2017 kokonaiskilpailussa 19:nneksi. Viimeisen etapin osuusajoissa hän saavutti tuohon mennessä parhaan maailmancup-sijansa oltuaan 11:s. Vuotta myöhemmin hän oli vastaavan etapin yhdeksänneksi nopein.


title: Lucas Bögl

text: Bögl saavutti tammikuussa 2010 nuorten MM-pronssia viestistä Hinterzartenista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 15:nneksi ja yhdistelmäkilpailussa 16:nneksi.


title: Mäntypunavarpunen

text: Mäntypunavarpunen ("Haemorhous cassinii") on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mäntypunavarpunen

text: Mäntypunavarpusta tavataan pesivänä Yhdysvaltain länsiosissa ja Kanadan lounaisosissa ja talvehtivana lisäksi Meksikossa. Laji on vähentynyt nopeasti, ja on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Pasha Parfeny

text: Pavel Parfeni (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Pasha Parfeny; s. 30. toukokuuta 1986 Orhei, Moldovan SNT) on moldovalainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Pasha Parfeny

text: Parfeny edusti maataan vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa Bakussa, jossa hän sijoittui finaalissa sijalle 11 itse säveltämällään ja sanoittamallaan kappaleella "Lăutar". Parfeny sävelsi myös Moldovan vuoden 2013 edustuskappaleen "O mie", jonka esitti Aliona Moon. Parfeni soitti myös O miessä taustalla pianoa.


title: Pasha Parfeny

text: Parfeny kuului vuosina 2008-2009 moldovalaisyhtye SunStroke Projectiin, joka osallistui vuonna 2010 euroviisuihin yhdessä Olia Tiran kanssa kappaleella Run Away.


title: Oh!

text: Oh! on eteläkorealaisen Girls’ Generation -tyttöyhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin Etelä-Koreassa 28. tammikuuta 2010. Albumi sisältää pääsinglen "Oh!". Uudelleenpakattu versio "Run Devil Run" julkaistiin maaliskuussa 2010 uuden kappaleen "Run Devil Run" kanssa.


title: Oh!

text: Gaon Chart listasi albumin Etelä-Korean toiseksi myydyimmäksi albumiksi vuonna 2010 197 934 myydyllä kappaleella ja uudelleenpakatun version neljänneksi 136 851 myydyllä kappaleella.


title: Oh!

text: SM Entertainment vahvisti tammikuussa 2010, että yhtye tekisi comebackin 28. helmikuuta.


title: Oh!

text: Kiinnostus albumia kohtaan oli suurta, sillä sitä ennakkotilattiin 150 000 kappaletta. Ensimmäisenä päivänä albumia myytiin 30 000 kappaletta. 8. helmikuuta 2010 albumi julkaistiin iTunesin kautta yli 80 maassa, mukaan lukien Yhdysvallat, Kanada, Englanti, Ranska, Japani, Kiina ja Irlanti.


title: Oh!

text: Yhtye aloitti albuminsa mainostuksen MBC:n "Music Coressa" 30. tammikuuta. Yhtye esitti myös kappaleen "Show! Show! Show!" osana heidän erikoista comebackiaan "Music Coressa" ja SBS:n "Inkigayossa".


title: Oh!

text: Huhtikuussa 2010, yksi albumin kappaleista nimeltä "영원히 너와 꿈꾸고 싶다 (Forever)" oli mukana draamassa "Pasta".


title: Oh!

text: "Uudelleenpakattu" versio albumista julkaistiin maaliskuussa uuden konseptin kanssa. Uusi single "Run Devil Run", julkaistiin digitaalisena singlenä 17. maaliskuuta 2010. Kappaleen demon oli alun perin levyttänyt Kesha; kappaleen oikeudet myytiin kuitenkin SM Entertainmentille ja luovutettiin myöhemmin Girls’ Generationille. Musiikkivideo julkaistiin 18. maaliskuuta.


title: Oh!

text: SM Entertainment totesi myöhemmin, että Yoona oli albumin kannen tyttö.


title: Oh!

text: Kenzie, lauluntekijä, joka aiemmin teki yhtyeen debyyttisinglen "Into the New World", sävelsi myös kappaleen "Oh!". "Oh!" julkaistiin digitaalisille musiikkisivuille 25. tammikuuta 2010. Kappale nousi nopeasti kärkeen digitaalisilla musiikkilistoilla 10 minuutin aikana sen julkaisusta. Lisäksi kappale sijoittui ensimmäiseksi Gaon Music Chart-listalla.


title: Oh!

text: "Run Devil Runin" kirjoitti yhdysvaltalaiset lauluntekijät, Alex James ja Busbee, yhdessä ruotsalaisen lauluntekijän Kalle Engströmin kanssa. Kappaleen levytti ensin yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Kesha vuonna 2008. Kesha ei kuitenkaan koskaan lisännyt kappaletta albumiinsa. Kappale jäi koskemattomaksi seuraavaksi kahdeksi vuodeksi ennen kuin Universal Music Groupin toimitusjohtajat myivät kappaleen oikeudet SM Entertainmentille. Tämän jälkeen korealainen lauluntekijä Hong Ji-yoo tuotiin kääntämään ja järjestämään englanninkielinen versio koreaksi.


title: Oh!

text: Seuraavat kappaleet lisättiin uudelleenpakattuun albumiin.


title: Hilma Nyström

text: Hilma Evelina Christina Nyström (31. toukokuuta 1846 Loviisa – 13. tammikuuta 1915 Helsinki) oli ilmeisesti Suomen ensimmäinen naispuolinen pankkivirkailija.


title: Hilma Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat merikapteeni Magnus Nyström ja Kristina Lovisa Hindberg, hän oli perheen ainoa lapsi. Nyström menetti isänsä ja pikkulapsena, kun tämä hukkui 1849. Nyströmin opinnoista ei ole tietoa, mutta hänen voi olettaa niitä harjoittaneen, sillä 22. elokuuta 1874 hän aloitti kassanhoitajana Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin konttorissa. Nyström, joka oli naimaton, palveli yli 30 vuotta samassa Pohjoismaiden Osakepankin konttorissa. Vuonna 1894 hän sai pankilta tunnustuksen 20 vuoden palveluksesta. Naisvirkailijoiden määrä lisääntyi nopeasti, Pohjoismaiden Osakepankissakin heitä oli 1906 jo melkein sata.


title: Hilma Nyström

text: "Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta Varten" oli perustettu 1872 yksityiseksi kansainväliseksi liikepankiksi, jolla oli konttoreita myös ulkomailla. Pankki oli silti 1880-luvulle tultaessa suomalaisomistuksessa, pääkonttori oli Viipurissa ja huomattavin sivukonttori juuri Helsingissä. Pankin tärkein kilpailija oli 1862 perustettu Suomen Yhdyspankki. Kilpailijapankit sulautuivat myöhemmin, vuonna 1920.


title: Pyhän Marian kirkko (Abbas and Templecombe)

text: Pyhän Marian kirkko on Englannin kirkon kirkkorakennus, joka sijaitsee Templecombessa Somersetin kreivikunnassa. Se kuuluu Grade II* -rakennussuojeluluokkaan, johon se listattiin 24. maaliskuuta 1961.


text: Sakasti rakennettiin 1893. Kastemalja on peräisin 1100-luvulta. Kirkossa on näytteillä maalaus, jonka oletetaan esittävän Kristusta. Maalaus on tehty aikaisintaan 1200-luvulla.


title: Luxemburg-vuodot

text: Luxemburg-vuodot eli Luxembourg Leaks (tunnetaan myös lyhenteillä Lux Leaks tai LuxLeaks) on kansainvälisistä tutkivista journalisteista koostuvan International Consortium of Investigative Journalists -ryhmän vuonna 2014 tekemä paljastus, jossa julkaistiin salassa pidettävää aineistoa Luxemburgin veroparatiisissa tapahtuneesta ulkomaisten yritysten veronkevennysohjelmasta.


title: Luxemburg-vuodot

text: LuxLeaks ei nimestään huolimatta ole osa Wikileaksin suurta asiakirjapaljastusta vaan erillinen tapahtumaketju.


title: Luxemburg-vuodot

text: LuxLeaksissa paljastettiin noin 300 ulkomaalaisyritystä, jotka ovat tehneet veronkierroksi määriteltävää verosuunnittelua suoraan Luxemburgin viranomaisten myötävaikutuksella.


title: Luxemburg-vuodot

text: Luxemburg Leaks-paljastus alkoi 6.11.2014 kun eräiden sanomalehtien yhteenliittymä julkaisi ensimmäisen osittaisen luettelon erinäisistä verosopimuksista (LuxLeaks 1), joita oli tehty joidenkin kansainvälisten yritysten sekä Luxemburgin veroviranomaisten välillä. Toinen osa luettelosta (LuxLeaks 2) julkaistiin joulukuun alkupuolella 2014, sisältäen tiedostoja mm seuraavista yrityksistä: Deloitte, KPMG ja Ernst & Young.


title: Luxemburg-vuodot

text: Asiakirjat julkisuuteen vuosi PricewaterhouseCoopers -konsulttitoimiston entinen työntekijä Antoine Deltour, joka omien sanojensa mukaan kopioi dokumentit työpaikallaan vuonna 2010. Hänen alkuperäisenä tarkoituksenaan ei ollut vuotaa dokumenttien sisältöä julkisuuteen. Hän tosin antoi ne ranskalaiselle journalistille, joka julkaisi ne kaksi vuotta myöhemmin kansainvälisen tutkivien journalistien yhteenliittymän, ICIJ:n (International Consortium of Investigative Journalists:in) nettisivuilla.


title: Luxemburg-vuodot

text: Paljastetuissa asiakirjoissa mainitaan myös neljä suomalaisyritystä: rakennusyhtiö SRV, pakkausyhtiö Huhtamäki, Suomen Lähikauppa (johon kuuluvat muiden muassa Siwa ja Valintatalo) ja metsäalan rahaston konsulttiyhtiö Dasos Capital Oy. Mukana on myös kolme Suomeen kiinteässä yhteydessä olevaa ulkomaalaisyritystä, joista kaksi on pohjoismaisia sijoitusyhtiöitä: IK Investment Partners ja Altor Funds. Kolmas yhtiö on yhdysvaltalainen vahinkovakuutusyhtiö AIG, jonka suomalainen tytäryhtiö kuuluu Luxemburgin verottajan kanssa tehtyyn ennakkosopimukseen.


title: Luxemburg-vuodot

text:
Suomalaisia yhtiöitä avusti "verotuksen optimoinnissa" luxemburgilainen rahoitusviranomainen Marius Kohl.
Asiakirjojen tultua julkisuuteen alettiin julkisuudessa monella taholla kutsumaan näitä, sinänsä Luxemburgin lain mukaisia, yritysten vero-optimointeja (eng. "fiscal optimization") veronkierroksi.


title: Veselin Tsinzov

text: Veselin Tsinzov (s. 29. heinäkuuta 1986 Samokov) on bulgarialainen maastohiihtäjä. Tsinzov edustaa seuratasolla Alexander Logisticsia.


title: Veselin Tsinzov

text: Tsinzov debytoi maastohiihdon maailmancupissa joulukuussa 2007 Rukalla ollen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 84. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2010 Rybinskin 30 kilometrin kilpailusta sijoituttuaan sijalle 21. Tsinzovin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 14. sija, jonka hän saavutti Szklarska Poreban 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailusta tammikuussa 2014.


title: Veselin Tsinzov

text: Tsinzov on osallistunut kaksiin talviolympialaisiin vuosina 2010 ja 2014. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on 41. sija vuoden 2015 kisojen 15 kilometriltä Sotšista. Samojen kisojen joukkuesprintissä hän oli 19. Tsinzov on osallistunut myös viisiin MM-kilpailuihin, jossa hänen paras sijoituksensa on niin ikään 41. sija vuoden 2009 MM-kisojen 50 kilometriltä.


title: Veselin

text: Veselin (kyrillisillä aakkosilla Веселин) on slaavilaisissa maissa käytössä oleva miehen etunimi. Alun perin nimi on bulgarialainen. Sana "vesel", josta nimi on johdettu, tarkoittaa eteläslaavilaisissa kielissä iloista.


title: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta

text: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta oli Suomessa 1923–1950 toiminut asevelvollisuusasioiden toinen oikeusaste. Sen ratkaisuista oli mahdollista valittaa ylimpänä oikeusasteena toimineeseen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Alin asevelvollisuusasioita käsittelevä viranomainen oli jokaisessa kutsuntapiirissä ollut kutsuntatoimisto. Kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan muodostaminen perustui vuoden 1922 asevelvollisuuslakiin, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 1923. Kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan edeltäjä oli läänintoimisto ja seuraaja kutsunta-asiain keskuslautakunta.


title: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta

text: Vuoteen 1932 kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan puheenjohtajana toimi upseeri sekä jäseninä upseeri, oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut henkilö ja kaksi siviilihenkilöä. Puheenjohtajan ja sotilasjäsenen nimitti tasavallan presidentti ja siviilijäsenet valtioneuvosto. Keskuslautakunnan tehtävänä oli tutkia ja ratkaista kutsuntatoimiston ja lisätyn kutsuntatoimiston ratkaisuista tehdyt valitukset. Lisätty kutsuntatoimisto muodostui, kun kutsuntatilaisuuksia varten kutsuntatoimiston kokoonpanoon lisättiin yksi jäsen jokaisesta kutsunta-alueen kunnasta.


title: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta

text: Joulukuusta 1932 alkaen kutsuntalaitoksen keskuslautakunnassa oli kaksi vähintään esiupseerin arvossa olevaa sotilasjäsentä ja kolme siviilijäsentä, joista ainakin yhden tuli olla lainoppinut. Toinen sotilasjäsen toimi puheenjohtajana ja toinen varapuheenjohtajana sekä lainoppinut jäsen sihteerinä. Sotilasjäsenet nimitti tehtäväänsä tasavallan presidentti ja siviilijäsenet valtioneuvosto. Jäsenten varamiesten määrääminen kuului samoille päättäjille.


title: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta

text: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta tutki ja ratkaisi vuoden 1932 asevelvollisuuslain voimassaolon aikana sotilaspiirin päällikön ja kutsuntalautakunnan toimenpiteistä tehdyt valitukset. Se oli päätösvaltainen paitsi nelijäsenisenä myös kolmijäsenisenä, jos läsnä oli toinen sotilasjäsenistä ja lainoppinut jäsen ja jos kaikki kolme olivat päätöksestä yksimielisiä. Keskuslautakunta kokoontui Helsingissä puheenjohtajan kutsusta tai, jos hänellä oli este, varapuheenjohtajan kutsusta.


title: Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta

text: Vuoden 1950 asevelvollisuuslaki tuli voimaan vuoden 1951 alussa. Siinä määrättiin, että valitukset asevelvollisuutta koskevissa asioissa käsitteli kutsunta-asiain keskuslautakunta, jonka ratkaisuun ei ollut mahdollista hakea muutosta. Tämän lain myötä kutsuntalaitoksen keskuslautakunta siirtyi historiaan.


title: Milton Caniff

text: Milton Arthur Caniff (28. helmikuuta 1907 Hillsboro, Ohio – 3. huhtikuuta 1988 New York) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka loi seikkailusarjat "Terry and the Pirates" ja "Steve Canyon". Ne tunnettiin taitavasta piirrostyöstään, jännittävyydestään ja huumoristaan.


title: Milton Caniff

text: Caniff valmistui vuonna 1930 Ohion osavaltionyliopistosta. Seuraavina vuosina hän piirsi New Yorkissa Associated Pressille useita sarjakuvia. Caniff kehitti "Terry and the Pirates" -sarjan vuonna 1934 ja piirsi sitä seuraavan kahdentoista vuoden ajan. Toisen maailmansodan aikana hän piirsi myös "Male Call" -nimistä sarjakuvaa Yhdysvaltain armeijan lehtiin. Sodan jälkeen hän joutui lopettamaan "Terryn" piirtämisen vaihdettuaan syndikaattia, jolle jäivät sarjan oikeudet. Niinpä Caniff esitteli 1947 uuden sankarin, lentäjä Steve Canyonin, jonka seikkaluja hän siitä alkaen piirsi. Caniff jatkoi tätä sarjaa kuolemaansa asti.


title: Milton Caniff

text: Caniff oli National Cartoonists Societyn perustajajäsen ja sai vuonna 1947 ensimmäisen seuran myöntämän Reuben-palkinnon. Hänelle myönnettiin toinenkin Reuben vuonna 1972. Seura jakaa nykyään hänen mukaansa nimettyä Milton Caniff -elämäntyöpalkintoa.


title: Mitre Sports International

text: Mitre Sports International on vuonna 1817 Huddersfieldissä, Englannissa perustettu yritys, joka valmistaa urheiluvälineitä jalkapalloon, rugbyyn ja verkkopalloon. Yritys on nykyisin Pentland Groupin omistuksessa ja sen päämaja sijaitsee Finchleyssä, Englannissa.


title: Mitre Sports International

text: Mitren perusti vuonna 1817 Benjamin Crook. Sana mitre tarkoittaa englannin kielellä hiippaa. Nykyisin Mitre valmistaa jalkapallovälineistä palloja, maalivahdin hanskoja, säärisuojia, vaatteita, kenkiä ja muuta oheistavaraa. Rugbyvälineistä Mitre valmistaa nykyisin palloja, vaatteita, kenkiä, suojia sekä muita tavaroita. Verkkopallovälineistä Mitre valmistaa vain palloja, laukkuja ja muuta tavaraa.


title: Mitre Sports International

text: Jalkapallomaajoukkueista El Salvador pukeutuu Mitren asuihin. Myös muun muassa The Football League käyttää kaikissa turnauksissaan Mitren palloja. Verkkopallossa Englannin ja Etelä-Afrikan maajoukkueet pukeutuvat Mitren asuihin. Yksittäisistä pelaajista muun muassa australialainen jalkapallomaalivahti Mark Schwarzer käyttää Mitren hanskoja.


title: Piirrosvideo

text: Piirrosvideo (valkotauluvideo, tussivideo) on elävään piirtämiseen perustuva video, jossa yleensä kerrotaan jokin tarina. Englanniksi videoita kutsutaan nimillä whiteboard animation, animated doodling tai video scribing. Piirrosvideoita on käytetty viestinnässä ja tarinankerronnassa kansainvälisesti suhteellisen laajasti 2000-luvulta alkaen. Suomessa ilmiön suosio kasvaa jatkuvasti.


title: Piirrosvideo

text: UPS:n mainokset vuodesta 2007 alkaen olivat tienraivaaja ja tulivat hyvin tunnetuiksi Yhdysvalloissa.


title: Piirrosvideo

text: Kansainvälisesti piirrosvideo sai nykymuodossaan alkunsa vuonna 2009 RSA:n promootiovideoista. Näissä videoissa ajattelun ammattilaiset esittelivät teorioita tai käsitteitä samalla kun videolla piirtävä käsi kuvitti ja täydensi näitä puheita. Videoista tuli hyvin suosittuja YouTubessa, ja suosituimmilla videoilla on yli 11 miljoonaa katsojaa.


title: Piirrosvideo

text: Ennen internetiä ilmiötä kehitti Suomessa eteenpäin Kylli Koski, jonka satuja Yle televisioi.


title: Piirrosvideo

text: Piirrosvideo toteutetaan yleensä niin, että piirtäjä piirtää alustalle (valkotaulu, paperi) ja kuvaa koko piirtämisen prosessin, joka sitten nopeutetaan sujuvaksi tarinaksi ja rytmitetään puheeseen sopivaksi videoeditoinnin keinoin. Joissakin piirrosvideoissa on myös animoituja osioita. Piirrosvideoita on tehty myös siten että piirtäjä piirtää samalla kun hän tai joku muu puhuu.


title: Piirrosvideo

text: Piirrosvideoita käytetään muun muassa koulutukseen, mainontaan, markkinointiin, taiteeseen ja organisaatioiden sisäiseen viestintään. Usein piirrosvideot julkaistaan internetissä esim. Youtube- tai Vimeo-palveluissa. Piirrosvideoiden on todettu saavan enemmän katsojakertoja kuin perinteiset videoanimaatiot.


Viron alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Viroa jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Jussi Oksanen (poliitikko, päätoimittaja)

text: Johan Leonard (Jussi) Oksanen (15. huhtikuuta 1889 Asikkala – 25. syyskuuta 1945 Mäntyharju) oli Sanomalehti Kalevan päätoimittaja ja Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteeri


text: Oksasen vanhemmat olivat varusmestari Aatto Oksanen ja Vilhelmiina Sundqvist. Hän kiinnostui jo varhain politiikasta ja oli 20-vuotiaana perustamassa Suomalaisen puolueen Hämeen osastoa. 1919 hän osallistui Kansallisen Edistyspuolueen Oulun osaston perustamiseen, 1925 hänet valittiin puolueen puoluesihteeriksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1930 asti ja lyhyen aikaa vielä vuonna 1945. Puolueessa hän ajoi tunnettuna raittiusmiehenä kieltolain tiukkaa valvontaa, mutta myös muun muassa puolustusmenojen supistamista ja pienviljelijöiden aseman parantamista.


text: Oksasen lehtimiesura alkoi jo 1906 tamperelaisessa Aamulehdessä, jatkui sitten lyhyen aikaa Raahessa ja taas Tampereella, kunnes hänet kutsuttiin 1912 oululaisen Kaiku-lehden päätoimittajaksi. 1919 hän siirtyi kilpailevan Kalevan päätoimittajaksi vuoteen 1925 saakka. Häntä pidettiin vakaana ja harkitsevana lehtimiehenä, vaikkakin hän kirjoitti myös pakinoita "Juhani" -nimimerkillä. Palattuaan puoluesihteerikauden jälkeen takaisin Kalevan päätoimittajaksi 1930, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1944, Oksanen kohtasi äärioikeiston lehteä vastaan suuntaamaa kritiikkiä ja jopa mielenosoituksia.


text: Oksasen tärkein harrastus oli raittiustyö, häntä voitaneen pitää yhtenä aikakautensa merkittävistä raittiuden puolustajista. Hän oli toisaalta kiinnostunut myös teatterista ja toiminut itsekin harrastajanäyttelijänä, esiintyen muun muassa Väinämöisen ja merirosvokapteeni Rinaldo Rinaldinin rooleissa. Oulussa hän toimi aktiivisesti myös teatterihallinnossa.


text: Oksasen puoliso vuodesta 1907 oli Lyyli Toivola (1889-1955). Perheeseen syntyi viisi tytärtä, joista neljä oli opettajia, ja poika Viljo Juhani. Hän kaatui luutnanttina jatkosodassa kesän 1944 torjuntataisteluissa Kannaksella.