title: Ahimsa

text: Väkivallattomuuden ihannetta on muutenkin tulkittu buddhhalaisuuden historian aikana vapaammin kuin samoihin aikoihin kehittyneessä jainalaisuudessa. Japanissa, Koreassa ja Tiibetissä buddhalaiset munkit ovat aikoinaan jopa johtaneet armeijoita ja osallistuneet sotimiseen. Lisäksi joissain Mahajana-koulukunnissa bodhisattvojen katsotaan olevan oikeutettuja tappamaan ihminen ennalta ehkäisevänä toimenpiteenä, mikäli sen avulla henkilöä voidaan estää tappamasta muita. Jainalaisuudessa on kritisoitu myös tätä buddhalaisuuden piirrettä.


title: Northwest Orient Airlinesin lento 2501

text: Northwest Orient Airlinesin lento 2501 oli New Yorkin ja Seattlen välisellä reitillä lentänyt Douglas DC-4 -kone, joka katosi 23. kesäkuuta 1950 Michiganjärven yläpuolella. Järvellä järjestettiin seuraavana päivänä etsinnät ja Rannikkovartioston alus löysi öljyvanan ja lentokoneen osia. Puutteellisen todistusaineiston vuoksi onnettomuuden todennäköistä syytä ei pystytty määrittämään.


title: Northwest Orient Airlinesin lento 2501

text: Koneen putoamishetkellä alueella oli voimakkaita myrskyjä. Miehistö oli tietoinen säästä.


title: Fenyylielohopeakloridi

text: Fenyylielohopeakloridi (CHHgCl) on orgaaninen yhdiste, joka kuuluu rakenteeltaan elohopean organometalliyhdisteisiin. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja maataloudessa fungisidina.


title: Fenyylielohopeakloridi

text: Fenyylielohopeakloridi on huoneenlämpötilassa väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin niukasti veteen. Fenyylielohopeakloridi liukenee hieman etanoliin ja paremmin muun muassa dietyylieetteriin, bentseeniin ja pyridiiniin. Fenyylielohopeakloridi on stabiilia ilman ja veden vaikutuksille. Hiilidioksidin kanssa yhdiste reagoi muodostaen ketoneja.


title: Fenyylielohopeakloridi

text: Fenyylielohopeakloridin valmistukseen on useita eri tapoja. Käytettyjä ovat muun muassa saostaminen fenyylielohopea-asetaatin vesiliuoksesta natriumkloridin avulla, aniliinin diatsoniumsuolan ja elohopea(II)kloridin reaktio kupari(I)kloridin toimiessa katalyyttinä, bentseenin ja elohopea(II)kloridin välinen reaktio ja transmetallaatioreaktio elohopea(II)kloridin ja organotinayhdisteiden tai Grignard-reagenssien kanssa.


title: Fenyylielohopeakloridi

text: Fenyylielohopeakloridia voidaan käyttää maataloudessa fungisidina erityisesti siementen käsittelyyn. Biokemiallisissa tutkimuksissa sitä voidaan myös käyttää proteiinien sisältämien kysteiiniaminohappojen tioliryhmien muokkaamiseen. Fenyylielohopeakloridissa sidos fenyyliryhmän ja elohopean välillä on heikko ja katkeaa suhteellisen helposti ja yhdisteen käyttö reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä perustuu tähän. Aine reagoi alkeenien kanssa muodostaen fenyloituja alkeeneja ja alyyliset alkoholit reagoivat fenyloiduiksi alkoholeiksi tai aldehydeiksi.


title: Manel Navarro

text: Manel Navarro Quesada (s. 7. maaliskuuta 1996 Sabadell, Espanja), tunnetaan myös pelkällä nimellä Manel Navarro, on espanjalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi. Hän edusti Espanjaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa Kiovassa kappaleella "Do It For Your Lover".


title: Manel Navarro

text: Navarro tuli ensimmäistä kertaa kuuluisuuteen voittaessaan alueellisen kilpailun "Catalunya Teen Starin" toisen tuotantokauden cover-versiollaan Draken kappaleesta "Hold On, We're Going Home". Voittonsa jälkeen hän sopi yhteistyöstä levy-yhtiö TeenStarRecordsin kanssa ja julkaisi debyyttisinglensä "Brand New Day" 4. joulukuuta 2014. Manel toimi myös avausesityksenä Sweet Californian vuoden 2015 kiertueella nimeltä "Wonder Tour". Vuonna 2015 Navarro allekirjoitti sopimuksen Sony Music Spainin kanssa, ja 24. kesäkuuta 2016 hän julkaisi ensimmäisen singlensä "Candle" Sonyn kanssa. Single sijoittui toiseksi Spotifyn Espanjan Top 50 -listalla.


title: Manel Navarro

text: Tammikuussa 2017 Manel Navarron toinen single "Do It For Your Lover" julkaistiin. 12. tammikuuta 2017 ilmoitettiin, että Navarro olisi yksi kuudesta ehdokkaasta, joka edustaisi Espanjaa vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Hän oli mukana kilpailussa kappaleellaan "Do It For Your Lover". 11. helmikuuta 2017 hänet julistettiin kilpailun voittajaksi ja näin Manel Navarro pääsi edustamaan Espanjaa vuoden 2017 Euroviisuissa Kiovassa Ukrainassa.


title: Ann-Mari Häggman

text: Solveig Ann-Mari Häggman (s. 19. syyskuuta 1941 Vaasa) on suomalainen kansanmusiikintutkija.


title: Ann-Mari Häggman

text: Häggman toimi arkistonhoitajana Svenska litteratursällskapetin kansankulttuuriarkistossa 1968–1985 ja oli sen päällikkö 1992–1993. Hän on tehnyt paljon merkittävää työtä suomenruotsalaisen kansanperinteen tallentamiseksi ja käynyt myös Yhdysvalloissa ja Virossa siirtolaisalueilla. Hänestä tuli Finlands svenska folkmusikinstitutin päällikkö 1985 ja hän väitteli filosofian tohtoriksi 1992 keskiajan balladirunoutta käsittevällä tutkimuksella "Magdalena på källebro". Laajan kirjallisen tuotannon lisäksi hän on tenyt dokumenttielokuvia musiikki- ja tanssiperinteestä sekä 1930-luvun musiikkia sisältävän albumin. Hän on ollut Finlands Svenska Spelmansförbundin puheenjohtaja (1974–1979), Svenska folkskolans vännerin hallituksen jäsen (1976–2010), sen puheenjohtaja (1998–2010) ja Svenska litteratursällskapetin hallituksen jäsen(1981–2014). Hän on saanut Fredrika Runebergin stipendin 1993.


title: Fredrika Runebergin stipendi

text: Fredrika Runebergin stipendi on suomenruotsalainen palkinto, joka jaetaan vuosittain ansioituneille henkilöille "yhteiskunnallisesta äidillisyydestä" Fredrika Runebergin hengessä.


title: Fredrika Runebergin stipendi

text: Fredrika Runeberg -stipendiä ei voi hakea, vaan vastaanottajan valitsee stipendikomitea, johon kuuluu edustajia Svenska Kvinnoförbundetista, Finlands svenska Marthaförbundista, Svenska folkskolans vänneristä ja Svenska kulturfondenista. Stipendin on perustannut 1986 Karin Allardt Ekelund Fredrika Runebergin ja hänen yhteiskunnallisen äidillisyytensä muistamiseksi. Se jaetaan vuosittain Fredrika Runebergin syntymäpäivänä 2. syyskuuta.


title: Volvo 262C

text: Volvo 262C on Volvon vuosina 1977–1981 valmistama coupé-korinen henkilöautomalli, joka perustuu tekniikaltaan Volvo 240/260 -mallisarjaan. 262C-mallit koottiin Bertonen tehtaalla Torinossa, Italiassa. Mallin korvaajaksi tuli vuonna 1985 Volvo 780.


title: Volvo 262C

text: Volvo 262C esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 1977, Volvon 50-vuotisjuhlavuotena. Suurin osa tuotannosta suunniteltiin vietävän Yhdysvaltain markkinoille. Alkuperäinen moottori oli 2,7-litrainen PRV-V6 (Peugeot-Renault-Volvo), jonka teho oli 127 hevosvoimaa. Jotta 262C täyttäisi päästövaatimukset kaikissa 50 Yhdysvaltain osavaltiossa, siinä oli pakokaasun jäännöshapen määrää mittaava lambda-anturi. Voimansiirtona oli nelivaihteinen manuaalivaihteisto tai kolmiportainen automaatti. Vuonna 1980 moottorin iskutilavuus kasvoi 2,8 litraan ja teho sen myötä 130 hevosvoimaan.


title: Volvo 262C

text: 262C uudistui 260-mallin mukana. Vuosimallin 1979 autoissa oli uudelleenmuotoiltu peräosa, viimeisessä vuosimallissa 1981 muutoksia keulassa sekä uudistettu kojelauta. Vuosimallin 1981 autoissa ei myöskään ollut vinyylikattoa. Volvo 262C:tä valmistettiin kaikkiaan 6 622 kappaletta.


title: Kalastajansormus

text: Kalastajasormus () on paavin virkasormus, jonka kannassa on kuvattuna Pietarin kalansaalis. Katolinen kirkko katsoo kalastaja Pietarin olleen ensimmäinen paavi. Raamatussa apostolien sanotaan olevan ”ihmisten kalastajia” (). Sormus on kultaa.


title: Kalastajansormus

text: Kun paavi vaihtuu uuteen, perinteisesti camerlengo murskaa vanhan paavin sinettisormuksen.


title: Klooributaani

text: Klooributaani viittaa kahteen saman aineen isomeeriin:


title: Kaarlo Franssila

text: Kaarlo Alfred Franssila (29. marraskuuta 1869 Sahalahti – 28. helmikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kouluneuvos, päätoimittaja ja kouluhallituksen osastopäällikkö.


title: Kaarlo Franssila

text: Franssilan vanhemmat olivat maanviljeljä Juho Franssila ja Maria Kristiina Hartikkala. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1890 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1893, filosofian lisensaatiksi 1901 ja filosofian tohtoriksi 1907. Hän opiskeli suomalais-ugrilaista kielentutkimusta ja kirjoitti väitöskirjansa kansanrunoudesta.


title: Kaarlo Franssila

text: Franssila toimi Lahden kansanopiston johtajana 1893–1902 ja Rauman opettajaseminaarin suomen kielen lehtorina ja sittemmin seminaarin johtajana 1902–1912. Hän oli koulutoimen ylihallituksessa ylitirehtöörin apulaisena 1912–1918, seminaariasioiden kouluneuvoksena 1918–1924, kansanopetusosaston apulaisosastopäällikkönä 1924–1936 ja osastopäällikkönä 1936–1937. Franssila toimi myös Länsi-Suomi-lehden päätoimittajana 1907–1911 ja Opettajain Lehden päätoimittajana 1938–1941.


title: Kaarlo Franssila

text: Franssilan ura kouluhallituksessa kärsi siitä että hän leimautui 1910-luvulla myöntyväisyyssuuntauksen kannattajaksi. Franssila aloitti 1930-luvulla tastelun sen puolesta että kansakoulunopettajien koulutus säilyisi pääosin kansakoulu- ja keskikoulupohjaisena. Kansakoulunopettajiksi opiskelevat tuli Franssilan mielestä valita pääosin maaseudulta ja tämä edellytti kansakoulupohjaisen opettajakoulutuksen säilyttämistä. Franssilan mukaan ehdotettu opettajaseminaarien lakkauttaminen ja kaiken opettajakoulutuksen siirtäminen ylioppilaspohjalta korkeakouluissa tapahtuvaksi johtaisi opettajien vieraantumiseen työkentästään ja syrjisi maaseutua.


title: Kaarlo Franssila

text: Kaarlo Franssila oli naimisissa vuodesta 1899 Aini Maria Bonsdorffin kanssa jonka isä oli matemaatkko, professori Ernst Bonsdorff. Heidän tyttärensä Liisa Annikki Franssila (1901–1951) oli naimisissa Suomen ulkoministerinä toimineen Rudolf Holstin kanssa.


title: Knute Johnsgaard

text: Knute Johnsgaard (s. 5. joulukuuta 1992) on kanadalainen maastohiihtäjä.


title: Knute Johnsgaard

text: Johnsgaard kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 16. joulukuuta 2012 Canmoressa ollen yhdistelmäkilpailussa 56:s. Seuraavan maailmancup-kilpailunsa Johnsgaard hiihti tammikuussa 2016, ja siitä lähtien hän on kiertänyt maailmancupia säännöllisesti. Hän on sijoittunut 30:n parhaan joukkoon kerran: 1. maaliskuuta 2016 Gatineaussa vapaan sprintissä, joka oli Ski Tour Canadan avausetappi. 22. tammikuuta 2017 Johnsgaard oli mukana Kanadan viestijoukkueessa, joka sijoittui Ulricehamnissa kolmanneksi.


title: Knute Johnsgaard

text: Johnsgaard oli mukana nuorten MM-kilpailuissa Erzurumissa 2012, jossa hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa oli 49:s yhdistelmäkilpailussa. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Johnsgaard oli mukana Val di Fiemmessä 2014 ja Almatyssä 2015. Näissä kilpailuissa hän oli parhaimmillaan 14:s Almatyssä perinteisen sprintissä.


title: Knute Johnsgaard

text: Kanadan mestaruuskilpailuissa Johnsgaard on saavuttanut hopeaa vapaan sprintissä 2016 sekä pronssia kymmenen kilometrin perinteisellä 2014 ja 2016.


title: Outram Parkin metroasema

text: Outram Park on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin East West Linen asemana 12. joulukuuta 1987. Vaihtoyhteys North East Linelle avautui 20. kesäkuuta 2003.


title: Outram Parkin metroasema

text: Outram Park on mukana myös uudella Thomson-East Coast Linella, joka avautuu vuonna 2021.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Nukkumatti tai paavonnukkumatti ("Maranta leuconeura") on koppisiemenisiin kuuluva, marantakasvien heimon laji, joka on kotoisin Brasilian sademetsistä. Nukkumatti on pieni, monivartinen viherkasvi ja kasvaa korkeutta noin 20–30 cm. Nukkumattia on pidetty huonekasvina jo 1800-luvulta asti. Se on monivuotinen kasvi eli perenna.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Nukkumatin leveät lehdet ovat soikeat, kaksiväriset, vihreänkirjavat ja melko kiiltävät. Lehden keskisuonen molemmin puolin on täpliä, joiden väri vaihtelee lajikkeesta riippuen. Täplät voivat olla vaaleanvihreitä, vihreitä, rusehtavia tai tummanharmaita. Myös keskisuonen väri vaihtelee lajikkeittain. Lehdet ovat alapuoleltaan punavioletit, punertavat tai punaiset.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Kasvin suomalainen nimi on tullut siitä, että kasvi nostaa illan tullen lehtensä pystyasentoon ja kääntää ne suppuun ja käy näin "nukkumaan". Kasvi varastoi tällä tavalla kosteutta lehtiensä sisään. Englanniksi kasvia kutsutaan nimellä "prayer plant" (rukoilijakasvi): ylös kohotettut lehdet ovat kuin rukoukseen kohotetut kädet.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Kasvi viihtyy parhaiten puolivarjossa tai runsaassa hajavalossa ja pitää tasaisesta kosteudesta. Sitä voi sumuttaa, eikä sen saa antaa päästä kuivumaan kuin kevyesti. Talvella nukkumattia kastellaan hieman vähemmän. Suoraa auringonvaloa tulee välttää, samoin seisovaa vettä. Päivällä kasville ihanteellinen lämpötila on 21–27 °C ja öisin 16–21 °C; yölämpötilan ei tulisi olla alempi kuin 15 °C. Korkeampi lämpötila vaatii samalla suuremman ilmankosteuden, esimerkiksi juuri sumuttelua.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Nukkumatti kukkii kesästä syksyyn. Sen kukat ovat pieniä, valkoisia ja vaatimattoman näköisiä. Kasvin juuret kasvavat melko pinnalla. Siksi se kannattaa istuttaa ruukkuun, joka on laakea, matala ja jonka pohjalla on ruukun kappaleita salaojituksena.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Nukkumatti kärsii liian kuivasta keskuslämmitysilmasta. Vihannespunkit ja villakilpikirvat voivat herkästi alkaa vaivata sitä. Jos kasvi varisuttaa lehtiä, sitä vaivaa liian äkillinen valonvaihtelu, kuivuus tai tuhohyönteiset. Liian viileässä kasvin lehtien kärjet ruskettuvat.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Kasvista on olemassa eri lajikkeita, kuten "Kerchoveana", "Fascinator", "Erythroneura" ja "Massangeana". "Kerchoveana"-lajikkeen lehtien suonet ovat vihreät ja keskisuonen ympärillä olevat laikut ovat usein vihreät ja lehden pohjaväri on vaaleanvihreä. Kasvista saatetaan käyttää myös nimeä Mooseksen kivitaulu: lehdissä on kymmenen ruskehtavaa täplää. Tämä on kasvin nimi myös ruotsiksi: "Moses stentavlor". "Fascinator"-lajikkeen lehtien suonet ovat vaaleanpunaiset, lehden pohjaväri on yleensä tummanvihreä ja laikut ovat vaaleanvihreitä. "Erythroneuralla" lehtisuonet taas ovat punaiset, ja sen lehtien alapinta on tummemman punainen. "Massangeanan" lehtien reunat ja lehtisuonet ovat vaaleita.


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Nukkumatti on sukua arrowjuurelle ("Maranta arundinacea"), jonka juurimukuloista saadaan tärkkelyspitoista arrowjauhoa. Nukkumatin lähisukulaisia ovat maijat ("Calathea"), nukkuleenat ("Stromanthe") ja raitamatit ("Ctenanthe").


title: Nukkumatti (kasvi)

text: Paavonnukkumatin ja joidenkin sen sukulaiskasvien on todettu sisältävän rosmariinihappoa, joka on kahvihapon esteri, klorogeenihappoa sekä rutiinia.


title: Evan Blass

text: Evan Nelson Blass (s. 13. maaliskuuta 1978, Allentown, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen toimittaja ja bloggari. Hän tuli tunnetuksi Twitter-nimellä Evleaks, jolla hän on vuotanut heinäkuusta 2012 alkaen tietoja elektroniikkalaitteista. Kesäkuuhun 2013 asti hän toimi anonyymisti. Hän on mobiilimaailmassa luotettu tietovuotaja, jota pidetään varmana ja luotettavana.


title: Tiong Bahrun metroasema

text: Tiong Bahru on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Merahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. maaliskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Redhillin metroasema

text: Redhill on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bukit Merahissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. maaliskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Queenstownin metroasema

text: Queenstown on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Queenstownissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. maaliskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Karoliina Lahdenperä

text: Karoliina Lahdenperä (s. 13. helmikuuta 1982 Vaasa) on suomalainen tanssinopettaja. Hän on saanut Ruotsin Tv-3:n Floor Filler -palkinnon vuonna 2006. Hän opiskeli Folkuniversitetetin Balettikatemiassa 2001–2004. Hän on tehnyt myös koreografioita ja toimii tanssinopettajana. Hän vaikuttaa nykyisin Jyväskylässä tanssikoulu Cooma Dance Academyssa.


title: Kirja (taideteos)

text: Kirja on Taivalkosken kirkonkylässä vuonna 2005 julkistettu Kalle Päätalon muistomerkki, jonka on tehnyt taiteilija ja arkkitehti Arja Renell' (Lehtimäki). Teos liittyy Tampereella vuonna 2014 julkistettuun teokseen "Maaltamuutto". Teräksinen teos "Kirja" koostuu avoimesta kirjasta torin päädyssä sekä siitä irronneet lehdet toisessa päädyssä. Teos sai vuoden 2005 ympäristötaideteospalkinnon.


title: Augusta Heurlin

text: Maria Nicolina Augusta Heurlin (15. maaliskuuta 1826 Turku – 14. maaliskuuta 1888 Turku) oli suomalainen koulunjohtaja. Heurlin perusti tyttökoulu Heurlinska skolan 1861 ja oli koulun johtaja 1861–1888. Koulu yhdistettiin 1955 Svenska fruntimmersskolan i Åbo ja niistä muodostui Åbo Svenska flicklyceum joka puolestaan liitettiin vuonna 1971 Katedralskolan i Åboon.


title: Fed Cup 2016

text: Fed Cup 2016 oli 54:s naisten maajoukkueiden välinen tennisturnaus. Fed Cupin maailmanlohkossa pelasi kahdeksan joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti toista kertaa perätysten Tšekki.


title: Fed Cup 2016

text: Tšekki voitti turnauksen kolmannen kerran peräkkäin päihitettyään loppuottelussa Ranskan.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Heikki Mikkola (4. lokakuuta 1910 Hattula – 19. syyskuuta 1995 Hämeenlinna) oli suomalainen upseeri, joka toimi Panssarikoulun johtajana kahteen otteeseen.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Mikkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Akseli Mikkola ja Rauha Nieminen. Hänen puolisonsa vuodesta 1948 oli Eeva Roos.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Mikkola tuli ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta 1931, ja Kadettikoulusta hän valmistui 1935. Talvisodassa Mikkola toimi komppanianpäällikkönä Jääkäripataljoona 1:ssä, jatkosodassa ensin samassa tehtävässä ja sitten esikuntapäällikkönä Jalkaväkirykmentti 50:ssä ja Panssariprikaatissa sekä pataljoonan komentajana viimeksi mainitussa ja Jääkäripataljoona 3:ssa. Hän haavoittui sodissa kahdesti, vuonna 1940 ja 1944.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Sotilasuransa Mikkola aloitti toimimalla nuorempana upseerina Polkupyöräpataljoona 3:ssa vuodesta 1933, Polkupyöräpataljoona 1:ssä vuodesta 1935 ja Jääkäripataljoona 1:ssa 1937–1939. Toimittuaan sodan jälkeen Panssariprikaatissa komppanianpäällikkönä vuoteen 1946 asti hänestä tuli pataljoonan komentajan apulainen Panssariprikaatissa 1946–1948. Panssarikoulun johtaja Mikkola oli 1948–1953, Pääesikunnan jalkaväkitoimiston esiupseeri 1953–1954, Panssariprikaatin panssarivaunupataljoonan komentaja 1955, Savonlinnan sotilaspiirin päällikkö 1955–1956 ja Karjalan jääkäripataljoonan komentaja 1956–1958. Mikkola oli uudelleen Panssarikoulun johtaja vuodesta 1958 vuoteen 1961, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Mikkola ylennettiin reservin vänrikiksi 1932, vänrikiksi 1935, luutnantiksi 1937, kapteeniksi 1940, majuriksi 1942 ja everstiluutnantiksi 1954.


title: Heikki Mikkola (everstiluutnantti)

text: Mikkola toimi Hämeen maakuntaliiton toiminnanjohtajana 1961–1965, Hämeen läänin maanpuolustusyhdistyksen puheenjohtaja hän oli 1961–1963 ja yhteensä yhdentoista vuoden ajan Panssarikillan puheenjohtaja.


title: Fed Cup 2017

text: Fed Cup 2017 oli 55. naisten maajoukkueiden välinen tennisturnaus. Fed Cupin maailmanlohkossa pelasi kahdeksan joukkuetta. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähti kolmatta kertaa perätysten Tšekki.


title: Fed Cup 2017

text: Turnauksen voitti Yhdysvallat, joka päihitti loppuottelussa Valko-Venäjän.


title: Arvaiheer

text: Arvaiheer on Mongoliassa sijaitsevan Övörhangain provinssin pääkaupunki. Kaupungissa asuu noin 26 000 ihmistä. Monista Mongolian kaupungeista poiketen väki asuu valtaosin taloissa jurttien sijaan.


title: Arvaiheer

text: Arvaikheerin ilmasto on tyypillinen aron ilmasto jossa tyypillistä on kuiva talvi ja sateinen lämmin kesä.


title: Matti Niemivuo

text: Matti Eero Niemivuo vuoteen 1976 Nieminen (s. 29. lokakuuta 1945 Riihimäki) on Lapin yliopiston julkisoikeuden professori emeritus. Hän on julkisoikeuden ja lainvalmistelun asiantuntija.


title: Matti Niemivuo

text: Niemivuo kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseossa 1964, valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1968, oikeustieteen lisensiaatiksi 1971 ja väitteli Helsingin yliopistossa oikeustieteen tohtoriksi 1977.


title: Matti Niemivuo

text: Työuransa Niemivuo aloitti virkamiehenä. Hän työskenteli opetusministeriön ylimääräisenä esittelijänä 1968–1971 sekä viransijaisena ja nuorempana hallitussihteerinä ja virkaa toimittavana vanhempana hallitussihteerinä 1969–1971. Opetusministeriön nuorempana hallitussihteerinä hän toimi 1971–1974 ja vanhempana hallitussihteerinä 1974–1990. Sisäasiainministeriön virkaa toimittavana vanhempana hallitussihteerinä Niemivuo työskenteli 1972 ja väliportaanhallintokomitean yleissihteerinä 1972–1974.


title: Matti Niemivuo

text: Yliopistojen palveluksessa Niemivuo on ollut monessa virassa. Hän oli Helsingin yliopiston kunnallisoikeuden ja kunnallistalouden vt. professori 1975–1977 sekä hallinto-oikeuden virkaa toimittava ja viransijainen apulaisprofessori 1980–1981. Oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena Niemivuo työskenteli 1984–1986 ja Lapin korkeakoulun virkaa toimittavana julkisoikeuden professorina 1986–1988. Oikeusministeriön lainsäädäntöjohtajan virka hänellä oli 1988–2007. Lapin yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessorina Niemivuo työskenteli 1990–1998 ja julkisoikeuden professorina 1998–2013. Lapin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanina hän toimi 2008–2013. Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden dosentti hän on ollut vuodesta 1979, Joensuun yliopiston julkisoikeuden dosentti 1998–2010 ja Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden dosentti vuodesta 2010.


title: Matti Niemivuo

text: Päätyönsä ohessa Niemivuo on ehtinyt osallistumaan monen komitean, valiokunnan ja toimikunnan työhön sekä kotimaassa että Euroopassa.


title: Big Mama Thornton

text: Willie Mae ”Big Mama” Thornton (11. joulukuuta 1926 Montgomery, Alabama – 25. heinäkuuta 1984 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen blues- ja rhythm and blues -laulaja. Thorntonin tunnetuin levytys on ”Hound Dog”, joka oli vuonna 1953 Billboardin R&B-listan ykkösenä seitsemän viikon ajan. Thorntonin tunnetuimpia omia kappaleita on ”Ball and Chain” (1968), josta Janis Joplin levytti menestysversion.


title: Big Mama Thornton

text: Thornton aloitti laulajanuransa laulamalla kirkossa. Sen jälkeen hän ryhtyi laulamaan bluesia ja kiersi Sammy Greenin Hot Harlem Revuessa 1940-luvulla. Peacock Records teki hänen kanssaan sopimuksen vuonna 1951, ja hänen ensimmäinen singlensä ”Partnership Blues” julkaistiin samana vuonna. Johnny Otisin sekä Jerry Leiberin ja Mike Stollerin kirjoittama ”Hound Dog” oli hänen kolmas Peacock-singlensä, ja se teki hänestä tunnetun. Sitä seuranneet singlet kuten ”I Smell a Rat”, ”Stop Hoppin' on Me”, ”The Fish” ja ”Just like a Dog” eivät menestyneet yhtä hyvin, ja Thorntonin ura hiipui 1960-luvun alkuun mennessä. Thorntonin 1970-luvun taitteessa Arhoolie- ja Mercury-yhtiöille tekemät levytykset elvyttivät hänen uransa.


title: Big Mama Thornton

text: Thornton tunnettiin suuresta koostaan ja siitä, että hänellä oli tapana pukeutua miesten vaatteisiin.


title: Laredo (Espanja)

text: Laredo on kaupunki Cantabriassa Pohjois-Espanjassa. Kaupunki sijaitsee Treto-joen ja Santoñanlahden (Bahía de Santoña) välissä Atlantin valtameren rannalla. Laredon asukasluku on noin 11 500 (2016).


title: Laredo (Espanja)

text: Laredo jakaantuu kolmeen erilaiseen alueeseen: vanhaankaupunkiin (Puebla Vieja) ja sen ympäristöön, uudempiin lähiöihin ja niiden laajentuma-alueisiin. Suuret herraskartanot 1500–1700-luvulta sijaitsevat keskiaikaisen keskustan kapeiden katujen varsilla. Alueen keskellä sijaitsee goottilainen kirkko Santa María de la Asunción. Uudempi alue on kaupungin liike-elämän, kaupan ja hallinnon keskus.


title: Laredo (Espanja)

text: Kaupungin edustalla sijaitseva lähes 4,5 kilometrin pituinen La Salvé on alueen suurimpia ja kauneimpia ranta-alueita.


title: Jan Berzin (diplomaatti)

text: Jan Antonovitš Berzin (; 29. syyskuuta 1881 Cēsisin kihlakunta, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. elokuuta 1938 Moskova, Neuvostoliitto) oli latvialaissyntyinen bolševikki ja neuvostoliittolainen diplomaatti.


title: Jan Berzin (diplomaatti)

text: Berzin oli lähtöisin latvialaisesta talonpoikaisperheestä ja oli koulutukseltaan opettaja. Hän liittyi vuonna 1902 Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen ja alkoi toimia sen bolševikkisiivessä. Hän oli 1906–1907 bolševikkien Pietarin-komitean puheenjohtaja. Berzinistä tuli vuonna 1914 Latvian sosiaalidemokraattisen puolueen pää-äänenkannattajan "Cīņan" päätoimittaja. Berzin edusti Latvian sosiaalidemokraatteja Zimmerwaldin konferenssissa vuonna 1915 ja asui sen jälkeen jonkin aikaa Yhdysvalloissa. Hän palasi maanpaosta Venäjälle vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen ja hänet valittiin sekä Latvian työväenpuolueen että Venäjän bolševikkipuolueen keskuskomiteaan. Bolševikkien keskuskomiteassa hän jäi seuraavana vuonna ehdokasjäseneksi. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Berzin nimitettiin toukokuussa 1918 Neuvosto-Venäjän lähettilääksi Sveitsiin, mutta paikalliset viranomaiset karkottivat hänet marraskuussa 1918. Hän oli keväällä 1919 lyhytikäisen Latvian neuvostotasavallan valistusasiain kansankomissaarina ja 1919–1920 Kommunistisen internationaalin sihteerinä.


title: Jan Berzin (diplomaatti)

text: Berzin johti Neuvosto-Venäjän valtuuskuntaa vuonna 1920 Suomen kanssa käydyissä Tarton rauhanneuvotteluissa. Maiden solmittua diplomaattisuhteet hän oli helmikuusta heinäkuuhun 1921 myös Neuvosto-Venäjän ensimmäisenä virallisena lähettiläänä Suomessa. Sen jälkeen hän oli Neuvostoliiton vara-asiainhoitajana Isossa-Britanniassa ja 1925–1927 lähettiläänä Itävallassa. Vuodesta 1929 Berzin työskenteli historiallisten asiakirjojen julkaisun parissa. Hänet nimitettiin 1932 Neuvostoliiton keskusarkiston johtoon ja hän toimitti "Krasnyi arhiv" -aikakauskirjaa, jossa julkaistiin vallankumoushistoriaan liittyneitä dokumentteja. Hänet vangittiin Stalinin vainojen aikana joulukuussa 1937 ja teloitettiin elokuussa 1938. Hänet rehabilitoitiin 1956.


title: Jan Berzin (tiedustelujohtaja)

text: Jan Karlovitš Berzin (, alkuperäinen nimi "Pēteris Ķuzis"; 25. marraskuuta 1889 Jaunpilsin volosti, Kuurinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. heinäkuuta 1938 Kommunarka, Moskovan alue, Neuvostoliitto) oli latvialaissyntyinen bolševikki, joka toimi vuosina 1924–1935 ja 1937 Neuvostoliiton sotilastiedustelu GRU:n johtajana.


title: Jan Berzin (tiedustelujohtaja)

text: Berzin oli lähtöisin latvialaisesta talonpoikaisperheestä ja opiskeli opettajaseminaarissa, kunnes ryhtyi 15-vuotiaana ammattivallankumoukselliseksi. Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen hän liittyi vuonna 1905. Hänet tuomittiin vuonna 1907 poliisin surmasta kahdeksan vuoden vankeuteen, mutta vapautettiin alaikäisyytensä vuoksi jo kahden vuoden kuluttua. Hänet karkotettiin vuonna 1911 Irkutskin kuvernementtiiin, josta hän pakeni 1914 ja asui sen jälkeen työläisenä Pietarissa. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen Berzin siirtyi Neuvosto-Venäjän sisäasiain kansankomissariaatin palvelukseen ja oli myös poliittisena komissaarina puna-armeijassa. Keväällä 1919 hän oli lyhytikäisen Latvian neuvostotasavallan apulaissisäasiain kansankomissaarina. Historioitsija Viktor Suvorovin mukaan Berzin oli Venäjän sisällissodan aikana yksi bolševikkien punaisen terrorin tärkeimmistä suunnittelijoista ja vuoden 1921 Kronstadtin kapinan tukahduttajista.


title: Jan Berzin (tiedustelujohtaja)

text: Berzin työskenteli vuodesta 1920 puna-armeijan pääesikunnan alaisella sotilastiedusteluosastolla. Hän oli vuosina 1921–1924 sotilastiedustelu GRU:n apulaisjohtaja ja vuodesta 1924 sen johtaja, kunnes hänet ilmeisesti syrjäytettiin keväällä 1935. Sen jälkeen hän oli 1935–1936 Kaukoidän joukkojen apulaiskomentajana ja 1936–1937 Espanjan sisällissodan kansainvälisten prikaatien johtavana sotilasneuvonantajana (salanimellä "Grišin"). Espanjasta palattuaan Berzin oli vielä uudelleen GRU:n johtajana kesäkuusta marraskuuhun 1937. Berzinin alaisina työskentelivät muun muassa kuuluisat vakoojat Richard Sorge ja Leopold Trepper. Hän hoiti myös suomalaisen sotilasvakoojan Vilho Pentikäisen juttua.


title: Jan Berzin (tiedustelujohtaja)

text: Berzin vangittiin yllättäen Stalinin vainojen aikana marraskuussa 1937. Sotilastuomioistuin tuomitsi hänet kuolemaan heinäkuussa 1938 vastavallankumouksellisen järjestön jäseneksi väitettynä. Hänet teloitettiin samana päivänä. Hänet rehabilitoitiin 1956.


title: Jānis Bērziņš

text: Jānis Bērziņš (latv.) tai Jan Berzin (ven.) on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Legionella adelaidensis

text: Legionella adelaidensis on "legionella"-sukuun kuuluva gramnegatiivinen sauvabakteerilaji, joka löydettiin vuonna 1987 ilmastointijärjestelmän jäähdytystornin rutiinitarkastuksen yhteydessä Australian Adelaidesta.


title: Tengrismi

text: Tengrismi oli vanha mongolien ja turkkilaisten kansojen uskonto, jonka piirteisiin kuuluivat šamanismi ja animismi. Tengrismin jumalakäsitys oli yhdistelmä mono-, poly- ja myöhemmin myös panteismia. Uskonnon ylijumala oli taivaan jumala Tengri, joka tunnettiin myös nimellä Mongke Tengri.


title: Tengrismi

text: Tengrismi sai alkunsa 300-luvulla eaa.. 500-600-lukujen aikana se selvisi kristinuskon ja juutalaisuuden invaasiosta, mutta hävisi lopulta 1400-luvulla Islamin leviämisen myötä. Tengrismiä kannattivat ainakin mongolien imperiumin hallitsija Tšingis-kaani ja hänen pojanpoikansa Batu-kaani, jotka elivät 1100-1200-luvulla.


title: Tengrismi

text: Tengriä ja luonnonhenkiä palvotaan yhä Mongolian šamanistisessa perinteessä.


title: Tengrismi

text: Sana "tengri" on turkkilaista alkuperää ja tarkoittaa taivasta.


title: Tengrismi

text: Mongoleilla ja turkkilaisilla kansoilla oli omat versionsa tengrismin luomistarusta.


title: Tengrismi

text: Mongolien mukaan maailman loivat korkea-arvoinen luonnonhenki Qormusta ja rauhantahtoinen munkki Sakyamuni. Qormustan kerrotaan olleen myös 33 jumalan kuningas. Sakyamuni puolestaan oli tengrismin nimitys Gautama Buddhalle, jonka opetuksiin buddhalaisuus perustuu.


title: Tengrismi

text: Tarun mukaan aluksi ei ollut kuin meri. Qormusta antoi kourallisen hiekkaa Sakyamunille, joka heitti hiekan alkumereen. Sen seurauksena syntyi maata ja kiviä, jotka muodostivat valtavan mantereen. Merestä kuitenkin nousi suuri kilpikonna, joka varasti maan. Elämää kunnioittava Sakyamuni epäröi kilpikonnan tappamista, vaikka tiesi sen olevan keino saada maa takaisin. Qormusta ja muut luonnonhenget kertoivat Sakyamunille, että yhden elämän uhraaminen olisi hyväksyttävää, koska siten voisi syntyä paljon uutta elämää. Tästä vakuuttuneena Sakyamuni tappoi kilpikonnan ja manner saatiin takaisin.


title: Tengrismi

text: Aluksi maan päällä eli vain eläimiä, kunnes ylijumala Tengri loi ensimmäiset ihmiset, miehen ja naisen. Tengri antoi ihmisille karvapeitteen. Hän halusi antaa heille myös ikuisen elämän ja lähti hakemaan vettä Kuolemattomuuden lähteestä. Siksi aikaa hän laittoi kissan ja koiran vartioimaan miestä ja naista. Paikalle saapui kuitenkin manalan herra Erlik Khan, joka houkutteli kissan ja koiran pois vartiopaikaltaan ja virtsasi ihmisten päälle.


title: Tengrismi

text: Tarun mukaan Tengri palasi lähteeltä ja raivostui huomattuaan tapahtuneen. Puhdistakseen ihmiset ja rangaistakseen kissaa ja koiraa, Tengri käski kissaa nuolemaan ihmisten karvat pois ja kiinnittämään ne koiraan. Siten ihmisille jäi karvoja vain päähän ja keskivartaloon. Tengri yritti vielä kaikesta huolimatta antaa ihmisille ikuisen elämän, mutta Erlik Khan oli saastuttanut heidät liian pahoin. Siksi ihmisistä tuli kuolevaisia.


title: Tengrismi

text: Turkkilaisten kansojen mukaan ylijumala Tengri oli alkumeren yllä lentelevä hanhi. Valkoinen äiti esitti Tengrille pyynnön luoda maailma. Tengri suostui ja teki avukseen Er Kishin. He loivat maailman ja ihmiset, mutta Er Kishi olikin ilkeämielinen ja houkutteli ihmisiä tekemään pahuuksia. Suojellakseen ihmisiä Tengri lähetti šamaaneille ohjeet oikeaan ja luontoa kunnioittavaan elämään. Tämän jälkeen hän lensi taivaan korkeuksiin.


title: Tengrismi

text: Tengrismin mukaan jokaisessa elävässä olennossa oli tengri eli luonnonhenki. Luonnonilmiöiden katsottiin olleen Tengrin, muiden jumalten ja luonnonhenkien aikaansaannosta. Ukkosta esimerkiksi pidettiin Tengrin äänenä.


title: Tengrismi

text: Mongolialaisten tulesta kertovien hymnien mukaan Sakyamuni eli Buddha sytytti ensimmäisen valon, mutta valo sai alkunsa luonnonhenki Qormustan sytyttämästä tulesta. Toisaalta tengrismissä kerrotaan uskottaneen Tengrin sytyttäneen ensimmäisen tulen salaman avulla.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: New Yorkin vuoden 1939 maailmannäyttely () oli New Yorkissa 30. huhtikuuta 1939 – 31. lokakuuta 1940 järjestetty maailmannäyttely. Näyttely sijaitsi lähes 500 hehtaarin suuruisella Flushing Meadows–Corona Park-puistoalueella Pohjois-Queensissä. Näytteilleasettajia oli 1 500 ja valtioita 33. Maailmannäyttelyn kävijämäärä oli 45 miljoonaa. Aluetta leimasi kaksi rakennusta eli 65 metriä korkea maapallon muotoinen "Perisphere" ja 212 metriä korkea obeliski "Trylon".


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Maailmannäyttelyn avajaisiin oli saapunut 206 000 ihmistä. Päivä oli 150 vuotta aiemmin tapahtuneen Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin virkaanastujaispäivä, joka oli tapahtunut tasan 150 vuotta aiemmin silloisessa pääkaupungissa New Yorkissa. Maailmannäyttelyn aikainen Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt avasi maailmannäyttelyn, jota saattoi seurata yli 200 televisiovastaanottimesta, joita oli sijoitettu eri puolille New Yorkia.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Kiina ja Saksa eivät osallistuneet maailmannäyttelyyn. Kiinan poisjättäytymisen syynä oli käynnissä ollut sota Japania vastaan. Hitlerin johtama Saksa ei puolestaan osallistunut maailmannäyttelyyn, koska se piti maailmannäyttelyä Amerikan juutalaisten organisoimana.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Maailmannäyttely avattiin vain vajaa puoli vuotta ennen Toisen maailmansodan syttymistä huhtikuun lopussa 1939. Näyttelyn mottona oli ""Tulevaisuuden maailman rakentaminen - kaikki katseet tulevaisuuteen"", jota täydennettiin näyttelykauden alkaessa maailmansodan ollessa käynnissä vuonna 1940 muotoon ""Tulevaisuuden maailman rakentaminen, rauhaa ja vapautta varten - kaikki katseet tulevaisuuteen"". Tavoitteena oli tuoda näkymiä siitä, mitä maailma olisi vuonna 1960. Näyttely muodostui seitsemästä teema-alueesta eli liikenne, kommunikaatio, elintarvikkeet, hallinto, tuotanto, terveys ja tiede. Näyttelyalueen rakennuksista on säilynyt 80 vuotta myöhemmin vain New Yorkin kaupungin paviljongin rakennus, joka nykyään on Queens Museum of Art.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Näyttelyssä esiteltiin uusia teknisiä keksintöjä ja tuotteita, kuten televisio, pehmytjäätelö, astianpesukone, fax, Westinghouse Electricin Elektro-robotti sekä videopuhelintoimintaa esittävä puhelimen ja television yhteisratkaisu.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Suomi osallistui myös New Yorkin maailmannäyttelyyn. Suomen osuutta maailmannäyttelyssä kuvasi motto ""Finland – the country of freedom and democratic spirit"", jolla korostettiin maan vapautta ja demokratiaa. Avajaisten aikaan kireässä maailmantilanteessa halusivat suomalaiset kaikin keinoin osoittaa kuulumistaan länsimaisiin kansakuntiin, ja maailmannäyttelyn Suomen osasto ja siihen liittyvät tapahtumat pyrittiin yhdistämään tähän.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Suomen osasto avattiin 4.5.1939. Suomen virallisena edustajana avajaisissa oli Suomen lähettiläs, ministeri Hjalmar Procopé. Suomen osaston pääkomissaari oli professori K. T. Jutila, komissaarina toimi toimitusjohtaja Olli Paloheimo, hankkeesta vastasi Suomen Messujen toimitusjohtaja Harry Röneholm sekä osaston suunnittelusta arkkitehdit Alvar Aalto vaimonsa Ainon kanssa. Paikalla oli myös pankinjohtaja Rainer von Fieandtin johtama suomalainen kauppavaltuuskunta. Samaan aikaan New Yorkiin oli saapunut myös 70-henkinen suomalainen Mieskuoro Finlandia, joka aloitti Yhdysvaltain pohjoisosiin ja Kanadaan suuntautuneen kolmiviikoisen kiertueensa pitäen kiertueen päätöskonsertin maailmannäyttelyn Suomen paviljongissa. Näyttelypaviljonki oli suosittu tutustumiskohde myös amerikansuomalaisille.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Aaltojen suunnittelussa oli tyypillistä puun käyttö ja puukaaren muotojen esiintuominen. Sisätilan jakajana oli valtava käsittelemättömästä puusta tehty 40 metriä pitkä ja 8 metriä korkea mäntyseinämä. Kuvaseinämä oli kolmijakoinen muodostaen kolme allekkain kulkevaa kuvasarjaa - ylimmäinen maata, keskimmäinen kansaa ja alin työtä kuvaten. Kuvapinnan alla oli työn tulokset eli erilaiset suomalaisen teollisuuden tuottamat tuotteet., Osaston valokuvat olivat tuottaneet Aho & Soldan, jotka tuottivat myös Suomea kuvaavan lyhytfilmin., Kuvakollaasista ja sen toteutuksesta vastasi kuvaaja Eino Mäkinen.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Syksyllä 1939 käynnistynyt maailmansota aiheutti muutoksia näyttelyn aikana. Saksan miehittämien Puolan ja Tšekkoslovakian paviljonkeja ei avattu enää näyttelykauden 1940 aikana. Neuvostoliitto itse sulki paviljonkinsa vuoden 1939 kauden jälkeen. Näyttelyn päättyessä useille näyttelyssä mukana olleella henkilöllä oli vaikeus palata kotimaahansa. Niinpä osa heistä jäi pitemmäksi aikaa tai pysyvästi Yhdysvaltoihin. New Yorkin pormestari Fiorello La Guardia hankki Puolan paviljongissa olleen Puola-Liettuan kuningasta Jagiełłonia esittäneen patsaan ja siirsi sen New Yorkin Keskuspuistoon, jossa se on edelleen.


title: New Yorkin maailmannäyttely (1939)

text: Vuosien 1939-1940 maailmannäyttelyn alue Flushing Meadows–Corona Park toimi myös seuraavan vuosina 1964-65 New Yorkissa järjestetyn maailmannäyttelyn pitopaikkana.


title: O. W. Kankaanranta

text: Oskar Wilho Kankaanranta (18. heinäkuuta 1886 Veteli – 6. tammikuuta 1930 Rauma) oli suomalainen päätoimittaja ja myöhemmin pankinjohtaja.


title: O. W. Kankaanranta

text: Kankaanranta pääsi ylioppilaaksi 1906 Kokkolan yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1916. Hän toimi aluksi lehtimiehenä ja oli Raumalla ilmestyvän Länsi-Suomi-lehden päätoimittajana 1911–1919 kunnes hänet erotettiin linjariitojen takia. Kankaanranta oli sen jälkeen Tampereen Osake-Pankin ja Maakuntain Pankin Rauman konttorin johtajana.


title: O. W. Kankaanranta

text: Kankaanranta kirjoitti paikallishistorioita ja harrasti myös sukututkimusta.


title: O. W. Kankaanranta

text: Oskar Wilho Kankaanranta oli naimisissa pankkiprokuristi Annikki Alina Ahovaaran (ent. Åkerlund) kanssa. Heidän poikansa oli vuorineuvos, oikeustieteen lisensiaatti ja asianajaja Kerppo Kankaanranta.


title: Esko Ukkonen

text: Esko Juhani Ukkonen (s. 26. tammikuuta 1950 Savonlinna) on tietojenkäsittelytieteen professori Helsingin yliopiston tietojenkäsitelytieteen laitoksessa ja Helsingin tietotekniikan tutkimuslaitoksessa (HIIT). Hän oli akatemiaprofessori kaudella 1.8.1999–31.7.2004 tutkimusaiheenaan "Hahmonsovitus ja koneoppiminen – algoritmeja ja sovelluksia biolaskentaan".


title: Esko Ukkonen

text: Esko Ukkonen valmistui Helsingin yiopistosta filosofian maisteriksi (matematiikka) vuonna 1973, lisensiaatiksi 1976 ja tohtoriksi 1978 (tietojenkäsittelytiede). Erilaisten assistentuurien ja tutkimustehtävien jälkeen hän toimi tietojenkäsittelytieteen apulaisprofessorina 1981–1985 ja tämän jälkeen alan professorina Helsingin yliopistolla (1985-). Vuodesta 2014 lähtien hän on toiminut myös varadekaanina yliopistonsa matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa. Vuonna 2016 hänen tieteellinen tuotantonsa käsitti noin 210 julkaisua, joista yli 160 oli vertaisarvioitua alkuperäisartikkelia tai kokouspaperia.


title: Esko Ukkonen

text: Hän on kansainvälisesti erittäin tunnettu algoritmiikan ja sen sovellusten tutkija, joka on ollut nostamassa alan suomalaistutkimusta kansainväliseen huippuluokkaan. Hänen vuonna 1995 julkaisema tutkimustyönsä suffiksipuiden kompaktiksi muodostamiseksi laskennallisesti verkossa tunnetaan nimellä Ukkosen algoritmi. Hän on johtanut tutkimustyönsä rinnalla esimerkiksi Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston yhteistä Algoritmisen data-analyysin huippuyksikköä ja ollut perustamassa tietojenkäsittelyalan tutkijakoulua Helsinki Graduate School in Computer Science and Engineering sekä HIIT-tutkimusyksikköä. Vuoteen 2014 mennessä hän oli ollut 27 väitöskirjatyön ohjaaja. Hänen oppilaitaan ovat esimerkiksi professori Pekka Orponen ja Suomen Akatemian pääjohtaja Heikki Mannila.


title: Esko Ukkonen

text: Vuodesta 2000 lähtien ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Vuonna 1996 hän voitti Alko-konsernin bioteknologiapalkinnon, vuonna 2008 Medix-palkinnon ja Helsingin tiedepalkinnon. Helsingin yliopisto myönsi hänelle hopeisen mitalin vuonna 2010. Vuonna 2009 hänet kutsuttiin Bioinformatiikan seuran ensimmäiseksi kunniajäseneksi, 2014 Aalto-yliopiston kunniatohtoriksi ja vuonna 2015 Viron tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi.


title: K-lähikauppa

text:
K-lähikauppa oli Keskon omistama suomalainen päivittäistavaraketju. K-lähikaupat toimivat kaupunkien lähiöissä ja maaseudun taajamissa. Sen tunnuslause oli "Läheltä, helposti, ystävällisesti".
K-lähikaupat ja Rimit yhdistettiin K-market-, K-extra ja K-pikkolo-ketjuihin vuonna 2003.


title: Jukka T. Salonen

text: Jukka T. Salonen () on Itä-Suomen yliopiston (ja aiemman Kuopion yliopiston) epidemiologian emeritusprofessori ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän toimi Minnesotan yliopiston professorina USA:ssa vuosina 1984-1989 ja Suomen akatemiaprofessorina kaudella 1992–1997.


title: Jukka T. Salonen

text: Salonen kirjoittu ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta (1972). Hän valmistui Kuopion yliopistosta lääkäriksi (LL 1977) ja edelleen lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1980.


title: Jukka T. Salonen

text: Nyttemmin hän on toiminut yksityislääkärinä Mehiläisessä ja Terveystalossa, Helsingissä. Salonen keskittyy lihavuuden, diebeteksen sekä sydän- ja verisuonitautien ehkäisyyn ja hoitoon, joilla lääketieteen alueilla hän on erittäin viitattu tutkija. Hän on koko tuotanto huomion eräs maailmanlaajuisesti viitatuimmista suomalaisista tutkijoista (h-indeksi oli 144 lokakuussa 2018).


title: Jan Smolec

text: Jan Smolec (s. 18. kesäkuuta 1997) on kroatialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebissa. Hän laukoo oikealta.


title: Jan Smolec

text: Smolec debytoi miesten peleissä 16-vuotiaana KHL Mladostin joukkueessa Kroatian pääsarjassa kaudella 2013–2014. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Itävallan kansainvälistä B-junioriliiga EBJL:ää kroatilaisen Medveščak Zagrebin joukkueessa. Smolec jakoi tehoilla 13+16=29 koko sarjan puolustajien pistepörssin toisen sijan Orli Znojmon Daniel Salátin kanssa edellään vain EHC Linzin Erik Kirschläger. Kauden 2014–2015 hän vietti suurimmaksi osaksi Medveščakin A-nuorissa Itävallan Erste Bank Young Stars Leaguessa. Kaudella 2015–2016 Smolec edusti Mladostia sekä Slovenian että Kroatian pääsarjassa. Hän oli tehoilla 5+4=9 Kroatian liigan pudotuspelien tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies.


title: Jan Smolec

text: Heinäkuussa 2016 Smolec teki vuoden mittaisen sopimuksen Medveščak Zagrebin KHL-joukkueen kanssa. Hän pelasi alkukauden seuran A-nuorissa sekä Slovenian liigassa pelaavassa miesten kakkosjoukkueessa. Smolec oli Medveščakin A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 16+12=28. Hän teki KHL-debyyttinsä 26. tammikuuta 2017 vieraissa Amur Habarovskia vastaan. Smolec pelasi ottelussa yhden vaihdon ja hän sai siinä jääaikaa 46 sekuntia. Smolec pelasi kauden aikana KHL:ssä kaikkiaan seitsemän ottelua ilman tehopisteitä. Hänen teholukemansa +2 oli Medveščakin kauden lopullisesta kokoonpanosta paras ja hänen edellään sisäisessä tehotilastossa oli vain jo syksyllä seuraa vaihtanut Gilbert Brulé.


title: Jan Smolec

text: Medveščak palasi kaudeksi 2017–2018 taloudellisista syistä neljän vuoden jälkeen takaisin Itävallan Erste Bank Eishockey Ligaan, jonne Smolec teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen kesäkuussa 2017.


title: Jan Smolec

text: Smolec edusti Kroatiaa IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista jälkimmäisessä turnauksessa Smolec toimi Kroatian kapteenina ja voitti pelipaikastaan huolimatta joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 3+2=5. Hän voitti myös turnauksen puolustajien maalipörssin. Vuoden 2016 turnauksessa Smolec voitti Kroatian sisäisen tehotilaston lukemalla +1. Hän pelasi myös IIB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin Smolec voitti kultaa.


title: Jan Smolec

text: Smolec pelasi myös alle 18-vuotiaiden IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2015, joista vuoden 2013 turnaus päättyi hopeaan ja vuoden 2014 turnaus pronssiin. Vuoden 2015 turnauksessa hän toimi Kroatian varakapteenina.


title: Lea Sistonen

text: Lea Tuulikki Sistonen (s. 2. marraskuuta 1959) on solu- ja molekyylibiologian professori Åbo Akademissa. Hän oli akatemiaprofessori kaudella 1. elokuuta 2004 – 31. heinäkuuta 2009 tutkimusteemalla "Solun puolustusmekanismit eri stressitilanteissa".


title: Lea Sistonen

text: Hän on sekä Suomen Tiedeseuran (2003–) että Suomalaisen Tiedeakatemian (2004–) jäsen.


title: RASMUS (yhdistys)

text: RASMUS - Rasismin ja muukalaispelon vastainen yhdistys ry (lyhyesti Rasmus ry) on vuonna 2002 perustettu ja 2011 yhdistykseksi rekisteröity valtakunnallinen rasismin ja muukalaispelon vastaista toimintaa edistävien toimijoiden verkosto. Yhdistyksen tehtäviin kuuluu muun muassa rasismiin ja monikulttuurisuuteen liittyvien yhteiskunnallisten kysymysten seuraaminen, suvaitsevaisuutta edistävän opetuksen ja koulutuksen edistäminen, päätöksentekijöihin vaikuttaminen ja rasistisista tapauksista ilmoittaminen viranomaisille tarpeen vaatiessa.


title: RASMUS (yhdistys)

text: Verkoston perustamiskokoukseen vuonna 2002 osallistui Ihmisoikeusliitto, Suomen Punainen Risti, Suomen YK-liitto ja kymmenen muuta järjestöä. Verkosto rekisteröitiin yhdistykseksi 1.7.2011 ja perustamisasiakirjan allekirjoittivat mm. Ihmisoikeusliitto, Demokraattinen sivistysliitto, Suomen kommunistinen puolue ja tuolloinen Vihreiden kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto. Yhdistyksellä on myös vuonna 2004 perustettu alueryhmä "Pirkanmaan rasismin vastaisen työn tuki ry", lempinimeltään Tampereen Rasmus.


title: RASMUS (yhdistys)

text: Yhdistys on ottanut kantaa rasismiin sekä mediassa että verkkosivuillaan. Se on myös järjestänyt useita rasismin vastaisia urheilu- ja musiikkitapahtumia kuten jalka- ja koripalloturnauksia, hip hop -konsertteja sekä hyväntekeväisyyskonsertin Tampereen keskustassa sattuneen tulipalon uhreille. Yhdistys on ollut mukana jakamassa vuosittaista Global Family Awards -palkintoa joka myönnetään monikulttuurisuuden edistämisestä Suomessa.


title: RASMUS (yhdistys)

text: Rauha.org -sivuston mukaan Rasmus-yhdistyksen Facebook-sivu on yksi Suomen aktiivisimmista vihapuheen vastaisista keskustelupalstoista. Facebook-sivua seuraa noin 15 000 ihmistä.


title: RASMUS (yhdistys)

text: Perussuomalaisten äänenkannattaja Suomen Uutiset on kritisoinut yhdistystä sen Facebook-keskusteluryhmässä tehdyistä ylilyönneistä ja keskusteluryhmän ylläpidosta. Lehden mukaan keskusteluryhmän jäsenet "turvautuvat rasistisiin aseisiin: luokitteluun, leimaamiseen, yleistämiseen, huhupuheiden levittämiseen, poissulkemiseen ja jopa valehteluun." Lehden mukaan toimittaja ja kirjeenvaihtaja Pertti Rönkkö leimattiin ryhmässä perusteetta rasistiksi mm. liittämällä alatyylisiä keskustelunpätkiä ja linkittämällä vihakirjoituksia tarkoituksena antaa ymmärtää että ne edustaisivat Rönkön ajatusmaailmaa. Lehti kritisoi myös järjestöaktiivi ja antifasisti Kamal Palani Jafin erottamista keskusteluryhmästä hänen avattuaan ryhmässä useita islamisteihin liittyviä keskusteluja. Ryhmän ylläpidon mukaan Jafin tekemät avaukset eivät olleet sopivia ryhmässä käsiteltäviksi.


title: RASMUS (yhdistys)

text: Kirjailija ja ihmisoikeustoimittaja Maria Syvälä on arvostellut yhdistystä avoimuuden puutteesta sen rahoituksen ja toiminnan suhteen. Syvälän mukaan yhdistys myös "itse luo ja ylläpitää vihapuhetta, koska se on heidän olemassaolonsa ja toimintansa tuen edellytys."


title: Guanhua Wang

text: Guanhua Wang (s. 7. toukokuuta 1992) on kiinalais-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL:n kiinalaisjoukkue Red Star Kunlunia.


title: Guanhua Wang

text: Wang vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Yhdysvalloissa. Hän kävi high schoolin Shattuck St. Mary'sissa, josta Wang siirtyi kaudeksi 2010–2011 USHL-joukkue Waterloo Black Hawksiin. Kesken kauden hän siirtyi kuitenkin NAHL-junioriliigan Springfield Jr. Bluesiin, jossa Wang vietti pääosan myös seuraavasta kaudesta 2011–2012.


title: Guanhua Wang

text: Heinäkuussa 2016 Wang siirtyi try-outille KHL:n kiinalaiseen laajennusjoukkue Red Star Kunluniin. Hän sai elokuussa joukkueeseen vuoden mittaisen sopimuksen. Koska KHL-joukkueella täytyy olla vähintään viisi kotimaansa kansalaista kokoonpanossa, Wangista tuli Rudi Yingin, Tianxiang Xian sekä kanadalaissyntyisen Zach Yuenin ohella kaikkien aikojen myös ensimmäinen kiinalainen KHL-pelaaja. Wang esiintyi Kunlunin kokoonpanossa näin ollen kauden 2016–2017 avauskierroksella 1. syyskuuta 2016 vieraissa Amur Habarovskia vastaan, mutta hän ei saanut ottelussa kuitenkaan peliaikaa. Wang teki varsinaisen KHL-debyyttinsä 25. syyskuuta 2017 vieraissa Severstal Tšerepovetsia vastaan. Hän pelasi ottelussa kolme vaihtoa ja sai jääaikaa 1.26 minuuttia. Ottelu jäi Wangille kauden ainoaksi KHL:ssä.


title: Guanhua Wang

text: Wangin isä Anfu on entinen Kiinan maajoukkuepelaaja.


title: Jari Turunen

text: Jari Turunen (s. 1961) on fysiikan professori Itä-Suomen yliopiston Joensuun toimipisteessä (aiempi Joensuun yliopisto). Hän oli akatemiaprofessori kaudella 2005–2010.


title: Jari Turunen

text: Jari Turunen suoritti perustutkintonsa 1980-luvulla ja valmistui tekniikan tohtoriksi Teknillisestä korkeakoulusta (nyk. Aalto-yliopisto) osittain koherentti optiikka aihepiirinään. Väitöskirjan jälkeistä opintoja ja tutkimustyötä Tsinghuan yliopistossa Pekingissä ja 1990-1993 Edinburghin Heriot-Watt yliopistossa. Tämän jälkeen hän toimi vuoden Teknillisessä korkeakoulussa. Vuonna 1994 hänet nimitettiin optoelektroniikan professoriksi Joensuun yliopistoon (nykyinen Itä-Suomen yliopisto), missä hän perusti mikro-optiikan tutkimusryhmän. Vuodesta 2000 lähtien hän on toiminut saman yliopiston fysiikan professorina. Suomen akatemian akatemiaprofessorina kauden 2005-2010.


title: Jari Turunen

text: Professori Turunen on julkaissut noin 250 vertaisarvioitua artikkelia tai kokouspaperia tutkimusalueeltaan. Hän on toiminut monissa tieteellisissä luottamustehtävissä. Hän on Euroopan optisen seuran (EOS, European Optical Society) Fellow. Vuonna 2000 hänelle myönnettiin Suomalaisen Tiedeakatemian ensimmäinen Väisälän fysiikan palkinto.


title: Seppo Yläsaari

text: Seppo Tapio Yläsaari (14. syyskuuta 1935 Viipuri – 20. tammikuuta 2001) oli suomalainen korroosiotutkimuksen ja materiaalikemian professori. Hän valmistui ylioppilaaksi Savonlinnan lyseosta 1954, diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun vuoriteollisuusosastolta 1960 ja tekniikan lisensiaatiksi 1965. Yläsaari työskenteli Teknillisen korkeakoulun korroosionestotekniikan apulaisprofessorina 1972–1984 ja professorina 1984–1998. Liki kolmenkymmenen vuoden ajan hän vastasi lähes kaikkien Suomen korroosioinsinöörien koulutuksesta. Yläsaaren tutkimusalueista tärkeimpiä olivat vedenkäsittely ja sähköinen korroosionesto.


title: Seppo Yläsaari

text: Seppo Yläsaaren isä Tauno August Relander vaihtoi sukunimensä 1900-luvun alussa Yläsaareksi. Yläsaaret kuuluvat Hirvensalmen Anders Relanderista polveutuvaan Relander-sukuun; sen Isakista polveutuvaan 3. päähaaraan.


title: Airspeed Oxford

text: Airspeed AS.10 Oxford oli brittiläisen Airspeedin valmistama kaksimoottorinen koulukone, jota käytettiin Brittiläisen kansainyhteisön maiden navigointi-, ammunta- ja radiokoulutuksessa toisen maailmansodan aikana.


title: Villa Amalia

text: Villa Amalia () on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Benoît Jacquotin ohjaama ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosassa on Isabelle Huppert. Elokuva perustuu Pascal Quignardin samannimiseen romaaniin "Villa Amalia" (2006), jonka pohjalta Benoît Jacquot ja Julien Boivent sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Edouard Weil oli elokuvan tuottajana.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" kertoo Ann-nimisestä lahjakkaasta keski-ikäisestä huippupianistista (Isabelle Huppert), joka päättää jättää aviomiehensä Thomasin (Xavier Beauvois) saatuaan tämän kiinni suutelemasta toista naista. Ann ei päätä jättää ainoastaan miestään vaan koko siihenastisen elämänsä urineen ja asuntoineen. Eräänä päivänä hän vain katoaa, lähtee matkalle ja löytää itsensä italialaiselta saarelta, jossa sijaitsee ehkä uuden elämän tarjoava Villa Amalia -niminen huvila.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" kuvattiin vuoden 2008 aikana lähinnä Italialle kuuluvalla Ischian saarella, joka sijaitsee Napolinlahden pohjoispäässä. Elokuvan budjettina oli yli neljä miljoonaa euroa ja tuotantoyhtiönä Rectangle Productions. Elokuvan tuottamiseen osallistuivat myös EuropaCorp, France 2 Cinéma ja Point Prod. "Villa Amalian" virallinen traileri julkaistiin 6. maaliskuuta 2009.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" sai Ranskassa teatteriensi-iltansa 125 elokuvateatterissa 8. huhtikuuta 2009 ja oli EuropaCorp Distributionin teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana yli 300 000 katsojaa ja tuotti yli 2,5 miljoonan dollarin lipputulot. Elokuva esitettiin Suomessa Ranskalaisen elokuvan festivaalilla Helsingin Kino Engel -elokuvateatterissa 30. lokakuuta 2015.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" on saanut elokuvakriitikoilta hyvin myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 75% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 5,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu kahdeksaan arviointiin. 366 käyttäjästä 39% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,1/5 keskiarvolla.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" kilpaili vuoden 2009 Karlovy Varyn elokuvajuhlien pääkilpailussa, missä Benoît Jacquot oli ehdokkaana parhaan elokuvan Kristallipallon saajaksi. Isabelle Huppert sai roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Brutus-ehdokkuuden.


title: Villa Amalia

text: "Villa Amalia" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 14. lokakuuta 2009.


title: Jari Valkonen

text:
Jari Pekka Tapani Valkonen (s. 1964) on kasvipatologian professori Helsingin yliopistossa. Hän oli akatemiaprofessori kaudella 1.8.2006–31.7.2011 tutkimusteemanaan "Kasvien potyviruskestävyyden molekulaariset mekanismit".
Koulutukseltaan hän on agronomi ja maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hän on toiminut Suomen Akatemian nuorempana ja vanhempana tutkijana sekä akatemiaprofessorina. Hän oli kasvivirologian professori Ruotsin maatalousyliopistossa Uppsalassa. Kasvipatologian professori Helsingin yliopistolla hän on ollut vuodesta 2001 lähtien. Hän on tehnyt pidempiä tutkijavierailuja myös Britanniaan, Yhdysvaltoihin ja Perussa toimivaan kansainväliseen perunakeskukseen (International Potato Center). Professori Jari Valkonen on tunnettu erityisesti maailmanlaajuisesti tuotantomäärältään tärkeimpiin juureksiin eli perunaan, bataattiin ja maniokkiin (eli kassavaan) liittyvistä tutkimuksistaan.


title: Jari Valkonen

text: Professori Valkonen toimii Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan tutkimuksesta ja jatko-opinnoista vastaavana varadekaanina. Vuoteen 2013 mennessä hän oli ohjannut jo noin 30 väitöskirjatyötä. Useat hänen väitöskirjaopiskelijoistaan ovat tulleet kehittyvistä maista, jotka voivat väiteltyään viedä kotimaihinsa ajanmukaista tietotaitoa satoon vaikuttavista kasvitaudeista. Valkosen tutkimusryhmä on tehnyt yhteistyötä kehitysapuvaroin esimerkiksi Tansanian maatalousalan tutkimusasemien kanssa.


title: Jari Valkonen

text:
Valkonen palkittiin väitöskirjapalkinnolla vuonna 1993 ja maataloustutkimuksen edistämisestä jaettavalla Mikko Sillanpää -palkinnolla 1994. Tunnustuksena pohjoismaisen koulutus- ja tutkimusyhteistyön edistämisestä hänelle myönnettiin vuoden 2004 NOVA-palkinto. Vuodesta 2004 lähtien ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Merkittävän kasvivirologian Richard Francki -palkinnon hän vastaanotti vuonna 2005 ja Kasvinsuojeluseuran mitalin vuonna 2011.
Helmikuussa 2017 Valkosen julkaisuluettelossa oli yli 430 nimikettä.


title: Etelä-Sudanin osavaltiot

text: Etelä-Sudan on jaettu hallinnollisesti 28 osavaltioon, jotka muodostettiin aiempien 10 osavaltion tilalle lokakuussa 2015.


title: Leonid Zakovski

text: Leonid Mihailovitš Zakovski (oikea nimi Genrih Ernestovitš Štubis; 1894 Kuurinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 29. elokuuta 1938 Neuvostoliitto) oli latvialaissyntyinen bolševikki, joka toimi Neuvostoliiton turvallisuuspoliisi NKVD:n Leningradin-alueen johtajana vuosina 1934–1938. Stalinin vainojen aikana hän johti poliittisia puhdistuksia Leningradissa ja sen lähialueilla.


title: Leonid Zakovski

text: Zakovski syntyi Rudbāržin kartanon mailla Kuurinmaalla ja vietti nuoruutensa Libaussa. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen ja sen bolševikkisiipeen vuonna 1913. Hänet karkotettiin 1914 Aunuksen kuvernementtiin, mistä hän hankkiutui 1917 Pietariin ja osallistui siellä lokakuun vallankumoukseen. Zakovski palkattiin turvallisuuspoliisi Tšekaan jo sen perustamisen yhteydessä. Venäjän sisällissodan aikana hän johti Tšekan erikoisosastoja eri rintamilla ja oli sen jälkeen Tšekan seuraajan GPU:n paikallisjohtajana Podolskissa ja Odessassa. Vuosina 1926–1932 hän oli OGPU:n (ent. GPU) aluejohtajana Siperiassa ja muun muassa takasi pääsihteeri Josif Stalinin turvallisuuden tämän vuoden 1928 tunnetun Siperian-matkan aikana. Vuosina 1932–1934 Zakovski oli OGPU:n aluejohtajana Valko-Venäjällä ja syksyllä 1934 jonkin aikaa Valko-Venäjän neuvostotasavallan sisäasiain kansankomissaarina.


title: Leonid Zakovski

text: Zakovski nimitettiin NKVD:n (ent. OGPU) Leningradin-alueen johtajaksi 10. joulukuuta 1934, vain yhdeksän päivää Leningradin puoluejohtaja Sergei Kirovin salamurhan jälkeen. Saamiensa määräysten mukaisesti Zakovski aloitti väitetyn murhasalaliiton paljastamisen varjolla Leningradissa puoluepuhdistuksen, joka kohdistui varsinkin Kirovin edeltäjän Grigori Zinovjevin kannattajiin. Pelkästään vuoden 1935 alussa vangittiin parissa kuukaudessa yli 11 000 ihmistä ja vielä rajumpia toimia seurasi Stalinin puhdistusten päästyä toden teolla käyntiin seuraavan kolmen vuoden aikana. Korkeatkaan puoluejohtajat eivät olleet turvassa Zakovskilta. Monissa muistelmateoksissa kerrotaan Zakovskin vitsailleen, että hän saisi jopa Karl Marxin tunnustamaan olleensa Bismarckin agentti. Kaikkiaan Zakovskin toimikautena NKVD:n arvellaan teloittaneen Leningradin alueella noin 45 000 ihmistä.


title: Leonid Zakovski

text: Leningradin ohella Zakovski johti puhdistuksia Neuvosto-Karjalassa. Hän sai vuonna 1935 NKVD:n johtajalta Genrih Jagodalta määräyksen puhdistaa kulakit ja ”neuvostovastaiset ainekset” Leningradin ja Karjalan alueelta, ja päätti valita erityiseksi kohteekseen Karjalassa asuneet suomalaiset emigrantit, mikä johti muun muassa Karjalan jääkäriprikaatin puhdistamiseen ja lakkauttamiseen. Vuonna 1937 Leningradin suomenkielisessä "Vapaus"-lehdessä ilmestyi Zakovskin artikkelisarja, joka julkaistiin Petroskoissa myös kirjana nimellä "Hävitämme spionit, diversantit ja tuholaiset loppuun asti!". Se oli yksi viimeisiä Neuvostoliitossa suomeksi julkaistuja teoksia ennen kuin kaikki suomenkielinen julkaisutoiminta kiellettiin useaksi vuodeksi. Teoksessa väitettiin Karjalan jääkäriprikaatin ja Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) Neuvostoliitossa toimineen osan olleen kauttaaltaan ulkovaltojen agenttien soluttamia. Tämä väite tarjosi tekosyyn kaikkiin Karjalassa asuneisiin suomalaisiin kohdistetulle etniselle vainolle.


title: Leonid Zakovski

text: Zakovski valittiin joulukuussa 1937 Neuvostoliiton korkeimman neuvoston jäseneksi. Tammikuussa 1938 hän siirtyi Leningradista Moskovaan NKVD:n johtajan Nikolai Ježovin apulaiskansankomissaariksi. Zakovskin tehtävänä oli kiihdyttää puhdistuksia pääkaupungissa, missä yhteydessä hän muun muassa vangitutti SKP:n sillä erää viimeiseksi puheenjohtajaksi jääneen Jukka Lehtosaaren. Zakovski syrjäytettiin vain kaksi kuukautta myöhemmin, maaliskuun lopussa 1938, ja siirrettiin vähäpätöisiin tehtäviin. Hänet pidätettiin 30. huhtikuuta. Hänen väitettiin työskennelleen Puolan ja Saksan salaisten palveluiden agenttina ja hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 29. elokuuta samana vuonna. Hänet rehabilitoitiin 1987.


title: Fikon-kieli

text: Fikon-kieli (, "fikon" = viikuna) on Ruotsista peräisin oleva leikkikieli eli lasten salakieli, joka rakentuu samaan tapaan kuin vaikkapa kontinkieli. Suomessa se on ollut ruotsinkielisten käytössä, ja siitä on jälkiä Stadin slangissa.


title: Fikon-kieli

text: Fikon-kieltä muodostetaan siten, että sanan perään lisätään sana "fikon" ja sen jälkeen sanojen alkutavut vaihdetaan niin, että ensimmäinen sana alkaa fi-" ja jälkimmäinen päättyy -kon". Esimerkiksi juoda kahvia eli dricka kaffe olisi dric|ka fi|kon ka|ffe fi|kon siis fikoniksi fika drickon fiffe kakon.


title: Fikon-kieli

text: Monilla Stadin slangin fi-alkuisilla sanoilla on juuret fikon-kielessä. Slangissa jälkimmäinen sana on hävinnyt ja fi-alkuinen sana jäänyt jäljelle.


title: Fikon-kieli

text: Slangikäyttöön jääneitä sanoja ovat esimerkiksi:


title: Fikon-kieli

text: Ruotsissa "fikonspråket" tarkoittaa paitsi lasten salakieltä, myös niin kutsuttua jargonia eli jonkun tietyn alan tai ammattikunnan käyttämää, ulkopuolisille vaikeaselkoista ammattikieltä. Sitä käytetään myös samassa mielessä kuin ilmaisua siansaksa eli käsittämätöntä puhetta.


title: Fikon-kieli

text: Fikon-kieltä käytettiin Ruotsissa nuorison salakielenä jo ainakin 1850-luvulla. Vuonna 1882 kirjailija August Strindberg mainitsee, että siinä vaiheessa fikon-kieli oli ollut käytössä jo ainakin 30 vuotta.


title: Kate Tempest

text: Kate Tempest (oikealta nimeltään Kate Esther Calvert, s. 22. joulukuuta 1985) on englantilainen runoilija, spoken word -artisti sekä rap-artisti.


title: Bull

text: Bull voi tarkoittaa seuraavia:


title: Bulgarian liittyminen euroalueeseen

text: Bulgarialla ei vielä toistaiseksi ole määriteltyä tavoitepäivämäärää euroalueeseen liittymiselle. Bulgaria on kuitenkin suunnitellut ottavansa Madaran ratsastajan tuleviin eurokolikkoihinsa.


title: Koisiot

text: Koisiot ("Withania") on koisokasvien ("Solanaceae") heimoon kuuluva kasvisuku.


title: Koisiot

text: "Catalogue of Life" listaa 21 koisioiden sukuun kuuluvaa lajia:


title: Orovillen pato

text: Orovillen pato on Yhdysvaltain korkein pato Pohjois-Kaliforniassa Butten piirikunnassa. Padon rakentaminen alkoi vuonna 1961, rakennustyöt valmistuivat vuonna 1968. Tyypiltään Orovillen pato on maapato, sen korkeus on 234,7 metriä ja rakennelman kokonaispituus on noin 2109 metriä.


title: Orovillen pato

text: Helmikuussa 2017 pitkään jatkuneiden sateiden vuoksi tekojärvestä oli juoksutettu vettä pitkin (alavirran puolelta katsottuna) padon vasemmalla puolella olevaa betonista tulvajuoksutuskanavaa () pitkin. Tiistaina 7. helmikuuta 2017 sen luiskassa havaittiin aukko, kraatteri, joka virtaavan veden aihettaman eroosion johdosta laajeni. Lopulta betonikanavan seinät antoivat periksi ja vesi pääsi purkautumaan kanavan vierestä sen molemmin puolin. Veden juoksutus kanavassa lopetettiin. Sen seurauksena veden pinta järvessä nousi aamulla lauantaina 11. helmikuuta 2017 tulvajuoksutuskanavan vasemmalla (alavirran puolelta katsottuna) puolella olevan betonisen ylivuotopadon () tasolle ja vesi alkoi valua sen yli. Ylivuotopato on hätätilanteita varten rakennettu järven purkuväylä (). Vesi virtasi padon yli ja päällystämätöntä rinnettä pitkin jokeen. Hallitsematon vesivirta aiheutti eroosiota rinteessä ja padon alapuoliset asukkaat evakuoitiin. Tilanne kuitenkin rauhoittui, kun veden pinta saatiin laskemaan avaamalla tulvajuoksutuskanava uudestaan eikä vesi enää virrannut ylivuotopadon yli. Pääpato ei siten ole vaarassa.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Suomen Ilmapuolustusliitto (, lyhenne SIPL) oli suomalainen maanpuolustushenkinen ilmailujärjestö, joka toimi vuosina 1925–1945.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Suomalainen siviili-ilmailu rajoittui 1920-luvulla vaatimattomasta alusta liikkeelle lähteneeseen lentoliikenteeseen ja muutamien harrastelijoiden toimintaan. Tämän lisäksi Ilmailuklubi järjesti vuosittain ilmailunäytöksen Helsingissä. Yleisen väestön kosketus ilmailuun rajoittuikin tuohon aikaan pääasiassa Suomen ilmailuvoimien toimintaan.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Monisatavuotiset perinteet omaavilla armeijalla ja laivastolla oli vahvat puolestapuhujat siellä, missä asevoimien määrärahoista päätettiin. Ilmailuvoimissa ja niiden ulkopuolella ymmärrettiin, että ilmailun kehittäminen ja ilmailuvoimien määrärahojen turvaaminen vaativat laajan väestön tutustuttamista toimintaan, ja näin ollen nähtiin tärkeäksi, että ilmailuvoimien puolestapuhujaksi saataisiin ilmailutoimintaa yleiselle väestölle tuottava järjestö.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusjärjestön perustamista pohdittiin 1920-luvun alulla useilla paikkakunnilla. Keskustelu oli aktiivisinta Kuopiossa, jossa järjestön perustamista pohtimaan kokoontui kaupunginlääkäri Aksel Johannes Hahlin johdolla lokakuussa 1923 joukko asevoimien henkilöstöä ja muita henkilöitä. Kokous oli yksimielinen ilmapuolustusasian ajamisen tärkeydestä, ja päätti perustaa kolmihenkisen toimikunnan, joka ottaisi yhteyttä silloiseen ilmailuvoimien komentajaan Arne Somersaloon, joka toimi myös Ilmailuklubin puheenjohtajana. Somersalolle lähetettiin kirje, jossa toimikunta ilmaisi huolensa Suomen ilmailuvoimien heikkoudesta verrattuna naapurimaa Neuvostoliiton ilmavoimiin. Kirje toivoi Somersalolle olevan tärkeää ilmavoimien vahvistaminen hallituksen budjettiesityksessä esitettyjä suuremmilla määrärahoilla. Kirje pohti mahdollisuutta organisoidun kansalaismielipiteen hyödyntämiseen ilmavoimien edun ajamiseksi eduskunnassa ja hallituksessa. Somersalo kutsuttiin myös Kuopioon keskustelemaan suunnitellun kansalaistoiminnan kehittämisestä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Somersalo vastasi kuopiolaisten kirjeeseen jo pari viikkoa myöhemmin lentämällä Kuopioon upseeriseurueen kanssa kahdeksalla IVL A.22 Hansa -vesitasolla. Saapumispäivää seuraavana päivänä Somersalo puhui 220 henkilöä keränneelle kansalaiskokoukselle ilma-aseen tehokkuudesta ja suhteellisesta halpuudesta, joiden hän näki tekevän aselajista erityisen soveltuvan Suomen kaltaisille pienille kansoille. Somersalo tähdensi, ettei aselajin merkitystä ollut Suomessa ymmärretty, sillä sen osuus maan puolustusmenoista oli vain kolme prosenttia, verrattuna joidenkin muiden maiden jopa 18 prosenttiin. Kansalaiskokous yhtyi Somersalon viestiin ja päätti ryhtyä toimiin ilmapuolustusasiaa ajavan yhdistyksen perustamiseksi. Somersalo ja ilmavoimien Hansa-koneet lähtivät kokouksen päätyttyä 31. lokakuuta 1923 paluumatkalle Helsinkiin Joensuun, Sortavalan ja Viipurin kautta. Lentokoneet levittivät paluumatkallaan ilmapuolustusasiaa ajaneita Kuopion kokouksessa hyväksyttyjä lentolehtisiä, jotka painettiin sanomalehti Savon kirjapainossa ennen koneiden lähtöä. Kuopion kansalaiskokouksen tuki ilmavoimien määrärahojen korottamiselle tuotiin myös eduskuntapuolueiden tietoon. Kansalaiskokouksessa perustettu ilmapuolustusyhdistys ei kuitenkaan lopulta alkanut toimimaan, kun into hankkeen ympärillä lopahti.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusasia oli alkanut kuitenkin ottaa tuulta alleen Joensuussa, jossa Somersalo oli vieraillut Hansalaivueineen. Kuopion tapaan kaupungissa oli pidetty kansalaiskokous, jossa oli hyväksytty samansuuntaiset periaatteet ilmapuolustuksen kehittämisestä. Pohjois-Karjalan ilmapuolustusyhdistys -nimen saaneen järjestön perustamiskokous pidettiin Joensuun kaupungintalolla kymmenen päivää Somersalon vierailun jälkeen. Joensuulaiset lähettivät kuopiolaisten tapaan valtuuskunnan Helsinkiin, joka kävi selvittämässä eduskunnalle ilmapuolustuksen merkitystä ja riittävien määrärahojen tärkeyttä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusaatteesta innostuttiin Kuopion ja Joensuun lisäksi Viipurissa, mutta hanketta ei millään näistä paikkakunnista viety eteenpäin siten, että olisi syntynyt valtakunnallista toimintaa ilmapuolustuksen ja ilmailun hyväksi.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Kului kaksi vuotta ilman toiminnan merkittävää kehittymistä. Kuopiossa ilmapuolustusasiaa alun perin ajamaan lähtenyt A. J. Hahl päätti kirjoittaa aiheesta artikkelin Uusi Suomi -sanomalehteen, joka innostui aiheesta ja otti jutun pääkirjoituksekseen 20. elokuuta 1925. Hahl otti tämän jälkeen yhteyttä 11 suomalaiseen merkkihenkilöön, joilta hän pyysi apua ilmapuolustusasian eteenpäinviemiseksi. Hahlin pettymykseksi vain yksi vastauksista oli myönteinen. Ilmavoimien väliaikainen komentaja Väinö Vuori esitti koko maan kattavan ”ilmakokouksen” järjestämistä yleisten ilmailupäivien yhteydessä 10. lokakuuta 1925. Hahlin toiminnan kanssa samoihin aikoihin Georg von Wendt kirjoitti Helsingin ruotsinkielisessä lehdessä ilmapuolustusliiton puolesta viitaten muun muassa Neuvostoliitossa perustettuun vastaavaan järjestöön.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Yleisten ilmailupäivien yhteydessä järjestetyssä ilmapuolustusliiton perustamiskokouksessa olivat läsnä varhaisempien Kuopion, Joensuun ja Viipurin ilmapuolustusyhdistysten lisäksi vastikään perustetut tai perusteilla olleet Helsingin-, Tampereen-, Varsinais-Suomen- ja Kokkolan ilmapuolustusyhdistykset sekä Suomen Ilmailuklubi. Kokoukseen tuli myös edustajia Mikkelistä, Jyväskylästä, Porvoosta, Sortavalasta ja Kokemäeltä. Kokouksessa puhunut Väinö Vuori hahmotteli toimintasuunnitelman perustettavalle yhdistykselle: liiton tehtäväksi tuli tehdä ilmailun kaikinpuolista merkitystä tunnetuksi yleisen väestön piirissä ja toimia samalla etenkin sotilasilmailun tarpeiden tukena. Vuori visioi myös järjestön voivan edistää siviili-ilmailun kehittymistä kotimaassa tukemalla uusien lentoreittien aikaansaamista.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Kokous pohti uuden järjestön tarkoitusta ja päämääriä, ja päädyttiin siihen, että järjestön tulisi levittää voimakasta ilmailupropagandaa väestön keskuudessa, edistää kaikin tavoin siivili-ilmailua ja ilmailua urheilumuotona. Kokouksen lopputulema oli, että haluttujen päämäärien toteuttamiseksi nähtiin tarpeelliseksi perustaa koko maan käsittävä, puolueista riippumaton ilmapuolustusyhdistys. Uuden järjestön nimestä oli erilaisia kantoja. Joku kuopiolaisista ehdotti järjestön nimeksi ”ilmailuyhdistystä”, sillä sen alle olisi helppo yhdistää siviili- ja sotilasilmailu. Suomen Ilmailuklubin edustajan mielestä nimen tulisi kertoa, ettei yhdistystä olisi perustettu pelkästään urheiluilmailun tai ilmapuolustuksen edistämiseksi, ”vaan vankalle isänmaalliselle pohjalle”. Esimerkkinä nähtiin Saksan laivastoasiaa ajanut Flottenverein.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton sääntöjä ei saatu vielä aikaiseksi lokakuun kokouksessa, joka asetti toimikunnan valmistelemaan niitä ja kutsumaan kokoon liiton perustavan kokouksen. Toimikunta sai tehtäväkseen myös paikallisjärjestöjen perustamisen ympäri Suomea. Toimikuntaan kuuluivat muun muassa Kuopiossa ilmapuolustusliiton perustamista ajanut Hannes Hahl ja Helsingin ruotsinkielisessä lehdessä ilmapuolustusliiton puolesta kirjoittanut Georg von Wendt. Hahlin ja von Wendtin lisäksi siihen kuului myös useita yhteiskunnallisesti merkittäviä henkilöitä: jääkärimajuri Väinö Vuori, kauppaneuvos Samuli Hohenthal, puolustusministeri Aleksander Lampén, diplomi-insinööri Erik von Frenckell, toimittaja J. W. Keto, maisteri C. A. J. Gadolin, agronomi Tatu Nissinen, ylijohtaja V. M. J. Viljanen, pankinjohtaja Eino Tulenheimo, kirjailija Santeri Alkio, päätoimittaja A. L. Hintikka ja jääkärieversti Per Zilliacus. Toimikunta lähetti alkajaisiksi kahden hengen lähetystön silloisen presidentin, Lauri Kristian Relanderin puheille. Lähetystön tavoitteena oli saada presidentti uuden ilmapuolustusjärjestön suojelijaksi. Relanderin tiedettiin olevan innostunut ilmailusta. Hän oli käyttänyt lentokonetta useilla matkoillaan, lentäen esimerkiksi Helsingin ja Kultarannan välillä Aero-yhtiön lentokoneilla.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Syksyllä 1925 Ilmapuolustusliiton asiaa lähti ajamaan myös Suomen ilmavoimien esikunnan julkaisema Aero-lehti. Lehti piti ilmapuolustusjärjestön keskeisimpänä perustamissyynä Neuvostoliiton hyökkäysuhkaa, maalaillen jopa kauhukuvia mahdollisesta sodasta. Aeron julkaisuissa nähtiin tärkeänä, että ilmapuolustusjärjestö saisi Suomalaiset kiinnostumaan ilma-aseen kehittämisestä. Lehti esitti suojeluskuntalaisten kouluttamista ilmavoimien reserviksi ja näki tärkeänä, että kansanedustajat saataisiin ymmärtämään aselajin merkitys.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Lokakuussa asetetun toimikunnan kuusi jäsentä jättivät marraskuussa 1925 eduskunnalle vetoomuksen ilmapuolustuksen tehostamiseksi, joka kiinnitti huomiota ilmavoimille osoitettujen määrärahojen pienuuteen, kun ulkomailla samanaikaisesti lisättiin ilmavoimien rahoitusta. Vetoomus esitti erityisen ilmavoimien rakennusohjelman hyväksymistä ja aselajin määrärahojen korottamista ainakin 15 prosenttiin koko asevoimien menoista.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Samuli Hohenthal (myöh. Harima) ja varapuheenjohtajaksi von Wendt. Johtokuntaan kuului myös Väinö Vuori, ja liiton ensimmäiseksi asiamieheksi palkattiin Sakari Pälsi, joka kuitenkin jäi lomalle tehtävistä toukokuussa 1926 ja irtisanoutui myönnetyn loman päättyessä saman vuoden elokuussa. Tehtävään valittiin hänen jälkeensä Elmo E. Kaila, joka kuitenkin ajautui riitoihin K. W. Chansonin kanssa. Liiton hallitus asettui kiistassa Chansonin kannalle, ja erotti Kailan vuonna 1931. Tehtävä siirtyi tämän jälkeen Emil J. Helteelle.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton johtokunnan keskeisimmiksi hahmoiksi muodostuivat Harima, J. V. Wartiovaara ja Salovius, joiden vaikutusvalta perustui henkilöiden vaikutusvaltaiseen asemaan suomalaisessa yhteiskunnassa. Salovius erosi liiton johtokunnasta vuonna 1933. Hänellä oli tosin vaikutusvaltaa liiton asioihin tämänkin jälkeen, sillä hän toimi kulkulaitosministeriön kansliapäällikkönä, ja pystyi vaikuttamaan valtiovallan suhtautumiseen ilmapuolustusliittoon.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliiton toimisto oli alkuun melko vaatimaton, liiton papereita säilytettiin alkuun asiamies Kailan kotona. Vuodesta 1927 alkaen liiton toimisto oli sen toimistonhoitajan Evy Rosenbergin yksityisasunnossa. Toimisto siirtyi vuonna 1928 Aleksanterinkatu 19:stä vuokrattuun toimistohuoneeseen, jonka seinille E. J. Granroth (Karrus) oli maalannut ilmailuaiheisia seinämaalauksia. Liiton toimisto muutti vuonna 1930 Keskuskatu 4:ään, mistä se siirtyi kaksi vuotta myöhemmin Vuorikatu 16:een. Viimeisen kerran toimisto muutti vuonna 1937, kun se siirtyi Heikinkatu 20:een (nyk. Mannerheimintie 16A), Vanhaan ylioppilastaloa vastapäätä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliitto oli perustettu vuosien valmistelutyön jälkeen pääasiassa eräänlaiseksi ilmavoimien tukiorganisaatioksi, mikä oli huomattavissa liiton säännöissä ja sen perustamista edeltäneen taustatyön luonteessa. Liiton tavoitteet olivat lähes yksinomaan maanpuolustukselliset, vaikka sen keskeinen päämäärä olikin ilmailun yleinen edistäminen. Liitto näki esimerkiksi siviili-ilmailun lähinnä sotilasilmailun tukimuotona, sillä siviililentäjien koulutuksella luotiin samalla ilmavoimille tarpeellista lentäjäreserviä. Maanpuolustuksellinen näkökulma ilmailun edistämiseen oli toisaalta ajalle luonnollinen, sillä siviili-ilmailu oli Suomessa edelleen 1920-luvun puolivälissä melko pienimuotoista.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliiton johtokunnan ensimmäisiä tehtäviä oli laatia muistio ilmapuolustuksen periaatteista, suuntaviivoista ja SIPL:n suhtautumisesta Suomen maanpuolustukseen. Muistio oli lopulta sisällöltään hyvin samankaltainen kuin vuosia ennen liiton perustamista tehdyt kannanotot. Liitto pyrki tuomaan itsensä esiin eräänlaisena kansalaisjärjestönä; muistiossa pyrittiin tuomaan ”kansalaisten huolestuneet ajatukset ilmapuolustuksemme heikosta asemasta” hallituksen ja eduskunnan tietoon. Liitolla ei ollut alkuvuosinaan keinoja tai voimavaroja parantaa suoraan ilmapuolustuksen tilaa Suomessa, jolloin sen ainoa vaikutustapa oli vaikuttaa valtiovaltaan ja kansan yleiseen mielipiteeseen.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: 1930-luvun Suomessa Ilmapuolustusasiaa ajoivat SIPL:n lisäksi esimerkiksi Suomen Kaasusuojelujärjestö, jonka toiminta oli jossain määrin päällekkäistä SIPL:n kanssa. Järjestöön kuulunut Akateeminen Ilmasuojeluyhdistys järjesti jopa omaa lentokoulutusta. SIPL ja Kaasusuojelujärjestö kävivät vuonna 1934 yhdistymisneuvotteluja, tosin tuloksetta. Kaasusuojelujärjestön toiminnasta kehittyi myöhemmin Suomen väestönsuojelun perusta.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Asevoimien määrärahojen jaosta alkoi muodostua kilpailu eri aselajien välillä 1920-luvulla. Merivoimia tukeva laivastoliitto sai lähtölaukauksensa, kun lehdissä uutisoitiin ilmapuolustusliiton perustamisesta. Suomen Laivastoliitto perustettiinkin vielä vuoden 1925 aikana. Vuonna 1927 säädetty laivaston kehittämistä käsittelevä laki saikin ilmavoimien kehittämistä ajavat tuntemaan jääneensä määrärahakilpailussa tappiolle. Asiaa käsiteltiinkin SIPL:n syyskokouksessa 1927 everstiluutnantti Vuoren aloitteesta. SIPL:n liittokokous yhtyi Vuoren näkemyksiin ilmavoimien kehittämisestä 5–10 vuoden ohjelmalla, joka vastasi laivastolakiin kirjattua merivoimien vastaavaa ohjelmaa.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliiton lähetystö kävi keskustelemassa määrärahakysymyksestä myös silloisen pääministerin Väinö Tannerin kanssa, joka tosin oli penseä koko ajatukselle, todeten hallituksen kyllä tietävän, mitä tehdä puolustusmäärärahoille.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: SIPL:n vetoomuksilla ei ollut merkittäviä välittömiä vaikutuksia, ja mikä sai liiton syyttämään valtiota selvin sanoin ilmavoimien kehittämisen laiminlyönnistä. Se lähetti esimerkiksi vuonna 1928 valtioneuvostolle kirjeen, jossa valitettiin ilmapuolustuksen useita vuosia jatkuneesta liian vähäisestä rahoituksesta. Liitto mukaan määrärahat eivät olleet edes riittävät sen aikaisen tilanteen ylläpitoon, mikä huomattiin pian, kun ilmavoimien vanhentuneen kaluston poistaminen aiheutti laivueiden määrän putoamisen. Vuoden 1928 syyskokouksen päätöksellä liitto julkaisi lehdistölle julkilausuman, jossa se valitti ilmavoimien ja lentoliikenteen taloudellisen tuen laiminlyönnistä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton kannanotot saivat vastakaikua tiedotusvälineissä. Aktiivisimmin aiheeseen otti kantaa Uusi Suomi, joka kiinnitti useaan otteeseen huomiota ilmapuolustuksen heikkoon tilanteeseen. Määräraha-asiasta syntyi myös pienimuotoista väittelyä ilmapuolustusliiton ja sen ”vastustajan”, laivastoliiton, välillä. Esimerkiksi Iltalehdessä julkaistiin vuonna 1927 Laivastoliiton aloitteesta syntynyt kirjoitus, joka korosti laivaston merkitystä ja käsitteli ilmavoimia halventavaan sävyyn. Vastaavia ilma-aseen torjuntakykyä vähätelleitä kirjoituksia ilmestyi Karjala-lehdessä keväällä 1928, jolloin SIPL ei enää tyytynyt vain paheksumaan asiaa omissa kokouksissaan. SIPL:n asiamies lähetettiin Laivastoliiton asiamiehen luo huomauttamaan sen sekaantumisesta SIPL:n mielestä sille kuulumattomalle alalle.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton ponnistukset eivät kuitenkaan jääneet aivan tuloksettomiksi: eduskunnassa tehtiin vuonna 1928 kansanedustaja Martti Rantasen johdolla toivomusaloite, jonka tavoitteena oli ilmapuolustuksen kehittämistä koskevan lain säätäminen. Eduskunta hyväksyi aloitteen ja kehotti saman vuoden syyskuussa hallitusta selvittämään, miten silloisia ilmailuvoimia tulisi kehittää maanpuolustuksen ja lentoliikenteen etua silmällä pitäen. Hallitusta kehotettiin antamaan myös esitys ilmapuolustuksen kehittämistä koskevasta laista.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Hallitus nimitti ilmapuolustuksen tilaa selvittämään niin sanotun ilmailuasiantuntijakomitean marraskuussa 1928. Komitean puheenjohtajaksi kutsuttiin SIPL:n puheenjohtaja Hohenthal, ja muut jäsenet olivat Leonard Grandell, Rafael Hallanmaa ja ilmavoimien komentaja Väinö Vuori. Komitea totesi vuonna 1929 valmistuneessa mietinnössään tuon ajan vallalla olleen sotilasdoktriinin mukaisesti, että ilmasodankäynnissä kannattavin strategia olisi vihollisen sotilaskohteisiin hyökkääminen, kun muilla aselajeilla sotatoimet olivat lähinnä puolustuksellisia. Komitean mielestä offensiivisilla ilmavoimilla olisi myös psykologinen merkitys, sillä ne saisivat vihollisen ajattelemaan enemmän hyökkäyksen kannattavuutta ja seurauksia. Mietintöön kuului myös joukko yksityiskohtaisia laskelmia ilmavoimien tarpeista ja konkreettisia esityksiä aselajin järjestelyistä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Komitean mietintö jäi lopulta vähälle huomiolle päätöksenteossa ja hallituksen työ aiheen parissa pitkälti tuloksettomaksi, mikä sai liiton paheksumaan hallituksen saamattomuutta joulukuussa 1929. Liitto lähetti hallitukselle kirjeen, jossa muistutettiin eduskunnan toivoman lakiesityksen jääneen antamatta sitä taustoittaneen komitean ehdotuksista huolimatta. Liitto uhkasi myös hallituksen luottamuksen hupenevan, jollei ilmapuolustusasiaa lähdettäisi viemään ponnekkaammin eteenpäin.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton vaatimukset kaikuivat kuitenkin kuuroille korville, ja asiaan jouduttiin palaamaan jälleen pari vuotta myöhemmin, kun ilmavoimien määrärahakysymyksessä ei ollut tapahtunut muutosta parempaan suuntaan. Liiton toistuvat epäonnistumiset määräraha-asian ajamisessa johtivat lopulta pohdintaan, jossa päädyttiin siihen, että SIPL oli määräraha-asian ajamisen lisäksi epäonnistunut yleiseen mielipiteeseen vaikuttamisessa.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Valtiovaltaan vedottiin kuitenkin vielä vuoden 1931 syyskokouksen päätöksellä. Liitto halusi päättäjien vahvistavan ilma-aseen kehittämistä edistävän ohjelman, myöntävän riittävät määrärahat ja järjestävän tarpeellisen erikoiskoulutuksen. Työttömyysmäärärahoja esitettiin käytettäväksi apulentokenttien rakentamiseen. Ehdotus ei edellisten tapaan tuottanut haluttua kehitystä, minkä seurauksena liitto päätti aloittaa vuonna 1931 valtakunnallisen varainkeräyksen, jonka tavoitteena oli lahjoittaa ilmavoimille lentokone. Keräyksen tunnuslauseena oli ajan maanpuolustusasenteita hyvin kuvannut ”Vastauksemme ryssille”. Vallinnut talouslama jarrutti kuitenkin keräystä, eikä sen tavoitetta saavutettu.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmavoimien materiaalinen tilanne alkoi kuitenkin parantua 1930-luvulla, sillä puolustusneuvoston puheenjohtaja C. G. E. Mannerheim suhtautui aselajin kehittämiseen myönteisesti.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliitto otti Mannerheimin innostamana purjelennon ohjelmaansa vuonna 1934.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliitto toteutti poliittisen vaikuttamisen lisäksi ilmailuun liittyviä käytännön hankkeita. Se teki vuoden 1928 aikana muun muassa aloitteen tapaturmallisesti kuolleiden lentäjien talouden turvaamisesta, yritti saada Suomeen jonkinlaisen ensimmäisen ilmavalvonnan, esitti sairaankuljetuslentokoneen hankintaa Pohjois-Suomeen ja teki aloitteen aerodynaamisen professuurin perustamisesta Teknilliseen korkeakouluun.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Vuonna 1933 liitto teki asiamies Helteen esityksestä valtioneuvostolle aloitteen erityisen ilmailumuseon perustamisesta Sotamuseon yhteyteen. SIPL kartoitti myös museon mahdollista materiaalia, jota löytyi runsaasti. Museoon olisi ollut mahdollista saada esimerkiksi ilmavoimien varhaista kalustoa, Karhumäen veljesten ensimmäiset lentokoneet ja muuta pienempää esineistöä, kuten moottoreita ja radiolaitteita. Museohanke ei kuitenkaan toteutunut, vaikka asian suhteen oltiin varsin ajoissa liikkeellä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: SIPL:n perustavasta kokouksesta lähtien oli pohdittu järjestön oman lehden julkaisemista. Liitto päätyi kuitenkin lopulta julkaisemaan ilmavoimien esikunnan Aero-lehteä yhteistyössä Ilmavoimien upseeriliiton kanssa. Järjestely oli ilmapuolustusliiton kannalta erittäin hyvä, sillä sen ei tarvinnut ottaa minkäänlaista taloudellista vastuuta julkaisusta, vaikka se lupasikin kaikin tavoin tukea lehteä. Liitto pääsi asettamaan lehden toimituskuntaan kolme edustajaa. Aeron päätoimittajana jatkoi kapteeni Chanson, ja toimituskuntaan kuuluivat Arvo Nisonen, Viljo Rekola, Asser Järvinen, Sakari Pälsi, C.A.J. Gadolin ja Erik von Frenckell, joista kolme viimeksi mainittua olivat SIPL:n edustajat toimituskunnassa.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Aeron toimittajat ja toimituskunta muuttuivat vuosien mittaan, mutta erikoinen omistajasuhde pysyi entisellään. Tilanteeseen kiinnitettiin ensi kertaa merkittävämpää huomiota 1931, kun lehden päätoimittajana vuosina 1927–1929 toiminut Armas A. Rauhamaa arvosteli nurinkuriseksi tilannetta, jossa upseeriyhdistys maksoi lehden julkaisemisen ja huolehti toimittamisesta, vaikka SIPL oli sen tavoin lehden julkaisija ja käytti sitä äänenkannattajanaan. Lehteä kustantamaan pyrittiin saamaan vuonna 1928 osakeyhtiö, mutta hanke ei edennyt ja tilanne pysyi entisellään.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Väinö Vuori teki vuonna 1934 aloitteen liiton oman äänenkannattajan perustamisesta, hanke ei tosin ottanut tuulta alleen. Asiaan palattiin jälleen kolme vuotta myöhemmin, kun asiamies Helle ehdotti liitolle omaa julkaisua, jota voitaisiin käyttää erilaisten määräysten ja ohjeiden toimittamiseen jäsenyhdistyksille. Liiton oman äänenkannattajan perustamista käsiteltiin vuoden 1937 syyskokouksessa, jossa asia hyväksyttiin lopulta äänestyksessä, vaikka osa kokousedustajista oli sitä vastustanut. Päätöksen seurauksena liitto alkoi julkaista Ilmailu-lehteä vuoden 1938 alusta. Uuden lehden päätoimittaja oli vuoteen 1941 liiton asiamies Helle.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmailusta tuli alusta alkaen korostetusti SIPL:n ja sen jäsenjärjestöjen tiedotuslehti, mistä huolimatta se pyrki käsittelemään monipuolisesti niin Suomalaisia kuin kansainvälisiä ilmailutapahtumia.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliittoon kuului jäsenjärjestöinä noin viitisenkymmentä ilmapuolustusyhdistystä.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliiton organisaation uudistamista oli pohdittu jo 1920-luvun lopulla, kun liiton jäsenyhdistysten aktiivisuus ei vastannut odotuksia. Uudistuksessa liittoon oli päätetty luoda uudet maantieteelliset piirit, joiden toiminnasta vastaisi piiriasiamies. Uudistuksen toteuttaminen oli kuitenkin hidasta, ja se saatiinkin vietyä läpi vasta liiton syyskokouksessa joulukuussa 1938. Liiton uudet säännöt päästiin tämän jälkeen hyväksymään tammikuussa 1939 pidetyssä ylimääräisessä liittokokouksessa.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Uudistettujen sääntöjen mukaan liiton jäsenistö järjestäytyisi suojeluskuntapiireittäin jaoteltuihin ilmapuolustusyhdistyksinä tunnettuihin ilmailukerhoihin. Liiton johtokunta valitsi myös piirijohtokuntien esityksestä piirisihteerit, jotka toimivat liiton virkailijana omien piiriensä alaisuudessa. Suomea kansainvälisessä ilmailujärjestö FAI:ssa edustava Suomen Ilmailuklubi muodosti poikkeuksellisen, koko maan kattavan piirin.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Uusien sääntöjen lopullinen hyväksyminen kuitenkin venyi juridisten muotoseikkojen takia, ja niitä päästiin virallisesti soveltamaan vasta vuoden 1941 alusta. Tästä huolimatta uusia sääntöjä oli alettu jo jossain määrin noudattaa vuodesta 1939, jolloin ilmapuolustusliitolle valittiin asiamiehen sijasta toiminnanjohtaja, josta käytettiin tosin alkuun toimitusjohtajan titteliä. Tehtävään valittiin kesäkuun 1939 alussa Paavo G. Waris, ja siihenastinen asiamies Helle siirtyi liiton propaganda- ja talouspäälliköksi.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Muutamista SIPL:n alaisista ilmapuolustusyhdistyksistä muodostui lähinnä aatteellisia ”vanhojen herrojen” kerhoja. etenkin 1930-luvun loppupuolella pelkkään aatteelliseen toimintaan tyytymättömät ilmailuharrastajat järjestäytyivät joillakin paikkakunnilla rekisteröimättömiin kerhoihin, joiden tehtäväksi muodostui ennen kaikkea aktiivisen lentotoiminnan harjoittaminen.


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton kunniajäseniksi kutsuttiin 1930-luvun aikana kolme henkilöä: Ernst Bonsdorff (1930), C. G. E. Mannerheim (1937) ja Edgar Grönblom (1937).


title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Ilmapuolustusliiton jäsenkunnan tunnuksena oli Saksassa teetetty jäsenmerkki, jossa oli sinisellä pohjalla kuvattuna miekkaa pitelevä haarniskoitu käsi yhdessä siipikuvion kanssa. Liitto jakoi myös ohjaajatutkinnon suorittajille Junkers-mallisia lentomerkkejä.


title: Kunekune

text: Kunekune (くねくね) on fiktiivinen olento joka sai alkunsa japanilaisessa sosiaalisessa mediassa ja keskustelupalstoilla. Se mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 2003 samanaikaisesti usealla eri sivustolla. Kunekunea voisi Slendermanin tavoin kutsua ""moderniksi urbaaniksi legendaksi"" tarinan synnyttyä internetissä.


title: Kunekune

text: Kunekune omaa hoikan, valkoisen ihmismäisen kehon. Sen valkoisten raajojen kerrotaan heiluvan kuin tuulessa, vaikka sää olisikin tyyni. Sen japanilainen nimi "Kunekune" tarkoittaakin "vääntyä", "heilua", "mutkitella."


title: Kunekune

text: Väitetään, että Kunekunen voi havaitaan vain etäältä, esim. maaseudulla huojumassa keskellä peltoa. Jos sitä yrittää lähestyä tai katsoo liian pitkään, menettää totaalisesti järkensä. Jos sitä yrittää koskettaa tai pääsee liian lähelle, se tappaa. Jos sen kuitenkin jättää täysin huomiotta ja jatkaa matkaansa, se tekee samoin.


title: Kunekune

text: Kunekunen tarina on voinut saada alkunsa variksenpelättimistä.


title: Nika Katšarava

text: Nika Katšarava (), oikeasti Nikoloz Katšarava (; s. 13. tammikuuta 1994 Nikosia) on georgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on edustanut Anorthosis Famagustaa kesäkuusta 2018.


title: Nika Katšarava

text: Hän aloitti uransa Tbilisin Dynamossa. Helmikuussa 2013 hän siirtyi FK Rubin Kazaniin ja vuonna 2014 Spartaki Tskhinvaliin. Tammikuussa 2016 hän siirtyi FK Rostoviin ja kesäkuussa 2016 Ethnikos Achnaan. Kesäkuussa 2017 hän siirtyi lainalle Korona Kielceen. Hän teki debyyttinsä tässä seurassa 13. elokuuta 2017 Jagiellonia Białystokia vastaan. ja hän teki ensimmäiset maalit 30. lokakuuta 2017 Lechia Gdańskia vastaan. Kesäkuussa 2018 hän teki kahden vuoden sopimuksen Anorthosis Famagustan kanssa.


title: Nika Katšarava

text: Georgian jalkapallomaajoukkueessa hän teki debyyttinsä 29. maaliskuuta 2016 Kazakstania vastaan.


title: Nika Katšarava

text: Hänen isänsä on entinen jalkapalloilija ja valmentaja Kakhaber Katšarava, ja äitinsä entinen koripalloilija Lia Mikadze.


title: Commonwealthin metroasema

text: Commonwealth on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Queenstownissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. maaliskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Fenyylielohopeanitraatti

text: Fenyylielohopeanitraatti (CHHgNO) on rakenteeltaan elohopean organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa kosmetiikassa säilöntäaineena ja maataloudessa rikkaruohomyrkkynä ja fungisidina.


title: Fenyylielohopeanitraatti

text: Huoneenlämpötilassa fenyylielohopeanitraatti on väriltään valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen. Fenyylielohopeanitraatti ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä ja sille altistumisesta voi aiheutua kurkkukipua, yskää, huonovointisuutta ja vatsakipuja. Aine voi olla mutageenista. Fenyylielohopeanitraatin käyttö herbisidinä ja fungisidina voi aiheuttaa allergista ihottumaa.


title: Fenyylielohopeanitraatti

text: Fenyylielohopeanitraattia voidaan käyttää antibakteerisena säilöntäaineena kosmetiikassa ihonhoitotuotteissa sekä erityisesti silmämeikeissä. Sitä voidaan myös käyttää säilöntäaineena silmätipoissa ja aine on tehokasta useita bakteereja ja sieniä vastaan. Yhdistettä on aikaisemmin käytetty myös ehkäisyssä, koska sillä on siittiöitä tappavia ominaisuuksia, mutta tätä käyttöä ei enää suositella. Muita fenyylielohopeanitraatin käyttökohteita on käyttö herbisidinä ja fungisidina sekä puutavaran ja nahan disinfektiokäsittelyt.


title: Taikojen talo

text: Taikojen talo (engl. The House of Magic, ransk. Le Manoir magique) on vuonna 2013 ilmestynyt belgialais-ranskalainen animaatioelokuva. Elokuva kertoo kissanpennusta, joka etsii suojaa eläköityneen taikurin talosta.


title: Taikojen talo

text: Muissa rooleissa: Freja Teijonsalo, Susanna Snellman, Essi Kosola, Saara Saastamoinen, Kalle Ylitalo ja Oliver Kivi.


title: Taikojen talo

text: Suomenkielisen version on ohjannut Juha Wuolijoki.


title: Irja Sahlberg

text: Irja Margareta Sahlberg (11. kesäkuuta 1904 Turku – 21. kesäkuuta 1972) oli suomalainen kansanelämän tutkija ja museovirkamies.


title: Irja Sahlberg

text: Sahlberg valmistui filosofian kandidaatiksi 1931. Hän kuului Gabriel Nikanderin ympärille Åbo Akademissa muodostuneeseen nuorten tutkijoiden piiriin ja erikoistui rakennus- ja käsityöhistoriaan. Svenska litteratursällskapetin stipendiaattina hän teki kenttätyötä, lähinnä rakennusdokumentointia kaikkialla ruotsinkielisessä Suomessa.


title: Irja Sahlberg

text: Sahlberg aloitti museotyönsä Sagalundissa Kemiössä, ja 1937 hänet palkattiin Turun historialliseen museoon. Hän johti konkreettista museotyötä, kun Luostarinmäki museoitiin, ja tarkisti Turun linnan tyylihistorialliset interiöörit tieteellisten periaatteiden mukaisesti. Sahlberg työskenteli vuosina 1953–1960 Turussa museojohtajana ja oltuaan välillä amanuenssina jäi eläkkeelle 1968. Sahlbergin johtaja-aikana tehtiin poliittiset päätökset, että Luostarinmäen ja Qwenselin talon jäljellä olevat talot säilytetään.


title: Irja Sahlberg

text: Sahlberg oli kaupunkietnologian uranuurtaja, joka yhdisti työssään historian menetelmät ja kansanelämäntutkijan kokonaisnäkemyksen. Hän kirjoitti itse tekstinsä sekä ruotsiksi että suomeksi. Hän laati ensimmäiset opaskirjat Sagalundin museolle (1934), Luostarinmäelle (1941), Qwenselin talolle ja apteekkimuseolle (1963) sekä Taivassalon museo-oppaan (ilmestyi postuumisti 1974). Hänen bibliografiansa käsittää noin 70 nimekettä. Tärkeimpiä julkaisuja ovat "Byggnadsskick och heminredning på Klosterbacken" (1941) sekä osuudet maanviljelyksestä ja rakennusten kunnosta teoksessa "Kimitobygdens historia "(1942).


title: Villa Ullas

text: Villa Ullas on kahvila Vuosaaressa, Kallahden alueella. Villa Ullas on yksi Vuosaaren vanhimpia rakennuksia. Helsingin kaupunki osti torpan 1969 ja piti siinä useita eri vuokralaisia. Vuokralaisten jälkeen talo oli huonossa kunnossa ja kaupunki päätti peruskorjata sen. Peruskorjaus valmistui vuonna 1995. Kunnostustyöt teki lastensuojelunuorten työllisyyskoulutusorganisaatio. Kahvilan ympärillä on Ullaksenpuisto, jossa on lentolaivue 36:n muistomerkki. Lounaassa on Kallahdenharju ja lännessä venesatama ja Kallahden asuinalue.


title: Jarkko Kurvinen

text: Jarkko Kurvinen (s. 1983 Hämeenlinnassa) on suomalainen tietokirjailija, markkinointipäällikkö ja Plutoni-yrityksen yrittäjä.


title: Jarkko Kurvinen

text: Kurvinen perusti ensimmäisen oman yrityksensä, toiminimen, vuonna 2004. Hänen toinen yrityksensä, Plutoni Oy, on perustettu vuonna 2006. Yritys toteuttaa myynti- ja markkinointikoulutuksia yrityksille ja asiantuntijoille ja auttaa niitä kehittämään myynnin ja markkinoinnin prosesseja ja hyödyntämään erilaisia työkaluja.


title: Jarkko Kurvinen

text: Kurvinen kirjoittaa tietokirjoja markkinoinnista, markkinointiviestinnästä, johtamisesta ja yrityskulttuurista. Kurvinen on mukana Hämeenlinnan Nuorkauppakamarissa sekä Hämeen kauppakamarissa, jossa hän on toiminut Kasvu- ja kansainvälistymisvaliokunnan varapuheenjohtajana ja puheenjohtajana.


title: Jarkko Kurvinen

text: Kurvinen asuu vaimonsa kanssa Hämeenlinnassa Kankaantakana. Hän suorittaa työnsä ohessa ylempää ammattikorkeakoulututkintoa Hämeen ammattikorkeakoulussa.


title: Ann Forstén

text: Ann-Marie Alice Forstén (22. huhtikuuta 1939 Helsinki – 28. maaliskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen paleontologi. Forstén oli fossiilisten hevosten johtava kansainvälinen asiantuntija. Ennen kaikkea hän tutki hevoseläinten evoluutiota ja systematiikkaa. Myöhemmissä töissään Forstén tarkasteli myös suomalaisten nisäkkäiden historiaa ja sitä, miten eläimiä käytettiin esihistoriallisena aikana.


title: Ann Forstén

text: Forsténin väitöskirja vuodelta 1968 käsitteli sukupuuttoon kuollutta euraasialaista hipparionhevosta. Hän toimi Helsingin yliopiston eläintieteellisessä museossa, ja vuodesta 1990 hän oli Luonnontieteellisen keskusmuseon osastopäällikkö ja professori.


title: Ann Forstén

text: Forstén sai 1989 Oskar Öflundin säätiön myöntämän Suuren palkinnon, joka myönnetään ansioituneille nuorille tutkijoille.


title: Sistonen

text: Sistonen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Sistosia:


title: Antimetaboliitti

text: Antimetaboliitti on lääkeaine, joka yleisesti ottaen estää taikka hidastaa ihmisruumin elimistön aineenvaihduntaa eli metaboliaa. Tavallisimmin käyttötarkoitukset liittyvät erinäisten syöpäsairauksien hoitoon ja elinsiirron jälkeisen solujen hyljinnän estämiseen. Elinsiirron jälkeisessä hyljinnässä elävä ihmisen keho alkaa vastustaa vieraaksi tunkeilijaksi kokemiaan soluja. Nämä solut on saatu joko elävältä taikka kuolleelta elinluovuttajalta.


title: Antimetaboliitti

text: Syövän hoidossa antimetaboliittisen lääkeaineen vaikutus perustuu kiihtyneitten syöpäsolujen jakautumisen ja lisääntymisen vähentämiseen. Monissa syöpäsairauksissa, varsinkin verisyövissä, epämuodostuneet solut villiintyvät ja lisääntyvät runsain mitoin eli normaalia soluntuotantoa huomattavasti nopeammin.


title: Reino Bäckman

text: Reino Bäckman (30. toukokuuta 1937 Helsinki – 1990 Vantaa) oli suomalainen muusikko, musiikkituottaja ja ääniohjaaja, joka ohjasi Disney-elokuvien suomenkieliset toteutukset vuosina 1966–1974.