title: Museonäyttely

text: Kulttuurihistoriallisten museoiden perusnäyttelyssä pyritään yleensä kertomaan tarinaa, joka liittyy museon edustamaan alaan ja maantieteelliseen alueeseen. Taidemuseoissa perusnäyttelyt voivat rakentua pelkästään teosten ympärille, jolloin esille laitetaan yleensä kokoelman parhaimmat teokset. Taidemuseoiden perusnäyttelyt voidaan kuitenkin koota myös valitun opintokokonaisuuden tai paikallisen kuvataiteen esittelyn ympärille. Luonnontieteellisissä museoissa perusnäyttelyt ovat muodostuneet usein erilaisten lajien tai ekologisten elinympäristöjen esittelyyn. Perusnäyttelyt esittävät museoiden viestinnällisen perussanoman. Niille annetaan usein kuvaileva nimi, jolla pyritään alleviivaamaan näyttelyn kerronallisuutta.


title: Museonäyttely

text: Useimmat museot järjestävät joka vuosi vaihtuvia näyttelyitä, joiden sesonkiaikaa ovat lomakaudet, jolloin näyttelyihin käytetään enemmän resursseja. Muutamista viikoista kuukausiin esillä olevaa näyttelyä voidaan kutsua vaihtuvaksi, tilapäiseksi tai erikoisnäyttelyksi. Vaihtuvat näyttelyt luodaan rajatuksi ajaksi ja tietystä aiheesta. Joskus tilapäisnäyttelyistä voi tulla puolipysyviä, sillä ne voivat jäädä pitkäksi aikaa paikalleen suosion ansiosta tai määrärahojen puutteen vuoksi. Vaihtuvaa näyttelyä voidaan kutsua myös erikoisnäyttelyksi, kun sinne on koottu esille harvoin nähtävillä olevaa esineistöä. Tällaiset näyttelyt tavoittelevat usein paljon yleisöä, ja niitä markkinoidaan voimakkaasti. Vaihtuvat näyttelyt voivat lisäksi muuttua kiertonäyttelyksi, joita toteutaan myös omina kokonaisuuksinaan. Kiertonäyttelyitä voidaan vuokrata tai lainata muille museoille.


title: Museonäyttely

text: Vaihtuvissa näyttelyissä käsitellään jotain erityistä aihetta, esimerkiksi jotain museon erikoisaluetta, tutkimustulosta, paikallista merkkivuotta tai vuotuista juhlaa. Aihe voi liittyä henkilöön, tapahtumaan tai johonkin muuhun teemaan. Vaihtuvat näyttelyt ovat usein yleisölle näkyvin osa museotyöstä, sillä museot saattavat markkinoida uutta avautuvaa näyttelyä. Niissä museot voivat olla myös kokeilevimpia ja testata esimerkiksi uusia esitystapoja.


title: Museonäyttely

text: Museonäyttelyt ovat levinneet myös internetiin, ja museot ovat julkaisseet verkkonäyttelyitä. Virtuaalimuseoissa voidaan jopa luoda verkkoon virtuaalinen kopio museorakennuksesta ja sen näyttelyistä.


title: Museonäyttely

text: Jokainen museonäyttely on itenäinen tuotteensa, mutta samalla ne ovat osa museon toiminta- ja viestintästrategiaa. Näyttelyt tulisikin suunnitella siten, että ne ilmentävät museon toiminta-ajatusta ja tavoitteita sekä sopisivat tyylillisesti museon ilmeeseen. Näyttelytoiminnassa ja niiden suunnittelussa pitää ottaa huomioon näyttelypolitiikka, joka on museokohtainen ohjeisto näyttelyiden ohjelmistosta, toteuttamisesta, laajuudesta ja kustannuksista.


title: Museonäyttely

text: Näyttelysuunnittelussa lähdetään liikkelle kysymyksistä, joihin yritetään saada vastauksia. Ensimmäisenä kysymyksenä on ”miksi?”, koska näyttelyn toteuttamisen pitää lähteä toiminta-ajatuksen näkökulmasta. Sen jälkeen tutkitaan näyttelyn kohderyhmää (”kenelle?”), näyttelyteemaa (”mitä?”), paikkaa (”missä?”), esitystapaa (”miten?”) ja aikataulua (”milloin?”).


title: Museonäyttely

text: Museoissa käytettävät näyttelytekniikat voidaan jakaa staattisiin ja dynaamisiin. Staattisia elementtejä ovat yleensä itse esineet ja niiden lisäksi tekstit, pienoismallit, valokuvat, dioraamat, tiedotteet, opaskirjat ja tehtäväpaperit. Dynaamisia elementtejä ovat muun muassa draamat, opastetut kierrokset, luennot, videoesitykset, vuorovaikutteiset elementit ja kosketeltavat esineet.


title: Museonäyttely

text: Yleisin, vanhin ja luonnollisin esitystekniikka on ihmisten välinen vuorovaikutus. Monet museot järjestävät opastettuja kierroksia, joissa oppaat kertovat museon esineistä ja niiden historiasta. Museot voivat järjestää myös luentoja ja tapahtumia, joissa pyritään historian elävöittämiseen.


title: Museonäyttely

text: Jokainen museo käyttää jonkinlaista graafista tapaa, tekstiä ja kuvitusta, näyttelynsä tukena. Museovierailija saapuu yleensä museoon oppimaan uutta. Näyttelyyn ja sen esineisiin liittyvät tekstit tukevat tätä oppimista. Outi Turpeisen väitöskirjatutkimuksessa kävi ilmi, että ihmiset odottavat museoissa tekstejä, jotka auttavat heitä ymmärtämään esineistön merkityksen. Esinetekstin tulisikin vastata kysymykseen ”mikä tämä on?” Tekstien tulisi olla museologien mukaan alle sadan sanan mittaisia, rakenteeltaan ja typografialtaan selkeitä sekä lähellä siihen liittyvää esinettä. Tekstien lisäksi näyttelyesineisiin voi liittyä valokuvia, jotka esittävät esimerkiksi arkeologisen kohteen nykytilaa, vertailukohteita tai museoon liian isoa esinettä, ja erilaisia maalauksia, karttoja tai muuta grafiikkaa.


title: Museonäyttely

text: Kotimuseoiden näyttelytekniikkaan kuuluu usein alkuperäinen huonejärjestys huonekaluineen tai nykyaikaisine jäljitelmineen. Tällaisen tekniikan avulla pystyy esittämään myös historiallisia kontrasteja, kun kävijä pystyy vertaamaan köyhien ja rikkaiden asuintiloja.


title: Museonäyttely

text: Dioraamat ovat erityisen suosittuja luonnontieteellisissä museoissa. Ne ovat eräänlaisia valokuvan ja mallin yhdistelmiä, joiden etualalla on esimerkiksi eläimiä ja taustalla elinympäristö maalauksena. Dioraama voi esittää myös esimerkiksi historiallista perhe-elämää tai historiallista taistelua. Erilaisia pienoismalleja käytetään museoissa usein esittämään arkeologisten kohteiden tai historiallisten rakennusten kehitysvaiheita. Malleja voi olla myös esimerkiksi laivoista, koneista tai dinosauruksista.


title: Museonäyttely

text: Audiovisuaaliset näyttelytekniikat ovat museoissa hyvin yleisiä. Niillä pystyy tukemaan museoesineiden tai näyttelyn esittelyä ja luomaan tunnelmaa taidenäyttelyyn. Multimediateoksella voidaan täydentää museonäyttelyn muuta kerrontaa ja tuomaan esiin elementtejä, joita muuten ei pysty tarjoamaan.


title: Museonäyttely

text: Erilaiset osallistavat ja vuorovaikutteiset tekniikat ovat kehittyneet 1900-luvulla niin paljon, että tiedekeskusten ohella useat museot ovat ottaneet tällaisia tekniikoita käyttöönsä. Museot voivat osallistaa kävijoitään esimerkiksi peleillä, kosketettavilla esineillä tai historiallisilla vaatteilla, joita voi kokeilla.


title: Hollowpoint

text: Hollowpoint on Denigraten toinen albumi. Se julkaistiin suoratoistopalveluissa 1. lokakuuta 2015 ja CD-levynä 16. lokakuuta 2015 omakustanteena.


title: Freikorps-kirjallisuus

text: Freikorps-kirjallisuus eli vapaajoukkokirjallisuus () oli Saksassa ensimmäisen maailmansodan jälkeen harrastettu sotakirjallisuuden alalaji. Nimityksen taustalla on sodan jälkeen siviiliin palanneista veteraaneista muodostuneet Freikorps-joukot sekä sotaa ihannoiva henki. Sen valta-aikaa oli maailmansotien välinen aika, erityisesti 1920-luku, mutta se nousi uuteen kukoistukseen 1930-luvulla.


title: Freikorps-kirjallisuus

text: Kirjallisuudenlaji oli yksi modernismin vastustamisen muoto. Uutta henkeä vastusti muun muassa Thomas Mann, jonka teoksen "Betrachtung eines Unpolitischen" hengessä sitä kirjoitettiin. Se oli tasoltaan lähinnä kioskikirjallisuutta, ja se ihannoi sotaa ja väkivaltaa ja korosti miehisyyttä. Lajin romaanien ja muistelmien esitystapa oli popularisoivaa, ja alun perin laji oli suunnattu sodassa niin henkisesti kuin fyysisesti vammautuneille veteraaneille, mutta kirjoja luettiin myös laajemmin, joten painosmäärät saattoivat välillä olla suuria.


title: Freikorps-kirjallisuus

text: Kirjoittajat olivat yleensä itsekin sodan käyneitä veteraaneja. Kirjailijoina he olivat keskinkertaisia, parhaimmistoa edusti Ernst Jünger. Hänen teostensa teemat eivät poikenneet muusta lajityypin kirjallisuudesta romantisoituina sodan ja väkivallan kuvauksina, mutta niiden taso oli korkea, mikä Anders Rydellin mukaan tekee niistä "tavallaan sitäkin pelottavampia". Muita lajityypin kirjailijoita ovat Rudolf Herzog, Werner Beumelburg ja Emil Strauss.


title: Freikorps-kirjallisuus

text: Teosten päähenkilö on yleensä porvarisnuorukainen, jonka kehityskulkua teos kuvaa. Nuorukainen on hämmentynyt ajan pinnallisen materialismin ja henkisen köyhyyden keskellä. Hän etsii syvällisempää tarkoitusta, jonka tarjoaa sota. Taistelujen keskellä hän oivaltaa elämän merkityksen ja tajuaa, että ihmisen on hyväksyttävä kohtalonsa ja uhrauduttava isänmaan, tovereiden ja verisiteiden puolesta. Vastakkain asettuvat näin rintamalla koetut ihanteet ja kotirintaman valheellisuus ja turmeltuneisuus. Kotiin palaava nuori veteraani joutuu kokemaan siviilielämän ja modernismin kulttuurin vastenmieliset piirteet, kuten demokratian, työväenliikkeen esiinnousun, seksuaalisen vapauden ja naisten vapautumisen. Niiden naiskuvaan mahtuu vain kolmenlaisia naisia: äiti, "sisar hento valkoinen" ja huora. Kaikki tämä osui yksiin kansallissosialististen ihanteiden kanssa, joita kirjallisuudenlaji vahvisti ja jota monet lajin kirjailijat myöhemmin kannattivat.


title: Freikorps-kirjallisuus

text: Kirjallisuudenlajia on tutkinut saksalainen Klaus Theweleit väitöskirjassaan "Freikorpsliteratur: Vom deutschen Nachkrieg 1918−1923" (1976), johon pohjautuu hänen teoksensa "Männerphantasien".


title: Turun kauppaopisto

text: Turun kauppaopisto oli vuosina 1839–1983 Turussa toiminut kauppaoppilaitos. Vuonna 1983 se yhdistyi Turun kaupungin kauppakoulun kanssa Turun Kauppaoppilaitos - Handelsläroverket i Åboksi, joka vuonna 1998 yhdistettiin silloisen Turun ammatti-instituutin, Turun teknillisen ammattioppilaitoksen ja Turun terveydenhuolto-oppilaitoksen kanssa Turun ammatti-instituutiksi.


title: Turun kauppaopisto

text: Opisto sai alkunsa vuonna 1837, kun Turun Kauppaseura ja Turun suomalainen porvaristo asettivat toimikunnan kauppakoulun perustamiseksi. Toimikuntaan kuuluivat kauppaneuvos A. Kingelin, sekä kauppiaat N. P. Cajander, C.U. Grönberg ja J.E. Humelin. Koulun ensimmäiset oppilaat aloittivat 7. lokakuuta 1839. Vuonna 1870 opistoon alettiin ottaa myös naisoppilaita ja 1884 opistossa alettiin antaa myös suomenkielistä opetusta. Ensimmäinen suomenkielinen opisto-osasto perustettiin vasta 1905 Turun kaupunginvaltuuston aloitteesta. Asiaa oli aiemmin ajettu tuloksetta myös yksityisten tahojen toimesta.


title: Turun kauppaopisto

text: Kauppakoulun viralliseksi nimeksi muutettiin "Turun Kauppaopisto (Handelsinstitutet i Åbo)" vuonna 1880.


title: Turun kauppaopisto

text: Vuosina 1946–1951 opistossa toimi jatkoluokka varsinaisen opistotutkinnon jo suorittaneille, mutta luokka lakkautettiin Turun kauppakorkeakoulun aloitettua toimintansa.


title: Turun kauppaopisto

text: Alkuvuosinaan koulu toimi hovineuvos Langéllin talossa Puutarha- ja Humalistonkatujen kulmassa. Huonosti toimintaan sopivista tiloista muutettiin vuonna 1841 kauppaneuvos Kingelinin omistamaan taloon Yliopiston- ja aninkaistenkatujen kulmaan. 1851 koulu muutti vanhan suurtorin laidalla sijaitsevaan Tryggin taloon. 1860 koulu muutti Itäisen Rantakadun varrella sijaitsevassa ja Carl Hambergin omistamassa 1643 rakennettuun kivitaloon, jonka paikalla nykyisin on Rettigin palatsi. Vuonna 1862 koulu muutti Iso Häämenkatu 28:ssa sijainneeseen Suomen Talousseuran rakennukseen. Vuosina 1867–1885 koulu toimi ns. Richterin talossa.


title: Turun kauppaopisto

text: Vuonna 1886 opisto sai ensimmäisen oman talonsa osoitteeseen Eerikinkatu 22. Puutalossa oli kolme luokkahuonetta, opettajainhuone, naisoppilaiden huone ja vahtimestarin asunto. Koulu toimi rakennuksessa vuoteen 1908 saakka, jolloin sille rakennettu jugend-tyylinen kivitalo valmistui osoitteeseen Aurakatu 11. Koulu toimi jugend-rakennuksessa vuoteen 1968, jolloin se sai seuraavan uuden talonsa osoitteeseen Kellonsoittajankatu 9–11. Kellonsoittajan kadun rakennuksessa toimii nykyisin Turun ammatti-instituutin toimipiste, joka antaa suomen- ja ruotsinkielistä opetusta liiketalouden ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla.


title: Muuntunut tajunnantila

text: Muuntunut tajunnantila on tajunnan tila, joka eroaa merkittävästi saman yksilön normaalista vireästä valvetilasta. Muuntuneita tajunnantiloja ovat esimerkiksi hypnoosi, meditaation aikainen tila, hallusinaatio, transsi ja uni.


title: Muuntunut tajunnantila

text: Muuntuneita tajunnantiloja voi esiintyä monenlaisissa tilanteissa. Muuntunut tajunnantila voi syntyä fysiologisten, psykologisten, sosiaalisten tai farmakologisten toimenpiteiden tai vaikutusten seurauksena. Sen voi aiheuttaa ärsykkeiden vähäisyys tai monotoninen toistuvuus tai alentunut vireystila tai väsymys, mutta myös voimakkaat ärsykkeet, lisääntynyt vireystila tai intensiivinen keskittyminen. Fysiologisista ja kemiallisista tekijöistä muuntuneita tajunnantiloja aiheuttavat esimerkiksi happivajaus, verensokerin aleneminen, huumeet ja alkoholi. Myös neurologisiin häiriöihin voi liittyä muuntuneita tajunnantiloja.


title: Muuntunut tajunnantila

text: Uskonnollisissa kokemuksissa muuntuneeseen tajunnantilaan voi liittyä voimakkaita tunteita ja hallusinaatioita.


title: Muuntunut tajunnantila

text: Muuntuneiden tajunnantilojen tutkimuksella voidaan saada selville sellaisia mielen toimintamekanismeja, joita tai joiden merkitystä ei tavallisten mielentilojen tutkimuksessa havaita. Muuntuneen tajunnantilan aikana ihminen voi nähdä elämänsä ja itsensä laajemmasta perspektiivistä ja eri kulmasta kuin tavallisesti, minkä ansioista sitä voidaan hyödyntää psykologiassa.


title: Suomen ukrainalaiset

text: Suomen ukrainalaiset ovat Suomessa asuvia ukrainalaisia tai heidän jälkeläisiään. Suomessa on arviolta yhteensä noin 4000 ukrainalaista tai ukrainankielistä.


title: Suomen ukrainalaiset

text: Ukrainalaiset asuvat etupäässä Suomen eteläosassa, pääkaupunkiseudulla, sekä suuremmissa kaupungeissa (Turussa, Tampereella, Kuopiossa) ja pienissä kylissä.


title: Suomen ukrainalaiset

text: Suomen Ukrainalaiset ry on Suomessa oleva aktiviisin ukrainalainen seura. Helsingissä myös toimii Ukrainalaisten yhdistys Suomessa ry ja Tampereella Ukrainan kansainvälinen kulttuurikeskus.


title: Alaskan osto

text: Alaskan osto (, ) oli tapahtuma, jossa Yhdysvallat osti noin 1,5 miljoonan neliökilometrin suuruisen Alaskan alueen Venäjältä vuonna 1867. Kauppahinta oli 7,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Alaskan osto

text: Venäjä luopui Alaskasta, koska sen hallitseminen oli kallista ja hankalaa. Lisäksi Venäjä pelkäsi menettävänsä Alaskan joka tapauksessa ennen pitkää Yhdysvalloille. Yhdysvalloissa Alaskan ostamista kannatettiin, vaikka sille ei vielä 1800-luvulla nähtykään juuri käyttöä. Alaskasta tuli merkittävä alue Yhdysvalloille vasta 1900-luvulla, jolloin sen luonnonvaroja pystyttiin hyödyntämään tehokkaammin ja sen strateginen sijainti korostui.


title: Alaskan osto

text: Venäjä oli yrittänyt myydä Alaskaa Yhdysvalloille jo vuosia ennen kaupan syntymistä. Venäjällä oli useita syitä pyrkiä eroon Alaskasta. Siitä oli tullut rasite, sillä sen hallitseminen oli kallista ja Venäjä oli velkaantunut raskaasti Krimin sodan (1853–1856) aikana. Tarvikkeiden toimittaminen Venäjältä Alaskaan oli logistisesti hankalaa ja venäläisten yhteiselo tlingit-intiaanien kanssa ei aina sujunut rauhallisesti. Lisäksi Alaskan myyntipyrkimyksiin vaikuttivat poliittiset syyt: Venäjällä oltiin kiinnostuneempia laajentamaan valtakuntaa Aasiassa kuin Amerikassa, ja Yhdysvalloissa eläneen kutsumuskohtalon takia Venäjällä uskottiin, että alue päätyisi joka tapauksessa ennemmin tai myöhemmin Yhdysvalloille.


title: Alaskan osto

text: Yhdysvallat oli tehnyt Alaskaan tutkimusretkiä vuosina 1859 ja 1865, joiden aikana alueella havaittiin huomattavia luonnonvarojen esiintymiä. Tämän vuoksi muun muassa Alaskan ostamista aluksi vastustanut senaattori Charles Sumner (joka oli ulkosuhteista vastanneen komitean puheenjohtajana hyvin vaikutusvaltainen poliitikko) ryhtyi myöhemmin tukemaan ostamista voimakkaasti.


title: Alaskan osto

text: Alaskan myymisestä keskusteltiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1859, mutta 1861 syttynyt Yhdysvaltain sisällissota keskeytti neuvottelut.


title: Alaskan osto

text: Joulukuussa 1866 Venäjän keisari Aleksanteri II lähetti Venäjän Yhdysvaltain-erikoislähettilään paroni Eduard de Stoecklin avaamaan neuvottelut. De Stoeckl lähestyi asiassa ensin Yhdysvaltain ulkoministeri William Henry Sewardia, jonka tiedettiin pitkään kannattaneen Alaskan ostamista Yhdysvalloille. De Stoeckl ja Seward aloittivat kahdenkeskiset neuvottelut Alaskan myymisestä Yhdysvalloissa 11. maaliskuuta 1867 ja saivat sopimusluonnoksen valmiiksi 29. maaliskuuta.


title: Alaskan osto

text: Sopimuksen mukaan Yhdysvallat ostaisi Alaskan Venäjältä 7,2 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Alkuperäisen luonnoksen mukaan kauppahinta olisi ollut tasan seitsemän miljoonaa dollaria, mutta Venäjä nosti kauppahintaa 200 000 dollarilla vielä ennen sen hyväksymistä. Sopimus tuli Yhdysvaltain senaatin käsiteltäväksi 30. maaliskuuta, ja se hyväksyttiin 9. huhtikuuta äänin 37–2. Presidentti Andrew Johnson hyväksyi sopimuksen 28. toukokuuta. Alue siirtyi virallisesti Yhdysvaltain omistukseen 18. lokakuuta, jolloin Sitkassa pidettiin lipunvaihtoseremonia.


title: Alaskan osto

text: Monet Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet olivat Alaskan ostamisen jälkeenkin tyytymättömiä sopimukseen. Edustajainhuoneen ja presidentti Johnsonin välit olivat tulehtuneet, kun Johnson oli poikkeuksellisesti hylännyt senaatin ehdokkaan maan seuraavaksi sotaministeriksi. Kaupan lopullisesti sinetöineet lakiehdotukset menivät edustajainhuoneessa kyteneestä vastustuksesta huolimatta läpi heinäkuussa 1868. Venäjä vaikutti lakiehdotusten hyväksymiseen organisoimalla suuren vaikutuskampanjan ja lahjomalla joitakin kongressiedustajia.


title: Alaskan osto

text: Valtaosa Yhdysvaltain asukkaista ja mediasta suhtautui Alaskan ostamiseen myönteisesti. Jotkut uskoivat kaupan olevan jopa askel Kanadan liittämiseksi osaksi Yhdysvaltoja. Osa lehdistöstä – ja erityisesti Horace Greeleyn omistama "New York Tribune" – suhtautui kauppaan hyvin negatiivisesti ja nälvi sisäministeri Sewardia kaupan vuoksi.


title: Alaskan osto

text: Alaskan myymisen myötä Venäjä luopui viimeisestä siirtokunnastaan Pohjois-Amerikan mantereella. Alaskassa asuneet venäläiset saivat kaupan jälkeen poistua vapaasti takaisin Venäjälle tai hakea kolmen vuoden sisällä Yhdysvaltain kansalaisuutta. Valtaosa venäläisistä päätti palata takaisin kotimaahansa.


title: Alaskan osto

text: Ensimmäisten vuosikymmenten aikana Alaskan olemassaoloon ei juurikaan kiinnitetty huomiota Yhdysvalloissa. Alaskaa hallitsi aluksi Yhdysvaltain armeija, jolta valta annettiin kesäkuussa 1877 lyhyeksi aikaa Yhdysvaltain valtiovarainministeriölle. Valtiovarainministeriön jälkeen aluetta hallitsivat vuorollaan sotavoimien eri osastot, kunnes alueelle toukokuussa 1884 luotiin siviilihallinto, jotta kaivostoimintaa säädelleet lait saataisiin voimaan. Vuonna 1896 Alaskan läheltä Yukonista löytyi suuri kultasuoni, mikä aloitti Klondiken kultaryntäyksen Alaskan läpi. 1900-luvulla alueen merkittävyyttä lisäsivät suuret öljylöydöt ja sen strateginen sijainti, joka kävi lopullisesti ilmi toisen maailmansodan aikana.


title: Chac

text: Chac tai Chaac on mayojen sateen ja hedelmällisyyden jumala. Hän on erityisen tärkeä Jukatanin niemimaalla, jossa hänet kuvattiin klassisella kaudella hahmona, jolla oli esiintyöntyvät sarvet, suuret pyöreät silmät sekä kärsämäinen nenä.


title: Chac

text: Chac tunnetaan myös nimillä "Ah Hoya" ("hän joka virtsaa"), "Ah Tzenul" ("hän joka ruokkii muut") ja "Hopop Caan" ("hän joka valaisee taivaan"). Chac on asteekkien Tlaloc-jumalan vastine.


title: Chac

text: Muiden mayojen jumalten tavoin Chac näyttäytyi nelijumalana, Chaceina. Nämä neljä jumalaa liitettiin neljään pääilmansuuntaan ja niiden tunnusväreihin: valkoinen – pohjoinen, punainen – itä, musta – länsi ja keltainen – etelä. Jälkiklassisella kaudella Chichén Itzássa ihmisuhraus liitettiin sateen jumalaan, ja uhrattavan käsiä ja jalkoja piteleviä pappeja kutsuttiin chaceiksi.


title: Chac

text: Jälkiklassiselta kaudelta peräisin olevilla mayojen ja tolteekkien rakennusten raunioilla on lepääviä hahmoja esittäviä kivipatsaita, joita kutsutaan nimellä Chacs Mool. Niiden uskotaan edustavan sateen jumalaa. Espanjalaisvalloituksen jälkeen chacit yhdistettiin kristillisiin pyhimyksiin ja esitettin usein ratsun selässä.


title: Chaotic Nation

text: Chaotic Nation on Entwinen seitsemäs albumi. Se julkaistiin 2. lokakuuta 2015 levymerkillä Spinefarm Records.


title: Osorkon vanhempi

text: Aakheperre Setepenre Osorkon oli Egyptin 21. dynastian viides farao. Hänen arvioitu hallitusaikansa on 992-986 eaa. Hänestä käytetään myös joskus nimitystä Osochor.


title: Osorkon vanhempi

text: Hän oli Sheshonk A:n , huomattavan Meshwesh-päällikkön poika. Hänen äitinsä oli nimeltään Mehtenweshkhet. Osorkon vanhemman veli oli nimeltään Nimlot A, tällä oli vaimo nimeltään Tentshepeh A. Israelin historia kertoo suunnilleen samaan aikaan hallinneesta faraosta, jonka aikana Egyptin hovissa toimi valtiatar Tahpense, jonka sisar annettiin edomilaiselle Hadadille vaimoksi. Ei ole kuitenkaan täyttä varmuutta siitä, oliko kysymyksessä sama henkilö. Noin 40 vuotta myöhemmin valtaan noussut farao Shoshenk I oli Nimlotin ja Tentshepehin poika.


title: Osorkon vanhempi

text: Useimmat tutkijat epäilivät Osochorin olemassaoloa, kunnes Eric Young vuonna 1963 vakiinnutti tulkinnan Karnakin papillisen kirjoituksen fragementista 3B riveiltä 1-3, joissa todetaan papin nimeltä Nespaneferhorin virkaanastuminen papilliseen virkaan tapahtuneen ”"kuningas Aakheperre Setepenren 2. hallitusvuotena, ensimmäisen Shemu kuukauden 20 päivänä"”. Nespaneferhorin pojan Horin virkaanstuminen tapahtui yhden sukupolvien kuluttua Siamunin 17. hallitusvuotena, joka on kirjattu saman papillisen kirjoituksen seuraaville riveille. Young väitti, että tämä kuningas Aakheperre Setepenre oli tuntematon Osochor. Tätä hypoteesista eivät kuitenkaan kaikki egyptologit täysin hyväksynet tuona aikana. Sitten vuosina 1976-77 Jean Yoyotte huomioi, että libyalaisella Meshwesh-kuninkaalla Shoskenk A:lla oli poika nimeltä Osorkon Mehtenweshkhetin kanssa, josta nimenomaan arvostaen käytettiin nimitystä ”Kuninkaan äiti”, ja se osoitti kiistattomasti, että Aakheperre Setepenre oli todellakin Manethon Osochor, jonka äiti oli Mehtenweshkhet.


title: Osorkon vanhempi

text: Vuonna 1999 Chris Bennett teki tutkielman Semnan temppelissä olleesta kuningatar Karimalaan liittyvästä kirjoituksesta tehden päätelmiä hänen sukutaustastaan. Häntä kutsutaan sekä nimellä 'kuninkaan tytär' että 'kuninkaan vaimo'. Hänen nimensä osoittaa hänen voineen olla libyalainen, tämän huomioon ottaen hän saattoi olla Osorkon vanhemman tytär. Kaiveruksessa olevan päivämäärän (vuosi 14) mukaan hän olisi voinut olla joko farao Siamunin tai farao Psusennes II:n kuningatar vaimo. Bennettin mukaan on todennäköisempää, että hän oli solminut avioliiton Siamunin kanssa, koska siinä tapauksessa hän olisi voinut ottaa vallan Kushin varakuninkaana Nubian uskonnollisena keulakuvana Neskhonsinin Siamunun 5. hallitusvuotena tapahtuneen kuoleman jälkeen.


title: Osorkon vanhempi

text: Muinaisessa egyptiläisessä fajanssissa ja eräässä kivilohkareessa kuningas Osorkon nimetään "Aakheperre Setepenamun" ja "Osorkon Meryamun", nämä molemmat on Alankomaiden kansallisessa argeologisessa museossa Leidenin kaupungissa, näiden tutkimukset olivat pitkään kohdistuneet Osorkon IV:een, tätä nimeämistä on kuitenkin kritisoitunut Frederic Payraudeau vuonna 2000, joka huomautti, että nämä esineet oli todennäköisemmin tarkoitettu Osorkon vanhemmalle. Tämä johtaisi siihen tulkintaan, että hänen valtaistuinnimensä oli "Aakheperre" ja lisänimi "Setepenre" ja "Setepenamun".


title: Osorkon vanhempi

text:
Tämän kuninkaan edellä mainitun 2. hallitusvuoden kuukausipäiväyksen – jonka Rolf Krauss on tekemässään tähtitieteellisessä laskelmassa arvioinut vastaavan vuotta 990 eaa. - mukaan Osorkon vanhempi olisi tullut kuninkaaksi kaksi vuotta ennen Nespaneferhorin virkaanastumista vuonna 992 eaa.
Osorkon vanhemman hallituskausi on merkittävä, koska se raivaa tietä libyalaiselle 22. dynastialle. Manethon "Aegyptiaca" antaa hänen hallituskautensa pituudeksi kuusi vuotta ja häntä seurasi Siamun, jota yleisesti pidetään syntyperäisenä egyptiläisenä


title: Sirpa Mäenpää

text: Sirpa Mäenpää on suomalainen diplomaatti ja ulkoasiainneuvos. Hän on Suomen suurlähettiläs Addis Abebassa Etiopiassa 1. syyskuuta 2013 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1981.


title: Sirpa Mäenpää

text: Ennen Addis Abebaan siirtymistä Mäenpää toimi Suomen Bangkokin-suurlähettiläänä vastuualueenaan Thaimaa, Myanmar, Kambodža ja Laos. Hän on aiemmin työskennellyt ulkomaanedustustoissa Suomen Nairobin-suurlähetystössä ja väliaikaisena asiainhoitajana Managuassa.


title: Sirpa Mäenpää

text: Helsingissä muissa ulkoministeriön tehtävissä Mäenpää on toiminut muun muassa rauhanvälityksen erityisedustajana, kehitysyhteistyöosastolla sekä Afrikan ja Lähi-idän osastolla eri tehtävissä, viimeksi apulaisosastopäällikkönä.


title: Sofie From-Emmesberger

text:
Sofie From-Emmesberger on suomalainen diplomaatti ja ulkoasiainneuvos. Hän on ollut Suomen edustaja EU:n poliittisessa ja turvallisuusasiain komiteassa 1.9.2015 alkaen. Sitä ennen hän oli Suomen suurlähettiläs Nairobissa Keniassa vuosina 2011-2015 ensimmäisessä suurlähettilään tehtävässään. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1996. Hän työskenteli ulkoministeriön ihmisoikeuspolitiikan yksikön päällikkönä vuodesta 2008, kunnes siirtyi Nairobiin.
From-Emmesberger on työskennellyt poliittisen osaston lisäksi kauppapoliittisella, oikeudellisella ja Afrikan ja Lähi-idän osastolla. Suomen ulkomaan-edustustoissa hän on työskennellyt Suomen pysyvässä edustustossa Euroopan neuvostossa Strasbourgissa ja suurlähetystössä Tel Avivissa.


title: Christina Harttila

text: Christina Harttila on suomalainen diplomaatti ja ulkoasiainneuvos. Hän on ulkoministeriön henkilöstösuunnitteluyksikössä erityistehtävissä toimittuaan sitä ennen Suomen suurlähettiläänä Rabatissa Marokossa 1. syyskuuta 2011 lähtien ja akkreditoituna Mauritaniassa. Hän siirtyi Rabatiin ulkoministeriön Eurooppa-osastolta, jossa toimi yksikön päällikkönä vuodesta 2007 lähtien Keski-, Länsi- ja Etelä-Euroopan yksikössä. Eurooppa-osaston lisäksi hän on työskennellyt kauppapoliittisella osastolla eri tehtävissä yksikön päällikkönä 1999–2002 sekä kehitysyhteistyö-, poliittisella ja protokollaosastoilla. Suomen ulkomaan-edustustoissa hän on työskennellyt pysyvissä edustustossa Genevessä ja Wienissä. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1981.


title: Anne Vasara

text: Anne Vasara (s. 1960 Espoo) on suomalainen diplomaatti. Hän on Suomen suurlähettiläs Rabatissa Marokossa 1. syyskuuta 2015 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1989 ja oli sitä ennen Länsiväylän toimittaja ja toimitussihteeri.


title: Anne Vasara

text: Vasara siirtyi Rabatiin Suomen Washingtonin edustustosta, jossa hän toimi suurlähettilään sijaisena. Sitä ennen hän oli ulkoministeriössä henkilöstösuunnittelupäällikkönä. Hänen aiempia ulkomaantehtäviään ovat olleet Suomen OECD-edustustossa Pariisissa, Suomen pysyvässä edustustossa Euroopan neuvostossa Strasbourgissa sekä Suomen pysyvässä EU-edustustossa Brysselissä. Hän on kotimaassa ollessaan työskennellyt kauppapoliittisella, poliittisella ja kehityspoliittisella osastolla, EU-sihteeristössä sekä henkilöstöhallinnossa.


title: King Satan

text: King Satan on tamperelainen industrial metal -yhtye, jonka laulaja ja multi-instrumentalisti King Aleister Satan perusti vuonna 2015. Yhtye yhdistelee musiikissaan aggrotechia, death metalia, black metalia ja hard rockia.


title: King Satan

text: Yhtye kiinnitettiin Saturnal Recordsille toukokuussa 2016. Yhtyeen esikoisalbumi "King Fucking Satan" julkaistiin 26. toukokuuta 2017 maailmanlaajuisesti , pois lukien Iso-Britannia ja Irlanti, joissa albumi julkaistiin 30. kesäkuuta 2017.


title: Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2016

text: Vuoden 2016 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Rovaniemen Toramossa 1.–3.4.2016. Kilpailujen järjestävä seura oli Ounasvaaran Hiihtoseura. Suomen-mestaruuksista kilpailtiin viesteissä, pikakilpailuissa ja yhteislähdöissä. Samalla kilpailtiin nuorten sarjojen SM-mitaleista.


text: Päivämäärä: 1. huhtikuuta


text: Päivämäärä: 2. huhtikuuta


text: Päivämäärä: 3. huhtikuuta


title: O. J. Simpsonin murhatapaus

text: O. J. Simpsonin murhatapaus (virallisesti People of the State of California v. Orenthal James Simpson, tai People v. O. J. Simpson, ) oli Los Angelesin piirikunnan ylioikeudessa vuosina 1994–1995 pidetty rikosoikeudenkäynti. Siinä entistä NFL-pelaajaa ja näyttelijää O. J. Simpsonia syytettiin hänen ex-vaimonsa Nicole Brown Simpsonin ja tämän ystävän, tarjoilija Ron Goldmanin, 12. kesäkuuta 1994 tapahtuneista murhista. Oikeudenkäynti kesti yksitoista kuukautta ja se alkoi valamiehistön valanlausumisesta 9. marraskuuta 1994. Avauspuheenvuorot tehtiin 24. tammikuuta 1995, ja tuomio ilmoitettiin 3. lokakuuta 1995, kun Simpson todettiin syyttömäksi molempiin murhiin. Tapausta on kuvailtu historian julkisimmaksi oikeudenkäynniksi.


title: O. J. Simpsonin murhatapaus

text: Simpsonia edusti erittäin kuuluisa joukko asianajajia (jota kutsuttiin myös nimellä ”Dream Team”), jota johti ensin Robert Shapiro ja myöhemmin Johnnie Cochran. Lisäksi ryhmään kuuluivat F. Lee Bailey, Alan Dershowitz, Robert Kardashian, Shawn Holley, Carl E. Douglas ja Gerald Uelmen. Myös DNA-todisteisiin erikoistuneet Barry Scheck ja Peter Neufeld olivat mukana puolustuksessa.


title: O. J. Simpsonin murhatapaus

text: Apulaissyyttäjät Marcia Clark ja Christopher Darden uskoivat olevansa tapauksessa vahvoilla, mutta Cochran onnistui saamaan valamiehistön epäilemään DNA-todisteita (joka oli tuolloin suhteellisen uusi todistemuoto oikeustapauksissa) kuten verinäytteitä, joita Cochranin mukaan oli käsitelty väärin laboratoriossa, ja muita oikeudessa esitettyjä todisteita. Cochran ja puolustusryhmä väittivät Los Angelesin poliisin syyllistyneen myös muihin virkavirheisiin, jotka liittyivät laajaan rasismiin. Simpsonin julkkis-status, rotuongelmat ja pitkä televisioitu oikeudenkäynti piti kansan huomion niin sanotussa ”vuosisadan oikeudenkäynnissä”. Tapauksen lopulla kansalliset mielipidetutkimukset, joissa määriteltiin Simpsonin syyllisyyttä tai syyttömyyttä, osoittivat suuria eroja tumma- ja valkoihoisten yhdysvaltalaisten välillä.


title: O. J. Simpsonin murhatapaus

text: Rikosoikeudenkäynnin jälkeen Brownin ja Goldmanin omaiset nostivat siviilikanteen Simpsonia vastaan. 4. helmikuuta 1997 valamiehistö totesi Simpsonin olevan vastuullinen molempiin kuolemiin. Omaisille myönnettiin korvauksia yhteensä 33,5 miljoonaa dollaria, mutta he ovat saaneet siitä vain pienen osan.


title: Crossy Road

text: Crossy Road on kolikkopeli, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2014. Pelin on kehittänyt ja julkaissut Hipster Whale, ja sen nimi ja sen konsepti perustuu vitsiin ”Miksi kana ylitti tien?” Peliä on kuvattu nimellä ”Endless "Frogger"” (loputon "Frogger").


title: Crossy Road

text: Pelin tavoitteena on päästä mahdollisimman pitkälle kuolematta. Pelaaja pelaa jonakin hahmona (kana, koala, pupu, "jne") ja siirtyy eteenpäin napauttamalla tai pyyhkäisemällä näyttöä haluamaansa suuntaan liikutaakseen hahmoa vaakasuunnassa. Pelissä on useita esteitä, kuten joet, autot ja junat, jotka aiheuttavat välittömän kuoleman. Ohittaakseen esteet pelaajan täytyy edetä kun reitti on selvä, tai hyppiä tukeilla ylittääkseen jokia. Jos pelaaja pysyy tarpeeksi kauan paikallaan tai ottaa kolme askelta taaksepäin, kotka nappaa hahmon, jolloin peli loppuu. Jokaisesta eteenpäin suuntautuvasta hypystä saa yhden pisteen, josta joka 50:nellä pisteellä kuuluu ääniefekti. Pelin aikana voi myös kerätä kolikoita, joita voi käyttää uusien hahmojen ostamiseen.


title: Crossy Road

text: Aluksi kehittäjien oli tarkoitus viettää vain kuusi viikkoa aikaa pelin kehitykseen, mutta jälkeenpäin he tajusivat pelin mahdollisen ja omistivat toiset kuusi viikkoa pelin saamiseksi valmiiksi. Pelin ilmaispeli-malli perustui "Dota 2:een". Kehittäjä Matt Hallin mukaan "Crossy Road" sai inspiraationsa "Froggerista", "Temple Runista", "Subway Surfersista", "Disco Zoosta", "Flappy Birdista", "Skylandersista", "Tiny Wingsista" ja "Fezistä". Pelin taidetyylin loi Ben Weatherall.


title: Crossy Road

text: Peli oli Australian Game Developer Awardsin Game of the Year Award 2014 finalisti. Se sai yleisesti myönteisiä arvioita, joista Metacritic antoi pelille pisteet 88, TouchArcade ja BigBoomBoom.com 5/5 tähteä, Gamezebo Gaming 4,5/5 tähteä, ja Apple 'N' Apps 4/5 yleispistettä. Polygon puhui pelistä ”loistavana”, ja vertasi sitä päivitettyyn "Froggeriin", kun taas "TIME" kutsui peliä "Tetriksen" ja "Flappy Birdin" sekoitukseksi. Vuoden 2015 Worldwide Developers Conferencessä "Crossy Road" oli yksi 2015 Apple Design Awardsin voittajista.


title: Crossy Road

text: Vain kolme kuukautta pelin julkaisemisen jälkeen se oli ladattu yli 50 miljoonaa kertaa ja se oli tuottanut yli 10 miljoonaa dollaria.


title: Crossy Road

text: Vuonna 2016 Hipster Whale ja Disney Interactive Studios julkaisivat iOS -, Android - ja Windows Phone - laitteille spin-offin nimeltä "Disney Crossy Road". Se sisältää Disney-hahmoja, kuten Mikki Hiiren ja Aku Ankan, sekä lukuisia muita hahmoja Disneyn franchise -sarjoista, kuten "Leijonakuningas", "Kaksin karkuteillä", "Räyhä-Ralf" ja Pixarin "Toy Story" ja "Inside Out – mielen sopukoissa". Pelissä on yli 250 hahmoa ja salaisia hahmoja, kuten Mortimer Hiiri Mikki Hiiren maailmasta ja Lenny the Binoculars ensimmäisestä "Toy Story" - elokuvasta.


title: Crossy Road

text: Joulukuussa 2017 tullaan julkaisemaan pelin toinen, "Star Warsiin" keskittynyt jatko-osa.


title: Hypertrofinen järvi

text: Hypertrofinen järvi on limnologiassa hyvin runsasravinteinen eli ylirehevä järvi. Vedessä olevat ravinteet kykenevät kasvattamaan järven perustuotannon jopa eutrofisen järven perustuotantoakin suuremmaksi. Järvi voi päätyä hypertrofiseksi, jos se sijaitsee eutrofisessa ympäristössä ja siihen lasketaan vieläkin lisää ravinteita. Tällaisia ravinnelähteitä voisivat olla puhdistamattomat jätevedet tai runsas ja pitkäaikainen hajakuormitus. Tällöin veden ekosysteemi alkaa käyttämään ulkopuolelta tulevien ravinteiden lisäksi omia ravinteita, jotka liukenevat järven veteen sen omasta pohjasta käsin. Hypertrofinen järvi uhkaa pilantua täysin, ellei sen kuormitukseen pystytä vaikuttamaan riittävän ajoissa.


title: Hypertrofinen järvi

text: Hypertrofinen järvi voi syntyä eutrofiseen ympäristöön, kun siihen kulkeutuu lisää ravinteita enemmän, kuin siitä poistuu. Suomessa, missä enemmistö järvistä ovat oligotrofisia, hypertrofia syntyy ihmisten saastuttamisen seuratuksina. Suomessakin on eutrofisia ympäristöjä erityisesti Lounais-Suomen savikoilla. Siellä järvi voi muuttua hypertrofiseksi esimerkiksi maanviljelyn hajakuormituksen seurauksena. Myös pistekuormittajat, jollaisia olivat aiemmin jätevesien laskupaikat tai likaisten jokien suistot, voivat pilata järven toiminnallaan. Hypertrofia on yleisempää Euroopassa ja Aasiassa, missä on lämpimämpää ja enemmän ravinteita tarjolla.


title: Hypertrofinen järvi

text: Esimerkiksi Espoon Matalajärvi on viime aikoina ollut hypertrofian takia kunnostettavana. Köyliönjärvi on kuuluisa järvi, joka on ollut hypertrofinen satoja vuosia. Muita vastavasti rehevöityneitä järviä ovat Mannerjärvi, Iidesjärvi, Littoistenjärvi ja Illoistenjärvi.


title: Hypertrofinen järvi

text: Järven perustuotanto alkaa nousta hypertrofiseen tilaan, kun vedessä olevan fosforipitoisuus ylittää 100 μg/l (mikrogrammaa litrassa vettä). Erityisesti päällysvedessä kasviplanktonin fotosynteesi tarvitsee fosforia noin seitsemäsosan tarvitsemansa typen määrästä, joten fosforin vähyys ei ole esteenä ravinteiden hyödyntämisessä ja lisääntymisessä kuten se tavallisesti on. Yhteyttäminen saattaa kiihtyä auringonvalossa niin paljon, että veteen kertyy liuennutta happea enemmän kuin siihen voi kylläisenä liueta. Hapen ylikylläisyys on eräs merkki kiihtyneestä perustuotannosta.


title: Hypertrofinen järvi

text: Eliöiden kuollessa niihin varastoitunut fosfori vapautuu päällysveteen ja osallistuu ravinteiden kierrätyksessä jo siellä. Osa ravinteista vajoaa kuitenkin järven pohjalle. Siellä hajottajabakteerit ja pohjahyönteiset käyttävät sen siellä ravintonaan. Muu osa fosforista tarttuu vedessä olevaan rautaan ja sedimentoituu järven pohjalle. Ylirehevässä järvessä kasvis- ja eliöjätteestä koostuva aines muodostaa sedimenttiä, jota kertyy normaalia huomattavasti enemmän. Ylirehevöitynyt järvi saattaa sedimentaatiosta johtuen mataloitua sadoissa vuosissa toistakymmentä metriä. Näin on tapahtunut esimerkiksi Köyliönjärvelle. Toinen erityispiirre on hajoamisesta johtuva happikato. Kun happipitoisuus laskee alle 0,5 mg/l, alkaa fosfori irrota raudan sidoksista ja fosfori liukeneen sedimentistä takaisin veteen (sisäinen kuormitus). Näin syntyy järveen uutta fosforia, joka alkaa heti osallistua eliöiden ravinneketjuun. Tästä seuraa fosforipitoisuuden äkillinen kasvaminen ja perustuotannon lisääntyminen (resantti eutrofoituminen). Kaikki se liukoinen fosfori, joka poistuu sedimentistä, osallistuu viimeistään seuraavassa täyskierrossa koko vesimassan perustuotantoon.


title: Hypertrofinen järvi

text: Järven rehevyyttä arviotaessa määritetään myös veden kokonaistypen pitoisuudet. Typpeä liukenee veteen epäorganisina ja organisina yhdisteinä. Tärkeimmät epäorganiset typen yhdisteet ovat nitraatit (NO), nitriitit (NO) ja ammoniumit (NH). Kasveista ja kuolleista eläimistä irtoaa organisia typen yhdisteitä, joiden kirjo ja lukumäärä on suuri.


title: Hypertrofinen järvi

text: Dystrofisissa järvissä on korkeat humuspitoisuudet, joista syntyy samalla suuret typpipitoisuudet. Kirkkaiden vesien pitoisuudet ovat yleensä 200–500 μg/l, dystrofisissa järvissä ne ovat 400–800 μg/l tai huomattavasti enemmän, ja runsasravinteisilla eutrofisilla järvillä ne kohoavat arvoihin 2000–5000 μg/l. Kun pitoisuudet kasvavat näitäkin arvoja korkeammiksi, puhutaan hypertrofisesta järven ravinnetilanteesta.


title: Hypertrofinen järvi

text: Veden normaali happamuudentaso on pH 7 eli neutraali. Vedessä tätä alemmat arvot ilmaisevat happamuutta ja ylemmät emäksisyyttä. Suomessa järvien happamuudentaso on lievästi happaman puolella ja saattaa ilmankehän laskeutumien tuoman lisäkuormityksen vuoksi happamoitua lisää. Suomessa savikoiden ja viljelysmaiden äärellä järvien pH voi nousta yli 7. Näin käy erityisesti kesäisin, kun sadevalumien tuomat ravinteet käynnistävät levien perustuotannon. Levät käyttävät yhteyttäessään hyväkseen veden hiilidioksidin ja vetykarbonaatin, jotka ovat vesiliuoksissa happamia. Tällöin veden pH-arvot kohoavat emäksisyyden puolelle. Erittäin rehevöityneellä järvellä päällysveden pH onkin korkea. Hypertrofisten järvien pH on kesäkaudella 8–10, vaikka ne olisivat talvella lähellä neutraalia. Järven veden alkaliteetti on runsaiden ravinteiden takia hyvä tai tyydyttävä (yli 0,1 mmol litrassa vettä).


title: Hypertrofinen järvi

text: Karun järven happipitoisuus säilyy pintavedessä ja pohjan lähellä samansuuruisena keväällä, kesällä ja syksyllä. Talvella, kun jääpeite katkaisee happitäydennyksen, saattaa veden happipitoisuus laskea järven pohjan lähellä enemmän kuin pinnan tuntumassa. Kun vedessä on enemmän ravinteita ja järven perustuotanto kiihtyy, syntyy järven pohjalle sedimenttiä. Sedimentin käynnistämät hajoamisprosessit kuluttavat pohjan lähellä happea. Jos järvessä on lämpötilakerrostumisesta johtuva harppauskerros, jakaa se vesimassan alusveteen ja päällysveteen. Nämä kerrokset eivät sekoitu helposti keskenään, jolloin alusvedessä alkaa happipitoisuus laskemaan. Mitä enemmän vedessä on ravinteita ja mitä enemmän pohjaan vajoaa kuolutta elomassaa, sitä nopeammin kuluttavat hajoamisprosessit alusveden happitoisuuden alhaiseksi. Erittäin rehevissä ja hypertofisissa järvissä talvi- ja kesäkaudet ovat riittävän pitkiä aiheuttamaan alusveteen hapettomuuden. Silloin hapettomuus alkaa pian tai heti harppauskerroksen alapuolelta. Pohjan lähellä ei voi silloin elää happea kuluttavia eliöitä ja sedimenteissä käynnistyy sisäinen kuormitus, joka osaltaan lisää järven rehevyyttä. Lopulta ravinteiden sisäisen kuormituksen kierre pilaa järven lopullisesti.


title: Hypertrofinen järvi

text: Kuten edellä todettiin, päällysvedessä kasviplanktonin perustuotanto kiihtyy auringon valossa runsaiden ravinnevarantojen turvin niin voimmakkaaksi, että yhteyttämisessä syntyvä happi lisää ennestään hapekasta tilannetta pahemmaksi. Samalla tavoin, kuin hapenpuute rasittaa happea käyttäviä eliöitä, rasittaa liikahappi ylikylläisessä tilanteessa samoja eliöitä. Esimerkiksi kalojen kidukset kärsivät liiasta hapesta ja jo viisi prosenttiyksikköä liikaa happea vaurioittaa niiden kiduksia.


title: Hypertrofinen järvi

text: Tutkimuksien klorofylli-a arvot mittaavat lehtivihreällisten planktonlevien runsautta vedessä. Saatu mittaustulos on verrannollinen levän määrään järvessä ja samalla järven rehevyystasoon. Yleensä levää on niin vähän vedessä, että niiden pitoisuudet klorofylli-a:na mitattuna on 0–10 mg/l. Kun järvet rehevöityvät, nousevat arvot yli 10 mg/l ja alle 50 mg/l luetaan vielä eutrofisen järven pitoisuudeksi. Raja-arvon 50 mg/l ylittävät arvot luetaan hypertrofisiksi pitoisuuksiksi . Carlssonin luokityksessa klorofylli-a on hypertrofisessa järvessä yli 56 mg/l ja jopa enemmän kuin 155 mg/l .


title: Hypertrofinen järvi

text: Hypertrofisen järven perustuotanto käy ylikierroksilla. Ylirehevässä tilanteessa tietyt kasviplanktonin lajit alkavat lisääntyä vähäravineiseen tilaan tottuneiden lajien kustannuksella. Nämä niin sanotut eutrofiset lajit ovat lajistossa enemmistönä ja sama pätee planktonyksilöiden lukumäärissä. Erityisesti syanobakteerit eli sinilevät alkavat dominoida yksilömäärissä. Kiihtynyt planktontuotanto lisää levien määrää 30 kilogramman hehtaarilta tai kohoaa sitäkin arvoa korkeammalle. Kasviplanktonin määriä voidaan mitata myös niiden sisältämän klorofylli-a:n määristä, joiden pitoisuus ylittää ylirehevissä tapauksissa raja-arvon 40μg/l . Eläinplankton muodostuu niistä mikroskooppisista eläimistä, jotka syövät pääasiassa kasviplanktonia. Myös niissä alkavat eutrofiset lajit dominoida sekä lajillisesti että yksilömäärissä.


title: Patrik Pulkkinen

text: Patrik Pulkkinen (s. 14. maaliskuuta 2001 Helsinki) on suomalainen ratamoottoripyöräilijä.


title: Patrik Pulkkinen

text: Pulkkinen debytoi MM-sarjassa Moto3-luokassa kaudella 2017. Kaksi edellistä kautta hän kilpaili Red Bull MotoGP Rookies Cupissa.


title: Patrik Pulkkinen

text: Pulkkinen oli yksi kilpailijoista vuonna 2016 esitetyssä Circuit eMotorsport -televisio-ohjelmassa.


title: Hei taas

text: Hei taas on Ville Leinosen albumi, joka julkaistiin 10. maaliskuuta 2017 levymerkillä Sound of Finland. Se sisältää cover-versioita 1980-luvun suomalaisista iskelmäkappaleista.


title: Hei taas

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 45.


title: Hei taas

text: Suluissa alkuperäinen esittäjä.


title: Downtown Line

text: Downtown Line on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän linja. 41,9 kilometrin pituisella linjalla on 34 asemaa. Se kulkee Bukit Panjangista Tampinesiin.


title: Downtown Line

text: Suunnitelma linjan rakentamiseksi julkistettiin vuonna 2005. Hinta-arvio oli 18 miljardia Singaporen dollaria. Linjan ensimmäinen vaihe Bugisista Chinatowniin avattiin 22. joulukuuta 2013 ja toinen vaihe Bukit Panjangiin 27. joulukuuta 2015. Kun linjan itäinen jatke avautui 21. lokakuuta 2017, Downtown Linesta tuli maailman pisin automatisoitu maanalainen metrolinja.


title: Runkonopeus

text: Runkonopeus on veneen nopeus, jossa keula-aallon aallonpituus on yhtä suuri kuin veneen vesilinjan pituus. Kun vene lähtee liikkeelle sen muodostaman aallonpituus alkaa kasvaa samalla kuin yleensä myös aallonkorkeus. Kun runkonopeus saavutetaan, vene näyttää jäävän suuren keula-aaltonsa taakse vangiksi. Teknisestä näkökulmasta saavutettaessa runkonopeus veneen keula- ja peräaaltojen vaihe-ero on yhtä kuin veneenpituus ja interferenssin vuoksi aallot vahvistavat toisiaan kasvattaen veden vastusta. Runkonopeus ei ole veneen maksiminopeus vaan kasvatettaessa veneen propulsiotehoa veneen nopeus kasvaa ja runkonopeuden ylitystä ei välttämättä juurikaan huomaa. Runkonopeuslaskentaa ei enää käytettä laivasuunnittelussa, vaan sen on korvannut Frouden luvun tarkastelu. Runkonopeuslaskentaa käytetään vielä purjeveneiden vertailussa.


title: Runkonopeus

text: Kun vene liikkuu vedessä se synnyttää seisovan aallon jonka aaltovastus hidastaa liikettä. Tämä ilmiö kasvaa huomattavasti U-muotoisessa pohjassa lähestyttäessä runkonopeutta. Keula-aallon ollessa veneen mittainen Frouden luku on 1. Veneen nopeuden kasvaessa perä vajoaa kulkuaallon pohjaa kohti. Vene yrittää nousta oman aaltonsa muodostamaan rinnettä ylös. Liukukynnyksellä Frouden luku 1,34. Nopeuden kasvattaminen runkonopeudesta näkyy moottorin polttoaineen kulutuksen jyrkkänä epälineaarina kasvuna kunnes vene nousee liukuun. Liukuvan veneen vastus on pienempi ja polttoaineen kulutus kasvaa liu'ussa lineaarisesti nopeuden mukana. Puhtaasti liukuvan veneen Frouden luvun arvo on yli 3. Pienen propulsiotehon vanhoissa purjelaivoissa ja soudettavissa kaleereissa ja pitkäveneissä veden vastuksen nopea kasvaminen lähestyttäessä runkonopeutta on luultavasti tuntunut ylittämättömältä ja siitä on tullut käytännön raja.


title: Runkonopeus

text: Runkonopeus voidaan laskea seuraavalla kaavalla:


title: Runkonopeus

text: Missä:


title: Runkonopeus

text: Runkonopeus formula_3 on siis riippuvainen vesilinjan pituudest formula_4:


title: Runkonopeus

text: Frouden luku on dimensioton suure, joka kuvaa veneen nopeuden suhdetta sen vesilinjan pituuden neliöjuuren. Tätä suhdetta sanotaan myös veneen suhteelliseksi nopeudeksi. Sen lyhenne "SLR" tulee englannin sanoista speed/length ratio.


title: Runkonopeus

text: Frouden luku lasketaan kaavalla = formula_9


title: Runkonopeus

text: Aallonmuodostus vastus on voimakkaasti verrannollinen rungon päämittoihin ja muotoon. Moni nykyaikainen uppoamarunkoinen alus voi ylittää niiden laskennallisen runkonopeuden ilman nousua liukuun. Tällaisissa rungoissa on tyypillisesti pitkä, aaltoja halkova keula ja suippo perä sekä suhteellisen kapea runko. Näitä runkoja käytetään yleisesti kanooteissa, kilpasoutuveneissä, katamaraaneissa, nopeissa autolautoissa ja vastaavissa samaan konseptiin perustuvissa kauppa-, kalastus ja sotalaivoissa. Runkopainolla on myös merkitystä, koska se vaikuttaa uppoamaan ja aallon korkeuteen ja siten energian siirtymiseen aaltoon. Raskaat liukavarunkoiset veneet eivät yleensä voi ylittää runkonopeutta nousematta liukuun. Kapeat ja kevyet veneet, joita ei ole suunniteltu liukuviksi, voivat helposti ylittää runkonopeuden. Kun ne pääsevät yli runkonopeuden aaltojen interferenssistä johtuva aallonkorkeuden kasvu vähenee. Esimerkiksi kilpakajakit voivat ylittää runkonopeuden 100 prosenttia ilman, että ne nousevat liukuun. Puoliliukuvarunkoiset veneet, joiden Frouden luvut ovat välillä 1,65-3,0, ovat uppoamarunkoisten ja liukuvarunkoiset välissä.


title: Kolenté

text: Kolenté tai Great Scarcies on joki Länsi-Afrikassa. Se saa alkunsa Guineasta ja virtaa sieltä Sierra Leoneen, missä se laskee vetensä Atlanttiin. Kolenté on 257 kilometriä pitkä.


title: Kolenté

text: Kolenté saa alkunsa 40 kilometriä Kindian kaupungin pohjoispuolella Fouta Djallonin ylängöltä. Sieltä se virtaa kohti Sierra Leonea, ja joki muodostaa 101 kilometrin verran Guinean ja Sierra Leonen rajaa.


title: Kolenté

text: Sierra Leonen puolella Kolenté virtaa tiheästi asutun mangrovealueen läpi, jossa temnet viljelevät riisiä. Jokivarren tärkeimmät riisikeskukset ovat Kambia, Rokupr ja Mambolo. Joen suulla harjoitetaan suolan keräystä ja kalastusta.


title: Rokel

text: Rokel tai Seli on joki Sierra Leonessa. Se saa alkunsa maan pohjoisosista ja virtaa 400 kilometrin matkan lounaaseen. Se laskee vetensä Atlanttiin laskevaan Sierra Leone -nimiseen estuaariin.


title: Rokel

text: Rokelin valuma-alue on 10 622 neliökilometriä. Sen yläjuoksulla on monia koskia ja Sulavuorilla 15 metrin korkuinen Bambuman vesiputous.


title: Rokel

text: Sierra Leonen suurin vesivoimala, Bumbunan vesivoimala, sijaitsee Rokeljoessa, vajaa 4 kilometriä Bumbunan kaupungista yläjuoksulle päin (koordinaatit ).


title: Lentopallon Mestaruusliigakausi 2016–2017

text:
Lentopallon miesten Mestaruusliigan kausi 2016–2017 pelattiin 11 joukkueen 3-kertaisena sarjana. 8 parasta jatkoi pudotuspeleihin ja kaksi viimeisintä joutui karsimaan sarjapaikastaan.
Naisten Mestaruusliigaan osallistui 9 joukkuetta. Lisäksi Kuortane pelasi yhden vieras- ja kotiottelun jokaista joukkuetta vastaan.


text: Järjestyksen sarjassa määrää ensisijaisesti voittojen määrä.


text: Vammalan Lentopallo (3. mestaruus)


text: mestarijoukkue:


text: Päävalmentaja: Sami Kurttila


text: 2-valmentaja: Janne Kangaskokko


text: Huoltaja: Manu Soro


text: Tilastot: Mikko Korpela


text: LP Viesti Salo (8. mestaruus)


text:
Päävalmentaja: Tomi Lemminkäinen
Apuvalmentaja: Janne Harju
Fysiikkavalmentaja: Ville Salmi
Tilastot: Petri Virtanen
Huoltaja: Auno Lindh
Joukkueenjohtaja: Jouni Salmenjaakko


text: Pieksämäki Volleyn osallistuminen liigakarsintoihin evättiin, koska seura ei pystynyt suoriutumaan liigakelpoisuuteen liittyvien talousvelvoitteidensa hoitamisesta sovittuihin aikarajoihin mennessä. 1-sarjan voittajana naisten liigakarsintoihin selviytynyt Nurmon Jymy sai automaattisesti oikeuden hakea liigapaikkaa kaudelle 2017-2018.


title: Videopelivuosi 1982

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1982 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1983

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1983 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Blériot-SPAD S.510

text: Blériot-SPAD S.510 oli ranskalaisen Blériot-SPAD:n kehittämä ja valmistama kaksitasoinen yksimoottorinen hävittäjälentokone, joka perustui tehtaan aiempaan S.91-malliin.


title: Blériot-SPAD S.510

text: S.510:n kehitys käynnistyi Blériot-SPAD:n aiemman S.91-mallin pohjalta, ja uusi konetyyppi suunniteltiin siten, että se täyttäisi vuonna 1926 asetetut kevyen hävittäjän vaatimukset. Koneessa oli monia ajanmukaisia piirteitä, kuten virtaviivaistetuilla muotolevyjen sisään asennetut päälaskutelineet ja kiinteä kannussuksi. Konetyypin kehityshistoria oli värikäs, eikä tyyppi pärjännyt sen kanssa kilpailleelle Dewoitine D.510 -yksitasolle. Tästä huolimatta Ranskan ilmailuministeriö saatiin taivuteltua ostamaan 60 jo hankintahetkellä vanhentunutta S.510-konetta. S.510C.1-malli tuli palveluskäyttöön vuoden 1936 alulla, ja pysyi rajoitetussa käytössä aina toisen maailmansodan alulle. Muutamien operatiivisten tehtävien jälkeen tyyppi siirrettiin toissijaisiin tehtäviin Pohjois-Afrikkaan.


title: Videopelivuosi 1980

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1980 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Videopelivuosi 1981

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1981 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Stories

text: Stories on ruotsalais-DJ Aviciin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 2. lokakuuta 2015.


title: Stories

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 17. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 10, ja pysyi listalla yhteensä 24.


title: Alandia Vakuutus

text: Alandia Vakuutus on kolmesta yhtiöstä muodostuva ahvenanmaalainen vakuutusyhtiökonserni, joka tarjoaa laajan valikoiman erilaisia vakuutuksia. Yhtiön kansainvälinen toiminta keskittyy erityisest meri- ja venevakuutuksiin. Konsernin liikevaihto on 164 miljoonaa euroa.


title: Alandia Vakuutus

text: Yhtiön nimi Alandia on latinaa, suomeksi käännettynä Ahvenanmaa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Maarianhaminassa Ahvenanmaalla. Sivukonttorit sijaitsevat Tukholmassa, Göteborgissa ja Helsingissä. Ahvenanmaalaiset laivanvarustajat perustivat Alandian emoyhtiön vuonna 1938, ja toiminnan alkuvaiheissa yhtiö toimi etupäässä ahvenanmaalaisten varustamoiden vakuutusyhtiönä.


title: Alandia Vakuutus

text: Konsernin toimitusjohtaja on 24. lokakuuta 2016 lähtien Tony Karlström.


title: Alandia Vakuutus

text: Alandiakonsernin muodostavat Försäkringsaktiebolaget Alandia ja sen kaksi tytäryhtiötä Försäkringsaktiebolaget Pensions-Alandia ja Försäkringsaktiebolaget Liv-Alandia. Yhtiön kotipaikka on Maarianhamina.[2]


title: Alandia Vakuutus

text:
Alandia Vakuutus tarjoaa kaupallisten merivakuutusten lisäksi huvivene-, henkilö- ja henkivakuutuksia sekä lakisääteisiä tapaturmavakuutuksia. Kansainvälisessä toiminnassa keskitytään erityisesti meri- ja venevakuutuksiin. Alandia on Pohjoismaiden suurin merenkulkualaan erikoistunut vakuutusyhtiö.[2]
Vakuutustoiminnan lisäksi konsernilla on yli 200 vuokra-asuntoa Maarianhaminassa ja kaupungin ympäristössä sekä lisäksi myös toimisto- ja liiketiloja.[2]


title: Alandia Vakuutus

text: 1900-luvun alussa ahvenanmaalaiset rahtialukset liikennöivät säännöllisesti kansainvälisillä vesillä, ennen kaikkea Australian ja Englannin välillä. Laivat ja niiden lastit olivat arvokkaita, ja siksi niiden vakuuttaminen oli erittäin tärkeää, erityisesti Ahvenanmaan kaltaiselle pienelle maakunnalle. Toista maailmansotaa edeltävinä vuosina Ahvenanmaan laivastoon kuului 75 alusta, joiden yhteenlaskettu kantavuus oli lähes 200 000 tonnia. Vuoteen 1937 saakka Ahvenanmaalla toimi noin parikymmentä merivakuutuksia myyvää ulkomaista vakuutusyhtiötä.


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 1937 muutamat laivanvarustajat päättivät perustaa ahvenanmaalaisen merivakuutusyhtiön. Suunnitelmat esiteltiin syyskuun lopussa varakihlakunnantuomari Birger Jarl Palmelle Helsingin Royal-ravintolassa. Palme otti asian selvitettäväkseen, ja 28. joulukuuta ehdotus voitiin esitellä laivanvarustajayhdistyksen hallitukselle. Hallitus teki päätöksen suositella yhtiön perustamista välittömästi, ja takuupääomaksi määrättiin 2 miljoonaa markkaa. 24 varustamo-osakeyhtiötä allekirjoitti yhtiösopimuksen 30. joulukuuta 1937. Siten syntyi emoyhtiö, jonka silloinen nimi oli Redarnas Ömsesidiga Försäkringsbolag (RÖF).


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 1938 yhtiö rekisteröitiin ja toiminta voitiin aloittaa. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin laivanvarustaja Gustaf Erikson ja toimitusjohtajaksi Birger Jarl Palme. Samana vuonna RÖF avasi toimiston Maarianhaminassa osoitteessa Torggatan 20. RÖF menestyi alkuvuosinaan hyvin, mutta toinen maailmansota aiheutti yhtiölle vastoinkäymisiä. Vuodesta 1941 tuli musta vuosi yrityksen historiassa: neljä alusta upposi ja kymmenen joutui vihollisen haltuun.


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 1948 perustettiin ensimmäinen tytäryhtiö, Återförsäkringsbolaget Alandia. Sama yhtiö muunnettiin vuonna 1957 ensivakuutusyhtiöksi ja se sai nykyisen nimensä Försäkringsaktiebolaget Alandia. Toimintaan lisättiin monenlaisia vakuutuksia, mm. tapaturma-, tulipalo-, murto- ja eläinvakuutukset.


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 1961 katsottiin tarpeelliseksi perustaa ahvenanmaalainen henkivakuutusyhtiö, ja siitä sai alkunsa toinen tytäryhtiö Försäkringsaktiebolaget Liv-Alandia. Vuonna 1994 toiminta jaettiin kahdeksi yhtiöksi: Försäkringsaktiebolaget Pensions Alandia ja Försäkringsaktiebolaget Liv-Alandia.


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 1996 Alandia avasi toimiston Tukholmassa ja vuonna 2001 myös Helsingissä ja Göteborgissa.


title: Alandia Vakuutus

text: Vuonna 2015 Försäkringsaktiebolaget Alandia ja emoyhtiö RÖF fuusioituivat. RÖF muutettiin osakeyhtiöksi, joka sai nimekseen Försäkringsaktiebolaget Alandia. Försäkringsaktiebolaget Alandian suurimpia osakkaita ovat vielä nykyisinkin ennen kaikkea laivanvarustamot.


title: Anton Hedman

text: Anton Hedman (s. 15. toukokuuta 1986 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Luleå HF:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Anton Hedman

text: Elite Prospects -sivuston mukaan Hedman on isokokoinen laitahyökkääjä, joka taklaa kovaa, tykkää pelata fyysisesti ja ärsyttää vastustajia. Hän on kokoisekseen nopea luistelija ja Hedman on myös kohtalaisen hyvä hyökkäyspäässä. Hän on myös vahva laitaväännöissä ja hyvä suojaamaan kiekkoa kulmissa. Hedmanin pelityyli kostautuu ajoittain kuitenkin turhina jäähyinä.


title: Anton Hedman

text: Luleå HF:n urheilutoimenjohtaja Lars Bergström on kuvaillut Hedmania voimahyökkääjäksi, joka tuo joukkueeseen karismaa ja on vahvan profiilin pelaaja. Bergström on sanonut hänen olevan myös fyysinen pelaaja, jolla on valtava aura ympärillään, mutta Hedmanilla on fysiikan lisäksi myös taitoa.


title: Anton Hedman

text: Hedman on Tranebergs IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Hammarby IF:ään ja sieltä edelleen B-juniori-ikäisenä Stocksunds IF:ään. Boston Bruins varasi Hedmanin kahdeksannella kierroksella 255. pelaajana . Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi Djurgårdens IF:n J20-junioreihin. Hedman oli tehoilla 14+9=23 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Christopher Thörnin kanssa ja hän sijoittui sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi. Hedman voitti myös koko J20 SuperElitin jäähypörssin 119 minuutillaan.


title: Anton Hedman

text: Kesällä 2005 OHL-joukkue Sudbury Wolves varasi Hedmanin 37. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2006–2007 Hedmanin OHL-joukkueeksi vaihtui Owen Sound Attack, josta hän siirtyi edelleen kesken kauden Guelph Stormin riveihin. Kaudeksi 2007–2008 Hedman palasi kotimaahansa ja siirtyi Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue VIK Västerås HK:hon. Hän vaihtoi seuraa kauden aikana kahdesti samassa sarjassa; ensin Almtuna IS:ään ja sittemmin takaisin Hedmanin junioriuralta tuttuun Hammarby IF:ään. Hedmanin tulokaskausi Allsvenskanissa toi yhteensä 29 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6. Jäähyminuutteja kertyi 98. Kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa Växjö Lakersiin. Kaudella 2009–2010 Hedman sijoittui sarjan jäähypörssissä neljänneksi 117 minuutillaan. Hän eteni molempina kausinaan Lakersin kanssa Kvalserieniin, mutta joukkue jäi molemmilla kerroilla lopulta ilman sarjanousua.


title: Anton Hedman

text: Kaudeksi 2010–2011 Hedman siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Elitserien-joukkue MODO Hockeyn riveihin. Hänen tulokaskautensa Ruotsin pääsarjatasolla toi 48 runkosarjaottelussa tehot 5+8=13 ja yhdeksässä Kvalserien-ottelussa yhden maalin. Hedman keräsi runkosarjassa myös 97 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui Elitserienin jäähypörssissä viidenneksi. Kaudeksi 2012–2013 Hedman siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Luleå HF:ään. Hän voitti kauden aikana European Trophyn mestaruuden sekä kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Kaudella 2013–2014 Hedman teki Ruotsin pääsarjatason yhden kauden maaliennätyksensä kymmenellä osumallaan.


title: Anton Hedman

text: Kaudeksi 2014–2015 Hedman siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Färjestad BK:hon. Hän voitti pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Mestarien liigassa Hedman oli kolmella osumallaan Färjestadin paras maalintekijä Milan Gulašin kanssa. Hän ei henkilökohtaisesta piste-ennätyksestään huolimatta saanut omasta mielestään sopivaa roolia ja tarpeeksi peliaikaa, joten Hedman purki omasta aloitteestaan sopimuksensa kauden päätteeksi.


title: Anton Hedman

text: Hedman palasi kaudeksi 2015–2016 pitkällä, nelivuotisella sopimuksella Luleå HF:ään. Hän oli kaudella 2016–2017 tehoilla 8+14=22 joukkueen toiseksi paras pistemies Bill Sweattin kanssa sisäisessä pistepörssissä edellään vain Johan Harju.


title: Anton Hedman

text: Hedman on pelannut Ruotsin A-maajoukkueessa viisi ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 9. huhtikuuta 2014 Rapperswil-Jonassa Sveitsiä vastaan.


title: Kallio Block Party

text: Kallio Block Party (tunnetaan myös lyhennettynä KBP) on Kallio-liikkeen järjestämä tapahtuma Helsingin Kallion kaupunginosan kaduilla.


title: Kallio Block Party

text: Ensimmäisen kerran vuonna 2011 järjestetyssä pääsymaksuttomassa tapahtumassa Kallion kadut, puistot ja julkiset rakennukset täyttyvät musiikilla, taiteella ja katukulttuurilla. Urbaani katufestivaali on täysin vapaaehtoisten järjestämä, aidaton ja kaikille avoin. KBP järjestetään joka vuosi elokuun ensimmäisenä lauantaina. Festivaalien ajaksi autotiet suljetaan ja kadut täyttyvät lavoilla, ruoka-autoilla ja ihmisillä.


title: Videopelivuosi 1984

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1984 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: 99 Luftballons (albumi)

text: 99 Luftballons (, ) on saksalaisen yhtyeen Nenan kokoelmalevy vuodelta 1984. Se oli heidän ensimmäinen maailmanlaajuisesti julkaisemansa albumi kappaleen ”99 Luftballons” saaman suosion johdosta ja heidän ensimmäinen albuminsa, jossa oli englanninkielisiä sanoja. Albumi sai kohtuullista suosiota Yhdysvalloissa.


title: Videopelivuosi 1985

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1985 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Luettelo Atari 7800 -peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Atari 7800 -peleistä.


title: Luettelo Atari 5200 -peleistä

text: Tämä on luettelo julkaistuista Atari 5200 -peleistä:


title: Videopelivuosi 1986

text: Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1986 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Julkisen talouden lainanhoitokulut tarkoittavat niitä kuluja, joita julkiselle taloudelle, sen keskeisimpänä osana valtiolle koituu lainanotosta esimerkiksi lainanhoitokustannuksina tai korkoina. Tässä artikkelissa käsitellään asiaa ja sen merkitystä yhteiskunnalle.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Vuonna 2016 Suomen julkisen talouden lainojen hoitokulut olivat arviolta noin 1,6 miljardia euroa. Tämä vastaa noin 2,9 prosenttia Suomen valtion menoarviosta 2016, ja noin 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Suomen valtion bruttokansantuote kasvoi vuonna 2016 noin 1,6 prosenttia, näin ollen yhteiskunnan tuotanto kasvoi julkisia lainanhoitokuluja noin 0,9 prosenttiyksikköä enemmän suhteessa bruttokansantuotteeseen. Tältä osin kehitys oli siis kestävää.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Suoranaista vaikutusta lainanhoitokuluilla ei hyvinvointiin ole, elleivät ne kasva vastuuttomaan tai kestämättömään kokoluokkaan suhteessa tuotantoon.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Aihetta käsitellessä on oleellista huomata, että talouden käsite kattaa sekä sen tuotannon, että hyvinvoinnin.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Hyvinvoinnin kehitys Suomessa vuonna 2015 inhimillisen kehityksen indeksin mukaisesti oli positiivista kehitystä 0,2 prosenttiyksikköä.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Suomi kuuluu maailman maiden joukossa eniten hyvinvoivien valtioiden joukkoon, ja sijoitusluku oli 23. listauksessa vuonna 2015. Tasa-arvo-korjatussa inhimillisen kehityksen indeksissä Suomen sijoitus oli vielä parempi hyvinvoinnin kannalta, kymmenes.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Näin voidaan siis todeta, että Suomella on valtiona yleisesti ottaen kohtalaisen hyvä taloudellinen tilanne.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: On silti huomautettava, että suomalaisilla ja Suomessa asuvilla henkilöillä taloudelliset tilanteet vaihtelevat.


title: Julkisen talouden lainanhoitokulut

text: Koulutuksella on merkittävä rooli yhteiskunnan talouden ja hyvinvoinnin kannalta.


title: Pentti Karvonen

text: Pentti Karvonen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Pyhälahden kansakoulu

text: Pyhälahden kansakoulu sijaitsee Keiteleen Pyhälahden rannalla Konnevedellä. Koulurakennus valmistui syksyllä 1946. Pyhälahden koulu on viimeinen Konnevedelle perustettu kansakoulu. Koulu on rakennustyyliltään ja -tavaltaan tyypillinen 1930–1940-luvun koulurakennus. Rakennus on kulttuuri- ja rakennushistoriallinen suojelukohde.


title: Pyhälahden kansakoulu

text: Koulun tontilla Pyhälahden hiekkarannan rinteessä on jääkauden jättämä kiviröykkiö ”Hiidenpelto”, jonka takia koulun tontti oli alun perin rakentamaton. Koulurakennus sijaitsee noin 50 metrin päässä vanhasta perinteisestä Pyhälahden kalatiestä. Koulun järven puoleisessa rinteessä on rantalehto ja luonnonlähde. Keiteleen Pyhälahti rakennuspaikkana on Natura 2000:n järviluonnon suojelualuetta. Vesistö liittyy Kymijoen vesistöön ja Neiturin kanavan kautta Suomen uusimpaan Etelä-Konneveden kansallispuistoon. Alue on luonnonhistoriallinen, ja lähiseudulta on löytynyt monia muinaismuistoja


title: Pyhälahden kansakoulu

text: Pyhälahden kansakoulu aloitti toimintansa supistettuna kouluna vuokrahuoneissa vuonna 1937. Koulurakennus oli tarkoitus rakentaa vuonna 1940, mutta hanke toteutui sotavuosien vuoksi vasta 1946. Pyhälahden kansakoulun rakensivat Matti Paananen, Simo Sirkka ja Kalle Jäppinen. Perustuksen lohkokivet otettiin Kantianvuoresta. Kivilaji on vaaleanharmaata, keskirakeista, selvästi suuntautunutta granodioriittia, jossa esiintyy punertavaa graniittia leikkaavina juonina tai osueina..


title: Pyhälahden kansakoulu

text: Koulurakennus on hirsirakenteinen. Siinä oli alun perin pärekatto. Vuonna 1954 rakennukseen laitettiin tiilikatto ja lautavuoraus. Vuonna 1965 Pyhälahden kansakoulu lakkautettiin ja koulupiiri yhdistettiin Särkisalon koulupiiriin. Koulu toimi tämän jälkeen kylätalona. Koulurakennusta ja pihapiiriä on kunnostettu muun muassa vuosina 1990–1992, 2000–2002 ja 2010. Lähiseudulla ovat muun muassa Navettakino, Riihikahvila, Kalasatama ja hiekkaranta.


title: Pyhälahden kansakoulu

text: Kulttuurihistoriallisesti arvokkaassa hirsirakennuksessa ovat toimineet myöhemmin muun muassa Särkisalon kyläyhdistys, Retkeilykeskus Rantakallio sekä taiteilija Eeva-Liisa Mölsän ateljee. Pyhälahden vanha kansakoulu toimii edelleen mökki- ja retkimatkailijoiden kiintopisteenä sekä leirikouluna elävänä museona.


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: 1. tykistörykmentti () on Ranskan maavoimien 1. divisioonaan kuuluva tykistörykmentti. Rykmentti osallistui sekä ensimmäiseen että toiseen maailmansotaan.


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: Rykmentti jatkaa kuningas Ludvig XIV:n 4. helmikuuta 1671 perustaman kuninkaallisen fusilieerirykmentin () perinteitä. Sen ensimmäisestä patteristosta perustettiin 25. helmikuuta 1720 nimellä Régiment de la Fère päällikkönään (everstinään) N. Pijart


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: Vuonna 1785 Napoleon Bonaparte astui aliluutnanttina palvelukseen tässä rykmentissä palvellen rykmentissä aina vuoteen 1790. Ranskan vallankumouksen jälkeen vuonna 1791 rykmentin nimen lopusta poistettiin perustajan patronyymi ja sille annettiin järjestysnumeroksi ykkönen () vanhimpana ranskalaisena tykistöyksikkönä. Nimeen lisättiin täsmenne 1794 () erottamaan se ratsastavasta tykistöstä.


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: Rykmentti oli ainoastaan hallinnollinen organisaatio ja se toimi pattereihin jakaantuneena eri paikoissa. Esimerkiksi 1. lokakuuta 1812 rykmentin patterit oli sijoitettu seuraavasti:


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: Rykmentin kalustona on LRU, COBRA-vastatykistötutkat, SL2A-äänimittausjärjestelmä (), VAB, 120 mm heittimet. lennokit, PVP ja AURELIA ja sen kokoonpano on seuraava:


title: Ranskan 1. tykistörykmentti

text: Rykmentin komentajina 1792 - 1815 olivat


title: Gilmore

text: Gilmore voi tarkoittaa seuraavia:


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marco (vuoteen 1862 "Cellino", Leccen murteella "Cilinu") on kunta Etelä-Italiassa Brindisin maakunnassa Apulian alueella.


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marco sijaitsee Salenton niemimaalla eli Italian ”saappaankorossa” kymmenisen kilometriä Adrianmeren rannikolta sisämaahan. Brindisi sijaitsee maanteitse noin 25 kilometriä Cellino San Marcosta pohjoiseen, Lecce puolestaan noin 30 kilometriä Cellino San Marcosta kaakkoon. Etäisyys Bariin on noin 135 kilometriä. Italian maanjäristysvyöhykkeiden luokituksessa Cellino San Marco kuuluu vyöhykkeeseen 4 (zona 4) eli matalan maanjäristysvaaran alueeseen.


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marcon naapurikunnat ovat Brindisi, Campi Salentina (LE = Leccen maakunta), Guagnano (LE), San Donaci, San Pietro Vernotico ja Squinzano (LE). San Donacin ja San Pietro Vernoticon keskustaajamat sijaitsevat aivan Cellino San Marcon keskustaajaman tuntumassa.


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marco on alankomaata. Sen maaperä on hedelmällistä ja olosuhteet viininviljelylle, oliivinviljelylle sekä muulle maataloudelle ovat otolliset. Ilmasto on välimerellinen: kesät ovat lämpimiä, tuulisia ja kuivia. Talvet ovat leutoja. Lumisateita saattaa esiintyä toisinaan.


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marcon alueen merkittävin arkeologinen monumentti on Bosco Li Veli -nimisestä paikasta löydetty niin kutsuttu ”tomba a forno” (”uunia muistuttava hauta”), joka on peräisin eneoliittiselta kaudelta. Vuonna 1948 löydettyä hautaa on vaikea erottaa ympäristöstään. Eneoliittisella kaudella ja pronssikaudella paikkakunnalla on mahdollisesti elänyt primitiivinen väestö, jonka tilalle tuli toista alkuperää oleva väestö, joka perusti nykyisen Cellinon. Keskiajalla alueen huomattavin kylä oli La Mea nykyisen San Donacin rajan tuntumassa. San Marcon kirkko on rakennettu 800-luvulta peräisin olevan kappelin raunioille 1600–1700-luvuilla. Kirkossa on muun muassa barokkia edustava alttari ja hopeinen patsas vuodelta 1819.


title: Cellino San Marco

text: 1300-luvun alusta aina 1800-luvun alkuun Cellinoa hallitsivat useat feodaaliherrat kuten De Fallosa, Noha, Albrizzi ja Chyurlia. Joachim Murat lopetti feodaalioikeudet vuonna 1806. Risorgimenton eli Italian yhdistymisen aikaan 1800-luvulla Cellinossa perustettiin Nuori Italia -liikkeeseen kuulunut kapinallisryhmä ”La Plebe al Monte Sacro”. Vuonna 1927 Cellino San Marcosta tuli osa tuolloin perustettua Brindisin maakuntaa, sitä ennen se oli kuulunut Leccen maakuntaan.


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marcon väkiluku oli vuonna 1861 noin 1 200, josta se kasvoi yli 7 000 asukkaaseen 1980-luvulle tultaessa. Sen jälkeen väkimäärä on vähentynyt.


title: Cellino San Marco

text: Tunnettuja Cellino San Marcossa syntyneitä tai asuneita henkilöitä ovat muun muassa Albano Carrisi (s. 1943), Franco Carrisi (s. 1947), Ylenia Carrisi (1970–1993), Yari Carrisi (s. 1973) ja Cristèl Carrisi (s. 1985) sekä ensin mainitun ex-puolisot Romina Power ja Loredana Lecciso (s. 1972). Muita paikkakuntaan liittyviä henkilöitä ovat muun muassa poliitikko Antonio De Viti De Marco (1858–1943) ja filologi Raffaele Spongano (1904–2004).


title: Cellino San Marco

text: Cellino San Marcon asukkaita kutsutaan adjektiivilla "cellinesi" (monikko).


title: Temple Sinai (Oakland)

text: Temple Sinai on reformijuutalainen synagoga Oaklandissa Yhdysvalloissa. Vuonna 2006 aloitettiin laajennusprojekti, johon seurakunnan jäsenet lahjoittivat yli 12 miljoonaa dollaria. Työt aloitettiin 2008 ja uusi kappeli valmistui kesällä 2010


title: Porfobilinogeenisyntaasi

text: Porfobilinogeenisyntaasi eli aminolevulinaattidehydrataasi on lyaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymin substraattina toimii aminolevuliinihappo ja tuotteena muodostuu porfobilinogeenia. Porfobilinogeenia esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa ja se on tärkeä entsyymi porfyriinien kuten hemin ja klorofyllin biosynteesissä. Porfobilinogeenisyntaasin EC-numero on EC 4.2.1.24.


title: Porfobilinogeenisyntaasi

text: Porfobilinogeenisyntaasia esiintyy useissa eliöissä. Ihmisellä se on aktiivinen erityisesti punasoluissa. Eri eliöiden entsyymit poikkeavat toisistaan kineettisten parametrien, metallikationivaatimusten ja pH-stabiiliuden suhteen. Rakenteeltaan porfobilinogeenisyntaasi on tyypillisesti joko kuudesta alayksiköstä koostuva heksameeri tai kahdeksasta alayksiköstä koostuva oktameeri. Näistä oktameeri on tyypillisempi ja katalyyttisesti aktiivisempi. Entsyymi on siis niin kutsuttu morfeeiini. Toimiakseen porfobilinogeenisyntaasi tarvitsee kahdenarvoisen metallikationin, joka on joko sinkki tai magnesium. Ihmisen entsyymi käyttää sinkkiä. Sinkistä riippuvaiset porfobilinogeenisyntaasit ovat hyvin herkkiä lyijyn aiheuttamalle inhibiitiolle. Lyijy sitoutuu entsyymissä sinkin tilalle, mutta ei toimi samalla tavoin katalyyttisesti aktiivisena metallina. Lyijymyrkytyksen aiheuttama anemia ja virtsan aminolevuliinihapon pitoisuuden nousu johtuu porfobilinogeenisyntaasin toiminnan estymisestä.


title: Porfobilinogeenisyntaasi

text: Porfobilinogeenisyntaasin katalysoiman reaktion mekanismille on esitetty useita vaihtoehtoja. Yhteistä niille on, että ensimmäisessä vaiheessa muodostuu aminolevuliinihapon ketonin karbonyyliryhmän ja entsyymin aktiivisen kohdan lysiiniaminohapon välille imiini eli niin kutsuttu Schiffin emäs. Erään esitetyn mekanismin mukaan seuraavassa vaiheessa emäksinen aminohappo deprotonoi toisen aminolevuliinihapon ketoniryhmän viereisen hiiliatomin, jolloin muodostuu enolaatti-ioni. Tämä enolaatti-ioni on nukleofiilinen ja reagoi elektrofiilisen imiinin kanssa additioreaktiolla. Seuraavassa vaiheessa tapahtuu protoninsiirto ja entsyymin ja substraatin välinen aminosidos protonoituu ja muodostuu ammoniumioni. Tämä välituote hajoaa aldolikondensaatioreaktion mukaisesti ja muodostuva välivaihe irtoaa entsyymistä. Muodostuva tuote sisältää nukleofiilisen aminoryhmän ja elektrofiilisen ketoniryhmän ja välituote syklisoituu molekyylinsisäisellä kondensaatioreaktiolla. Näin muodostuneesta yhdisteestä syntyy porfobilinogeenia protoninsiirtojen seurauksena.


title: Porfobilinogeenisyntaasi

text: Eräässä porfyriatyypissä akuutissa kongenitaalisessa porfyriassa porfobilinogeenisyntaasin aktiivisuus on vähäinen tai entsyymiä ei muodostu. Tämä johtaa virtsan aminolevuliinihapon ja koproporfyrinogeeni III:n pitoisuuden kasvamiseen. Sairaus periytyy autosomien välityksellä ja oireet ovat samankaltaisia akuutin intermittentin porfyrian kanssa.


title: Ristasara

text: Ristasara eli lännenhernesara ("Carex demissa") on sarakasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Ristasaraa on aiemmin pidetty pitkään hernesaran ("Carex viridula") alalajina, mutta nykyisin ristasara on kuitenkin tulkittu omaksi lajikseen. Ristasara voidaan jakaa kahteen alalajiin, lännenristasara ("Carex demissa" subsp. "demissa") sekä makaronesianristasara ("Carex demissa" subsp. "cedercreutzii"), joista Suomessa tavataan nimialalajia lännenristasaraa.


title: Ristasara

text: Ristasara kuuluu lisäksi niin sanottuun "keltasararyhmään", jonka lajit risteytyvät helposti keskenään. Ristasara muistuttaakin paljolti keltasaran ("Carex flava") ja hernesaran ("Carex viridula") risteymää, mutta tuo risteymä on kuitenkin steriili toisin kuin ristasara, joka on lisääntymiskykyinen.


title: Ristasara

text: Ristasara on melko matalakasvuinen ja sen varsi on usein S-kirjaimenmuotoisesti kaartuva. Sen lehdet ovat sileitä ja 3–4 mm leveitä. Ristasara on erilaistähkäinen saralaji, ja sen kukintona oleva tähkistö koostuu tavallisesti yhdestä vaaleanruskehtavasta hedetähkästä sekä muutamasta vihertävänvärisestä emitähkästä. Hedetähkä on ohut ja sijaitsee varressa ylinnä, selvästi erillään emitähkistä. Emitähkiä on tavallisesti kahdesta neljään kappaletta ja ne sijaitsevat kiinni varressa melko harvassa. Emikukat ovat kolmiluottisia. Tähkäsuomut ovat väriltään kalvaanruskeita sekä muodoltaan kulmikkaita, ja pullakot ovat kulmikkaita sekä lyhyen suuodan omaavia.


title: Ristasara

text: Ristasaraa kasvaa monenlaisilla kosteilla ihmisvaikutteisilla paikoilla, kuten ojanpenkereillä, metsäteiden reunoilla sekä metsäisillä levikepaikoilla. Suomessa ristasaraa tavataan lähinnä Ahvenanmaalla, minkä lisäksi Varsinais-Suomesta sekä muualta eteläisestä Suomesta on monia, osin vanhoja havaintoja. Etelämpänä, kuten Etelä-Ruotsissa, laji on yleisempi kuin Suomessa.


title: Ristasara

text: Ristasaran tieteellisen nimen lajinimi ("demissa") tarkoittaa latinaksi matalaa.


title: Keltasararyhmä

text: "Keltasararyhmä" on taksonomisesti epävirallinen lähisukuisten saralajien muodostama lajiryhmä, johon kuuluvien taksonien tulkinta lajeiksi ja alalajeiksi ei ole kaikilta osin täysin selkeää. Keltasararyhmään kuuluvat lajit risteytyvät helposti keskenään, minkä myötä lajien ja alalajien erottaminen on hankalaa. Risteymät muistuttavat vaihtelevassa määrin vanhempiaan ja ovat useimmiten steriilejä eli niiden pullakoihin ei kehity lisääntymiskykyistä pähkylää. Etenkin keltasaran ja hernesaran väliset risteymät ovat tavallisia näiden kasvaessa samalla alueella. Hernesaran kolmea alalajia on joskus pidetty kutakin omana lajinaan, ja ristasara on aiemmin tulkittu myös hernesaran alalajiksi. Lajiryhmän lajeilla on eroja muun muassa pullakoiden suuodan pituudessa.


title: Reviisori

text: Reviisori on Nikolai Gogolin kirjoittama näytelmä, jonka teemoja ovat muun muassa Venäjän mahti ja korruptio. Kirjassa reviisori eli julkisten laitosten tarkastaja on tulossa venäläiseen kylään kierrokselle, ja kaupunginjohtaja rupeaa järjestelemään kaupungin asioita vierailua varten.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulu (lyhyemmin "AE-koulu") on Porvoossa Näsin kaupunginosassa sijaitseva taito- ja taideainepainotteinen suomenkielinen yhtenäiskoulu. Taideaineisiin painottuvassa koulussa on luokat 1–9, ja sen lisäksi erityisopetusta ja kehitysvammaisten erityiskoulu pienluokat. Viuhkanmuotoisen koulurakennuksen keskusaulasta lähtee neljä siipeä, joista yhdessä ovat liikunta- ja hallintotilat. Taiteilija Albert Edelfeltin mukaan nimetyn koulun ulkoseinässä on graafisella betonilla kuvattu osat neljästä Edelfeltin teoksesta.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Porvoon kaupunginvaltuusto hyväksyi marraskuussa 2005 uuden koulun rakentamisen Länsi-Porvooseen. Koulun suunnittelun tavoitteena oli luoda aidosti yhtenäinen peruskoulu, jonka toiminnassa ei ole havaittavissa ala- ja yläluokkien rajoja eikä luokan- eikä aineenopettajilla ei ole tarkkoja työnjakoja. Helmikuussa 2006 koulu ehdotettiin nimettävän porvoolaisen taiteilijan Albert Edelfeltin mukaan. Nimi kuvaisi kaupungin suomenkielisen koulutusjaoston mukaan koulun kiinnostusta taito- ja taideaineisiin ja tekisi Porvoota sekä itse koulua tunnetummaksi. Huhtikuussa 2006 Porvoon kaupunginhallitus päätti, että Albert Edelfeltin koulu perustetaan 1. elokuuta 2008 ja Näsin koulu lakkaa toimimasta kevätlukukauden 2008 lopussa. Lukuvuoden 2008–2009 Albert Edelfeltin koulu toimi väliaikaisesti entisen Näsin koulun tiloissa.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulu aloitti toimintansa omassa rakennuksessa syksyllä 2009, vuoden aikataulusta myöhässä. Koulu rakennettiin viuhkamaiseksi, ja siinä on neljä erillistä kolmikerroksista siipeä. 1–3-luokkalaiset, 4–6-luokkalaiset ja 7–9-luokkalaiset sijoitettiin kaikki omiin siipiinsä. Neljännessä siivessä ovat liikunta- ja hallintotilat. Jokaiseen siipeen on oma sisäänkäynti, ja siipiä yhdistävän keskusaulan alakerrassa on ruokala.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Arkkitehti Jani Ristimäen mukaan koulun suunnittelussa lähdettiin liikkeelle tontin muodosta. Viuhkamaisen muodon ja osittaisen rinneratkaisun ansiosta tontti saatiin tehokkaasti käyttöön. Lasten turvallisuuden takia ajoneuvo- ja huoltoliikenne on sijoitettu eri puolelle rakennusta kuin pihat, joissa oppilaat viettävät aikaa.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Suomen sisäkattoyhdistys valitsi koulun Vuoden kohteeksi 2009. Yhdistyksen hallituksen puheenjohtajan Pentti Seppäsen mukaan koulussa yhdistyvät näyttävyys ja tilan toimivuus. Koulussa yhdistyvät huolellinen suunnittelu ja tekninen ammattitaito vaativien tilojen lopputuloksessa. Seppänen mainitsee esimerkkeinä vaativan kahdeksan metriä korkean aulan, joka toimii samalla ruokasalina, liikuntasalin ja sinne sijoittuvan lähes teatteritason näyttämön.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Koulu on nimetty porvoolaisen taiteilijan Albert Edelfeltin mukaan. Koulun ulkoseinään on graafiseen betoniin ikuistettu neljä Edelfeltin teosta ja aulan lasikaiteessa on hänen nimikirjoituksensa. Graafisessa betonissa musta kiviaines ja vaaleampi betoni muodostavat rasterikuvion, joka näkyy kuvana kauempaa katsottuna. Koulun pihassa on lisäksi Jarmo Vellosen tekemä veistos "Tiedon pylväs". Veistos on betonista tehty pylväs, jonka yläpäässä on pronssinen pöllö symboloimassa tietoa ja viisautta.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulu on suomenkielinen yhtenäiskoulu. Opetusta annetaan luokkatasoilla 1–9. Jokaista tasoa kohden on normaalit A- ja B-luokat. A- ja B-luokkien lisäksi koulussa on myös kielikylpyjä varten C-luokat. Kielikylpyluokat ovat tarkoitettu lapsille, joiden perheen kotikieli on suomi. Henkilökunta puhuu näiden luokkien lapsille vain ruotsia. Koulu painottuu taito- ja taideaineisiin. Sen erikoistiloissa on erilliset taito-, taide-, ja teknisten töiden tilat. Painotus näkyy myös valinnaiskursseissa.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Koulussa käytetään peda.net-oppimisympäristöä, ja sähköisiä oppikirjoja käytetään koulussa useissa aineissa.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulun erityisopetus tapahtuu osana oppilaan koulupäivää pienryhmässä, yksilöopetuksena tai samanaikaisopetuksena oppilaan omassa luokassa.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulun vieressä on pienluokat-erityiskoulu, joka kuuluu hallinnollisesti Albert Edelfeltin kouluun. Se on kehitysvammaisten erityiskoulu, ja siellä on myös kehitysvammaisten autististen oppilaiden luokka. Ennen Albert Edelfeltin koulun valmistumista koulu oli itsenäinen ja toimi nimellä Tulliportin koulu.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Albert Edelfeltin koulussa toimii oppilaskunta, jossa on oppilaita luokilta 2–9. Oppilaskuntaan on valittu jokaiselta luokalta kaksi jäsentä. Koululla järjestetään jokakeväinen tapahtuma Atte-Show, jossa koulun oppilaat suunnittelevat ja toteuttavat ohjelman. Ensimmäinen Atte-Show järjestettiin keväällä 2010, ja se järjestetään Albertin nimipäivän jälkeisenä päivänä. Koululla toimii myös "Neppis2"-iltapäiväkerho.


title: Albert Edelfeltin koulu

text: Koulun erikois- ja liikuntatilat ovat myös iltakäytössä. Niitä käyttävät muun muassa paikallinen työväenopisto. Liikuntasaliin ja teknisen työn tiloihin on oma sisäänkäyntinsä.


title: Alfa Romeo Alfetta GTV

text: Alfa Romeo Alfetta GT/GTV on Alfa Romeon vuosina 1974–1987 valmistama coupé-korinen automalli, joka perustuu nimensä mukaisesti Alfa Romeo Alfettaan. Se korvasi edeltäneen 105/115-sarjan, ja seuraajiksi tulivat vuonna 1994 uudet GTV- ja Spider-mallit. Vuosina 1978–1979 autoa myytiin Pohjois-Amerikassa nimellä Alfa Romeo Sprint Veloce.


title: Alfa Romeo Alfetta GTV

text: Alfa Romeo Alfetta GT esiteltiin vuonna 1974, kaksi vuotta sedan-korista Alfettaa myöhemmin. Coupé perustui sedanin lyhennetylle alustalle, mutta sen kori oli muotoiltu virtaviivaisemmin, ja ilmanvastuskerroin oli 0,39. Kaikki mittarit kierroslukumittaria lukuun ottamatta oli sijoitettu keskelle kojelautaa, mikä sai osakseen arvostelua. Alkuperäinen moottori oli 1,8-litrainen (122 hv).


title: Alfa Romeo Alfetta GTV

text: Vuonna 1976 1,8-litrainen moottori poistui, ja uuden malliston muodostivat 1,6-litrainen (109 hv) GT ja 2,0-litrainen (122 hv) GTV 2000. Vuonna 1979 esiteltiin GTV 2000 Turbodelta -malli, jossa 2,0 litran moottorin teho oli nostettu turboahtamalla 175 hevosvoimaan.


title: Alfa Romeo Alfetta GTV

text: Mallia uudistettiin seuraavana vuonna, jolloin se sai muun muassa uudet nykyaikaisemmat muovipuskurit. Kritisoitua mittaristoasettelua muutettiin siten, että kaikki mittarit oli nyt tavalliseen tapaan sijoitettu kuljettajan eteen.


title: Alfa Romeo Alfetta GTV

text: Malliston huipulle esiteltiin vuonna 1981 GTV6, jossa oli Alfa 6 -mallin 2,5-litrainen (160 hv) V6-moottori varustettuna Bosch L-Jetronic -ruiskutusjärjestelmällä. Ulkoisesti GTV6-mallin tunnistaa konepellin kohoumasta. Vuosina 1984–1985 valmistettiin lisäksi 212 kappaletta 3,0-litraisella (174 hv) V6:lla varustettua versiota kilpa-autoluokitusta varten.


title: Ida B. Wells

text: Ida Bell Wells-Barnett, paremmin tunnettu nimellä Ida B. Wells (16. heinäkuuta 1862 Holly Springs, Mississippi – 25. maaliskuuta 1931 Chicago, Illinois), oli yhdysvaltalainen kansalaisoikeusaktivisti ja toimittaja. Wells oli yksi NAACP:n perustajajäsenistä. Hän vastusti erityisesti lynkkauksia.


title: Ida B. Wells

text: Ida B. Wells syntyi Mississipissä heinäkuussa 1862, noin kuusi kuukautta ennen kuin Emancipation Proclamation vapautti hänen vanhempansa orjuudesta. Hänen vanhempansa kuolivat 1878 keltakuumeeseen. Sen jälkeen tuolloin 16-vuotias Wells alkoi toimia opettajana. Vuosien 1882 ja 1883 välillä hän muutti Memphisiin, Tennesseehen, toimiakseen siellä opettajana. Vuonna 1883 matkustaessaan junalla Wells määrättiin istumaan tupakointivaunuun, jossa mustien oli määrä istua. Wells ei totellut, vaan haastoi junayhtiön oikeuteen. Wells voitti paikallisessa oikeudessa, mutta korkein oikeus kumosi päätöksen. Hänet erotettiin opettajan työstä 1891, koska hän vastusti äänekkäästi koulujen rotuerottelua.


title: Ida B. Wells

text: Wells alkoi kirjoittaa sanomalehtiin vuonna 1887. Hän vastusti kirjoituksissaan varsinkin lynkkauksia. Aiheesta tuli hänelle erityisen tärkeä, kun kolme mustaa ruokakauppiasta, jotka olivat myös Wellsin ystäviä, lynkattiin vuonna 1892. Wells piti aiheesta luentoja paitsi Yhdysvalloissa, myös Euroopassa. Wells meni naimisiin lakimies ja toimittaja Ferdinand L. Barnettin kanssa vuonna 1893 ja jatkoi aktivismia yhdessä miehensä kanssa. Wells kuoli 25. maaliskuuta 1931. Sitä ennen hän ehti kirjoittaa omaelämäkertansa "Crusade for Justice: The Autobiography of Ida B. Wells", jonka toimitti hänen tyttärensä Alfreda M. Duster.


title: Antiikin Pireus

text: Pireus (, ) oli jo antiikin aikana Ateenan satamakaupunki. Se oli myös Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos ja kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin. Antiikin Pireus sijaitsi nykyisen Pireuksen kaupungin keskustan alueella, ja siitä on tehty joitakin arkeologisia löydöksiä.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen alueen esinelöytöjä esittelee Pireuksen arkeologinen museo.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen niemi oli alun perin saari, joka kasvoi sittemmin yhteen mantereen kanssa. Perinteen mukaan alueen ensimmäisiä asukkaita olivat pelasgit ja muut esikreikkalaiset sekä myöhemmin Boiotiasta tulleet minyalaiset, jotka linnoittivat Munikhian kukkulan ja nimesivät sen kuninkaansa ja heeroksensa Munikhoksen mukaan. Varhaisimmat löydöt ovat peräisin varhaiselta helladiselta kaudelta noin ajalta 2600–1900 eaa. Minyalaisten saapuminen ajoitetaan myöhäishelladiselle kaudelle noin 1200–1100-luvuille eaa.


title: Antiikin Pireus

text:
Esihistoriallisella ja vielä historiallisellakin ajalla alueen neljä kylää muodostivat yhteenliittymän nimeltä Tetrakomoi, johon kuuluivat Pireus, Faleron, Thymaitadai ja Ksypete. Yhteenliittymä oli pääasiassa uskonnollinen, ja sitä yhdisti Herakleen kultti ja tälle omistettu pyhäkkö. Pireuksen nimi on peräisin kreikan sanasta "peran" (), joka viittaa toisella puolella sijaitsevaan alueeseen jostakin katsottuna (vrt. Perachóra), tai tähän liittyvästä verbistä "peraioō" (), joka tarkoittaa jonkun laivaamista toiselle puolelle.
Ateenan varhaisin satama oli jo viimeistään mykeneläisellä ajalla Faleronissa hieman Pireuksesta itään. Tyranni Hippias aloitti Pireuksen ja erityisesti Munikhian linnoittamisen arkaaisella kaudella vuosina 527–510 eaa. Varhaisin maininta Pireuksesta historiallisena aikana on samalta ajalta, Kleistheneen uudistusten yhteydessä noin vuodelta 508 eaa. Uudistuksessa Pireuksesta tuli yksi Attikan demoksista, ja se kuului Hippothontis-fyleen. Demoksella oli alun perin yhdeksän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa (myöhemmin hellenistisellä kaudella tapahtuneiden muutosten seurauksena edustajia oli kymmenen). Pireus oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Peiraieus" ().


title: Antiikin Pireus

text: Faleron säilyi Ateenan sotasatamana aina 400-luvun eaa. alkupuolelle saakka. Vuonna 493 eaa. Themistokles laajensi Hippiaan aloittamia linnoitteita Pireuksessa ja loi sinne 200 sotalaivan laivaston. Samalla Pireukseen rakennettiin laivasuojat, kuivatelakat ja varastorakennukset. Näin Pireuksesta tehtiin Ateenan pääsatama ja sotasatama.


title: Antiikin Pireus

text: Työ Pireuksen laivastotukikohdan rakentamiseksi jatkui persialaissotien jälkeen. Thukydides antaa ymmärtää, että Themistokles olisi jopa suunnitellut, että Pireuksesta olisi tehty uusi Ateenan kaupungin keskus muinaisen yläkaupungin sijaan. Joka tapauksessa Pireuksesta kasvoi erillinen, oma kaupunkinsa, joka ei ollut pelkästään Ateenan satama. Noin vuonna 450 eaa. Hippodamos Miletoslainen suunnitteli Pireukseen asemakaavan, joka oli yksi varhaisimpia koko Kreikassa. Samoihin aikoihin noin 465–446 eaa. Pireus yhdistettiin Ateenaan niin kutsutuilla Pitkillä muureilla, joiden tarkoitus oli suojata sisämaassa olleelle Ateenalle elintärkeää yhteyttä merelle.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen satamat palvelivat sekä sotilaallista että kaupallista käyttöä. Juuri Pireuksesta toimineen laivaston avulla Ateena oli 400-luvulla eaa. Kreikan voimakkaimpia kaupunkivaltioita ja suurin merimahti. Pireuksesta kehittyi myös merkittävä kaupallinen keskus. Suuri osa Pireuksen asuikkaista oli ilmeisesti metoikkeja eli muualta muuttaneita, joilla ei ollut Ateenan kansalaisuutta. Pireuksen keskeiset kultit olivat Artemiin, Zeuksen ja Athenen kultit ja myöhemmin Afroditen sekä eräiden ulkomailta tuotujen jumalten kultit.


title: Antiikin Pireus

text: Vuonna 411 eaa. Ateenaa hallinneet oligarkit aloittivat linnoituksen rakentamisen Pireuksen Eetioneiaan, mutta työ jäi kesken. Ateenan hävittyä peloponnesolaissodan vuonna 404 eaa. Pireuksen linnoitteet ja Pitkät muurit tuhottiin spartalaisten käskystä. Muurit rakennettiin uudelleen Kononin toimeksiannosta ja persialaisten tuella vuosina 394–390 eaa. Muurit korjattiin vielä 200-luvulla eaa. Sullan johtama roomalainen armeija aiheutti Pireukselle suuria tuhoja vallatessaan Ateenan vuonna 86 eaa., ja myös Pitkät muurit tuhottiin jälleen, tällä kertaa lopullisesti.


title: Antiikin Pireus

text: Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Pireus oli kutistunut pieneksi asutukseksi sataman ympärillä. Pireus kukoisti jälleen roomalaisajalla 100-luvulla jaa. Vuonna 267 jaa. kaupunki kärsi muun Ateenan alueen tavoin tuhoja herulien hyökkäyksessä. 300-luvulla Pireus toimi vielä keisari Konstantinus Suuren laivaston tukikohtana. Vuonna 396 kaupunki tuhoutui Alarikin johtamien visigoottien hyökkäyksessä. Tämän jälkeen se menetti asemansa merkittävänä satamakaupunkina.


title: Antiikin Pireus

text: Bysanttilaisella keskiajalla, frankkivallan aikana ja osmanivallan aikana Pireuksella oli vain pieni merkitys. Nykyisen Pireuksen kaupungin nousu alkoi 1800-luvulla.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen alueen arkeologiset tutkimukset alkoivat 1800-luvun lopulla. Niitä on suorittanut ennen kaikkea Ateenan arkeologinen seura. Vuonna 1885 löydettiin osia laivasuojista ja vuonna 1887 linnoitteista ja porteista. Kaupungissa on kuitenkin suoritettu vain vähän järjestelmällisiä kaivauksia, koska antiikin kaupunki on kokonaan nykyisen kaupungin alla. Suuri osa löydöistä on tehdy sattumalta ja esimerkiksi rakennustöiden yhteydessä. Näkyviä löydöksiä kaupungissa on vain vähän. Monet satamiin liittyvät rakenteet ovat nykyisin veden alla.


title: Antiikin Pireus

text: Pireus sijaitsi (ja nykyinen Pireus edelleen sijaitsee) noin 7–8 kilometriä Ateenasta ja Akropolis-kukkulasta lounaaseen. Kaupungin alue koostui Pireuksen niemestä eli Aktesta, Munikhian kukkulasta niemen itäosassa sekä lännessä Eetioneian alueesta. Akten niemi oli ympäröity kauttaaltaan linnoitteilla, ja Pitkät muurit yhdistivät linnoituksen Ateenaan muodostamalla ikään kuin pitkän käytävän kaupunkien välille.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen kaupunki noudatti Hippodamoksen asemakaavaa. Kaupungin keskustassa oli suurikokoinen agora, ja sen ympärillä oli useita temppeleitä ja julkisia rakennuksia. Kaupungissa oli kaksi teatteria. Pireuksen satamat koostuivat kolmesta erillisestä luonnonsatamalahdesta, jotka olivat Kantharos Pireuksen niemen länsipuolella sekä Zea ja Munikhia niemen itärannalla. Satamissa oli lukuisia laitureita, varastorakennuksia ja kuivatelakoita. Laivasuojia oli yli 300.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen linnoitteissa oli kaksi vaihetta, ensimmäinen Themistokleen rakennuttama vaihe sekä myöhempi Kononin rakennuttama vaihe, kun muurit rakennettiin kokonaan uudelleen. Suurin osa säilyneistä jäänteistä on peräisin myöhemmästä rakennusvaiheesta. Themistokleen ja Kononin ajan muurit käsittivät osittain eri alueen. Pohjoisessa Themistokleen muuri kiersi koko Kantharoksen sataman, kun taas Kimonin muuri jätti sen pohjoisimman lahdelman osittain muurien ulkopuolelle. Akten niemellä Themistokleen muuri puolestaan leikkasi niemen poikki sen leveimmässä kohdassa, kun taas Kimonin muuri kiersi koko niemen sen rantaa pitkin. Erillisiä linnoitteita oli Munikhian kukkulalla sekä satamien ympärillä.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen muureissa oli tornit ja useita portteja. Pääportti oli länteen kohdasta, jossa pohjoisempi Pitkä muuri yhdistyi Pireuksen ympäröineeseen muuriin. Siitä kulki Ateenaan muurien ulkopuolella johtanut tie. Toinen portti oli pohjoisen ja eteläisen Pitkän muurin välissä, ja siitä kulki tie, joka kulki Ateenaan muurien sisäpuolella (nk. Pireuksen tie). Vastaavasti eteläisen Pitkän muurin ja kaupunginmuurin risteyskohdan lähellä oli kaksi porttia, joista toinen oli Pitkien muurien sisäpuolella ja toinen ulkopuolella. Viides merkittävä portti, niin kutsuttu Afroditen portti, oli Eetioneian suunnassa.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksessa oli kolme satamaa, jotka oli kaikki tehty luonnonsatamalahtiin. Satama-altaat oli suojattu linnoitetuilla aallonmurtajilla, ja niiden sisäänkäynnit oli tehty kapeiksi ja voitiin sulkea kettingeillä. Kaikissa satamissa oli lukuisia laivasuojia ("neosoikoi"). Laivasuojat olivat välttämättömiä, koska puisia trieerejä ei voitu pitää koko ajan vedessä. Niitä käytettiin sotalaivojen säilyttämiseen sekä huoltotoimenpiteisiin. Laivasuojat oli rakennettu vieri viereen ja viistosti rantatörmälle niin, että ne laskeutuivat alas mereen. Laivasuojien pituus oli noin 40 metriä ja leveys noin 6,75 metriä. Ne oli katettu ja ne olivat avoimia meren puoleisesta päästä. Alukset vedettiin suojiin käsin.


title: Antiikin Pireus

text: Kantharos oli Pireuksen suurin satama. Se sijaitsi Pireuksen niemen länsipuolella ja toimi pääasiassa kauppasatamana. Sama satamalahti on myös nykyisin Pireuksen lauttasatamana. Satama-altaan itälaidalla oli kauppapaikka ("emporion") sekä rivi stoia eli pylväshalleja. Kantharoksessa oli erään piirtokirjoituksen mukaan 94 laivasuojaa, joten se oli myös laivaston käytössä. Alueelta on löydetty arkeologisessa museossa olevat merkittävät pronssiveistokset, niin kutsutut Pireuksen Apollon, Pireuksen Athene sekä kaksi Pireuksen Artemista, jotka oli mahdollisesti kätketty Sullan joukkojen hyökkäyksen yhteydessä.


title: Antiikin Pireus

text: Zean satama sijaitsi Kantharoksen ja Munikhian sataman välissä niemen itärannikolla. Se oli Pireuksen pääsotasatama, sillä piirtokirjoituksen mukaan siellä oli suurin joukko laivasuojia, yhteensä 196 kappaletta. Osia niistä on löydetty. Lisäksi Zeassa oli suuri tarvikevarasto ("skeuothēkē"), jonka arkkitehdiksi mainitaan Filon. Se oli pitkä, pylväsriveillä kolmeen laivaan jaettu suorakulmainen rakennus.


title: Antiikin Pireus

text: Munikhian satama oli Pireuksen satamista pienin. Se sijaitsi Zean sataman koillispuolella niemen itärannikolla. Munikhiassa oli 82 laivasuojaa.


title: Antiikin Pireus

text:
Hippodamoksen suunnittelema ruutuasemakaava oli todennäköisesti sijoitettu suunnilleen samoin päin kuin nykyisen Pireuksen kaupungin keskustan asemakaava, mutta se vaihtoi mahdollisesti suuntaa niemen joissakin osissa. Kahden merkittävän kadun risteys on tunnistettu nykyisen Plateía Koraí -aukion läheltä. Kaupungissa oli kaksi agoraa. Toinen agora sijaitsi lähellä satamaa ja sen kauppapaikkaa. Toisen agoran nimi oli arkkitehdin mukaan Hippodameia, ja se sijaitsi lännempänä lähempänä Munikhiaa ja Zean satamaa.
Kaupungissa oli lukuisia julkisia rakennuksia. Niihin kuului muun muassa buleuterion eli neuvoston kokoontumispaikka sekä strategeion eli sodanjohdon kokoontumispaikka. Ne hoitivat samoja tehtäviä kuin varsinaisessa Ateenan kaupungissa olleet vastaavat rakennukset, Buleuterion ja Strategeion.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen pyhäköistä merkittävin oli Artemis Munikhian temppeli eli Artemision, joka sijaitsi Munikhian sataman eteläpuolella. Toinen merkittävä pyhäkkö oli Kantharoksen laidalla sijainnut Zeus Soterin ja Athene Soteiran temppeli eli Diisoterion. Zean sataman itäpuolella Munikhian kukkulasta lounaaseen oli Asklepioksen pyhäkkö eli Asklepieion, joka saattoi olla Attikan varhaisin tälle jumalalle omistettu. Sen eteläpuolella oli Zeus Meilikhioksen ja Filioksen pyhäkkö sekä Serangeion eli Serangos-nimiselle heerokselle omistettu kylpylaitos. Munikhian kukkulan huipulla oli Bendikselle omistettu pyhäkkö eli Bendideion. Nykyisen Plateía Koraí -aukion lähellä oli Dionysoksen kultin jäsenten ("Dionysiastai") käytössä ollut rakennus. Eetioneiassa oli Afrodite Euploialle omistettu pyhäkkö, jonka perusti Themistokles ja jonka Konon kunnosti.


title: Antiikin Pireus

text: Pireuksen vanhempi ja suurempi teatteri sijaitsi Munikhian kukkulan länsirinteessä. Sitä käytettiin sekä teatteriesityksiin että ajoittaisesti myös ekklesian kokoontumispaikkana. Pireuksen pienempi teatteri eli niin kutsuttu Zean teatteri on säilynyt nykyaikaan paremmin. Se rakennettiin 100-luvulla eaa. ja sijaitsi Zean sataman länsipuolella aivan nykyisen arkeologisen museon vieressä.


title: Seija Toro

text: Seija Toro on suomalainen diplomaatti ja ulkoasiainneuvos. Toro on koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hän on ollut 1. syyskuuta 2016 alkaen ulkoasiainministeriöstä käsin kiertävän suurlähettilään tehtävässä. Sitä ennen hän oli Suomen suurlähettiläs Maputossa Mosambikissa 1. marraskuuta 2013 lähtien. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1989.


title: Seija Toro

text: Toro on työskennellyt aikaisemmin muun muassa Unicefin Costa Rican ja Kuuban-maapäällikkönä, Pohjoismaiden ja Suomen johtokuntaedustajana Latinalaisen Amerikan kehityspankissa Washingtonissa sekä ulkoministeriössä aluepäällikkönä Afrikan ja Lähi-idän osastolla sekä Suomen edustustoissa Lusakassa, Roomassa ja YK-edustustossa New Yorkissa.