title: Kavadi järv

text:
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 212,0 m mpy. Järven läpi virtaa Iskna jõgi, joka tulee Vaskna järveltä, ja se jatkaa matkaansa Noodasjärveen. Järveen laskee kolme muuta ojaa, mutta viereinen Alajärv laskuoja ei kuulu niihin. Järven valuma-alueen laajuus on 11 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 8,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000959 kuutiokilometriä eli 0,959 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltomaata. Se lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa. Järven etelärantoja seuraa Rõugen ja Vatseliinan välinen maantie 132, josta haarautuu etelään ja pohjoiseen lähtevät maantiet. Järven etelärannassa on uimaranta ja koillisrannassa nuotiopaikka.


title: Kavadi järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Kavadi järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).


title: Suoniemi (täsmennyssivu)

text: Suoniemi voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Võngjärv

text: Võngjärv on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Võngjärv

text:
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Taugabe järv

text: Taugabe järv (myös "Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Taugabe järv

text:
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia.
Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9 kuutiokilometriä eli 0,049 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta.


title: Tunturipitkäpalko

text: Tunturipitkäpalko ("Arabis alpina") on monivuotinen tunturivyöhykkeellä kasvava ristikukkaiskasvilaji. Kaukasianpitkäpalko ("Arabis alpina" ssp. "caucasica", syn. "A. caucasica") luokitellaan usein sen alalajiksi.


title: Tunturipitkäpalko

text: Tunturipitkäpalko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat harmaanvihreitä, karheakarvaisia, haarattomia, ne kasvavat löyhistä ruusukemättäistä. Lehdet ovat leveähköjä, iso- ja terävähampaisia. Aluslehdet ovat ruodillisia, varsilehdet ovat ruodittomia, sepiviä. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (7–8 millimetriä) ovat melko leveitä, valkoisia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (2–3 cm) ovat siirottavia, lituperä on noin 1 cm pitkä. Tunturipitkäpalko kukkii Suomessa heinä–elokuussa.


title: Tunturipitkäpalko

text: Tunturipitkäpalko kasvaa Suomessa kostealla soramaalla, lähdepaikoilla, kalliotörmillä, purojen ja jokien varsilla ja lumenviipymillä. Se on yleinen vain aivan Pohjois-Lapissa.


title: Nüpli järv

text: Nüpli järv (myös "Kibena 3. tiik") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Nüpli järv

text:
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0 m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 2,2 neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.


title: Nüpli järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Nüpli järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Imatu järv

text: Imatu järv (myös "Immatu järv") on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Imatu järv

text:
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Järvesoon pohjoislaidalla ja siihen laskee kolme kuivatusojaa. Sen valuma-alueen laajuus on vain 4,9 neliökilometriä ja vedenpinnan korkeus on keskimäärin 43,0 metriä mpy. Järven laskuoja lähtee sen itärannalta ja se yhtyy puolen kilometrin jälkeen Imatu ojaan, joka yhtyy Alajõgeen Poostikun kylässä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Se on autio eikä sinne johda tietä.


title: Imatu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Imatu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Inni järv

text: Inni järv (myös "Kopsujärv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Inni järv

text:
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven ympäristössä on kumuilevaa maastoa. Saaria on vain yksi, joka on Kivisar ja sen pinta-ala on 4 aaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 140,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä, koska siihen ei laske montakaan ojaa. Sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Väike Emajõgeen Sakssoon kohdalla.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000906 kuutiokilometriä eli 0,906 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen asuintaloa. Järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä alkava ja Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.


title: Inni järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Inni järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta veden ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Ratva järv

text: Ratva järv on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ratva järv

text:
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Metsäjärvi sijaitsee Ratvan raban koillispäässä. Sillä on yksi soistunut saari, jonka pinta-ala on 0,48 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 55,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5 neliökilometriä, johon sisältyy sitä ympäröivää suota.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin verran ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järveen ei ole kartan mukaan johdettu suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Se on autio eikä sinne johda tietä.


title: Ratva järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Ratva järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.


title: Nuuttila

text: Nuuttila on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Kaarnajärv

text: Kaarnajärv (myös "Kaarna järv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kaarnajärv

text:
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0 m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072 kuutiokilometriä eli 0,72 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä.


title: Kaarnajärv


title: Kaarnajärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.


title: Russ Blinco

text:
Russell Percy Blinco (12. maaliskuuta 1906 – 28. kesäkuuta 1982 oli kanadalainen NHL:n alkuaikojen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän aloitti pelaajauransa paikallisessa Grande-Mere Maroonsissa kaudella 1928–29. Sieltä hän siirtyi seuraavaksi talveksi USAHA:n Brooklyn Crescentsin joukkueeseen New Yorkiin. 1932–33 talven hän pelasi IHL:n Windsor Bulldogsin riveissä sekä jonkin aikaa Canadian-American Hockey Leaguen Springfield Indiansin riveissä. Seuraavalla kaudella hän ehti tehdä 11 pistettä 16 ottelussa Bulldogsille ennen kuin teki NHL-sopimuksen Montreal Maroonsin joukkueeseen. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssa hän saalisti 23 pistettä pelaamassaan 31 ottelussa. Kaudella 1934–35 Blinco voitti Maroonsien riveissä Stanley Cupin. 1937 hän pelasi Montreal All Starsin riveissä NHL All Stars joukkuetta vastaan Howie Morenz Memorial Gamessa. Ottelu pelattiin juuri ennen kauden 1937–38 alkua. Kaikkiaan Blinco ehti pelata viisi kautta Montrealissa ennen siirtymistään Chicago Blackhawksin riveihin. Montreal Maroons luopui Blincon lisäksi Baldy Northcottista ja Earl Robinsonista ja sai vastineeksi Chicagolta 30.000 dollaria käteistä rahaa. Kausi Chicagossa jäi Blincon uran viimeiseksi. Blinco oli myös ensimmäinen pelaaja, joka käytti pelatessaan silmälaseja.
Blinco valittiin 1934 vuoden tulokkaaksi toisena pelaajana NHL:n historiassa.


title: Tabina järv

text: Tabina järv on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Tabina järv

text: Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee alavassa ja tasaisessa laaksossa, jossa järveä ympäröi laaja ruovikko. Järven vesiala on pirstoutunut saarimaisten alueiden ympärille. Saarimaisia alueita on vähintään neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 11 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 65,0 m mpy. ja sen läpi virtaa Raagsilla oja. Se yhtyy Piusa jõgeen 2,5 kilometrin päässä. Piusa jõgi laskee Pihkva järveen.


title: Tabina järv

text: Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa. Eteläranta kohoaa Tabina mäeksi Tabinan kylässä, joka sijaitsee järven eteläpuolelta ohittavan maantientien varrella. Kylän laajat pellot laskevat pohjoisrinteitä alas kylälle. Järven pohjoispuolella jyrkimmät rinteet sijaitsevat 300 metrin päässä rannasta. Siellä aukeaa laaja metsäalue. Järven rannat ovat autiot eikä sinne johda tietä.


title: Karula järv

text: Karula järv (myös "Uue-Võidu järv") on Virossa Viljandin kunnassa pari kilometriä Viljandista Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Karula järv

text:
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee pari kilometriä Viljandin taajama-alueesta pohjoiseen. Alue järven ympäriltä on peltomaata, mutta järven rantojen rinteet ovat metsämaata tai niittyä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 70,0 m mpy. Järven läpi virtaa Uueveski oja, joka alkaa Võistre järvestä ja joka yhtyy Tänassilma jõgeen Viljandin taajama-alueen itäpuolella. Järveen laskee vain muutama lyhyt pelto-oja, mutta Uueveski oja takia sen Järven valuma-alueen laajuus on 32,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 kuutiokilometriä eli 1,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu neljä asuntoa ja rineteeseen pienei asuinalue. Järven itäpuolella sijaitsee Karulan kylä ja sen länsipuolella kulkee pohjoiseen maantie 50.


title: Karula järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Karula järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Kiruvere järv

text: Kiruvere järv on Virossa Kosen maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kiruvere järv

text:
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Paunkülan tekojärven vieressä sen pohjoispuolella. Järviä erottaa niiden välissä oleva harjujakso, joka on itä-länsi- suuntainen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,5 km². Järveen on johdettu pieniä kuivatusojia ja sen laskuoja Kiuruvere oja on johdettu yhtymään Pirita jõgeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 67,5 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 km³ eli 1,1 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itäpuolella on kuitenkin Kiuruveren kylä ja sen viljelymaat. Yksi taloista sijaitsee järven pohjoisrannalla.


title: Kiruvere järv


title: Kiruvere järv


title: Maalaht

text: Maalaht on Virossa Viinistun kylässä Kuusalussa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Maalaht

text: Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5 m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella.


title: Maalaht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).


title: Skin

text: Skin on Flumen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Future Classic 26. toukokuussa 2016. Albumi sai maailmanlaajuista huomiota, Never Be Like You -singlen myötä. Albumi voitti Grammy -palkinnon vuonna 2016.


title: Puhatu järv

text: Puhatu järv (myös "Puhato järv, Suur Pühatu järv") on Virossa Puhatun kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Puhatu järv

text:
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee laajan Puhatu soon eteläosassa. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta sen suoraksi kaivettu laskuoja laskee Korponi järven läpi Martiska järveen, josta vedet jatkavat toista ojaa myöten etelään yhtyen sitten Puhatu ojaan. Oja kuuluu Narvanjoen vesistöön, missä ojat yhtyvät ensin Poruni jõgeen, joka yhtyy Narvanjokeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 40,0 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00041 kuutiokilometriä eli 0,41 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat pelkkää suota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä..


title: Puhatu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Puhatu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Saka järv

text: Saka järv (myös "Sokajärv") on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Saka järv

text:
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Killatu järven eteläpuolella noin 150 metrin etäisyydellä. Järvien väliin jää kannas, jota kutsutaan nimellä Portsik. Järven itäpuolelle jää pieniä lampia, joista suurimman nimi on Pardikael. Järvessä on yli neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saaret ovat matalia ruokosaaria. Järveen ei johda tulo-ojia eikä sillä ole myöskään laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 1,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00020 kuutiokilometriä eli 0,20 miljoonaa kuutiokilometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, joka on autio ja tietön


title: Saka järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Saka järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Kääriku järv

text: Kääriku järv (myös "Lendri järv" tai "Käärike järv") on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kääriku järv

text:
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Otepäästä kahdeksan kilometriä etelään. Järveen laskee vain pieniä ojia. Sen valuma-alueen laajuus on 4,8 neliökilometriä. Järven laskuoja on kartasta vaikea nimetä, sillä se vaikuttaa kulkevan osittain maan alla. Yksi luonteva reitti laskee viereiseen Tornijärveen. Järvi sisältyy Väike Emajõen valuma-alueeseen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 5,9 metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,5 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven länsipuolella sijaitsee viljeltäviä peltoja sekä maatiloja. Etelärannalla on urheilukenttä sekä uimaranta laitureineen.


title: Kääriku järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Kääriku järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Päidre järv

text: Päidre järv (myös "Tagametsa järv") on Virossa Viljandimaalla ja Pärnumaalla Hallisten ja Pärnun kuntien välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Päidre järv

text:
Järven pinta-ala on 22  hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on etelässä lahti, joka jää pitkä niemen eteläpuolelle. Sen laskee useita ympäristöön kaivettua kuivatusojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 16,9 neliökilometriä. Järven läpi virtaa Päidre oja, joka saa alkuunsa Päidren kylästä. Se yhtyy lounaassa Kõpu jõgeen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 kuutiokilometriä eli 0,54 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.


title: Päidre järv


title: Päidre järv


title: Mullikkarotti

text: Mullikkarotti on rotko lounaisessa Keski-Suomessa noin kymmenen kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Sen pohja on muodostunut suurista irtolohkareista, jotka tekevät siitä erittäin vaikeakulkuisen. Rotkon pystysuorat graniittiseinämät kohoavat yli kymmenen metrin korkeuteen.


title: Mullikkarotti

text: Mullikkarotti on saanut nimensä siitä, että isonvihan aikana rotkoon tuotiin karjaa - mullikoita - suojaan venäläisiltä vainoajilta.


title: Mullikkarotti

text: Onkirotin ja Vororotin rotkot sijaitsevat Mullikkarotin läheisyydessä.


title: Niilo Kemppe

text: Niilo Johannes Kemppe (s. 16. tammikuuta 1956 Kemi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti uransa aikana Oulun Jyryä, Oulun NMKY:tä, Veitsiluodon Kisaveikkoja sekä Turun Tovereita ja hänen valmentajanaan toimi Risto Lindström.


title: Niilo Kemppe

text: Aikuisten SM-kisoista Kemppe saavutti kultaa maratonilta vuonna 1982. Lisäksi hän oli mukana viestijuoksun SM-kilpailuissa voittamassa 4 x 800 metrin viestijuoksusta pronssia vuonna 1981 ja 4 x 1 500 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1981. Virallisiin kilpailuihin Kemppe ei ole osallistunut vuoden 1986 jälkeen.


title: Harmaakynsimö

text: Harmaakynsimö ("Draba incana") on kaksi- tai monivuotinen ruohovartinen ristikukkaiskasvilaji.


title: Harmaakynsimö

text: Harmaakynsimö kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tanakka, karvainen ja haarova. Kasvi voi olla myös monivartinen. Tyviosassa lehdet ovat hyvin tiheässä. Tyvellä voi olla myös kukattomia ruusukkeita. Tyvilehdet ovat suikeita ja ne lakastuvat varhain. Varsilehtiä on paljon. Ne ovat isohampaisia, pitkäkarvaisia, harmaita. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (3–5 millimetriä) ovat valkoisia. Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (7–10 mm) ovat lähes pystyjä, suikeita ja usein kierteisiä. Lidut ovat yleensä kaljuja, mutta etenkin Lounais-Suomessa ne voivat olla tähtikarvaisia. Lidussa on lyhyt, mutta selvästi erottuva ota. Lituperä on 1–3 mm pitkä. Harmaakynsimö kukkii Suomessa kesäkuusta elokuuhun.


title: Harmaakynsimö

text: Harmaakynsimö kasvaa Suomessa merenrantojen kedoilla ja kallionraoissa, kalliohyllyillä, jyrkänteillä, tienvarsilla, Lapissa se kasvaa jokivarsilla, pihoilla ja turvekatoilla. Harmaakynsimö esiintyy Suomessa rannikkoalueilla alkuperäisenä ja Pohjois-Lapissa muinaistulokkaana.


title: Rakkautta Karibialla

text: Rakkautta Karibialla ("Coupled") on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa Fox-kanavalla vuonna 2016. Sarjassa joukko nuoria miehiä ja naisia etsivät itselleen kumppania Karibian Anguillalla. Ohjelmaa juontaa näyttelijä Terrence J. Sarja jäi yhden tuotantokauden mittaiseksi.


title: Rakkautta Karibialla

text: Suomessa Sub alkoi esittää sarjaa 15. elokuuta 2017.


title: Rakkautta Karibialla

text: Karibian saarella on 12 naista, jotka etsivät sitä oikeaa. Sinkkumiehet saapuvat paikalle yksitellen tavatakseen kunkin naisen erikseen kasvokkain. Ensikohtaamisen jälkeen naiset päättävät, haluavatko he jatkaa tapailua. Jos nainen poistuu vasemmalle, hän ei halua enää tavata miestä, kun taas kiinnostuneet naiset kulkevat oikealle (perustuen deittisovellus Tinderiin).


title: Rakkautta Karibialla

text: Suhteissa valta vaihtuu nopeasti, ja sen jälkeen on miehen vuoro valita kaksi hänestä kiinnostunutta naista, joiden kanssa hän haluaa tehdä lähempää tuttavuutta. Vuorokauden jälkeen miehen on päätettävä kummalle hän antaa pakit, jolloin toisen naisen on palattava odottamaan seuraavaa miestä. Ohjelman aikana muodostuu useita pareja ja lopulta he itse päättävät suhteensa jatkosta.


title: Sören Isaksson

text: Sören Ragnar Isaksson (s. 26. elokuuta 1953 Houtskari) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti uransa aikana Hangö IK:ta, Houtskär IF:ää sekä Karis IK:ta ja hänen valmentajanaan toimi Erik Haglund.


title: Sören Isaksson

text: Kalevan kisoista Isaksson saavutti pronssia kolmiloikasta vuonna 1982. Ennätyksikseen hän häppäsi ulkoradoilla 15,70 metriä (1982) ja hallissa 15,42 metriä (1980). Virallisiin kilpailuihin Isaksson ei ole osallistunut vuoden 1985 jälkeen.


title: Sapi

text: Sapi on safarialue Zimbabwessa, eteläisessä Afrikassa. Se sijaitsee Sambesi-joen varrella, Mana Poolsin kansallispuiston naapurissa. Sapin pinta-ala on 118 000 ha. Sinne järjestettiin aikaisemmin metsästysmatkoja, mutta alue on nykyisin muutettu pelkästään suojelu- ja matkailualueeksi.


title: Sapi

text: Sapi on Unescon maailmanperintökohde yhdessä Mana Poolsin kansallispuiston ja Cheworen safarialueen kanssa.


title: Pohjantähkiö

text: Pohjantähkiö ("Phleum alpinum") on monivuotinen heinälaji tähkiöiden suvussa.


title: Pohjantähkiö

text: Pohjantähkiö kasvaa 15–35 senttimetriä korkeaksi. Korsi on pysty, sileä ja 2–4-solmuinen, tyvi ei ole paksuuntunut. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 3–5 millimetriä leveä, pitkäsuippuinen, litteä ja usein violetinsävyinen, ylin lehti on lyhyt ja väljätuppinen. Kieleke on 1–2 mm pitkä. Kukinto on 1–3 cm pitkä, pysty, lähes palleromainen, tiheä, karhea ja usein sinipunainen, tähkämäinen röyhy. Tähkylät ovat 3–3,8 mm pitkät, litteät ja yksikukkaiset, kukat kaksineuvoiset. Kaleet ovat teräväselkäiset, selkä pitkäkarvainen, tylpät, mutta pitkäotaiset. Ota on noin kaleen pituinen ja hieman uloskaartuva. Helpeet ovat kaleita lyhyempiä ja vihneettömiä. Hedelmä on yksisiemeninen pähkylä eli jyvä. Pohjantähkiö on tuulipölytteinen. Lähilajiin nurmitähkiöön verrattuna pohjantähkiön kukinto on enemmän pallero- kuin lieriömäinen, lyhyempi pituuteensa nähden.


title: Pohjantähkiö

text: Pohjantähkiö kasvaa Suomessa tunturiniityillä, koivikoissa ja lumenviipymäpaikoilla, rannoilla, puronvarsilla, pihoilla ja tienvarsilla. Se on yleinen maan pohjoisosassa Kainuusta ja Oulun korkeudelta alkaen. Etelämpänä Suomessa pohjantähkiö on harvinainen tulokas.


title: Canadian Pacific Air Lines

text: Canadian Pacific Air Lines oli kanadalainen lentoyhtiö. Sen perusti vuonna 1942 Canadian Pacific Railway ostamalla kymmenen pientä lentoyhtiötä ja yhdistämällä ne. Yhtiö tunnettiin nimellä CP Air vuosina 1968–1986. Se lopetti toimintansa vuonna 1987, kun Pacific Western Airlines osti sen. Yhtiöiden yhdistyttyä niistä tuli Canadian Airlines.


title: Onkirotti

text: Onkirotti on kalliorotko lounaisessa Keski-Suomessa Kuhmoisten pohjoisosassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Onkirotti kuuluu samaan kallioalueeseen kuin Vororotti ja Mullikkarotti.


title: Onkirotti

text: Onkirotti on puolisen kilometriä pitkä ja 10–20 metriä leveä. Sen viistojyrkänteisten kallioseinämien korkeus on noin 10–15 metriä. Rotkon pohja on louhikkoinen. Onkirotin suojaisilla seinämillä kasvaa mesotrofista ja oligotrofista sammal- sekä jäkäläpeitettä, kuten isoriippu-, kivikutri-, siloriippu- ja tummauurnasammalta.


title: Ottaaks’ päähän?

text: Ottaaks’ päähän? ("What’s Up, Doc?") on Peter Bogdanovichin ohjaama yhdysvaltalainen screwballkomedia, jonka pääosissa näyttelevät Barbra Streisand, Ryan O’Neal, Madeline Kahn ja Kenneth Mars. Bogdanovich on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Buck Henryn, David Newmanin ja Robert Bentonin kanssa ja toiminut sen tuottajana.


title: Ottaaks’ päähän?

text: Elokuva pyrkii olemaan kunnianosoitus 1930-luvun screwballkomedioille kuten "Hätä ei lue lakia". Elokuvan nimi viittaa Väiski Vemmelsääri -animaatioihin.


title: Ottaaks’ päähän?

text: Neljä samanlaista mutta aivan erisisältöistä laukkua päätyy samaan hotelliin San Franciscossa ja joutuu jokainen väärälle omistajalle, mistä seuraa monenlaisia sekaannuksia.


title: Ottaaks’ päähän?

text: Tuotantokustannuksiltaan vain neljä miljoonaa dollaria maksanut elokuva nousi Yhdysvalloissa vuoden 1972 kolmanneksi katsotuimmaksi ja sai 66 miljoonan dollarin lipputulot. Sen VHS-vuokravideojulkaisu vuonna 1982 tuotti 28,5 miljoonaa dollaria.


title: Ottaaks’ päähän?

text: Euroopassa "Ottaaks’ päähän?" sai muun muassa Espanjassa ja Saksassa kolme miljoonaa katsojaa. Suomessakin se oli vuoden 1972 yhdeksänneksi katsotuin elokuva 170 819 katsojallaan.


title: Ottaaks’ päähän?

text: American Film Institute valitsi satavuotisjuhliensa yhteydessä elokuvan sekä että listalleen. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 myös BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle.


title: Neon Bible

text: Neon Bible on indie rock -yhtye Arcade Firen toinen studioalbumi, jonka julkaisi Merge 5. maaliskuuta 2017. Albumi äänitettiin suurimmaksi osaksi kirkossa jonka bändi vuokrasi.


title: Neon Bible

text: Neon Bible on tällä hetkellä Arcade Firen suosituin albumi tilastollisesti, sillä se debytoi Billboard 200 -listalla sijalle 2 ja albumia myytiin 92 tuhatta kopiota ensimmäisellä viikolla.


title: Tunturilauha

text: Tunturilauha ("Deschampsia alpina") on monivuotinen mätästävä heinälaji lauhojen suvussa.


title: Tunturilauha

text: Tunturilauha kasvaa 15–40 senttimetriä korkeaksi. Vartena on pysty ja ohut korsi. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Lehtilapa on 2–3 millimetriä leveä, litteä-kouruinen, vihreä ja päältä karhea. Kieleke on selvä, 3–10 mm pitkä ja suippo. Kukinto on 5–15 cm pitkä, nuorena suppea, kukinnan aikana harittavahaarainen röyhy. Sen haarat ovat sileät. Tähkylät ovat 4–6 mm pitkät, tavallisesti itusilmuiset, tyveltä sinipunainen-ruskehtavat, kärjestä kellanruskeat. Kukat ovat kaksineuvoiset. Kaleet ovat melkein samanpituiset, eivät juuri ulkohelvettä pitemmät, suipot ja kalvolaitaiset. Ulkohelpeessä on keskiosasta lähtevä vihne. Tunturilauhan hedelmä on jyvä. Heinä kukkii Suomessa heinäkuussa.


title: Tunturilauha

text: Tunturilauha esiintyy Suomessa vain Käsivarren Lapissa, Enontekiön pohjoisosassa. Se kasvaa tuntureitten lakiosissa paljaalla mineraalimaalla lumenviipymillä ja vesistöjen rannoilla, joskus myös metsävyöhykkeessä jokivarsisoraikolla.


title: Tunturimaarianheinä

text: Tunturimaarianheinä ("Hierochloë alpina") on monivuotinen mätästävä heinälaji maarianheinien suvussa.


title: Tunturimaarianheinä

text: Tunturimaarianheinä kasvaa 20–35 senttimetriä korkeaksi. Korsi on pysty ja kalju, 2–4-lehtinen. Lehdet ovat vuorottain, ruodittomat, tupelliset ja vartta lyhyemmät. Tyvitupet ovat ruskeat tai violetit. Kukkivien versojen lehtilavat ovat lyhyitä, kukattomien pitkiä. Ylin lehtilapa on 3–8 millimetriä pitkä. Lehtilapa on sisäänkiertynyt ja päältä tiheään lyhytkarvainen. Kieleke on pieni, 0,5–1,5 mm pitkä. Kukinto on 2–5 cm pitkä, tiheä ja ruskeanvioletti röyhy. Tähkylät ovat 3–5 mm pitkät, linssimäiset, kiiltävän ruskeat ja kolmikukkaiset (kaksi alinta hedekukkia ja ylin kukka kaksineuvoinen). Kaleet ovat tähkylän pituiset, ulkohelve on syvään lovipäinen ja karvainen. Vihneet lähtevät läheltä ulkohelpeen tyveä ja ovat eripituiset, pitempi on 5–9 mm pitkä. Tunturimaarianheinän hedelmä on jyvä. Heinä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.


title: Tunturimaarianheinä

text: Tunturilauha esiintyy Suomessa harvinaisena vain pohjoisimmassa Lapissa. Se kasvaa tuntureitten lakiosissa tuulenpieksämillä, harjanteilla, kallioilla ja kankailla, missä on talvisin niukasti lunta.


title: Palautuskeskus

text: Palautuskeskus on kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille tarkoitettu keskus, josta heidät palautetaan lähtö- tai kotimaahansa. Palautuskeskuksen toimintamuoto on normaalin vastaanottokeskuksen ja säilöönottoyksikön välimuoto. Palautuskeskuksissa henkilöt ovat valvotummissa olosuhteissa poliisin ilmoittautumisvelvollisuuden piirissä, mutta vapaita liikkumaan.


title: Palautuskeskus

text: Maahanmuuttovirasto alkoi valmistelemaan palautuskeskusten perustamista vuonna 2016. Sisäministeriö ei tehnyt päätöstä palautuskeskusten perustamisesta vuonna 2016, koska toimeenpantavia kielteisiä turvapaikkapäätöksiä oli tuolloin liian vähän.


title: The Late Late Show with James Corden

text: The Late Late Show with James Corden on yhdysvaltalainen myöhäisillan talk show -ohjelma, jota juontaa brittikoomikko James Corden. Kyseessä on neljäs versio "The Late Late Show" -ohjelmaformaatista.


title: The Late Late Show with James Corden

text: "The Late Late Show with James Corden" alkoi CBS-kanavalla 23. maaliskuuta 2015, korvaten "The Late Late Show with Craig Ferguson" -ohjelman. Ohjelmaa esitetään Yhdysvalloissa myöhäisillassa maanantaista perjantaihin joka ilta. Suomessa Yle TV2 aloitti ohjelman esittämisen 24. kesäkuuta 2017. Suomessa sarjaa näytetään keskiviikosta lauantaihin kello 22 kahden vuorokauden viiveellä Yhdysvaltojen ensiesityksestä.


title: The Late Late Show with James Corden

text: Ohjelmassa on oma livebändi, jota johtaa Reggie Watts.


title: The Late Late Show with James Corden

text: Show'n kaikissa jaksoissa on mukana tähtivieraita, musiikkiesityksiä ja sketsejä. Show'n kruununjalokiveksi on noussut Cordenin ideoima "Carpool Karaoke". Osiossa toinen toistaan isommat tähdet astuvat isännän auton kyytiin laulamaan karaokena omia biisejään ja heittämään huulta. Corden sai idean George Michaelin oltua hänen kyydissään Cordenin laitettua musiikkia soimaan ja laulettuaan kappaleen mukana. Michael ryhtyi laulamaan Cordenin mukana. Ensimmäiseen varsinaiseen Carpool Karaokeen suostui Mariah Carey huonosti nukutun yön jälkeen tietämättä etukäteen minkälaisesta asiasta oli kyse ja oliko hänen tarkoitus edes laulaa siinä.


title: Kalle Hyötynen

text: Kalle Hyötynen on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n järjestötoimitsija ja Vasemmistoliiton kunnallispoliitikko.


title: Kalle Hyötynen

text: Hyötynen oli Tampereen kaupunginvaltuuston varajäsen 2009–2012 ja on ollut kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2013 alkaen. Hän oli Vasemmistoliiton 3. varapuheenjohtaja 2013–2016. Hän on koulutukseltaan mittakirvesmies.


title: Kalle Hyötynen

text: Kalle ”Calle” Hyötynen oli vuonna 1985 perustetun tamperelaisen Nuket-yhtyeen laulaja.


title: Trierin katedraali

text:
Trierin katedraali () on kirkko Trierin kaupungissa ja Saksan vanhin katedraali. Rakennus on yksi tärkeimmistä jäljellä olevista varhaisromaanisen tyylin kirkoista ja se on suurimmaksi osin peräisin 800-luvulta, joskin vanhempia osia on säilynyt. Frankit ja normannit tuhosivat kaksi aiempaa kirkkoa, joten katedraalista rakennettiin linnoitusmaisen jykevä.
Konstantinus Suuren äiti Pyhä Helena lahjoitti katedraalille Jeesuksen saumattoman paidan, jonka hänen väitetään löytäneen Pyhältä maalta. Trieristä tuli ensimmäinen suuri kristillinen pyhiinvaelluskohde Pohjois-Euroopassa. Muita tärkeitä pyhäinjäännöksiä ovat Pyhän Helenan pääkallo ja Jeesuksen ristiinnaulitsemisessa oletettavasti käytetty naula.


title: Trierin katedraali

text: Katedraali on Unescon maailmanperintökohde.


title: Tunturivihvilä

text: Tunturivihvilä ("Juncus trifidus") on monivuotinen, mätästävä ruohovartinen kasvilaji vihvilöiden suvussa.


title: Tunturivihvilä

text: Tunturivihvilä kasvaa 5–30 senttimetriä korkeaksi. Juurakko on vaakasuora. Ilmaversot muodostavat tiheän mättään. Varsi on pysty, ohut, jäykkä ja hienouurteinen. Tyvitupet ovat avoimet, kellanruskeat ja ylin on usein lavallinen. Varsi on 2–4-lehtinen, lehdet ovat pehmeitä, ohuita ja tummanvihreitä. 2–4 kukinnon tukilehteä ovat aivan latvakukinnon alapuolella, 5–12 cm pitkiä, noin puolen varren pituisia. Kukinto on latvassa. Kukinnossa on yleensä 2–4 kukkaa, varsilehtien hangassa toisinaan 1–2 kukkaa. Kukat ovat kaksineuvoisia ja säteittäisiä, vaalean- tai tummanruskeita kehälehtiä on kuusi. Kehälehdet ovat 2–3 millimetriä pitkät. Heteitä on kuusi, emin luotti kolmiliuskainen. Hedelmä on monisiemeninen kota, joka on noin 3 mm pitkä, kehää pitempi. Se on tummanruskea, kiiltävä, tylppä ja pitkäotainen.


title: Tunturivihvilä

text: Tunturivihvilä esiintyy Euroopassa vuoristoalueilla Välimeren maihin asti, laajimmin Fennoskandiassa Skandien vuoristosta Kuolan niemimaalle. Euroopan ulkopuolella lajia kasvaa Siperiassa, Grönlannissa ja Pohjois-Amerikan koillisosassa. Suomessa sitä esiintyy Lapissa ja Koillismaalla. Pohjois-Lapissa, varsinkin Enontekiöllä ja Utsjoella se on hyvin yleinen. Tunturivihvilällä on ollut Suomessa eteläisin yksittäisesiintymä Lohtajan Vattajanniemellä, mutta kasvi on ehtinyt hävitä Keski-Pohjanmaalta.


title: Tunturivihvilä

text: Tunturivihvilä kasvaa tunturien paljakkavyöhykkeellä karuilla kankailla, kivikoissa, kalliohyllyillä, vyörysorarinteillä ja tuulenpieksämillä. Metsävyöhykkeellä se kasvaa muun muassa joenrannoilla ja ultraemäksisellä soralla.


title: So (albumi)

text: So on englantilaisen rockmuusikon Peter Gabrielin viides studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 1986 Charisma Records -levy-yhtiöllä.


title: It Comes at Night

text: It Comes at Night on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Trey Edward Shultsin. Elokuva on aiheuttanut ristiriitaisia mielipiteitä sen hämäävän mainonnan takia ja jakanut kriitikot sekä elokuvafanit kahtia. Elokuvan tarina sijoittuu mysteerisen taudin riivaamaan maahan, jossa perhe on linnoittautunut yksinäiseen mökkiin keskellä metsää.


title: It Comes at Night

text: Elokuvan alussa perheen isoisää Budia (David Pendleton) lohduttelee hänen tytär Sarah (Carmen Ejogo). Bud on sairas ja on paiseiden peittämänä. Perheen isä Paul (Joel Edgerton) vie hänet pois heidän kodistaan keskelle metsää ja eutanisoi hänet, kunnes heittää ukin matalaan hautaan ja polttaa tämän. Perheen ainut lapsi 17-vuotias Travis (Kelvin Harrison Jr.) todistaa isoisänsä kuoleman ja muuttuu alakuloiseksi.


title: It Comes at Night

text: Paljastuu, että Paul pitää tiukkaa kuria ja on säätänyt erilaisia sääntöjä perheensä turvallisuudeksi. Elokuvassa mainitaan "tauti", jonka oireina ovat paiseet, mustat silmät ja huonovointisuus ja lopulta kuolema. Yksi mieleenpainuvista säännöistä on punaisesta ovesta rajoitettu läpikulku, joka on ainut ulos vievä ovi. Eräänä yönä Travisin vaeltaessa ympäri taloa, hän kuulee kovan äänen takahuoneen punaisesta ovesta ja herättää vanhempansa. Aseistautuneina, perhe saa kiinni tunkeilijan, jonka Paul tainnuttaa ja sitoo talon ulkopuolella olevaan puuhun kiinni.


title: It Comes at Night

text: Seuraavana päivänä, Paul kuulustelee tunkeilijaa, joka paljastuu Will:iksi (Christopher Abbott). Hän kertoo perheensä kärsivän vesipulasta ja anelee Paulia tarjoamaan vettä, antaen vastakaupaksi ruokaa. Paul ja Will ajavat hylätylle talolle, jossa Willin perhe asustaa. Matkalla heidät väijytetään, mutta Paul onnistuu ampumaan molemmat hyökkääjät kiväärillään. Paul epäilee, että Will järjesti väijytyksen, mutta tämä kiistää asian.


title: It Comes at Night

text: Kolmen päivän päästä, Paul ja Will palaavat takaisin talolle Willin perheen kera, johon kuuluvat hänen vaimonsa Kim (Riley Keough) ja heidän poikansa Anthony. Kaksi perhettä muodostavat yhden yhteiskunnan, jonka turvin he asustelevat. Eräänä päivänä, perheen koira Stanley alkaa yhtäkkiä haukkumaan, kuin vaistoaisi vaaran. Metsän siimeksistä alkaa kuulua outoja ääniä ja Stanley puree itsensä vapaaksi. Travis, Will ja Paul yrittävät saada koiran kiinni, mutta tämä karkaa metsän uumeniin. Paul käskee kaikkien mennä sisälle ja vakuuttaa koiran löytävän tiensä takaisin.


title: It Comes at Night

text: Sinä yönä, Travis näkee painajaista sairastuneesta isoisästään. Hän herää ja vaeltaa ympäri taloa, kunnes löytää Anthonyn nukkumasta isoisän huoneen lattialla. Travis herättää Anthonyn ja taluttaa tämän vanhempiensa luo nukkumaan. Sen jälkeen hän huomaa takaoven olevan auki, jolloin hän herättää vanhempansa. Paulin tutkiessa takahuonetta, hän löytää Stanleyn verisenä ja loukkaantuneena. Tartunnasta varuillaan oleva Paul tappaa Stanleyn, josta Travis murtuu kyyneliin. Koira myöhemmin poltetaan matalassa haudassa, niin kuin Bud.


title: It Comes at Night

text: Perheet kokoontuvat pöydän äärelle käsittelemään tapahtumia. Paul kysyy Travisilta tapahtumien kulun ja tämä selittää. Kysymys kuuluu, kuka avasi oven. Will epäilee Travisia, mutta Travis oli tuolloin vaeltamassa talossa eikä ollut oven lähellä. Sarah epäilee Anthonya, joka saattoi unissaan avata oven, mutta Anthony kiistää asian ja kertoo muistaneensa ei mitään. Paul päättää turvautua varotoimenpiteisiin ja ehdottaa perheiden asumista erillään, kunnes tilanne laantuu.


title: It Comes at Night

text: Seuraavana aamuna, Travis salakuuntelee ullakolta toisen perheen puhetta ja kuulee Anthonyn epätoivoista itkua. Kim mainitsee talosta lähtemistä, jonka jälkeen Travis herättää vanhempansa. Travis epäilee Anthonyn olevan sairas ja Paul varustautuu happinaamariin sekä haalariin ja revolveriin. Paulin pyytäessä päästä sisään nähdäkseen Anthonya, Will avaa oven ja osoittaa häntä aseella. Will vannoo, että hänen perheensä on terve ja pyytää vain hieman ruokaa ja vettä, jonka jälkeen he lähtisivät eivätkä koskaan näkisi heitä uudestaan. Will ottaa Paulin panttivangiksi, josta tilanne eskaloituu radikaalisesti.


title: It Comes at Night

text: Paul ja Sarah tainnuttavat Willin ja raahaavat hänet ulos Anthonya kantavan Kimin kanssa. Will hyökkää Paulin kimppuun ja alkaa lyömään tämän kasvoja raa'asti, jolloin Sarah ampuu tätä sydämmeen. Kim lähtee peloissaan karkuun, mutta Paul yrittää pysäyttää heitä. Käskyjen mennessä kuuroille korville, Paul ampuu kiväärillään Anthonyn, aiheuttaen suurta järkytystä Kimille. Kim pyytää Paulin lopettamaan tämän tuskat, ja Paul ampuu Kimin kuoliaaksi. Travis todistaa tapahtuman ja juoksee vessaan oksentamaan verta.


title: It Comes at Night

text: Travis herää äiti vierellään, joka toistaa hänelle samat sanat kuin Budille. Sarahin silmät ovat likimustat, osoittaen koko perheen olevan tartutettu. Travisin kuoltua näytetään uni, jossa Travis kävelee aukinaista takahuoneen ovea kohti, jossa perheen koira makaa. Elokuvan loppukohtauksessa Paul ja Sarah istuvat ruokapöydän ääressä, hiljaisina odottaen kohtaloaan.


title: It Comes at Night

text: Avasiko Travis takahuoneen oven? Vai oliko se pelkkää unta?


title: It Comes at Night

text: "It Comes at Night" on saanut myönteistä kehua elokuvakriitikoilta mutta herättänyt pahennusta elokuvaharrastajien keskuudessa. Syynä tähän mielipiteiden jakaannukseen on elokuvan traileri. Elokuvaa markkinoitiin perinteisenä kauhuelokuvana, ja varsinkin "It" elokuvan nimessä herätti mielenkiintoa. Rotten Tomatoes -sivustolla "It Comes at Night" on saanut pisteytyksen 88 %, joka perustuu 166 hyvään arvosteluun. Käyttäjien pisteytys on taas suunnilleen puolet kriitikoiden määrästä.


title: It Comes at Night

text: Toinen syy elokuvan ristiriitaiseen vastaanottoon on se, kuinka elokuvan ohjaaja ja käsikirjoittaja Trey Edward Shults päätti pitää osan elokuvan katsojan mielikuvituksen ruokkimana. Osaan elokuvan kysymyksiin ei vastata ja siten koko elokuva jää mysteerin peittoon.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Marja-Liisa Riekkola (s. 1953 Nokia) on suomalainen kemisti ja professori. Hän on toiminut Helsingin yliopistossa analyyttisen kemian professorina vuodesta 1987. Riekkola on kansainvälisesti tunnustettu kemisti.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Marja-Liisa Riekkola opiskeli kemiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui sieltä filosofian maisteriksi vuonna 1977. Opiskeluaikanaan hän kiinnostui analyyttisestä kemiasta, koska tieteenalan tutkimustuloksia oli usein mahdollista soveltaa käytäntöön välittömästi, kun ne oli varmistettu. Tohtoriksi hän väitteli 1983 Helsingin yliopistossa analyyttisen kemian alalta. Hänen väitöskirjansa ("Capillary gas chromatography and volatility characteristics of metal dialkyldithiocarbamate chelates") käsitteli eräiden yhdisteiden haihtumisominaisuuksia, joita hän tutki kaasukromatografiaa apuna käyttäen.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Valmistumisen jälkeen Riekkola työskenteli Yhdysvalloissa vuoteen 1984 asti tutkijatohtorina professori Robert Sieversin tutkimusryhmässä Coloradon yliopistossa, Boulderissa. Professori Osmo Mäkitie jäi eläkkeelle vuonna 1984, joten Helsingin yliopiston kemian laitokselta avautui analyyttisen kemian professuuri, mutta sen täyttäminen venyi lopulta kolme vuotta. Riekkola palasi Mäkitien pyynnöstä kotimaahan syksyllä 1984 ja hänet nimitettiin välikauden ajaksi (vuodet 1984–1987) virkaa tekeväksi analyyttisen kemian professoriksi. Aloittaessaan toimessa hän odotti parhaillaan lasta. Riekkola nimitettiin analyyttisen kemian vakinaiseksi professoriksi vuonna 1987. Professorina hän on johtanut vuodesta 1987 Helsingin yliopiston analyyttisen kemian laboratorion tutkimustoimintaa. Uransa aikana Riekkola on kotimaan ohella työskennellyt vierailevana tutkijana Zürichissä Sveitsissä, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Japanissa hän teki tutkimusvierailun Toyohashin teknilliseen yliopistoon, jossa hän työskenteli yhdessä professori Kiyokatsu Jinnon kanssa.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Tieteellisen työn ja opetuksen ohella Riekkola on osallistunut tiedekuntansa hallintotoimiin. Hän oli vuosina 2007–2013 Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan tutkimusasioista vastaava varadekaani. Riekkola toimii 1.8.2018 alkaen Matemaattis-luonnontieteelisen tiedekunnan vt. dekaanina. Hän on uransa aikana ohjannut 410 gradua ja 38 väitöskirjaa.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Tutkijana Riekkola on kansainvälisesti arvostettu kemisti. Vuonna 2013 tiedejulkaisu "The Analytical Scientist" listasi maailman merkittävimmät analyyttisen kemian () tutkijat ja Riekkola sijoittui listalla 100 parhaan tutkijan joukkoon. Hän oli listan ainoa suomalainen kemisti. Toistamiseen hänet valittiin samalle listalle vuonna 2015.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Kemistinä Riekkola on pitkään tutkinut erilaisia kemiallisia erotustekniikoita ja -prosesseja. Analyyttisen kemian piirissä tehtävä kehitystyö on Riekkolan mukaan 2000-luvulla siirtynyt enimmäkseen instrumenttianalytiikkaan eli laitetekniikoiden kehittämiseen. Tutkimukseen yhdistyy myös laskennallisen kemian menetelmiä, kun aineiden ominaisuuksia ennustetaan tietokoneen avulla. Laboratoriotyön osuus kemian tutkimuksessa vähenee, kun käytetään erilaisia laitetekniikoita. Huomattava osa Riekkolan tutkimuksesta liittyy näiden tekniikoiden kehittämiseen.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Tutkimuksissaan professori Riekkola on selvittänyt mm. analyyttisen kemian analyysitekniikoiden suoraliitäntää ja etsinyt erilaisille erotustekniikoille käytännön sovellutuksia. Analyyttisen kemian analyysitekniikoita ja menetelmiä voidaan käyttää esimerkiksi biotieteiden, materiaalien ja ympäristön tutkimuksessa. Riekkola on soveltanut käyttämiään menetelmiä mm. biomolekyylien kemiallisen vuorovaikutuksen ja aerosolihiukkasten tutkimukseen. 2010-luvun alussa hän tutkimusryhmineen löysi useita uusia yhdisteitä, jotka koostuvat 10–30 nanometrin kokoisista hiukkasista. Professori Riekkolan johtamassa Helsingin yliopiston analyyttisen kemian laboratoriossa tutkitaan myös niin kutsuttuja miniatyrisoituja analyysitekniikoita ja moniulotteisia kromatografiamenetelmiä. Menetelmäkehityksen lisäksi laboratorio tekee ympäristöntutkimusta soveltaen tutkimusmenetelmänä massaspektrometriä.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Riekkolan tieteellinen julkaisutuotanto on laaja. Hän on laatinut yli 335 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia, kirjoittanut yhden kirjan ja 8 erillistä lukua toimitettuihin kirjoihin. Hän on kirjoittanut myös 180 muuta artikkelia, jotka ovat ilmestyneet analyyttisen kemian alan lehdissä ja julkaisuissa. Hän kuuluu lisäksi kemian alan julkaisun "Journal Chromatography A" toimituskuntaan.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Tieteellisten ansioidensa perusteella Riekkola on saanut Magnus Ehrnroothin kemian palkinnon. Lisäksi hänelle on myönnetty kansainvälinen kromatografian alalla jaettava "Emmanuel Merck"-palkinto sekä venäläinen "Tswett"-mitali, joka myönnetään kromatografian alalla ansioituneelle tutkijalle. Vuodesta 2007 Riekkola on ollut Suomalaisen tiedeakatemian jäsen.


title: Marja-Liisa Riekkola

text: Professori Riekkola on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä. Työn ulkopuolella hän harrastaa liikuntaa ja matkustamista.


title: Ilkka Väätti

text: Ilkka Väätti (s. 16.maaliskuuta 1955 Hyrynsalmella) on kuvataiteilija, kuvataidepedagogi ja tutkija. Hän on opiskellut Lahden taidekoulussa 1976−1979, Unkarin kuvataidekorkeakoulussa 1981, Lahden ammattikorkeakoulun Taideinstituutissa 1994−1996 ja Kuvataideakatemiassa 2001−2003. Väätti väitteli taiteen tohtoriksi Lapin yliopiston taiteiden tiedekunnassa elokuussa 2012.


title: Ilkka Väätti

text: Ilkka Väätti on taidemaalari, taidegraafikko ja arkkitektonien rakentaja, joka aloitti kuvataiteilijan uransa vuonna 1979. Hän on pitänyt lähes 60 yksityisnäyttelyä ja osallistunut yli 150 ryhmä- ja yhteisnäyttelyyn kotimaassa ja ulkomailla. Väätin pääteokset ovat laaja MUNDUS-teossarja (aloitettu 1993) ja Pyhäjärven kappeli (1995). Laajimmat yksityisnäyttelyt ovat Imatran taidemuseo (2015), Kajaanin taidemuseo (2012), Keski-Suomen museo (2009), Rovaniemen taidemuseo (2007), Kemin taidemuseo (2000). Väätin teoksia on muun muassa Suomen valtion, Sara Hildenin taidemuseon, Oulun taidemuseon, Kajaanin taidemuseon, Kuopion taidemuseon, Imatran taidemuseon, Tampereen kaupungin ja Suomen pankin kokoelmissa.


title: Ilkka Väätti

text: Väätti on toiminut kuvataiteen opettajana, tuutorina ja mentorina vuodesta 1979 muun muassa Oriveden Opistossa, Jyväskylän yliopiston taidehistorian ja taidekasvatuksen laitoksilla, Kankaanpään taidekoulussa, Lahden taidekoulussa, Lahden ammattikorkeakoulun Taideinstituutissa, Satakunnan ammattikorkeakoulun Kankaanpään taidekoulussa ja Etelä-Karjalan ammattikorkeakoulun Imatran taidekoulussa. Väätti oli vuosina 2015−2016 Taideinstituutin (LAMK) viimeinen koulutusvastaava ja taiteellinen johtaja.


title: Ilkka Väätti

text: Ilkka Väätti on taiteen ja historian tutkija. Väitöskirja "MUNDUS – Matka maailman keskipisteesee"n (2012) on yhdistelmä antiikin ja keskiajan kulttuurihistoriaa ja dokumentaatiota kuvataiteilijan työstä. Väätti on myös tutkinut Peräpohjolan asutushistoriaa vuodesta 1989 lähtien. Lukuisia artikkeleita ja talonhaltijaluetteloita on julkaistu useissa kylähistoriakirjoissa. Tuoreimmat artikkelit ovat "Lehtojärven asutushistoria" 1780−1900 (2014), "Luusuan ja Juujärven asutushistoria 1620−175"0 (2010), "Tapion kylän asutuksen synty" "1543−1850" (2008).


title: Ilkka Väätti

text: Väätille on myönnetty muun muassa Suomen taideyhdistyksen Dukaattipalkinto Nuorten näyttelyssä (1985), II palkinto Tampere-talon taidekilpailussa (1989), Valtion 5-vuotinen taiteilija-apuraha (2004), Suomen Leijonan Ritarimerkki (2015) ja taiteilijaeläke (2017).


title: Heikki Ranta

text: Heikki Ranta (s. 1986) on suomalainen näyttelijä. Yksi hänen tunnetuimmista rooleistaan on päärooli Kirkana Helsingin Kaupunginteatterin musikaalissa keväällä 2017. Syksystä 2017 alkaen hän on kiinnitettynä Helsingin Kaupunginteatteriin kahdeksi vuodeksi.


title: Heikki Ranta

text: Ranta valittiin opiskelemaan teatterikorkeakouluun neljännellä yrittämällä vuonna 2012 ja hän valmistui koulusta keväällä 2017. Ennen näyttelijäopintojaan Ranta on valmistunut datanomiksi.


title: Heikki Ranta

text: Teatterin lisäksi Ranta on näytellyt muun muassa elokuvassa "Elokuu" (2011) sekä televisiosarjoissa "Salatut elämät" ja "Sorjonen". Syksyllä 2017 hän on mukana uudessa "Punk’d Suomi" -sarjassa.


title: Gambian punta

text: Gambian punta oli Gambian valuuttana vuodesta 1965 vuoteen 1971. Gambia oli käyttänyt Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa siihen asti, kunnes Gambia alkoi painamaan omaa valuuttaansa 5. lokakuuta 1964 lähtien. Vuonna 1971 Gambian dalasi korvasi Gambian punnan.


title: ILLIAC IV

text: ILLIAC IV oli Illinois’n yliopiston kehittämä yksi ensimmäisistä vektorisuorittimia käyttävistä tietokoneista.


title: ILLIAC IV

text: Tietokone oli suuren mittakaavan rinnakkaissuoritusta hyödyntävä tietokone, joka oli aikanaan yksi nopeimmista.


title: ILLIAC IV

text: Tietokoneessa oli 64 suoritinta, joilla jokaisella oli oma muistinsa ja käsittelivät eri asioita toisista riippumatta. Tietokone oli ensimmäisiä, jotka eriytyivät John von Neumannin "yksi askel kerrallaan" suoritusmuodosta.


title: ILLIAC IV

text: Tietokoneen suunnittelija Daniel Slotnick suunnitteli tietokoneessa olevan maksimissaan 256 suoritinta.


title: ILLIAC IV

text: Tietokone toimitettiin NASAn Amesin laitokseen vuonna 1971 ja se kytkettiin ARPAnetiin vuonna 1975. Tietokone oli yli vuoden maailman nopein voittaen Crayn Cray-1-tietokoneen.


title: ILLIAC IV

text: Sopimus tietokoneen kehittämisestä tehtiin jo vuonna 1964 ja samaan aikaan tapahtuneet kehitysaskeleet mikropiiriteknologialle uhkasivat tehdä tietokoneesta vanhentuneen ennen sen valmistumista.


title: Albania Turkvision laulukilpailussa

text: Albania on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 2014 ja 2015.


title: Albania Turkvision laulukilpailussa

text: Albania osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Xhoi Bejko kappaleella "Hava ve Ates". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Bejko sai 154 pistettä, jäi sijalle 19 eikä päässyt finaaliin.


title: Albania Turkvision laulukilpailussa

text: Vuonna 2015 Albania osallistui jälleen Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin jälleen laulaja Xhoi Bejko tällä kertaa yhdessä Visar Rexhepin kanssa. Heidän kappaleensa oli nimeltään "Adı hasret". Finaalissa he saivat 154 pistettä ja sijoittuivat kahdeksanneksi.


title: Bulgaria Turkvision laulukilpailussa

text: Bulgaria on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 2014 ja 2015.


title: Bulgaria Turkvision laulukilpailussa

text: Bulgaria osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin laulaja İsmail Matev kappaleella "Yollara, taşlara". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Matev sai 168 pistettä, sijoittui yhdenneksitoista ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 172 pistettä ja sijoittui yhdenneksitoista.


title: Bulgaria Turkvision laulukilpailussa

text: Vuonna 2015 Bulgaria osallistui jälleen Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Big Star Life kappaleella "Istanbuldayiz". Finaalissa he saivat 162 pistettä ja sijoittuivat kuudenneksi.


title: Iran Turkvision laulukilpailussa

text: Iran on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 2014 ja 2015.


title: Iran Turkvision laulukilpailussa

text: Iran osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Barısh Grubu kappaleella "Heydar Baba". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Grubu sai 178 pistettä, sijoittui yhdeksänneksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 167 pistettä ja sijoittui kolmanneksitoista.


title: Iran Turkvision laulukilpailussa

text: Vuonna 2015 Iran osallistui jälleen Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin Reza Esbilani kappaleella "Manim arzum". Finaalissa Esbilani saivat 131 pistettä ja sijoittuivat yhdeksänneksitoista.


title: Moskovan alue Turkvision laulukilpailussa

text: Moskovan alue on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kerran, vuonna 2014


text: Moskovan alue osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin bändi nimeltä Kazan World kappaleella "Sine kotem". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa he saivat sai 190 pistettä, sijoittuivat viidenneksi ja pääsivät finaaliin. Finaalissa he saivat 170 pistettä ja sijoittuivat kahdenneksitoista.


title: Saksa Turkvision laulukilpailussa

text: Saksa on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kahdesti, vuosina 2014 ja 2015.


title: Saksa Turkvision laulukilpailussa

text: Saksa osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Fahrettin Güneş kappaleella "Sevdiğim". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Güneş sai 149 pistettä, jäi sijalle 21 eikä päässyt finaaliin.


title: Saksa Turkvision laulukilpailussa

text: Vuonna 2015 Saksa osallistui jälleen Turkvision laulukilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa, Turkissa. Edustajaksi valittiin laulaja Derija Kaptan kappaleella "Sessiz Çiğlik". Finaalissa Kaptan sai 153 pistettä ja sijoittuivat yhdenneksitoista.


title: Saksa Turkvision laulukilpailussa

text: Saksa osallistuu uudelleen vuoden 2017 kilpailuun, joka järjestetään Astanassa, Kazakstanissa. Edustajaksi on valittu Seyran.


title: Turkmenistan Turkvision laulukilpailussa

text: Turkmenistan on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kerran, vuonna 2014


text: Turkmenistan osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2014 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Tatarstanissa Kazanissa. Edustajaksi valittiin Züleyha Kakayeva kappaleella "Shikga-Shikga bilerzik". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Kakayeva sai sai 164 pistettä, sijoittuivat viidenneksitoista ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 192 pistettä ja sijoittui viidenneksi.


title: Dahongpao

text: Dahongpao (, Wǔ Yí Dà Hóng Páo, ’Suuri punainen viitta’) on tummaa, legendaarista kiinalaista Wulong-teetä, jota tuotetaan pieniä määriä Wuyi-vuorella Nanpingin prefektuuritason kaupungissa Fujianin maakunnassa.


title: Dahongpao

text: Dahongpao luetaan Kiinan kymmenen arvostetuimman teen joukkoon. Jotkut Dahongpaon teepensaat ovat erityisasemassa. Esimerkiksi kuutta, jo Kiinan keisareille teetä tuottanutta teepensasta, suojellaan ja vartioidaan erityisesti. Vanhasta keisarillisesta teepensaasta valmistettu tee voi olla 30 kertaa kultaakin kalliimpaa. Esimerkiksi vuonna 2002 ostettiin vain 20 gramman erä legendaarisen keisarillisen teepensaan Dahongpao-teetä 28 000 dollarilla. Kannullinen tätä harvinaista oolongia maksoi siis noin 10 000 dollaria!


title: Firenzen tasavalta

text: Firenzen tasavalta () oli keskiaikainen valtio, joka keskittyi Firenzeen, italialaiseen kaupunkiin Toscanassa. Tasavalta kesti vuodesta 1115 vuoteen 1532. Sen seuraajaksi perustettiin Medicin suvun hallitsema Firenzen herttuakunta.


title: Sunnmørsposten

text: Sunnmørsposten on norjalainen sanomalehti, joka on perustettu 1882. Se ilmestyy Länsi-Norjassa Ålesundissa. Lehti siirtyi tabloidiin toukokuussa 2006. Lehti ilmestyi aiemmin aamupäivällä, mutta vuodesta 1978 se muuttui aamulehdeksi. Verkkolehti on perustettu 1997. Julkaisu voitti vuonna 2013 MBL:n Vuoden paikallinen verkkolehti -palkinnon.


title: Sunnmørsposten

text: Hanna Relling Berg on ollut vastaava päätoimittaja syksystä 2007. Hän on lehden historian ensimmäinen naispäätoimittaja ja myös ensimmäinen naispäätoimittaja norjalaisissa paikallislehdissä. Aiemmat päätoimittajatt:


title: Fort Dansborg

text: Fort Dansborg on tanskalainen linna, joka sijaitsee Tranquebarin kaupungissa Bengalinlahden rannikolla, Intian Tamil Nadun osavaltiossa. Linna on toiseksi suurin tanskalainen linna Kronborgin linnan jälkeen. Fort Dansborg myytiin Britannialle vuonna 1845. Linna toimii nykyään museona.


title: La ribalta

text: La ribalta (”Ramppi”) on vuonna 1912 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Mario Caserinin ohjaaman melodraaman pääosia esittävät Maria Gasparini ja Febo Mari.


title: La ribalta

text: Saint Vanorin kreivin puoliso Maddalena Grandier jättää miehensä ja lähtee kuuluisan näyttelijän ja ohjaajan Claudio Bourgueilin matkaan. Eräänä päivänä Maddalena päättää kokeilla näyttelemistä ja Claudio ryhtyy ohjaamaan häntä. Naisesta kehittyy lahjakas näyttelijä ja kateellinen Claudio hylkää hänet. Saadakseen miehen takaisin Maddalena pyytää häntä auttamaan erään kohtauksen harjoittelussa. Claudion ohjaamana Maddalena esittää itsemurhan tekevää epätoivoista naista. Lopuksi käy ilmi, että hän on todella myrkyttänyt itsensä.


title: La ribalta

text: "La ribalta" perustuu ranskalaisen Henri de Rotschildin näytelmään "La Rampe" (1909). Ambrosio Filmin tuottama elokuva on kunnianhimoinen mutta pienellä budjetilla toteutettu melodraama, joka ei kuulu ohjaaja Mario Caserinin merkkiteoksiin. Siitä on säilynyt vain loppuhuipennuksen sisältävä katkelma, Arrigo Frustan käsikirjoitus ja joukko muuta arkistomateriaalia.


title: La ribalta

text: Elokuva haastaa aikansa naiskäsityksen ja kyseenalaistaa perinteisen taiteilijan ja muusan välisen suhteen. Se on myös kiinnostava esimerkki nykynäkökulmasta ehkä yliampuvana pidettävän Maria Gasparinin näyttelijäntyöskentelystä. Asetelman erikoisuutta korostaa se, että Claudiota esittävä Febo Mari on ohjaaja Caserinin alter ego ja Gasparini oli tosielämässä hänen suojattinsa ja vaimonsa. Elokuvahistorioitsija Stella Dagnan tulkinnan mukaan "La ribalta" esittää luovana taiteilijana naisen ja miehen hänen teknisenä avustajanaan.


title: La ribalta

text: Aikalaiskritiikki julisti pitkänä elokuvana markkinoidun "La ribaltan" mestariteokseksi ja ylisti varsinkin Maria Gasparinin näyttelijäsuoritusta ja eleganssia.


title: La ribalta

text: Bolognan elokuva-arkistossa säilynyt värjätty nitraattifilmin katkelma on restauroitu arkiston ja Torinon elokuvamuseon yhteistyönä vuonna 2010. Alkuperäisestä 754 metrin pituudesta on jäljellä vain 81 metriä. Katkelma on nähtävissä elokuvamuseon Vimeo-sivustolla.


title: FC La Chaux-de-Fonds

text: Football Club La Chaux-de-Fonds on jalkapalloseura La Chaux-de-Fondsin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Sveitsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Promotion Leaguessa. FC La Chaux-de-Fonds on perustettu heinäkuussa 1894. Seura on voittanut kolmesti Sveitsin mestaruuden: tämä on tapahtunut vuosina 1954, 1955 ja 1964. Sveitsin cupin se on voittanut 1948, 1951, 1954, 1955, 1957 ja 1961.


title: Ilmasilta (tv-ohjelma)

text: Ilmasilta oli suomalainen MTV:n viihdeohjelma, jota esitettiin vuonna 1965. Viihdeohjelman avulla kerättiin varoja SPR:n helikopteria varten. Keräyksen taustalla oli pari vuotta sitten aiemmin tapahtunut pikkutytön katoaminen. Ohjelman juontajina toimivat Niilo Tarvajärvi ja Barbara Helsingius.


title: Ilmasilta (tv-ohjelma)

text: Ilmasilta Elonet-tietokannassa


title: FC Biel-Bienne

text: Fussballclub Biel-Bienne on jalkapalloseura Biel/Biennen kaupungista. Seura pelaa kaudella 2017–18 Sveitsin viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Liga Interregionalin 3 lohkossa. Seura on voittanut historiansa aikana yhden Sveitsin mestaruuden. Tämä tapahtui vuonna 1947.


title: Challenge Liiga

text: Challenge Liiga tai Brack.ch Challenge League tai Challenge League on Sveitsin jalkapallojärjestelmän toiseksi korkein sarjataso. Kaudella 2017–18 liigassa pelaa 10 joukkuetta. Sarjan voittaja nousee pääsarjaan Raiffeisen Super Leagueen, ja häviäjä putoaa Swiss Promotion Leagueen.


title: One Way Ticket to Hell... and Back

text: One Way Ticket to Hell... and Back on brittiläisen rockyhtye The Darknessin toinen studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 2005. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 11. ja Yhdysvaltain Billboard 200-listan sijalle 58. Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet ”One Way Ticket”, ”Is It Just Me?” ja ”Girlfriend”.


title: Hot Cakes

text: Hot Cakes on brittiläisen rockyhtye The Darknessin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin elokuussa 2012. Albumi on yhtyeen ensimmäinen sitten vuonna 2005 julkaistun albumin "One Way Ticket to Hell... and Back". "Hot Cakes" ylsi kotimaassaan Britannian albumilistalla parhaimmillaan neljännelle sijalle, ja Yhdysvaltain Billboard 200-listan sijalle 43. Albumilta julkaistiin singlenä neljä kappaletta.


title: Luettelo myrkyllisistä nisäkkäistä

text: Luettelo myrkyllisistä nisäkkäistä:Lähteet:


title: Last of Our Kind

text: Last of Our Kind on brittiläisen rockyhtye The Darknessin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin toukokuussa 2015. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 12. ja Suomen virallisen listan sijalle 41. "Last of Our Kindilta" julkaistiin singlenä neljä kappaletta.


title: Suffolk (täsmennyssivu)

text: Suffolk voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Heikki Vanhanen

text: Heikki Tapani Vanhanen (s. 18. heinäkuuta 1958 Janakkala) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kuulantyöntäjä. Uransa aikana hän edusti Tervakosken Pyrkivää, Hyvinkään Tahkoa, Hämeenlinnan Tarmoa sekä Janakkalan Janaa ja hänen valmentajanaan toimi Armas Vanhanen.


title: Heikki Vanhanen

text: Kalevan kisoista Vanhanen saavutti kuulantyönnön pronssia vuonna 1981. Lisäksi sisäratojen SM-kilpailuista hän voitti kultaa vuonna 1980. Ennätyksikseen Vanhanen työnsi ulkoradoilla 18,94 metriä (1981) ja hallissa 18,06 metriä (1980). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1988 jälkeen.


title: Mangaaninitraatti

text: Mangaaninitraatti (Mn(NO)) on mangaani- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa keramiikkapigmenttinä ja muiden mangaaniyhdisteiden valmistukseen.


title: Mangaaninitraatti

text: Kidevedettömänä mangaaninitraatti on huoneenlämpötilassa hygroskooppista väritöntä kiteistä ainetta. Yhdisteellä on myös useita kidevedellisiä muotoja. Niitä ovat esimerkiksi monohydraatti (Mn(NO)·HO), dihydraatti (Mn(NO)·2HO), tetrahydraatti (Mn(NO)·4HO) ja heksahydraatti (Mn(NO)·6HO). Mangaaninitraatin hydraatit ovat vaaleanpunaisia tai ruusunpunaisia kiteisiä yhdisteitä, joilla on usein suhteellisen alhainen sulamislämpötila (25–35 °C). Mangaaninitraatti ja erityisesti sen hydraatit liukenevat runsaasti veteen. Tämän lisäksi sitä liuottavat eräät orgaaniset liuottimet kuten etanoli, dioksaani ja tetrahydrofuraani. Kuumennettaessa yhdistettä voimakkaasti se hajoaa mangaanidioksidiksi ja typen oksideiksi.


title: Mangaaninitraatti

text: Mangaaninitraattia valmistetaan liuottamalla mangaani(II)karbonaattia tai mangaanioksidia typpihappoon tai epäpuhtaasta mangaanidioksidista typpihapon ja typpihapokkeen seoksen avulla. Näin muodostuu kidevedellistä yhdistettä, josta kidevesi voidaan poistaa dityppipentoksidin avulla. Mangaaninitraattia käytetään muiden mangaaniyhdisteiden, erityisesti korkean puhtausasteen mangaanioksidien valmistamiseen. Tämän lisäksi sitä voidaan käyttää keramiikan värjäämiseen.


title: Hannu Polvi

text: Hannu Alfred Polvi (29. marraskuuta 1948 Ylivieska – 29. syyskuuta 2008) oli suomalainen moukarinheittäjä. Uransa aikana hän edusti Hämeenlinnan Tarmoa, Tampereen Pyrintöä sekä Ylivieskan Kuulaa ja hänen valmentajanaan toimi vuosien 1972-1981 aikana Taisto Polvi.


title: Hannu Polvi

text: Kalevan kisoista Polvi saavutti moukarinheiton kultaa vuonna 1978, hopeaa vuosina 1976 ja 1977 sekä pronssia vuosina 1979 ja 1981. Ennätyksikseen hän heitti ulkoradoilla 74,74 metriä (1981). Polvi paransi moukarinheiton Suomen ennätystä kolmeen otteeseen tuloksilla 73,08 (4. syyskuuta 1976), 73,12 (13. heinäkuuta 1978) ja 73,84 (5. elokuuta 1978).


title: The Lounge Lizards

text: The Lounge Lizards oli saksofonisti John Lurien ja hänen veljensä pianisti Evan Lurien vuonna 1978 perustama eklektinen etupäässä jazz-musiikkia esittävä yhtye. Yhtye tunnetaan John Lurien jazzia ja muita tyylejä yhdistelevistä sävellyksistä ja live-esityksistään, joiden kautta yhtyeelle kehittyi kulttimaine. "The Lounge Lizards" oli aktiivinen vuoteen 1998 saakka, Lurien veljesten ollessa kokoonpanon ainoat vakituiset jäsenet. Muina jäseninä toimi lukuisia tunnettuja New Yorkin musiikkiympyröistä tunnettuja muusikoita, esimerkiksi kitaristi Marc Ribot, paremmin Medeski Martin and Wood triosta tunnettu perkussionisti Billy Martin, vetopasunisti Curtis Fowlkes, vibrafonisti Bryan Carrott, trumpetisti Steve Bernstein, rumpali Calvin Weston ja saksofonisti Michael Blake. Myös kitaristi ja laulaja-lauluntekijä Arto Lindsay ja perkussionisti Anton Fier ovat vaikuttaneet yhtyeessä sen alkuaikoina.


title: The Lounge Lizards

text: Yhyeen nimi juontaa juurensa slangi-ilmaisusta: "lounge lizard" tarkoittaa tyypillisesti hyvin pukeutunutta miestä, joka pyörii seurapiireissä pyrkimyksenään vietellä varakkaita naisia mielistelyllä ja pettävällä charmilla.


title: The Lounge Lizards

text: Yhtyeen ensimmäinen kokoonpano koostui Lurien veljeksistä, kitaristi Lindsaystä, basisti Steve Piccolosta ja perkussionist Anton Fieristä. He äänittivät Lounge Lizards-nimisen albumin vuonna 1981 EG-levy-yhtiön toimiessa julkaisijana. Albumilla on kaksi Thelonious Monk cover-versiota, mutta tyylillisesti levy oli lähempänä Ornette Colemanin free jazzia ja Sun Ran musiikkia.


title: The Lounge Lizards

text: 80-luvulla yhtyeen kokoonpano uudistui. Kitaristiksi tuli Marc Ribot, basistiksi Erik Sanko, ja kokoonpanoon otettiin toiseksi saksofonistiksi Roy Nathason ja tämän lisäksi vetopasuuna, jota soitti Curtis Fowlkes. Perkussionisteina toimivat Dougie Browne ja E. J. Rodriguez. Kokoonpano levytti useampia albumeja, joilla yhtyeen tyyli kehittyi ja pääosaan tulivat Lurien sofistikoituneet monitasoiset sävellykset.


title: The Lounge Lizards

text: Vuonna 1998 yhtye julkaisi levyn "The Queen of All Ears" John Lurien omalla "Strange and Beautiful Music"-levy-yhtiöllä. Kokoonpanossa olivat nyt jo aikaisemmin yhtyeeseen liittyneet Steven Bernstein, Michael Blake, Oren Bloedow, David Tronzo, Calvin Weston, ja Billy Martin. "Lizardien musiikki ei ole jazzia", kirjoitti Fred Bouchard Jazz Times -lehdessä, "mutta se on älykästä ja rytmisesti ja harmonisesti kiinnostavaa (se ei ole myöskään rockia, toisin sanoen), ja [...] siinä on viatonta suoruutta, joka ylittää tyylillset ennakkoluulot."


title: The Lounge Lizards

text: Sittemmin "The Lounge Lizards" ei ole ollut kovin aktiivinen, monilahjakkaan John Lurien, joka on aikaisemmin toiminut muun muassa näyttelijänä Jim Jarmuschin filmeissä, keskittyessä maalaamiseen, ja Evanin vaikuttaessa muiden projektiensa parissa.


title: Anita Erämies

text: Anita Erämies (s. 23. maaliskuuta 1964) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä, joka edusti Multian Jyskettä.


title: Anita Erämies

text: Kalevan kisoista Erämies saavutti korkeushypyn hopeaa vuonna 1980 sekä jaetun pronssin vuonna 1981. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista kultaa vusina 1980 ja 1985, hopeaa vuonna 1982 sekä pronssia vuonna 1981. Ennätyksikseen Erämies hyppäsi ulkoradoilla tuloksen 1,82 metriä (1982) ja hallissa 1,85 metriä (1985). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1989 jälkeen.


title: Armenianjättiputki

text: Armenianjättiputki ("Heracleum sosnowskyi") on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se kuuluu kaukasian- ja persianjättiputken ohella Suomen jättiputkilajeihin. Se on meillä tavattavista kolmesta jättiputkilajista harvinaisin. Näiden lajien eroittaminen toisistaan on vaikeaa.


title: Armenianjättiputki

text: Armenianjättiputki on monokarppinen eli kerran kukkiva monivuotinen ruoho, se kuolee kukittuaan. Se on yleensä yksivartinen ja varsi saattaa olla jopa 5 metriä korkea. Sen lehdet ovat muuntelevia, ja niiden muoto voi vaihdella typäköistä ja leveänpuoleisista lehtiliuskoista kapeisiin ja teräväkärkisiin. Lehtilapa voi olla jopa 1 metrin levyinen. Kukan teriö säteittäinen, valkoinen. Terä- ja verholehtiä yleesnsä viisi. Heteitä on viisi. Emiö yhdislehtinen, kaksivartaloinen, kaksiluottinen. Kukinto on kerrannaissarja jossa on pienempiä sarjoja 50–120. Pääsarjan suojuslehdet varisevat aikaisin. Kukkii elo-syyskuussa. Sen hedelmä on 9–11 mm pitkä kaksi lohkoinen matalaharjuinen lohkohedelmä. Se voi tuottaa jopa siementä.


title: Armenianjättiputki

text: Muutoin se muistuttaa ulkoasultaan suuresti yleisintä kaukasianjättiputkea ja sitä harvinaisempaa persianjättiputkea. Meillä luonnossa kasvaa myös alkuperäisiä isoja sarjakukkaiskasveja muutta niiden koko on selvästi jättiputkia pienempi.


title: Armenianjättiputki

text: Armenianjättiputken levinneisyys Suomessa tunnetaan huonosti, mutta sitä arvellaan kuitenkin olevan melko paljon enemmän kuin tiedetään. Venäjällä ja Virossa se on laajasti levinnyt.


title: Armenianjättiputki

text: Armenianjättiputki viihtyy aurikoisilla alueilla ja sen torjuntakeinoksi onkin kaavailtu joskus metsittämistä.


title: Armenianjättiputki

text: Armenianjättiputkea kehitettiin Euroopassa ja Neuvostoliitossa toisen maailmansodan jälkeen karjalle rehukasvisviksi. Se sopi huonosti rehukasviksi koska kasveja syöneiden eläinten maitoon ja lihaan tuli sivumakua. Vuonna 1957 sitä löydettiin ensimmäisen kerran Virosta, jossa sitä kasvaa nykyisin yleisesti maaseudun karjatilojen läheisyydessä.


title: Armenianjättiputki

text: Tämä laji on säädetty haitalliseksi vieraslajiksi koko EU:n tasolla, minkä johdosta lajin maahantuonti, kasvatus, myynti ja muu hallussapito sekä ympäristöön päästäminen on kielletty.


title: Erja Dahl

text: Erja Ilona Dahl (o.s. Koivunen, s. 27. tammikuuta 1964 Kokkola) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti uransa aikana Gamlakarleby IF:ä sekä Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Eila Vartiainen.


title: Erja Dahl

text: Kalevan kisoista Dahl saavutti korkeushypystä jaetun pronssin vuonna 1981. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla tuloksen 1,81 metriä (1985) ja hallissa 1,79 metriä (1981). Virallisiin kilpailuihin Dahl ei ole osallistunut vuoden 1988 jälkeen.


title: Elli Hallikainen

text: Elli Tarja Hannele Hallikainen (ent. Hallikainen-Ranta, s. 24. helmikuuta 1960 Tervola) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Lohijärven Kuohua ja hänen valmentajinaan toimivat Kari Sinkkonen ja Klaus Peurla.


title: Elli Hallikainen

text: Hallikainen saavutti aikuisten SM-kilpailuista kultaa maratonilla vuonna 1981. Ennätyksekseen hän on juossut maratonilla ajan 2.49.54 (1981) ja puolimaratonilla ajan 1.22.57 (2003).


title: Irmeli Ruponen

text: Eeva Irmeli Ruponen (o.s. Nieminen, s. 24. joulukuuta 1937 Sysmä) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edusti Riihimäen Kiskoa.


title: Irmeli Ruponen

text: Ruponen saavutti aikuisten SM-kilpailuista pronssia maratonilla vuonna 1981. Lisäksi hän voitti maastojuoksun SM-kilpailuissa joukkuekilpailun pronssia vuonna 1982. Ennätyksekseen Ruponen juoksi maratonilla ajan 2.47.44 (1984) ja 10 000 metrillä ajan 10.25,84 (1984).


title: Tuuli Heinonen

text: Tuuli Orvokki Heinonen (myöh. Ilmarinen, s. 20. joulukuuta 1956 Vantaa) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Uransa aikana hän edusti Korson Kaikua sekä Leppävaaran Sisua ja hänen valmentajanaan toimi Markku Viinanen.


title: Tuuli Heinonen

text: Kalevan kisoista Heinonen saavutti 400 metrin juoksusta pronssia vuonna 1977 sekä 400 metrin aitajuoksusta kultaa vuosina 1978 ja 1981. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuosina 1980 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1982 ja 3 x 800 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1980, hopeaa vuosina 1977, 1979 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1976. Sisäratojen SM-kilpailuista Heinonen saavutti hopeaa 400 metriltä vuonna 1979.


title: Tuuli Heinonen

text: Ennätyksikseen Heinonen juoksi 100 metrillä 12,8 (1977), 200 metrillä ulkona 25,2 (1978) ja hallissa 27,15 (1983), 400 metrillä ulkona 56,18 (1978) ja hallissa 57,1 (1979), 100 metrin aidoissa 14,6 (1980) ja 400 metrin aidoissa 58,66 (1981).


title: Tuuli Heinonen

text: Virallisiin kilpailuihin Heinonen ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen.


title: Finnish Music Quarterly

text: Finnish Music Quarterly on vuonna 1985 perustettu suomalainen musiikkilehti, joka kertoo englannin kielellä suomalaisesta musiikkikulttuurista. Lehteä julkaisevat Gramex ry, Music Finland ry, Sibelius-Akatemia ja Suomen Säveltäjät ry.


title: Home Sweet Home (romaani)

text: Home Sweet Home on Pekka Aittakummun kirjottama romaani, joka julkaistiin toukokuussa 2017. Romaanin kustantajan, Arktisen Banaanin, mukaan se on ensimmäinen Suomessa julkaistu hometaloromaani. Home Sweet Home kertoo Rajalan perheestä, joka tietämättään ostaa hometalon.


title: Home Sweet Home (romaani)

text: Talotekniikka-lehden mukaan Home Sweet Home -romaanissa on hyvän tarinaniskijän tragikoominen, sisäilmaongelmista kärsiviä syvästi ymmärtävä ote. Arkkitehti-lehti arvioi, että romaanissa huumori ja kevyt ote toimivat hyvin yhteen vakavan aiheen kanssa.


title: Home Sweet Home (romaani)

text: Sanomalehti Kalevan mukaan teos on tärkeä puheenvuoro ja tuo elämänmakuisesti esille monen ihmisen kokemukset. "Aittakumpu kirjoittaa myötäelävästi ja hauskasti, teksti juoksee jouhevasti eteenpäin."


title: Jyväskylän maaseurakunta

text: Jyväskylän maaseurakunta oli yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista, kunnes 2009 se yhdistyi Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi. Jyväskylä mainittiin rukoushuonekuntana 1660, rukoushuonekunnasta tuli Laukaan kappeli 1693, eri seurakunta taas 1856. Seurakunnan vanha kirkko valmistui 1775. Alue oli Jyväskylän kirkonkylä, kunnes vuonna 1837 sinne perustettiin Jyväskylän kaupunki. Siitä lähtien kun Jyväskylän maalaiskunta perustettiin 1868, Jyväskylän seurakunta, sittemmin nimellä Jyväskylän maaseurakunta, käsitti Jyväskylän maalaiskunnan koko alueen. Aluksi seurakuntaan kuului myös Jyväskylän kaupunki, mutta 1880 kaupunki erotettiin Jyväskylän kaupunkiseurakunnaksi ja siihenastinen Jyväskylän seurakunta sai nimen Jyväskylän maaseurakunta. Sitä mukaa kun osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin Jyväskylän kaupunkiin, liitettiin vastaavasti osia Jyväskylän maaseurakunnasta Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan, tosin osa kyseisistä seurakunnallisista alueliitoksista tapahtui hieman myöhemmin kuin vastaavat kunnalliset alueliitokset. Myös pääosa Toivakan seurakunnasta erotettiin Jyväskylän maaseurakunnasta. Toisaalta Jyväskylän maaseurakuntaan liitettiin osia Laukaan seurakunnalta vastaavasti kuin Jyväskylän maalaiskuntaan liitettiin osia Laukaasta. Jyväskylän maaseurakunnan edellä mainittu kirkko meni huonoon kuntoon ja purettiin vuonna 1888. Seuraava maaseurakunnan kirkko paloi 1918, ja sen korvasi Elsi Borgin suunnittelema Taulumäen kirkko vuonna 1929. Taulumäen kirkko pysyi Jyväskylän maaseurakunnan kirkkona siitä huolimatta, että vuoden 1943 alussa tapahtuneessa alueliitoksessa se jäi kaupunkiseurakunnan alueelle. Loppuaikoinaan seurakunnalla oli muitakin kirkkoja: Antti Eskelisen suunnittelema 1978 valmistunut Palokan kirkko, Armas Lehtisen suunnittelema virallisesti maaliskuussa 1954 käyttöön otettu Vaajakosken kirkko sekä 1957 valmistunut, Olavi Kivimaan suunnittelema Tikkakosken kirkko. Kun Jyväskylän kaupunki- ja maaseurakunta sekä Korpilahden seurakunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa, tuli Taulumäen kirkosta Jyväskylän seurakunnan pääkirkko.


title: Jyväskylän maaseurakunta

text: Jyväskylän maalaiskunnan kirja (1977), Jussi T. Lappalaisen kirjoitus pitäjän synty ja aluemuutokset


title: The Killersin diskografia

text: Tämä on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Killersin diskografia.


title: The Killersin diskografia

text: Listasijoitusten lähde:


title: Merja Vuorinen

text: Merja Hannele Vuorinen (s. 23. huhtikuuta 1959 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän edusti Leppävaaran Sisua ja hänen valmentajinaan toimivat Virve Mikkola ja Martti Kempas.


title: Merja Vuorinen

text: Kalevan kisoista Vuorinen saavutti 400 metrin juoksusta pronssia vuonna 1981 sekä 800 metrin juoksusta hopeaa vuonna 1979 ja pronssia vuonna 1981. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuosina 1980 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1982 ja 3 x 800 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1980, hopeaa vuosina 1977, 1979 ja 1981 ja pronssia vuonna 1976. Sisäratojen SM-kilpailuista Vuorinen voitti pronssia 800 metriltä vuonna 1977.


title: Merja Vuorinen

text: Ennätyksikseen Vuorinen juoksi 200 metrillä ajan 25,5 (1979), 400 metrillä ulkona 54,62 (1981) ja hallissa 58,7 (1980), 800 metrillä ulkona 2.05,20 (1981) ja hallissa 2.12,6 (1979), 1 500 metrillä 4.53,1 (1974) sekä 3 000 metrillä 11.47,2 (1977).


title: Merja Vuorinen

text: Virallisiin kilpailuihin Vuorinen ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen.


title: FC Baník Ostrava

text: Football Club Baník Ostrava on jalkapalloseura Ostravan kaupungista. Seura on perustettu syyskuussa 1922. Baník Ostrava pelaa kaudella 2018–2019 Tšekin pääsarjassa Synot ligassa. Tšekin mestaruuden seura on voittanut kertaalleen. Tämä tapahtui vuonna 2004.


title: Pauli Perttula

text: Pauli Perttula (s. 10. elokuuta 1954 Kauhava) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Uransa aikana hän edusti Ylihärmän Junkkareita sekä Kauhavan Wisaa ja hänen valmentajanaan toimi Alpo Sihvonen.


title: Pauli Perttula

text: Kalevan kisoista Perttula saavutti pituushypypn pronssia vuonna 1980. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla 7,42 metriä (1980) ja hallissa 7,19 metriä (1981). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1982 jälkeen.


title: Jussi Paronen

text: Jussi Markku Vilho Paronen (s. 4. huhtikuuta 1954 Lauritsala) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Lauritsalan Kisaa ja hänen valmentajanaan toimi Hannu Sorsa.


title: Jussi Paronen

text: Kalevan kisoista Paronen saavutti kolmiloikan pronssia vuosina 1979 ja 1980. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1974. Ennätyksikseen Paronen hyppäsi ulkoradoilla 16,22 metriä (1980) ja hallissa 15,56 metriä (1980). Pituushypyn ennätyksekseen hän hyppäsi tuloksen 7,09 metriä (1980). Virallisiin kilpailuihin Paronen ei ole osallistunut vuoden 1981 jälkeen.


title: Seaham

text: Seaham (aikaisemmin Seaham Harbour) on kaupunki Durhamin piirikunnassa Englannissa. Seahamissa oli vuoden 2015 arvion mukaan 22 492 asukasta.


title: Seaham

text: Vanhasta saksikylästä on enää jäljellä Pyhän Neitsyt Marian kirkko, jonka rakennuttamiseen kuningas Athelstan antoi luvan vuonna 930. Vuonna 1155 Seaham siirtyi kartanon läänitysmaihin. Milbanket myivät 1821 Daldenin ja Seahamin tilat Londonderryn markiisille Charles Stewartille. Londonderryt alkoivat kehittää Seahamista satamakaupunkia ja aloittivat sataman rakentamisen 1828. He rakennuttivat kaupunkiin junaradan ja rupesivat kuljettamaan satamasta hiiltä. Kaupunkiin perustettiin myös kirkkoja ja kouluja. Vuonna 1851 yli 30 prosenttia kaupungin miehistä työskenteli vesiliikenteeseen liittyvissä ammateissa.


title: Seaham

text: Seahamin teollisuus kukoisti aina 1880-luvulle. Vuonna 1880 Seahamin hiilikaivoksessa tapahtui räjähdys, jossa kuoli 164 kaivosmiestä. Paikallinen masuuni lopetti toimintansa 1885, Raintonin kaivos 1896, ja samaan aikaan satama alkoi käydä liian pieneksi uusille isommille höyrylaivoille. Laskukautta seurasi pian uusi teollisuuden nousukausi, kun Charles Vane-Tempest-Stewart perusti kaupunkiin muun muassa kaivosyhtiö Londonderry Collieriesin. Samalla satamaa suurennettiin. Asukasluku kasvoi: se oli 15 000 vuonna 1911, kun se oli ollut 10 000 vuonna 1900. Seaham tunnettiin pitkään kaivoskaupunkina, mutta viimeinen kaivos lopetti siellä 1992.


title: James S. A. Corey

text: James S. A. Corey on salanimi, jota käyttävät Daniel Abraham ja Ty Franck julkaistulle tieteiskirjallisuudelle.


title: James S. A. Corey

text: Tuotantoon kuuluu "Expanse-"kirjasarja, johon perustuu "Expanse-"televisiosarja.


title: James S. A. Corey

text: Sarjaan kuuluva "Leviathan Wakes" on ollut ehdolla parhaan romaanin Hugo-palkinnon saajaksi.


title: The Strokesin diskografia

text: Tämä on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin diskografia.


title: The Strokesin diskografia

text: Listasijoitusten lähde:


title: Ty Franck

text: Ty Franck (s. 18. toukokuuta 1969) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka yhdessä Daniel Abrahamin kanssa julkaisee salanimellä James S. A. Corey.


title: Ty Franck

text: Franck on yhdessä Abrahamin kanssa julkaissut "Expanse-kirjasarjaa" ja ovat mukana myös kirjasarjan pohjalta tehtävän "Expanse-televisiosarjan" teossa.


title: Syyria Turkvision laulukilpailussa

text: Syyria on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kerran, vuonna 2015


title: Syyria Turkvision laulukilpailussa

text: Turkmenistan osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2015 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Istanbulissa Turkissa. Edustajaksi valittiin Adil Şan kappaleella "Geliş". Finaalissa hän sai 165 pistettä ja sijoittui viidenneksi.


title: Länsi-Teiskon rukoushuone

text: Länsi-Teiskon rukoushuone on Ylöjärven seurakunnalle kuuluva kirkko/rukoushuone entisen Kurun kunnan Länsi-Teiskossa, noin 37 kilometriä Ylöjärven kirkolta. Kurun kirkolle matkaa on vajaa 20 kilometriä.


title: Länsi-Teiskon rukoushuone

text: Länsi-Teisko liittettiin Teiskosta osaksi Kurua vuonna 1954. Kulmakunnan asukkaat olivat puuhanneet omaa kirkkoa jo 1920-luvulla. Viereinen hautausmaa perustettiin vuonna 1924, jolloin rakennettiin myös sen viereinen kappeli. Kellotapuli rakennettiin korkean kallion laelle vuonna 1928. Kirkon rakentamista vauhdittamaan perustettiin Länsi-Teiskon Kirkkoyhdistys vuonna 1948 ja vuonna 1959 toimitettiin rakennuspuiden keräys alueen taloilta. Kirkon suunnittelutyö annettiin arkkitehti Mikael Nordenswanin tehtäväksi. Projekti kuitenkin keskeytyi rahojen loppumisen vuoksi. Kirkon sijaan päätettiin rakentaa vähäisempi rukoushuone, jonka piirustukset laati Martti Peltomaa. Piispa Erkki Kansanaho vihki rakennuksen 29. syyskuuta 1966. Seuraavana vuonna kirkkoyhdistys lahjoitti kaikki varansa ja kiinteän omaisuutensa Kurun seurakunnalle.


title: Harri Jauhiainen

text: Harri Johannes Jauhiainen (s. 24. helmikuuta 1951 Joensuu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen aitajuoksija, joka edusti Heinolan Iskua.


title: Harri Jauhiainen

text: Kalevan kisoista Jauhiainen saavutti 400 metrin aitajuoksusta hopeaa vuonna 1980 ja pronssia vuonna 1977. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa pronssia 4 x 400 metrin viestijuoksusta vuonna 1977. Ennätyksekseen pitkissä aidoissa Jauhiainen juoksi ajan 51,74 (1980). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1988 jälkeen.


title: Harri Jauhiainen

text: Jauhiainen kilpaili myös vammaisurheilussa käsiamputoitujen sarjassa. Hän saavutti Paralympialaisista 1980–1988 eri juoksumatkoilta kuusi kultaa ja kaksi hopeaa sekä kiekonheitosta kaksi pronssia.


title: Harri Jauhiainen

text: Hänelle myönnettiin Pro Urheilu -tunnustuspalkinto vuonna 2010.


title: Sandžak Turkvision laulukilpailussa

text: Sandžak on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kerran, vuonna 2015


title: Sandžak Turkvision laulukilpailussa

text: Sandžak osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2015 Turkvision laulukilpailuun, joka pidettiin Istanbulissa Turkissa. Edustajaksi valittiin Almedin Varošanin kappaleella "Trag". Finaalissa hän sai 140 pistettä ja sijoittui viidenneksitoista.


title: Raili Perkola

text: Raili Helena Perkola (o.s. Tahvanainen, s. 8. helmikuuta 1960 Lieksa) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen aitajuoksija. Uransa aikana hän edusti Lauttakylän Pyryä sekä Leppävaaran Sisua ja hänen valmentajanaan toimi Jukka Kivimäki.


title: Raili Perkola

text: Kalevan kisoista Perkola saavutti 400 metrin aitajuoksusta pronssia vuonna 1980. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuosina 1980 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1982 ja 3 x 800 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1980 ja hopeaa vuonna 1981. Ennätyksekseen pitkissä aidoissa Perkola juoksi ajan 60,17 (1980). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1982 jälkeen.


title: Hammassuoja

text: Hammassuoja on U:n mallinen muovikappale, joka estää hampaita kolahtamasta yhteen ja täten suojaa hammasvaurioiden syntymistä. Urheilussa hammassuojia käytetään suojaamaan hampaita kontaktilajeissa. Suoja muotoillaan käyttäjälleen sopivaksi. Hammassuojan tulisi pysyä paikoillaan myös suun ollessa auki.


title: Hammassuoja

text: Hammassuoja muotoillaan aina yksilöllisesti. Kaupasta ostettavia muovisia hammassuojia muotoillaan asettamalla ne hetkeksi kuumaan veteen, jonka jälkeen ne asetetaan ylähampaisiin. Suoja muotoutuu istuvaksi imemällä ilma suojan ja hampaiden välistä pois ja painelemalla kielellä suoja tiukasti kiinni ikeniä vasten. Muotoilun voi tarpeen tullen toistaa lämmittämällä hammassuoja uudelleen.


title: Hammassuoja

text: Hampaista otettavan muotin avulla tehty hammassuoja on huomattavasti kalliimpi kuin kaupasta ostettu. Uniikit hammassuojat ovat käyttäjäystävällisempiä ja suojaavat edestä tulleita iskuja paremmin. Hampaiden muotin pohjalta tehtyä suojaa suositellaan aikuisille käyttäjille, keiden hampaisto ei enää kehity.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Eero Mikael Haapala (s. 28. huhtikuuta 1996 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2017 Uudenmaan Nelosessa pelaavaa FC Espoon reservijoukkuetta. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala on aiemmin urallaan pelannut kasvattajaseuransa FC Hongan riveissä muun muassa Veikkausliigaa.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala aloitti uransa espoolaisessa FC Kasiysissä 6-vuotiaana. Pelattuaan seurassa kaksi vuotta hän siirtyi FC Honkaan.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala edusti juniorivuosinaan FC Honkaa muun muassa B- sekä A-poikien SM-sarjoissa. Lisäksi hän pelasi Kakkosta Pallohongan paidassa kausina 2013–2015.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Pääsarjatasolla Haapala debytoi 31. elokuuta 2014 kotiottelussa Vaasan Palloseuraa vastaan. Ottelu päättyi FC Hongan 1–2-tappioon, ja Haapala pelasi ottelussa 44 minuuttia.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala pääsi edustusjoukkueen mukaan toistamiseen 14. syyskuuta Rovaniemen Palloseuran vieraana. Rovaniemen keskuskentällä pelattu ottelu päättyi isäntien 2–1-voittoon. Haapala vaihdettiin ottelussa kentälle ensimmäisen puoliajan loppupuolella.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: FC Honka sijoittui Veikkausliigassa 11:ksi, ja säilytti sarjapaikkansa. Seuralla ei kuitenkaan ollut resursseja hakea liigalisenssiä ensi kaudelle, ja FC Hongan edustusjoukkueen vuodet Veikkausliigassa päättyivät. Edustusjoukkue aloitti kauden päätteeksi yhteistyön liikuntapalveluyritys Esportin kanssa, ja sai farmijoukkueensa sarjapaikan Kakkosesta seuraavalle kaudelle.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Kaudella 2015 Haapala esiintyi neljässä edustusjoukkueen ottelussa, joista kolmessa hän pelasi täydet minuutit. Kausi päättyi espoolaisten osalta suureen pettymykseen, sillä ylivoimaisesta lohkovoitostaan huolimatta joukkue hävisi Ykkösen nousukarsinnassa Kokkolan Palloveikoille yhteismaalein 1–2.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala teki todellisen läpimurron edustusmiehistöön kaudella 2016. Hän pelasi kahdeksassa Kakkosen ottelussa, ja viimeisteli niissä kaksi maalia. Kausi jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Haapala aloitti varusmiespalveluksen Kaartin jääkärirykmentissä 4. heinäkuuta 2016, eikä pelannut sittemmin edustusjoukkueen otteluissa.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala siirtyi FC Espoon reservijoukkueeseen tammikuussa 2017. Hän on pelannut Uudenmaan Nelosessa 12:ssa sarjaottelussa, ja onnistunut maalinteossa kahdeksan kertaa.


title: Eero Haapala (jalkapalloilija)

text: Haapala edusti Kaartin jääkärirykmenttiä sotilaiden SM-kilpailuissa Tampereella 23.–26. elokuuta 2016. Kaartin jääkärirykmentti voitti turnauksen finaalissa Karjalan lennoston lukemin 2–0, ja juhli kultaa häviämättä otteluakaan.


title: Cobden–Chevalierin kauppasopimus

text: Cobden–Chevalierin kauppasopimus on vuonna 1860 Ison-Britannian ja Ranskan välillä solmittu sopimus, jonka niin sanottu suosituimmuuslause edisti merkittävästi vapaakauppaa ja alhaista tullisuojelua.


title: Cobden–Chevalierin kauppasopimus

text: Suosituimmuuslausekkeen (most favored nation clause) soveltaminen laajeni pian eri valtioiden välisiin kauppasopimuksiin. Se on siitä lähtien ollut keskeinen ulkomaankauppapoliittinen väline.


title: Cobden–Chevalierin kauppasopimus

text: Lausekkeen mukaan maan A maalle B myöntämä suosituimmuusasema merkitsee, että jos maa A antaa jonkin kauppaedun, yleensä tullialennuksen, maalle C, tämä etu koskee siten ilman eri sopimusta myös maan B tuotteita.


title: Cobden–Chevalierin kauppasopimus

text: Vuoteen 1908 mennessä Isolla-Britannialla oli tällainen sopimus jo 46 valtion kanssa, ja se käsitti myös siirtomaissa valmistettuja tuotteita. Saksalla ja Ranskalla oli sopimuksia jonkin verran vähemmän.


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: Turkvision laulukilpailu 2015 () oli järjestyksessään kolmas Turkvision laulukilpailu. Se järjestettiin Istanbulissa, Turkissa 19. joulukuuta 2015. Siihen osallistui 21 maata tai aluetta, joissa asuu paljon turkkilaisia tai puhutaan turkkilaista kieltä. Sandžak ja Syyria osallistuivat kilpailuun ensi kertaa. Kosovo, Pohjois-Kypros sekä Valko-Venäjä palasivat kilpailuun vuoden tauon jälkeen. Sen sijaan Baškortostan, Hakassia, Kabardi-Balkaria ja Karatšai-Tšerkessia, Krim, Moskovan alue, Sahan tasavalta, Tatarstan, Turkmenistan sekä Tuva vetäytyivät kilpailusta.


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: 22. marraskuuta 2014 ilmoitettiin, että vuoden 2015 Turkvision laulukilpailu tultaisiin järjestämään Maryssa, Turkmenistanissa. Kuitenkin 21. helmikuuta 2015 ilmoitettiin että isäntäkaupunki vaihtuisi Marysta pääkaupunki Ašgabatiin. Vuoden 2015 elokuun lopussa ilmoitettiin kuitenkin, että kilpailu siirrettäisiin Turkin Istanbuliin.


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: Yahya Kemal Beyatli Cultural Centre valittiin vuoden 2015 kilpailun tapahtumapaikaksi. Tapahtumapaikan kapasiteetti on 10 000 ihmistä.


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: Tosin kuin kaksi edellistä vuotta vuoden 2015 kilpailu koostui pelkästä 19. joulukuuta järjestetystä finaalista. Kaikki 21 osallistujaa kilpailivat finaalissa, josta yksi julistettiin voittajaksi.


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: Jokaista maata edusti yksi raatilainen:


title: Turkvision laulukilpailu 2015

text: Kilpailuun osallistui 21 valtiota ja aluetta.


title: The Modern Age

text: The Modern Age on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin ensimmäinen EP-levy, joka julkaistiin tammikuussa 2001. EP sisältää kolme kappaletta, ”The Modern Age”, ”Last Nite” ja ”Barely Legal”, jotka kaikki julkaistiin myös samana vuonna ilmestyneellä yhtyeen debyyttialbumilla "Is This It".


title: Museoiden yö

text: Museoiden yö on Keski-Euroopasta lähtöisin oleva kulttuuritapahtuma, jossa jonkin kaupungin tai alueen museot ovat avoinna yömyöhään. Museoiden lisäksi mukana voi olla myös muita instituutioita ja kulttuurikohteita. Kohteisiin on joko ilmainen sisäänpääsy tai niillä on käytössä yhteinen pääsylippu. Kävijöille tarjotaan esimerkiksi opastuksia ja erikoisohjelmaa.


title: Museoiden yö

text: Ensimmäinen Museoiden yö () järjestettiin Berliinissä vuonna 1997. Tapahtumaidea on sen jälkeen levinnyt muihinkin maihin ja eri maanosiin. Ranskan kulttuuri- ja viestintäministeriö lanseerasi vuonna 2005 yhteiseurooppalaisen Museoiden yön (), jota vietetään nykyisin useissa Euroopan maissa kansainvälistä museopäivää (18. toukokuuta) lähimpänä lauantaina.


title: Museoiden yö

text: Museoiden yö on järjestetty Tampereella joka kevät vuodesta 2008 lähtien. Tapahtumaan ovat osallistuneet muun muassa Amurin työläismuseokortteli, Emil Aaltosen museo, Grafiikanpaja Himmelblau, Lastenkulttuurikeskus Rulla, Lauri Viita -museo, Lenin-museo, Museo Milavida, Museokeskus Vapriikki, Muumimuseo, Sara Hildénin taidemuseo, Suomen nyrkkeilymuseo, Taidekeskus Mältinranta, Tampereen taidemuseo ja Työväenmuseo Werstas. Yhteistyökumppanina on toiminut Tampereen seudun joukkoliikenne, joka on kuljettanut museokävijöitä bussilla kohteiden välillä. Yhden illan aikana on kertynyt lähes 10 000 museokäyntiä.


title: Museoiden yö

text: Mikkelissä Museoiden yö on kuulunut syyslomaviikon ohjelmaan vuodesta 2016 alkaen. Museoiden öitä on järjestetty useana vuonna myös Lappeenrannassa, Porissa ja Riihimäellä.


title: Tapio Kolunsarka

text: Tapio Kolunsarka (s. 1975) on toiminut Ramirentin toimitusjohtajana elokuusta 2016 lähtien.