title: Kampusranta

text: Kampusranta sijaitsee Marttilan kaupunginosassa Seinäjoen kantakaupungin alueella. Puisto sijaitsee Seinäjoen itärannalla muodostaen puistokokonaisuuden yhdessä Jouppilanrannan kanssa. Kampusranta rajautuu Kampustalon ja Seinäjoki-salin sekä Seinäjoen väliselle alueelle. Puiston on suunnitellut arkkitehti Arne Von Boehm ja toteutuksen on suunnitellut Hannu Ojanen.


title: Sunsarin piirikunta

text: Sunsarin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Kosin vyöhykkeen eteläosassa. Sunsarin piirikunta perustettiin vuonna 1962 samassa yhteydessä, kun Nepal jaettiin 14 vyöhykkeeseen ja 75 piirikuntaan.


title: Sunsarin piirikunta

text: Sunsarin piirikuntaa rajaa etelässä Intian Biharin osavaltio. Lännessä piirikunta rajautuu Saptarin ja Udayapurin, pohjoisessa Dhankutan ja idässä Morangin piirikuntaan.


title: Sunsarin piirikunta

text: Piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 763 487 henkeä kaikkiaan 162 407 taloudessa (625 633 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 257 neliökilometriä ja väestötiheys 607 as./km. Hallinnollinen keskus on Inaruwan kaupunki (28 454 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä noin 220 kilometriä Kathmandusta kaakkoon. Vuonna 2011 piirikunnassa oli kaksi suurempaa kaupunkia: Dharan (116 181 as.) ja Itahari (74 501 as.), jotka molemmat muutettiin joulukuussa 2014 asemaltaan suurkaupungeiksi. Samassa yhteydessä kerrottiin uuden kaupungin, Ramdhuni-Bhasin perustamisesta piirikuntaan.


title: Sunsarin piirikunta

text: Ekologis-hallinnollisesti piirikunta ryhmitellään osaksi Nepalin Itäistä alankovyöhykkettä (Tarai tai Terai). Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 86,6 % sisällytetään alempaan trooppiseen, 7,8 % ylempään trooppiseen ja 2,0 % subtrooppiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 3,6 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Terhathumin piirikunta

text: Terhathumin piirikunta (, myös muotoja Terathum ja Tehrathum käytetään; sanoista "tehra" ’kolmetoista’ ja "thum" ’linna’ tai ’varustus’) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Kosin vyöhykkeellä.


title: Terhathumin piirikunta

text: Terhathumin piirikuntaa rajautuu lounaassa Dhankutan, pohjoisessa Sankhuwasabhan ja Taplejungin sekä idässä Panchtharin piirikuntaan.


title: Terhathumin piirikunta

text: Terhathumin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 101 577 henkeä (113 111 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 679 neliökilometriä ja väestötiheys 150 as./km. Vuoden 2011 väestönlaskennan aikaan piirikunnassa ei ollut yhtään kaupunkia. Hallinnollinen keskus oli tuolloin piirikunnan asukasluvultaan suurimman kyläsuunnittelukomitean (VDC) eli Myanglungin keskuskylä (6 725 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä lähes 230 kilometriä Kathmandusta itäkaakkoon. Toukokuussa 2014 Muanglung muutettiin kaupungiksi samalla sen aluetta ja väestöpohjaa laajentaen. Kuusi kuusi VDC:tä yhdistettiin kaupungiksi: Myanglung, Jirikhimti, Tamfula, Piple, Sabla ja Aambung. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukainen laskennallinen väkiluku kaupungille on 19 659 as. .


title: Terhathumin piirikunta

text: Ekologis-hallinnollisesti piirikunta ryhmitellään osaksi Nepalin Itäistä kumpuvyöhykkettä. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 24,0 % ylempään trooppiseen, 56,4 % subtrooppiseen, 19,5 % lauhkeaan ja hitunen (0,0 %) subalpiiniseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 0,2 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Terhathumin piirikunta

text: Piirikunnassa toimii ainakin kaksi paikallisradioasemaa ja seutu on tunnettu mustan kardemumman viljelmistään ja alppiruusuistaan. Terhathum kuuluu nepalilaisen teen päätuotantoalueisiin.


title: Scondia illustrata

text: Scondia illustrata (alaotsikoltaan Seu Chronologia de Rebus Scondi, Hoc Est, Sueci, Dani, Norvegi, Atque Una Islandi, Gronlandi Que, Tam Ecclesiasticis Quam Politicis) on historioitsija Johannes Messeniuksen 15-osainen Ruotsin historia, jonka hän kirjoitti 1616–1636 ollessaan maanpetturuuden vuoksi vangittuna Kajaanin linnassa. Messenius kuoli marraskuussa 1636, ja teoksen julkaisi yli 60 vuotta myöhemmin vuosina 1700–1705 ruotsalainen antikvaari ja historiantutkija Johan Peringskiöld. Se painettiin Olof Enaeuksen kirjapainossa Tukholmassa.


title: Scondia illustrata

text: Messenius saapui Kajaaniin perheensä kanssa marraskuussa 1616. Hänelle oli annettu lupa ottaa mukaan myös laaja kirjastonsa, jota Messenius käytti lähteenä työskennellessään. Lisäksi hän sai materiaalia ystäviltään; esimerkiksi Tammisaaren kirkkoherra Sigfrid Aronus Forsius, joka oli Messeniuksen entinen professorikollega Upsalan yliopistosta, lähetti hänelle joitakin käsikirjoituksia. Lappia koskevan seurakuntakertomuksen Messeniukselle puolestaan toimitti Paltamon ja Iin kappalaisena toiminut Mansuetus Jacobi.


title: Scondia illustrata

text: Messenius oli aloittanut "Scondia illustratan" suunnittelun jo Tukholmassa, mutta varsinaiseen kirjoitustyöhön hän kävi vasta vankeusaikanaan Kajaanin linnassa. Teoksen alustava käsikirjoitus valmistui 1624, mutta sen saattaminen julkaistavaan kuntoon kesti vielä vuosikausia. Vuonna 1635 Pohjanmaan maaherraksi nimitettiin Messeniuksen entinen oppilas Melcher von Wernstedt, joka vapautti hänet marraskuussa. Wernstedt antoi Messeniukselle luvan muuttaa Ouluun, mutta Ruotsin puolelle häntä ei suostuttu päästämään. Oulussa Messenius jatkoi teoksensa viimeistelyä, saamatta kuitenkaan sitä julkaistua ennen kuolemaansa marraskuussa 1636. Ruotsin holhoojahallitus lähetti tammikuussa 1636 maisteri Ericus Schroderuksen Messeniuksen luo Ouluun tutustumaan teokseen ja raportoimaan sen mahdollisesti arveluttavasta sisällöstä.


title: Scondia illustrata

text: "Scondia illustratan" yhdeksän ensimmäistä osaa muodostavat "Chronologia"-nimisen kronikan, joka kertoo Skandinavian kansojen historiasta aina Raamatun vedenpaisumuksen ajoista Kustaa II Aadolfin valtakaudelle saakka. Loput kuusi osaa käsittelevät Suomen ja Baltian vendien historiaa sekä sisältävät aikaisempien osien täydennyksiä. Suomalaisten lisäksi siinä kerrotaan liiviläisten ja kuurilaisten menneisyydestä.


title: Scondia illustrata

text: Sarjan ensimmäisiä osia ei pidetä kovinkaan objektiivisina, koska ne pyrkivät Johannes Magnuksen tavoin antamaan Ruotsin menneisyydestä liioittelevan mahtipontisen vaikutelman. Magnuksesta poiketen Messenius on kuitenkin asettanut jotakin vaatimuksia lähteille, vaikka varsinaisesta lähdekritiikistä ei voidakaan puhua. Sen sijaan Kustaa Vaasan valtakaudesta lähtien Messeniuksen kriittisiä kuvauksia pidetään arvokkaana, erityisesti Juhana III:n aikaisesta vastauskonpuhdistuksesta löytyy paljon tietoja, joita ei ole muissa lähteissä. Myös teoksen Suomea käsittelevää kymmenettä osaa pidetään ainutlaatuisena, koska Messeniuksen lähteinään käyttämät kirjoitukset ovat pääosin kadonneet.


title: Synteettinen timantti

text: Synteettiset timantit ovat keinotekoisesti tuotettuja timantteja, jotka vastaavat luonnossa esiintyviä geologisessa prosessissa syntyneitä timantteja. Yleisimmät menetelmät synteettisten timanttien luomiseksi ovat HPHT- (High Pressure, High Temperature) tai CVD-menetelmät (Chemical Vapor Deposition); muita mainittavia menetelmiä ovat räjäytysmenetelmä ja ultraäänikavitaatio. Pienempää puhtautta vaativia synteettisiä timantteja valmistetaan teollisuuden tarpeisiin HPHT-menetelmällä ja puhtaudeltaan korun tasoisia kuluttajille suunnattuja timantteja tuotetaan yleensä CVD-menetelmällä riippuen maailmanlaajuisesta kysynnästä.


title: Synteettinen timantti

text: 1800-luvulla monet tiedemiehet suorittivat useita kunnianhimoisia kokeita timanttien syntetisoimiseksi, mutta vuoteen 1952 mennessä kaikki aikaisemmat valmistusyritykset todettiin varmuudella epäonnistuneiksi tai epäuskottaviksi. Tilanne kuitenkin muuttui pian General Electricin (GE) ja ruotsalaisen ASEA-yhtiön tutkimustuloksien myötä näiden kehitettyä ensimmäisen timanttien syntetisointimenetelmän, joka tunnetaan HPHT:na.


title: Synteettinen timantti

text: Amerikkalainen GE oli aloittanut tutkimaan timanttien syntetisointia jo 1940-luvulla, mutta 2. maailmansota keskeytti projektin väliaikaisesti. Kyseinen projekti aloitettiin uudestaan hieman sodan jälkeen 1950-luvun alussa ja ensimmäinen onnistuminen tapahtui 16. joulukuuta 1954. He käyttivät oman tutkijansa Tracy Hallin tekemää laitetta, jolla saatiin aikaiseksi 18 GPa paine ja 2 000 °C lämpötila. Ruotsalainen ASEA-yhtiö tutki amerikkalaisten kanssa riippumattomasti samaan aikaan timanttien syntetisointia salaiseksi luokitellussa QUINTUS-tutkimuksessa. ASEA:n edustajat esittelivät keinotekoisia timantteja 23 vuoden tutkimisen jälkeen 16. helmikuuta 1953. Tutkijat olivat jäljitelleet laboratoriossa geologisten timanttien syntyprosessin olosuhteita eli korkeaa painetta ja lämpötilaa. Paltzar Von Platenin suunnittelemalla koneella pidettiin yllä 83 000 atm paine tunnin ajan ja tuloksena saatiin syntetisoitua 40–50 pientä timanttia. General Electric päätyi saamaan kaiken kunnian ensimmäisistä ihmisen valmistamista timanteista, koska ASEA ei pystynyt toistamaan tuloksia omalla metodillaan tarpeeksi luotettavasti. Näin ollen ASEA päätyi pitämään työnsä tulokset pitkään salassa.


title: Synteettinen timantti

text: HPHT-menetelmän kehittämisen jälkeen seuraava merkittävä askel oli CVD-menetelmä, jossa timantteja pystytään “kasvattamaan” korkean lämpötilan ja matalan paineen olosuhteissa. Kuten ASEA:n tapauksessa, myös CVD-menetelmällä syntetisoitiin onnistuneesti timantti ennen GE:n omaa julistusta vuonna 1954. Ensimmäisen CVD-timantin valmisti todistetusti Union Carbide -korporaation W. G. Eversole 15. lokakuuta 1953 mennessä.


title: Synteettinen timantti

text: Ylläolevien mullistavien menetelmien lisäksi räjäytysmenetelmä on myös huomionarvoinen synteesimenetelmä, jota tutkittiin sekä Yhdysvalloissa että Neuvostoliitossa. De Carli onnistui ensimmäisenä tuottamaan nanotimantteja pienellä saannolla Yhdysvalloissa vuonna 1961. Neuvostoliitossa muodostettiin vuosien 1960–1980 aikana tutkimuskeskuksia erittäin lujien materiaalien valmistamiseen. Tutkimusten ohessa keksittiin keino valmistaa nanotimantteja räjäytysmenetelmällä vuonna 1963, mutta menetelmää tutkittiin enemmän vasta 1980-luvulla melkein 20 vuoden tauon jälkeen. Tuotantoprosessia ei saatu optimoitua tarpeeksi ja useita tutkimuskeskuksia suljettiin vuosien 1993–2003 aikana kannattamattomina. Kiinnostus räjäytysmenetelmää kohtaan on jälleen kasvanut tutkijoiden keskuudessa viimeisimmän vuosikymmenen aikana johtuen mm. uusista tavoista hyödyntää nanotimantteja.


title: Synteettinen timantti

text:
HPHT-menetelmässä jäljitellään timanttien tuottamiseksi samantapaisia korkean paineen ja lämpötilan olosuhteita kuin luonnossa geologisen prosessin tuloksena syntyneiden timanttien tapauksessa; eli faasia, jossa hiilen luonnollinen muoto on grafiitin sijasta timantti. Menetelmää varten on kehitetty kolme erityyppistä prässiä, mutta yksinkertaistettuna toimintaperiaate on seuraavanlainen. Tarvittava korkea painekuorma voidaan tuottaa menetelmästä riippuen useilla alasimilla, joiden väliin asetetaan näytesäiliö. Näyte kuumennetaan tyypillisesti sähköisesti välittämällä sähkövirta alasimien kautta näytesäiliön ympäristössä olevaan lämmittimeen.
Timantin synteesi saadaan tapahtumaan näytesäiliössä asettamalla sinne siementimantteja, mahdollisimman puhdasta hiilinäytettä ja liuotinmetallia. Liuotinmetallin sulaessa myös hiilinäyte liukenee ja liuos kulkeutuu säiliön pohjalla oleviin siementimantteihin. Liuoksessa oleva hiili sakkautuu pois siementimantteihin ja seurauksena ne kasvavat reaktiossa suuremmiksi timanteiksi.
HPHT-prosessilla valmistetut timantit sisältävät metallisen katalyytin vuoksi yleensä epäpuhtauksia ja ovat näin ollen värillisiä. Menetelmää onkin käytetty pitkään valmistamaan timantteja teollisuuden tarpeisiin, mutta korunlaatuisten timanttien valmistus on myös mahdollista.


title: Synteettinen timantti

text:
Räjäytysmenetelmällä saadaan aikaiseksi synteettisiä nanotimantteja, joiden halkaisija on 1–5 nm. Menetelmässä asetetaan metallikammioon hiiltä sisältävää räjähdettä. Räjähdyksen seurauksena kammion paine ja lämpötila nousevat niin suureksi, että räjähteen sisältämä hiili syntetisoituu timanteiksi. Räjähdyksen jälkeen painetta ja lämpötilaa alennetaan nopeasti, jolloin ohitetaan ei-toivottu paine-lämpötila vaihe, jossa grafiitin faasi on timanttia stabiilimpi; tällöin lämpötila on yhä tarpeeksi suuri grafiitti-timantti konversioon.
Toinen tapa käyttää räjähdysmenetelmää: grafiittijauheella täytetty metalliputki sijoitetaan räjähdyskammioon. Kun räjäytys tapahtuu, se lämmittää ja tiivistää grafiittia timanteiksi. Putkessa on runsaasti grafiittia ja muita hiilen muotoja; jotta timantit saadaan eroteltu hiilen muista muodoista, täytyy putkessa olevia aineita keittää kiehuvassa typessä (250 °C) noin 1 päivä.
Räjähdysmenetelmällä ei saada nanotimantteja suurempia timantteja aikaiseksi, koska korkeapaineen kesto on liian lyhyt suurempien timanttien valmistukseen.


title: Synteettinen timantti

text: CVD-menetelmässä timantti voidaan valmistaa timanttipölyllä pinnoitetulle kasvualustalle hiiltä sisältävän kaasuseoksen avulla korkean lämpötilan (n. 600–900 °C) ja matalan paineen olosuhteissa. Menetelmän käytännön etuja ovat mm. tuotteen puhtaus, halvat valmistuskustannukset ja mahdollisuus tehdä ohuita timantinkaltaisia kalvoja. Hyödynnettävä kaasuseos sisältää hiilen lisäksi yleensä myös vetyä, tehden esim. metaanista varteenotettavan vaihtoehdon. Prosessi on yksinkertaistettuna seuraavanlainen. Kaasuseosta lämmitetään jollain energianlähteellä, jolloin yhdisteestä vapautuu hiiliatomeja kaasujen välisten kemiallisten reaktioiden myötä; nämä vapautuneet hiiliatomit kertyvät kasvualustalle kasvattaen timanttia. Hiilen faasidiagrammin mukaisesti termodynamiikka suosii yllä mainituissa olosuhteissa grafiitin muodostumista kasvualustalle timantin sijasta vaikka päinvastaisen tiedetään käytännössä tapahtuvan CVD:n tapauksessa. Ilmiötä on tutkittu paljon ja on pystytty muodostamaan teorioita ja malleja havaintojen ymmärtämiseksi. Esimerkiksi artikkelin mallilla voidaan yleisesti arvioida CVD:n tapauksessa timantin kasvattamisessa tarvittavaa kaasuseoksen koostumusta.


title: Synteettinen timantti

text:
Ultraääni voi aiheuttaa nesteissä paikallisesti äärimmäisiä ilmiöitä. Sonikoimalla nestettä korkealla intensiteetillä, saadaan ääniaalloilla aikaan vuorotellen korkean ja matalan paineen syklejä. Matalan paineen vaihe muodostaa nesteeseen pieniä tyhjiökuplia. Kun tyhjiökuplat saavuttavat tilan, jossa ne eivät enää kykene absorboimaan energiaa, romahtavat ne rajusti korkean paineen vaiheen aikana. Tätä ilmiötä kutsutaan kavitaatioksi. Romahduksen aikana voidaan saavuttaa paikallisesti jopa 7 000 K lämpötila ja yli 2 000 atm paine. Lisäksi nesteeseen muodostuu virtauksia, joiden nopeudet voivat olla jopa 280 m/s.
On selvää, että tätä ilmiötä voidaan soveltaa timanttien valmistukseen, kun tiedetään miten timantit muodostuvat luonnossa. Ultaäänikavitaatiolla voidaankin valmistaa nano- ja mikrokoon timantteja. Esimerkiksi grafiittijauheen ja orgaanisen liuoksen suspensiosta tämä onnistuu vain 1 atm paineessa, huoneenlämmössä ja verrattaen kilpailukykyisillä kustannuksilla esimerkiksi HPHT-menetelmään verrattuna. Tällä menetelmällä saadan käytetystä grafiitin määrästä n. 10 % muutettua lähes yhtenäisen kokoisiksi mikro-timanteiksi, jotka ovat kooltaan 6 tai 9μm ± 0.5μm. Suspensiossa käytettäväksi liuokseksi parhaiten soveltuvat aromaattiset oligomeerit joiden kiehumispiste on korkea ja höyrystymispaine matala.
Ultraäänikavitaatiota voidaan soveltaa myös muodostamalla nanotimantteja suoraan nestemäisten hiilivety-yhdisteiden kuten etanolin, tolueenin tai bentseenin hiilestä. Tässä menetelmässä hyödynnetään Venturi-ilmiötä, jonka aiheuttama 80–90 MPa:n paineaalto romahduttaa ultraäänellä muodostetut tyhjiökuplat. Tällä tavoin valmistettujen timanttien koko on 3–30 nm kokoluokkaa, lähtöaineesta riipuen.


title: Synteettinen timantti

text: Timantti on kovuutensa ansiosta ihanteellinen materiaali erilaisissa leikkaus- ja hiontatyökaluissa. Timantteja voidaan käyttää esimerkiksi rakeina kulmahiomakoneen laikkaan upotettuna tai hienona jauheena erilaisten työkalujen pinnalla. Myös erilaisia nanopinnotteita ollaan kehitetty, joissa hyödynnetään nanotimantteja.


title: Synteettinen timantti

text: Synteettinen timantti johtaa lämpöä paremmin kuin mikään muu tunnettu materiaali. Vastoin kuin muut yleisesti käytetyt lämmönjohtimet, se ei kuitenkaan johda sähköä lainkaan, vaan toimii sähköeristeenä. Tämän lisäksi timantin optiset ominaisuudet ovat ainutlaatuiset. Näiden ominaisuuksiensa ansiosta synteettisillä timanteilla on laajat sovellusmahdollisuudet elektroniikan saralla. Suotuisiin ominaisuuksiin kuuluu myös timantin korroosiovapaa rakenne, joka voisi mahdollistaa synteettisten timanttien käytön myös ääriolosuhteissa käytettävässä elektroniikassa. Synteettisiä timantteja on pidetty myös yhtenä vaihtoehtona tulevaisuuden kvanttitietokoneiden komponentteina, jossa nanotimanttien sisällä typpiatomien muodostamat tyhjiöaukot toimisivat ns. kvanttipisteinä.


title: Synteettinen timantti

text: Tuoreissa tutkimuksissa on osoitettu nanotimanttien soveltuvan monilla tavoin lääketieteen tarpeisiin. Parhaat ominaisuudet perustuvat nanohiilirakenteiden kykyyn absorboida tiettyjä yhdisteitä, mutta muihin nanohiilirakenteisiin nähden nanotimantteja on verratten edullista tuottaa esimerkiksi räjäytysmenetelmällä. Nanotimantteja voidaan käyttää esimerkiksi lääkkeen toimittamisessa suoraan syöpäsoluihin. Tällä tavoin toteutetun kemoterapian on osoitettu aiheuttavan huomattavasti vähemmän haittavaikutuksia verrattuna perinteisiin kemoterapiamuotoihin. Lisäksi nanotimanttien avulla on jopa onnistuttu parantamaan lääkkeen vaikutusta ns. kemoresistenttien syöpäsolujen kukistamisessa.


title: Synteettinen timantti

text: CVD-menetelmällä valmistetut timantit yleistyvät voimakkaasti korukivimarkkinoilla. Myös HPHT-menetelmällä voidaan valmistaa korutimantteja, mutta puhtaampia ja suurempia kiviä tavoitellessa CVD-menetelmä on osoittautunut tehokkaammaksi niin kustannusten kuin lopputuloksenkin kannalta. Viimeisen vuosikymmenen aikana CVD-menetelmällä valmistettujen timanttien laatu on saatu niin korkeatasoiseksi, että luonnontimantin ja CVD-timantin ero voidaan joissain tapauksissa selvittää vain laboratoriotutkimuksissa. Amerikan Gemmologinen Instituutti ("Gemological Institute of America", GIA) on kuitenkin kehittänyt asian helpottamiseksi testerin, jonka avulla voidaan alle 10 sekunnissa selvittää onko timantti synteettinen, luonnonkivi vai vaaditaanko laboratoriotutkimuksia. Laitteen toiminta perustuu UV-säteilyyn ja tutkittavan kiven fluoresenssiin. Ainoastaan luonnonkivi saa aikaan sinisen fotoluminenssin.


title: Puuliitos

text: Puuliitos tarkoittaa puuntyöstössä kahden puukappaleen kiinnittämistä yhteen laajemman puurakenteen, kuten taulunkehyksen, huonekalun tai puurakennuksen rungon kokoamiseksi. Useimpien puuliitosten apuna käytetään jotakin kiinnitysmenetelmää kuten liimaa, nauloja, ruuveja tai poratappeja, mutta jotkin perinteiset liitostavat kiinnittyvät ilmankin.


title: Puuliitos

text: Eri puuliitostapoja käytetään eri kohteissa, eri materiaaleille ja eri työmenetelmissä. Esimerkiksi käsityönä yksittäiskappaleena tehtävässä puuhuonekalussa voidaan käyttää erilaisia liitostapoja kuin teollisesti sarjatuotetussa, kuluttajan itse koottavassa huonekalussa. Puutalon piiloon jäävässä rungossa voidaan käyttää karkeampia, rakenteen lujuutta varmistavia liitostapoja kuin näkyviin jäävässä puusisustuksessa tai ulkoverhouksessa. Hirsirakentamisessa hirsien nurkkaliitoksia kutsutaan "salvoksiksi".


title: Puuliitos

text: Puuliitoksen pitävyyteen vaikuttavat käytettävän puun tai puulevyn lujuus- ja kosteusominaisuudet, liitokseen kohdistuvan rasitussuunnan tunnistaminen, oikein valittu liitostyyppi, liitoksen mittasuhteet ja muoto, työstettyjen pintojen yhteensopivuus, liiman ja liimauspintojen laatu sekä liitoksen tiukkuus.


title: Puuliitos

text: Puurakennusten runkorakenteissa puuliitoksilla on keskeinen merkitys rakenteiden kantavuuden ja kestävyyden kannalta. Siksi rakenteisiin kaavailluista epätavallisemmista liitoksista vaaditaan erikoisselvitys ja osa liitostyypeistä on luvanvaraisia.


title: Puuliitos

text: Rakennusliitokset jaotellaan liimaliitoksiin ja mekaanisiin liitoksiin. Perinteiset rakennusliitokset ovat "kosketusliitoksia", joissa puristusvoima siirtyy puukappaleesta toiseen kosketuksen kautta, ja liittimen tehtävä on vain pitää osat paikoillaan. Kevyissä puurakenteissa yleisin liitostapa on "naulaliitos" tai "ruuviliitos". Raskaammissa rakenteissa liittiminä käytetään pultteja, vaarnoja, naula- ja piikkilevyjä sekä metallisia muotokiinnikkeitä ja palkkikenkiä.


title: Berner Rundfahrt

text: Berner Rundfahrt (, ) on vuosittain Sveitsissä järjestettävä yksipäiväinen maantiepyöräilykilpailu. Kilpailureitti kulkee Bernin kantonin alueella. Kilpailun keskuspaikkana on ollut vuodesta 2001 asti Lyss, parikymmentä kilometriä Bernin kaupungista luoteeseen.


title: Berner Rundfahrt

text: Tapahtumassa on kilpailusarjoja niin ammattilaisille, amatööreille kuin myös harrastelijoille (Seeland Classic) ja lapsille (Kids Grand Prix). Kilpailu on osa kansainvälistä "UCI Europe Tour" -kilpailusarjaa.


title: Berner Rundfahrt

text: Kilpailureitti on noin 34 kilometriä pitkä. Reitin matalin kohta on Lyssissä (442 m mpy.) ja korkein kohta Frieswilissä (725 m mpy.). Ammattilaissarjan miehet ajavat reitin viisi kertaa, jolloin kilpailumatkaksi tulee 170 kilometriä. Naiset, amatöörimiehet ja nuoret ajavat reitin kolmasti, yhteensä noin 102 kilometriä.


title: Berner Rundfahrt

text: Miesten kilpailu on järjestetty vuodesta 1921, naisten kilpailu vuodesta 1984. Kilpailun nimi oli vuoteen 1991 asti "Nordwestschweizer Rundfahrt".


title: Stanisław Rouppert

text: Stanisław Rouppert (15. huhtikuuta 1887 Varsova – 13. elokuuta 1945 Edinburgh, Skotlanti) oli puolalaislääkäri, kenraali ja Kansainvälisen olympiakomitean jäsen.


title: Stanisław Rouppert

text: Rouppert aloitti opintonsa Varsovassa, mutta erotettiin yliopistosta vuonna 1905 osallistuttuaan koulun lakkotoimintaan vuonna 1905. Sen jälkeen hän siirtyi Krakovaan, joka oli siihen aikaan Itävalta-Unkarin osa Varsovan kuuluessa Venäjän keisarikuntaan. Rouppert suoritti Krakovassa lääkärin tutkinnon. Elokuussa 1914 käynnistyneessä maailmansodassa hän toimi Itävalta-Unkarin alaisuudessa perustetun Puolan Legioonan johtavana lääkärinä aina heinäkuuhun 1917.


title: Stanisław Rouppert

text: Maailmansodan päätyttyä keisarillisen Saksan antautumiseen marraskuussa 1918 Rouppert nimitettiin uuden itsenäistyneen Puolan tasavallan Lublinin alueen armeijan terveydenhuollon apulaisjohtajaksi ja maaliskuusta 1919 alkaen Varsovan alueen armeijan terveydenhuollon johtajaksi vuoteen 1921. Tällöin hänet ylennettiin Puolan armeijan everstiksi. Sen jälkeen hän toimi vuodesta 1926 marsalkka Józef Piłsudskin ja kannattajiensa tekemän vallankaappauksen jälkeen sotaministeriön terveydenhuolto-osaston johtaja aina vuoteen 1939. Pian tämän nimityksen jälkeen hänet ylennettiin vuonna 1927 prikaatinkenraaliksi. Rouppert toimi myös marsalkka Piłsudski henkilääkärinä aina marsalkan kuolemaan eli vuoteen 1935 asti.


title: Stanisław Rouppert

text: Syyskuussa 1939 käynnistyneessä toisessa maailmansodassa Saksan hyökäyttyä ja vallattua Puolan Roupertin onnistui paeta Ranskaan, jossa hän oleskeli marraskuusta 1939 kesäkuuhun 1940 eli aina siihen asti, kun Saksa tunkeutui Ranskaan. Rouperti siirtyi tällöin Englantiin ja sieltä edelleen Skotlantiin, jossa hän eli elämänsä viimeiset vuodet aina kuolemaansa eli elokuuhun 1945 asti.


title: Stanisław Rouppert

text: Stanisław Rouppert nimitettiin Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) puolalaisjäseneksi vuonna 1931, jossa tehtävässä toimi aina kuolemaansa asti. Roupert vieraili KOK:n jäsenenä kesällä 1939 vuoden 1940 kesäolympialaiset järjestääkseen saaneen Helsingin kisojen järjestelyjä tarkastamassa.


title: Koulutuskeskus Sedu

text: Koulutuskeskus Sedu on Seinäjoen koulutuskuntayhtymän ylläpitämä, ammatillista koulutusta tarjoava koulutusorganisaatio. Koulutuskeskus Sedu toimi aiemmin 1. tammikuuta 2005 alkaen nimellä Seinäjoen koulutuskeskus.


title: Koulutuskeskus Sedu

text: Sedulla on toimipisteitä Ilmajoella, Kurikassa, Lappajärvellä, Lapualla, Seinäjoella ja Ähtärissä.


title: Koulutuskeskus Sedu

text: Erityisenä koulutustehtävänään Sedu antaa vieraskielistä opetusta sosiaali- ja terveysalan perustutkinnossa sekä sähköalan perustutkinnossa. Koulutuskeskus järjestää ammatillista peruskoulutusta urheilijoille, valmentavaa ja kuntouttavaa opetusta sekä maahanmuuttajille suunnattua ammatilliseen peruskoulutukseen valmistavaa koulutusta.


title: Koulutuskeskus Sedu

text: Lisäksi Kurikan Sedussa on mahdollisuus Suomen laajimpaan valinnaiseen musiikin opiskeluun.


title: Juha Väänänen

text: Juha Väänänen on suomalainen ukuleletaiteilija ja multi-instrumentalisti. Väänänen on UkEt-yhtyeen perustajajäsen ja tunnettu ukuleleopetuksen uranuurtajana. Hänen laatimansa Ukulele-faktaläpyskä on yleisessä käytössä suomalaisissa kouluissa.


title: Rapallo

text: Rapallo on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Genovan metropolikaupungissa Ligurian alueella. Se sijaitsee Rivieran rannikolla olevassa pienessä lahden poukamassa, jota reunustavat vuoret.


title: Rapallo

text:
Rapallon tunnuskuva on sen edustalla oleva Rapallon linna ("Castello di Rapallo"), joka on rakennettu meressä olevalle pienelle luodolle. Sinne pääsee kulkemaan pientä kävelysiltaa pitkin. Linna on rakennettu vuonna 1549, sen jälkeen kun turkkilainen merirosvo Dragut oli piirittänyt kaupunkia.
Läheiselle mäen päälle noin 600 metrin korkeuteen on rakennettu kirkko Santuario di Nostra Signora di Montallegro. Sinne pääsee Rapallon keskustasta köysiradalla.


title: Robbie Earl

text: Robert Wayne Earl (s. 2. kesäkuuta 1985 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsin National League A:n EHC Bielissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskellä.


title: Robbie Earl

text: Earl pelasi kaudella 2000–2001 Los Angeles Jr. Kingsin joukkueessa, jonka jälkeen Kamloops Blazers varasi hänet 164. pelaajana WHL:n varaustilaisuudessa. Earl ei kuitenkaan koskaan siirtynyt CHL:ään, vaan vietti kaksi seuraavaa kautta Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelman mukana pelaten mm. NAHL-junioriliigaa. Tämän jälkeen hän kävi vuosina 2003–2006 Wisconsinin yliopistoa. Earl oli kaudella 2003–2004 joukkueensa kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+13=27. Hänet valittiin kauden päätteeksi WCHA:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Robbie Earl

text: Toronto Maple Leafs varasi Earlin kuudennella kierroksella 187. pelaajana . Kaudella 2004–2005 hän oli tehoilla 20+24=44 UW:n paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Joe Pavelskin jälkeen. Earl sijoittui WCHA:n maalipörssissä kahdeksanneksi ja jakoi myös pistepörssin kahdeksannen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2005–2006 Earl oli tehoilla 24+26=50 UW:n paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies taas Pavelskin jälkeen. Hän jakoi WCHA:n maalipörssin neljännen sijan UND:n Drew Staffordin ja T. J. Oshien kanssa sekä pistepörssin seitsemännen sijan Colorado Collegen Marty Sertichin kanssa. Earl voitti kauden päätteeksi koko NCAA:n mestaruuden ja hänet palkittiin lopputurnauksen arvokkaimpana pelaajana sekä valittiin tähdistökentälliseen. Yliopistokauden jälkeen, huhtikuussa 2006 Earl teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Toronto Maple Leafsin kanssa ja siirtyi samalla loppukevääksi AHL-joukkue Toronto Marliesin vahvuuteen.


title: Robbie Earl

text: Kauden 2006–2007 Earl pelasi kokonaan Marliesissa, jossa AHL:n tulokaskausi toi 67 runkosarjaottelussa tehot 12+18=30. Kaudella 2007–2008 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+33=47. Earl debytoi samalla kaudella myös Maple Leafsin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi yhdeksän runkosarjaottelua. Earl teki NHL-debyyttinsä 2. helmikuuta 2008 Ottawa Senatorsia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.03 minuuttia ja teki myös yhden syöttöpisteen, joka jäi Earlin kauden ainoaksi tehopisteeksi NHL:ssä. Kauden 2008–2009 hän pelasi taas kokonaan farmissa. Kesken kauden, tammikuussa 2009 Earl kaupattiin Minnesota Wildiin vaihdossa Ryan Hamiltoniin. Hän pelasi loppukauden Wildin farmijoukkue Houston Aerosissa.


title: Robbie Earl

text: Kaudella 2009–2010 Earl pelasi NHL:ssä 32 runkosarjaottelua tehden kuusi maalia. Hän avasi maalitilinsä NHL:ssä heti kahdella osumalla 15. marraskuuta 2009 vieraissa Carolina Hurricanesia vastaan. Heinäkuussa 2010 Earl teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Wildin kanssa. Kaudella 2010–2011 hän pelasi kuusi NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Earl oli farmijoukkue Aerosin toiseksi paras pistemies Jon DiSalvatoren jälkeen tehoilla 24+31=55.


title: Robbie Earl

text: Elokuussa 2011 Earl siirtyi try-outille KHL-joukkue Dinamo Riikaan, jossa hän jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta ja siirtyi noin viikkoa myöhemmin Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EC Red Bull Salzburgiin. Earl oli kaudella 2011–2012 tehoilla 22+28=50 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Thomas Rafflin jälkeen. Hän jakoi EBEL:n maalipörssin kuudennen sijan EHC Linzin Gregor Baumgartnerin kanssa ja sijoittui pistepörssissä kahdeksanneksi. Kevään 2012 pudotuspeleissä Earl oli tehoilla 4+3=7 Salzburgin paras pistemies ja maalintekijä. Hän voitti joukkueessa kauden aikana myös European Trophyn mestaruuden. Earl vahvisti kauden aikana myös sveitsiläistä HC Davosia Spengler Cupissa, joka päättyi joukkueen voittoon ja hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.


title: Robbie Earl

text: Kaudeksi 2012–2013 Earl siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Sveitsin National League A:n Rapperswil-Jona Lakersiin, jonka sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin hän voitti tehoilla 22+23=45. Earl jakoi koko NLA:n pistepörssin viidennen sijan Davosin Dario Bürglerin kanssa ja sijoittui pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän jatkoi Lakersissa myös kaudella 2013–2014, mutta Earlin sopimus kuitenkin purettiin lokakuussa 2013. Noin kaksi viikkoa myöhemmin marraskuussa hän siirtyi EV Zugiin, jonka toiseksi paras maalintekijä Earl oli 13 osumallaan Josh Holdenin kanssa. Hän teki runkosarjassa kauden aikana yhteensä 20 osumaa, joilla Earl jakoi NLA:n maalipörssin kuudennen sijan Genève-Servette HC:n Matthew Lombardin ja HC Ambrì-Piottan Alexandre Giroux'n kanssa sekä pistepörssin yhdeksännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Elokuussa 2014 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Zugin kanssa.


title: Robbie Earl

text: Kaudella 2014–2015 Earl oli Zugin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+26=45, joilla hän jakoi koko NLA:n pistepörssin kuudennen sijan SC Bernin Martin Plüssin kanssa. Kaudeksi 2015–2016 Earl siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsiin SHL-joukkue Färjestads BK:n riveihin. Kesken kauden, tammikuussa 2016 hän siirtyi kuitenkin kevääseen 2017 asti kestävällä sopimuksella NLA-joukkue EHC Bieliin.


title: Robbie Earl

text: Earl pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003, jolloin hän jakoi lukemalla +5 Yhdysvaltain sisäisen tehotilaston voiton T. J. Hensickin kanssa. Earl pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2002, jolloin hän voitti kultaa ja teki finaalissa mestaruuden ratkaisseen voittomaalin Canada Pacificia vastaan.


title: Robbie Earl

text: Earlin perheeseen kuuluu siskot Brianne ja Erin. Hän kävi Pioneer High Schoolin Michiganin Ann Arborissa ja sen jälkeen Mira Costa High Schoolin Kalifornian Manhattan Beachilla.


title: Seinäjoen keskuspuisto

text: Seinäjoen keskuspuisto sijaitsee Seinäjoen keskustassa Seinäjoen kantakaupungin alueella. Puisto sijaitsee Seinäjoen ydinkeskustassa ja on kaupungin ensimmäisiä puistoja. Puiston on suunnitellut maisema-arkkitehti Katri Luostarinen vuonna 1955 ja puisto on valmistunut vuonna 1957. Keskuspuisto on toiminut useiden tapahtumien keskipisteenä mm. vappuna. Puiston perinteenä ylioppilaat ovat kastautuneet puiston koristealtaassa.


title: Seinäjoen keskuspuisto

text: Keskuspuisto on peruskorjattu vuonna 1997 ja sen rajauksia ja pinnoitteissa on käytetty granittikiveä. Puiston graniittikivellä muotoillut joet Seinäjoki ja Pajuluoma päättyvät koristealtaaseen. Keskuspuistossa sijaitsee myös Jussi Koivusalon suunnittelema Paimentyttö-veistos.


title: Simonkyläntie

text: Simonkyläntie on museotie Simossa Lapin maakunnassa. Se on pituudeltaan 2,9 kilometriä ja johtaa Sinikoskelta yhdystie 19504:ltä Simonkylän läpi Simojoen suulle. Museotienä se edustaa historiallista Pohjanmaan rantatietä. Se otettiin museotiekokoelmaan vuonna 1982.


title: Simonkyläntie

text: Pohjanmaan rantatie johti rannikkoa myöten Oulun, Kemin ja Tornion kautta Tukholmaan. Tietä käytettiin postin kuljetukseen Turun ja Tukholman välillä silloin, kun kelirikko esti Ahvenanmaan kautta johtaneen Suuren Postitien käytön. Määräys raivata ratsupolku annettiin vuonna 1652 ja sata vuotta myöhemmin annettiin määräys saattaa polku kärryillä ajattavaan kuntoon – Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik teki matkan Suomeen vuonna 1752 ja kulki tätä tietä.


title: Simonkyläntie

text: Simonkyläntie on mutkitteleva, päällystetty tie. Se on kapeahko ja sen varrelle on tehty kohtaamispaikkoja. Rantatien vanha linjaus ja maasto ovat säilyneet Simonkyläntiellä.


title: Simonkyläntie

text: Simonkylän asutus on keskittynyt Simonkyläntien varrelle, paikoitellen talot ovat ryhminä. Kylän vanhojen kantatilojen rakennuksia on säilynyt 1800-luvulta ja seuraavan vuosisadan alusta eikä Lapin sotakaan aiheuttanut laajaa tuhoa kylän rakennuskannassa. Simonkylässä on suhteellisen varmasti ollut vakituista asutusta jo 1540-luvulla 11 talon verran.


title: Simonkyläntie

text: Maisemallisesti Simonkylä ja hieman pohjoisempana oleva Simoniemen kylä ovat edustavia esimerkkejä Perämeren rannikkokylistä ja ovat osa "Simojoen suun kulttuurimaisemat" -nimistä valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta valtioneuvoston 5. tammikuuta 1995 tekemän päätöksen mukaisesti. Kylät sisältyvät myös Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin, kuten myös Simonkyläntie osana Pohjanmaan rantatietä.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Nämforsenin kalliopiirrosalue sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Ångermanlandissa Sollefteån kunnassa Näsåkerissa. Näsåkerin kohdalla Ångermanjoki putoaa Nämforsenin koskessa, joka on nykyään valjastettu sähköntuotantoon. Kosken rantakallioille ja saariin on hakattu noin 2 600 kalliopiirrosta, mikä tekee kohteesta yhden Pohjois-Euroopan suurimmista kalliopiirrosalueista. Uusia kalliopiirroksia löytyy edelleen lisää. Alueella on asuttu vakituisesti kivikaudelta saakka. Joen rantatörmiltä on löytynyt asuinpaikkoja ja muita jäänteitä, jotka ajoitetaan kivikaudelle, pronssikaudelle, rautakaudelle ja keskiaikaan. Kalliopiirrokset ajoitetaan ajalle noin 5000−1000 eaa..


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Kalliopiirrokset ovat olleet tieteelle tunnettuja kauan, sillä ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1705 Erik Mickelsson Strömin latinankielisessä kirjoitelmassaan "De Angermannia" (). Siinä piirroksia verrattiin riimuihin ja kirjoitusmerkkeihin. Vuonna 1780 kokosi I A. A:son Hulpers teoksen "Samlingar till en beskrivning öfver Norrland", jonka neljännessä osassa "Ångermanland" mainitaan eläinkuviot ensimmäistä kertaa. 1800-luvulla piirrosalueen kuviota tutkittiin useita kertoja, mutta kukaan ei ole julkaissut havaintojan.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Ensimmäisiä kattavia tutkimuksia kalliopiirroksista alkoi arkeologi Gustaf Hallström tehdä jo vuonna 1905, mutta työn laajuuden vuoksi hän julkaisi tuloksensa vasta vuonna 1960. Hän laski kuvioiden lukumääräksi tuolloin 1 750, ja hän luetteli yli 300 viivaa, jotka eivät muodostaneet tunnistettavaa kuviota. Vuonna 1997 Christian Lindqvist löysi noin 150 uutta kuviota ja lukumääräksi tuli silloin 1 864. Hallströmin dokumentaatio oli pitkään ainoa kokonaiskatsaus alueen piirroksista. 1900-luvulla kuvakentistä löydettiin yhteensä noin 700 hirveä, 366 venettä, 87 ihmistä, 19 kalaa, 9 lintua ja 15 erilaisia sauvoja.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Professori Thomas B. Larsson ja Sven-Gunnar Broström etsivät ja dokumentoivat kesinä 2001−2003 kaikki löytämänsä piirrokset. Hallströmmin ilmoittamien kuvioiden lisäksi löydettiin vielä 726 kuviota, mutta samalla jäi löytymättä 139 kuviota. Löydettyjen kuvioiden määrä oli 2 451, ja jos tähän lisätään kadotetut 139 kuviota, saadaan kokonaismääräksi 2 590 kuviota, joista on säilynyt dokumentti.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Ensimmäinen ajoitusyritys, joka tehtiin vuonna 1869, perustui silloisiin tietoihin maankohoamisesta. Sidenbladhin mukaan piirroksille ei ole ollut mereltä pääsyä veneillä 4 000−5 000 vuoteen, joten pääosa kuvioista on täytynyt syntyä aikaisemmin. Hän kritisoi pronssikauden kuvastoa ajoitusperusteena ja esitti aikaisempaa kivikautista ajoitusta. Useat muut henkilöt käyttivät hyväkseen vain kuvaston tyyliä ja sisältöä ja he myöhensivät ajoitusta pronssikaudelle. Kun tiedot maankohoamisesta tarkentuivat 1930-luvulla, voitiin määrittää aikaisimman mahdollisen piirtämisajankohdan ajoitus. Merenpinta oli laskenut maankohoamisen seurauksena niin alas, että piirrosten kalliopinta paljastui vedestä noin 3850−3125 eaa. Hallström hyväksyi tämän arvion vuoden 1960 julkaisussaan ja sijoitti vanhimmat kuviot myöhäiseen kivikauteen, mutta pitäytyi piirrosten pääosan pronssikautisessa ajoituksessa. Malmer kiinnitti huomiota pronssikautisiin kuvioihiin ja luokitteli venekuviot luokkaan "Etelä-Skandinaviseen pronssikauden venetyyppi AIIIc1". Nykykäsityksen mukaan korkeintaan 50 kuviota voidaan liittää pronssikauden kuvastoon. Siksi on yllättävää, että pronssikausi säilytti pitkään suuren kannatuksensa.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: 1990-luvun ajoitusehdotukset ovat Baudoulta, Forsbergilta, Lindqvistilta ja Ramqvistilta. He hyödynsivät edelleen tarkentuneita maankohoamisen vaiheita sekä kuvien muoto-, sisältö ja sijaintitietoja. Lindqvist huomasi, että tyyliä "A" käytettiin piirroksissa, jotka sijaitsivat 78−88 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy). Tyyliä "B" käytettiin 72−78 metriä mpy ja tyyliä "C" 73−80 metriä mpy. Hän päätyi siihen tulokseen, että tyylit "A" ja "B" liittyivät myöhäiseen kivikauteen. Päättelyä hankaloittaa eri tyylien sekoittuminen samaoihin kuvakenttiin, mutta eräissä tapauksissa piirtämisjärjestys oli mahdollista päätellä. Ajatusta tukee se, että läheisen suuren Ställverketin asuinpaikan kaivauksien (1940-luvulla) tulosten perusteella paikkaa käytettiin intensiivisesti neljä viimeistä vuosituhatta ennen ajanlaskun alkua.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Maankohoamisesta saadut tarkemmat ajoituskaaviot 2000-luvulla siirtävät aikaisimman mahdollisen piirtämisajankohdan kuvakenttä H osalta (90 metriä mpy) noin 5000 eaa. Kosken alapuolisilla saarilla kuvioita olisi voitu piirtää 4200 eaa. jälkeen. Merenpinnan laskettua alas, jäivät paljastuneet koskien saaret paljaiksi nykypäiviin saakka. Lindqvistin luokittelussa tyylin "A" kuviot sijaitsevat muita kuvioita korkeammalla ja ne olisi siten voitu piirtää meren vedenkorkeuden mukaan 5000−4600 eaa. Silloin koski laski merenlahteen Brådön kohdalla ja Notön nykyinen huippu oli vedenpinnan yläpuolella. Saarelle olisi tuolloin ollut helppo päästä, koska kosken kuohut eivät ulottuneet Notön saarelle asti, ja siten piirtää tyylin "A" kuviot kallioon. Siten voidaan piirrosten piirtämisajaksi antaa varsin laaja aikaväli 5000−1000 eaa.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Kalliopiirrosalue on eräs Pohjois-Euroopan suurimpia. Nykyään tunnetaan noin 2 600 piirrosta tai kuviota, mutta yhä edelleen niitä löydetään lisää. Kuvapiirrosalue on kooltaan 350×250 metriä ja se sijaitsee 500 metriä pitkän kosken varrella ja sen alapuolella olevissa saarissa ja rantakallioilla.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Hallström käytti kalliopiirroskohteiden luetteloimiseksi kolmitasoista merkintää. Ensimmäiseksi hän jakoi alueet kolmeen pääryhmään, jotka merkittiin roomalaisilla numeroilla I, II ja III. Pääryhmään I sisältyy Laxön saari ja kosken pohjoisrannan- ja etelärannan piirrokset. Pääryhmässä II olivat Notönin piirrokset ja ryhmässä III Brådönin piirrokset. Toisella tasolla kuvioiden muodostamat suuret kuva-alueet merkittiin suurilla kirjaimilla. Kuva-alueen sisällä yksittäiset kuvakentät tai piirroskeskittymät numeroitiin juoksevasti arabialaisilla numeroilla. Useat muut tutkijat ovat jatkaneet Hallströmin merkintöjen käyttämistä. Uusien piirroskuvoiden löydyttyä on jouduttu käyttämään vielä neljännen tason lisämerkintöinä, joita ovat esimerkiksi esimerkiksi pienet kirjaimet.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Kalliopiirrosten koko vaihtelee 10 senttimetristä 2,2 metriin. Useimmat kuviot ovat 30−50 senttimetriä pitkiä. Vuoden 2001−2003 tutkimuksen jälkeen maaeläinkuvioita tunnettiin esimerkiksi noin 19%, laivoja 15%, kuppeja 16% ja erilaisia viivoja 33%. Maaeläimistä hirvet muodostivat edelleen pääosan kuvioista.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Laxönin saari on 160 metriä pitkä ja 90 leveä. Sen erottaa mantereesta kapea oja Laxbäcken, jonka voi ylittää kävelemällä kolmea siltaa pitkin. Hallström merkitsi saaren yksittäiset kuvakentät kirjaimilla A−F. Mantereella kosken pohjoisrannalla sijaitsee kuvakenttä G ("Laxforshällan") ja voimalan yläpuolella patoaltaan veden alle jääneessä saaressa kuvakenttä H . Muut pääryhmän I kuvakentistä sijaitsevat kosken etelärannalla. Lähinnä voimalaa sijaitsee kuusi luotoa, joiden kuviot muodostavat yhdessä kuvakentän X. Seitsemännellä ja muita suuremmalla saarella sijaitsi kuvakenttä Y. Näistä saarista itäänpäin, Notön ja Brådön välisen salmen kohdalla olevalla etelärannalla, sijaitsevat kuvakenttät Z ja Å. Vielä idempänä sijaitsee jokeen työntyvällä niemellä kuvakenttä Ä. Vuonna 2003 löydettiin pääryhmän I kohteilta yhteensä 924 piirrosta. Sen sijaan 65 Hallströmmin ilmoittamaa piirrosta ei tällä kertaa löydetty.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Pääryhmän piirrokset esittivät maaeläimiä 26%, kaloja 1%, laivoja 7%, ihmishahmoja 3%, kuppeja 8%, erilaisia viivoja 33% ja tunnistamattomia kuvioita 20%.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Notönin saari on 280 metriä pitkä ja 120 leveä. Se sijaitsee kauimpana idässä kosken alapuolella. Saareen pääsee vain silloin, kun voimalaitos sulkee patoluukut ja vedenpinta laskee. Hallström merkitsi sen kuvakentät kirjaimilla A−Y (I-kirjain puuttuu). Vuonna 2003 tästä pääryhmästä löydettiin 1 105 piirrosta. Kuitenkin 17 Hallströmmin ilmoittamaa piirrosta ei löydetty.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Pääryhmän piirrokset esittivät maaeläimiä 11%, laivoja 28%, ihmishahmoja 2%, kuppeja 13%, erilaisia viivoja 36% ja tunnistamattomia kuvioita 8%.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Brådönin saari on 100 metriä pitkä ja 50 leveä, ja se sijaitsee Notönin ja Laxönin välissä. Hallström merkitsi saaren kuvakentät kirjaimilla A−S (I-kirjain puuttuu). Vuonna 2003 löydettiin kolmannesta pääryhmästä 422 piirrosta, mutta 57 Hallstömmin dokumentoimaa piirrosta ei enää löydetty.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Pääryhmän piirrokset esittivät maaeläimiä 21%, laivoja 2%, ihmishahmoja 2%, kuppeja 37%, jalankuvioita 5%, erilaisia viivoja 26% ja tunnistamattomia kuvioita 8%.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Voimalan padon yläpuolella sijaitsee kohde, josta on löydetty tuhoutuneen asuinpaikan jäänteet. Tällaisia asunpaikkajäänteitä on löydetty muualtakin. Asuinpaikkojen maapohjat ovat vuosituhansien aikana tongittuja ja sekoittuneita. Siitäkin huolimatta voidaan löytöesineiden perusteella ajoittaa kohteet karkeasti kivikauden loppuun ja pronssikaudelle. Onpa löydetty kaksi kohdetta, jossa sijaitsevat pronssikautiset kivirauniot.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Bastuvallenin asuinpaikan, joka sijaitsee koskialueen pohjoisrannalla, tutkimukset on aloitettu. Sen tutkittu alue on 240 metriä pitkä ja 40−70 metriä leveä. Sen kolmen päällekkäisten kulttuurikerrosten välissä on veden tuomaa hiekkaa, joten joen tulvat ovat välillä peittäneet asuinpaikan. Sitä on kuitenkin käytetty vuosisatoja, koska löytömateriaali koostuu kivikauden, pronssi- ja rautakaudet sekä keskiajan esineistä.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Ställverket sijaitsi kosken etelärannalla Brådön-saarta vastapäätä. Asuinpaikan tutki kokonaan Bertil Almgren ja Sverker Janson vuosina 1944−1945. Vuonna 2004 sitä tutkittiin vielä syvemmältä, jotta selviäisi löytyykö sieltä vielä vanhempia kulttuurikerroksia. Tutkittu alue oli 125 metriä pitkä ja 10−40 metriä leveä ja se sijaitsi 10 metriä korkean joentörmän päällä sen tasaisella kohdalla.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Löytöaineisto sisälsi 701 nuolenkärkeä tai kärjen katkelmaa, 753 kaavinta, 9 veistä, 3 kirvestä ja 6 talttaa. Hiekan joukosta siivilöitiin noin 6 kilogrammaa keramiikan sirpaleita. Keramiikan joukossa esiintyi muun muassa hieman imitoitua tekstiilikeramiikkaa, kiukaistenkeramiikkaa ja varhaista pronssikauden keramiikkaa. Rautakauden aineistossa oli runsaasti ohutta asbestikeramiikkaa.


title: Nämforsenin kalliopiirrosalue

text: Alla olevat valokuvat on otettu pääryhmän I alueista I:C, I:D, I:F ja I:G. Kuvatekstissä on tarkennettu, mistä kuvakentästä (esimerkiksi I:C:1 eli kuvakenttä 1) ja missä kohtaa kuvakenttää valokuvan kuviot sijaitsevat.


title: Cristin Milioti

text: Cristin Milioti (s. 16. elokuuta 1985 Cherry Hill, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Cristin Milioti

text: Milioti tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjassa "Ensisilmäyksellä" ja elokuvassa "The Wolf of Wall Street" sekä useissa Broadway-musikaaleissa. Hän oli vuonna 2012 Tony-ehdokkaana musikaalista "Once", josta hän myös voitti Grammy-palkinnon.


title: Mira ja miljoonakodit

text: Mira ja miljoonakodit on maalis–toukokuussa 2015 AVA-kanavalla esitetty ohjelma, jossa seurattiin myyntijohtaja Mira Kasslinin arkea kiinteistönvälittäjänä. Ohjelmassa Kasslinin johdolla tutustuttiin lähinnä suomalaisiin luksuskoteihin ja siihen kuinka Suomessa myydään arvokohteita.


title: Pekka Aschan

text: Petter Adolf (Pekka) Aschan (18. lokakuuta 1818 Laukaa – 3. kesäkuuta 1896 Sakkola) oli suomalainen matematiikan lehtori ja kirkkoherra. Aschan suomensi kreikkalaisen matemaatikon Eukleideen geometrian oppikirjan Alkeet kuusi ensimmäistä kirjaa.


title: Pekka Aschan

text: Aschanin vanhemmat olivat Juvan kappalainen Gustaf Adolf Aschan (1794–1832) ja Sofia Gustava Arvidsson. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua 1829–1834 ja Porvoon lukiota 1834–1837 päästen ylioppilaaksi 1837. Aschan valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1844. Hänet vihittiin papiksi Kuopion hiippakunnassa 1867. Aschanista tuli riemumaisteri 1894.


title: Pekka Aschan

text: Aschan oli Kuopion lukiossa vt. lehtorina vuodesta 1844 ja vakinaisena matematiikan lehtorina vuodesta 1846. Hän toimi Kuopion yläalkeiskoulun tarkastajana 1857–1870. Aschanista tuli Sakkolan kirkkoherra 1873 ja hän jäi virasta virkavapaalle 1882. Rovastin arvon Aschan sai 1870.


title: Pekka Aschan

text: Aschan oli naimisissa 1847–1874 Elise Aspelundin (k. 1874) kanssa.


title: Elis Adolf Blomstedt

text: Elis Adolf Blomstedt (16. joulukuuta 1836 Kuru – 2. toukokuuta 1884 Kuopio) oli suomalainen lyseon opettaja ja suomentaja.


title: Elis Adolf Blomstedt

text: Blomstedtin vanhemmat olivat lukkari Aron Emanuel Blomstedt ja Karolina Sofia Adler. Hän pääsi ylioppilaaksi 1859 Vaasan lukiosta. Blomstedt valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864.


title: Elis Adolf Blomstedt

text: Blomstedt toimi opettajana Oulussa ja Helsingissä ja viimeksi hän oli Kuopion lyseon suomen ja latinan kielen kollegana vuodesta 1875 alkaen.


title: Elis Adolf Blomstedt

text: Blomstedt oli naimisissa vuodesta 1874 Hedvig Alma Maria Krookin kanssa.


title: Hjkr 5 Warun

text: MS Warun oli Stockholms Rederi AB Svean rahtialus, joka pakko-otettiin toisen maailmansodan puhjetessa Ruotsin merivoimille apuristeilijäksi. Sodan jälkeen alus palautettiin omistajilleen.


title: Hjkr 5 Warun

text: Stockholms Rederi AB Svea tilasi aluksen Landskronasta Öresundsvarvetilta. Alus laskettiin vesille 7. tammikuuta 1935 telakkanumerolla 34 ja se valmistui 21. toukokuuta.


title: Hjkr 5 Warun

text: Alus aloitti 24. toukokuuta Stockholms Rederi AB Svealla liikennöinnin Göteborgin ja Norrlandin välillä. Se ajoi karille 27. joulukuuta 1939 Tukholman saaristossa Gåsörenissa ja alus siirrettiin korjattavaksi Finnbodan telakalle.


title: Hjkr 5 Warun

text: Merivoimat kutsui aluksen palvelukseen Neuvostoliiton aloitettua hyökkäyksen Suomeen 30. marraskuuta 1939. Alus siirrettiin 27. joulukuuta Tukholmaan Finnbodan telakalle, jossa sille tehtiin muutostöitä ja se aseistettiin. Työt aluksella saatiin päätökseen 5. huhtikuuta 1940, jolloin se liitettiin Tukholmaan sijoitettuun laivueeseen. Alukselle asennetut kaksi "HMS Sölvellä" (numero 35) ja "HMS Folkella" (numero 36) ollutta 12 cm M/1894C -kanuunaa (numerot 19 ja 20) ja kaksi "HMS Äranin" 57 millimetrin M/1889B -tykkiä (numerot 167 ja 217). Lisäksi alukselle asennettiin kuusi tyypin M/1933C syvyyspomminheitintä ja kaksi 8 millimetrin M/1936 ilmatorjuntakonekivääriä sekä kaksi M/15 torpedoputkea. Aluksen muuna varustuksena oli M/1931 paravaanijärjestelmä, 400 watin lyhytaaltoradio, 3 watin FM-radio M/1939 ja kolme lyhytaaltovastaanotinta M/1939.


title: Hjkr 5 Warun

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin 25. lokakuuta 1945 omistajilleen, joka liitti sen laivastoonsa alkuperäisellä nimellä. Aluksella syttyi 3. elokuuta 1956 karilleajon seurauksena tulipalo ja se upposi Hävringen edustalle. Hylky nostettiin ja se siirrettiin Finnbodan telakalle. Hylky myytiin Sten A. Olssonille Göteborgiin, jonne se hinattiin. Alus sai uuden nimen "Margit".


title: Hjkr 5 Warun

text: Vuonna 1964 alus myytiin edelleen Stena AB:lle, joka myi sen seuraavana vuonna Kyprokselle Levante Shipping Companylle. Alus sai uuden nimen "Aristides". Vuonna 1979 alus myytiin Panamaan Astritis Maritime Inc.:lle, joka nimesi sen "Riversideksi". Seuraavana vuonna Italian tulli takavarikoi aluksen 22. toukokuuta tupakan salakuljetuksesta. Alus siirrettiin Salernoon, jossa se oli ainakin pari seuraavaa vuotta. Alus poistettiin rekisteristä 1997.


title: Musta laatikko (Pariisin Kevät -yhtyeen albumi)

text: Musta laatikko on suomalaisen Pariisin Kevät -yhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin CD-levynä sekä digitaalisesti ladattavana 24. huhtikuuta 2015. Vinyylilevynä "Musta laatikko" julkaistaan 15. toukokuuta 2015. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiseksi.


text: Albumin ensimmäinen single ”Haamupuhelu” julkaistiin 30. tammikuuta 2015. Kappale nousi yhdeksi viikoksi latauslistan 20:nneksi, sekä parhaimmillaan radioiden 39:nneksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Herra Ylppö. Myös toisena singlenä julkaistun ”Hän saapuu luokseni pimeydessä” -kappaleen musiikkivideon Ylppö ohjasi.


title: Kaukas

text: Kaukas tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Isonkankaanjärvi

text: Isonkankaanjärvi on järvi Oulun Ulkosangilla, Sanginjoentien pohjoispuolella Kinnusen kylän kohdalla. Sen pinta-ala on 8,55 hehtaaria ja korkeus meren pinnasta 68 metriä. Järvelle on yhteys metsäautotietä pitkin Sanginjoentieltä ja sen ympäri pääsee retkeilypolkua myöten. Järven länsi-luoteisrannalla on laavu ja kaakkoisnurkassa kesämökki. Järvi sijaitsee Isokankaan luonnonsuojelualueella ja laskee ojia pitkin Sanginjokeen eli kuuluu Oulujoen vesistöön. Järven rannat ovat matalat ja soistuneet.


title: Jasmin Stowers

text: Jasmin Marie Stowers (s. 23. syyskuuta 1991 Pendleton, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija. Hän kilpailee 100 metrin aitajuoksussa, jossa hänen ennätyksensä on vuonna 2015 Dohassa juostu 12,35.


title: Jasmin Stowers

text: Louisianan osavaltionyliopistossa opiskeleva Stowers on osallistunut yksiin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuihin, vuonna 2007. Hän oli tuolloin neljäs Ostravassa järjestetyissä kilpailuissa. Stowers juoksi ennätyksensä 12,35 toukokuussa 2015 Timanttiliigan avausosakilpailussa Qatarin Dohassa. Aika on kaikkien aikojen tilastossa yhdeksännellä sijalla.


title: Jasmin Stowers

text: Ulkoradoilla


title: Jasmin Stowers

text: Sisäradoilla


title: Kalle Sotka

text: Kalle Sotka (s. 4. lokakuuta 1991 Vantaa) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa HIFK Fotbollia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Kalle Sotka

text: Sotka aloitti uransa Tikkurilan Palloseuran riveissä. Vuonna 2008 hän siirtyi Helsingin Jalkapalloklubin organisaatioon. Kaudet 2010–2011 hän edusti Ykkösen FC Viikinkejä, jonka riveissä hän pelasi 27 ottelua. Vuonna 2012 Sotka edusti alkukauden Kakkosen IF Gnistania, mutta siirtyi elokuussa 2012 pelaamaan Yhdysvaltain yliopistosarjaan Fordhamin yliopistojoukkueen Ramsin riveihin. Sotka pelasi joukkueessa 16 ottelua tehden kaksi maalia.


title: Kalle Sotka

text: Tammikuussa 2013 hän palasi takaisin Suomeen ja Kakkosen HIFK Fotbollin riveihin. Sotkan ensimmäisellä kaudella seura nousi Ykköseen, josta se nousi kaudeksi 2015 Veikkausliigaan voitettuaan Ykkösen mestaruuden. Sotka teki debyyttinsä Veikkausliigassa toukokuussa 2015 Seinäjoen Jalkapallokerhoa vastaan.


title: Kalle Sotka

text: Maajoukkuetasolla Sotka on edustanut Suomen poikamaajoukkueita 32 kertaa 2006–2010.


title: Otto Lakka

text: Otto Lakka (3. huhtikuuta 1888 Sippola – 9. heinäkuuta 1957 Lappeenranta) oli suomalainen kouluneuvos, pappi ja suomentaja. Hän suomensi kirkkoisä Augustinuksen omaelämäkerran "Tunnustukset".


title: Otto Lakka

text: Lakan vanhemmat olivat kauppias Jonas Lakka ja Maria Henriika Kutilampi. Hän pääsi ylioppilaaksi 1908 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1913 sekä suoritti teologian erotutkinnon 1927. Lakka vihittiin papiksi 1928.


title: Otto Lakka

text: Lakka toimi Savonlinnan lyseon latinan- ja kreikankielen opettajana 1915–1919 sekä Kokkolan yhteislyseossa latinan- ja suomenkielen vt. nuorempana lehtorina 1919–1920 ja vakinaisena nuorempana lehtorina 1920–1928. Hän oli Viipurin tyttölyseon uskonnon ja filosofian alkeiden vanhempana lehtorina 1927, Viipurin klassillisen lyseon latinan- ja kreikankielen lehtorina 1928–1934 ja Viipurin Talikkalan yhteiskoulun uskonnon opettajana 1928–1934. Lakka oli Kouluhallituksen oppikouluosaston kouluneuvos vuodesta 1934 alkaen ja ylioppilastutkintolautakunnan jäsen vuodesta 1948 alkaen.


title: Otto Lakka

text: Lakka oli naimisissa vuodesta 1919 Olga Elisabeth Savolaisen kanssa. Heidän poikansa Yrjö-Otto Lakka (1928–2010) toimi Tampereen klassillisen lyseon ja klassillisen lukion latinan ja kreikan kielen lehtorina 1958–1991.


title: Pegtymel

text: Pegtymel () on joki Tšukotkan autonomisessa piirikunnassa ja Sahan tasavallassa Venäjällä. Se on 345 kilometriä pitkä ja joen valuma-alue on 17 600 km² suuri. Se virtaa harvaan asutun seudun läpi ja laskee Itä-Siperian mereen Wrangelinsaaren lounaispuolelle.


title: Pegtymel

text: Joen varrella sijaitsee Pegtymelin kalliopiirrokset, jotka löydettiin 1967.


title: BetoniHank

text: BetoniHank oli yhden albumin ("Orvot kaksoset", 2004) ja kaksi singleä julkaissut jyväskyläläinen rock-yhtye. Lauluille on ominaista ilmeikkäät ja havaitsevat sanoitukset.


title: BetoniHank

text: Kokoonpanon juuret ovat samassa kaupungissa vaikuttanessa Fridge-yhtyeessä. Laulaja Manne Ikonen vaikuttaa nykyään englanninkielistä metallimusiikkia esittävässä Ghost Brigadessa. Kitaristi-sanoittaja Mikko Ilari Karjalainen on sittemmin tehnyt lyrikkaa suomalaisille iskelmätähdille.


title: Jürgen Locadia

text: Jürgen Locadia (s. 7. marraskuuta 1993 Emmen) on curaçaolaiset sukujuuret omaava alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Eredivisiessä pelaavaa PSV Eindhovenia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Locadia on hyökkääjä.


title: Jürgen Locadia

text: Locadian ammattilaisuran ensimmäinen seura on PSV Eindhoven, jota hän on edustanut koko ammattilaisuransa. Locadian debyytti Eredivisiessä tapahtui syyskuussa 2012 VVV Venloa vastaan. Locadia iski ottelussa hattutempun. Kaudella 2011-2012 hän voitti seuran kanssa niin KNVB-cupin kuin Alankomaiden supercupinkin. Seuraavalla kaudella Locadia debytoi seuransa paidassa Eurooppa-liigassa, jota hän on pelannut myös kausilla 2013-2014 ja 2014-2015. Kaudella 2013-2014 Locadia teki 31 pelaamassaan Eredivisie-ottelussa 13 maalia.


title: Jürgen Locadia

text: Locadia on pelannut kaikissa Alankomaiden ikäkausimaajoukkueissa alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Alle 21-vuotiaissa hän pelasi vuosina 2013-2014 seitsemän ottelua tehden yhden maalin.


title: Seth Paintsil

text: Seth Paintsil (s. 20. huhtikuuta 1995) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa FF Jaroa. Pelipaikaltaan Paintsil on laitahyökkääjä.


title: Seth Paintsil

text: Paintsil aloitti uransa Ghanan valioliigan BA Starsissa, jota hän edusti vuoteen 2015 asti. Maaliskuussa 2015 Paintsil tuli testiin Suomen Veikkausliigan FF Jaroon, jonka kanssa hän lopulta teki 1+2-vuotisen sopimuksen saman vuoden toukokuussa. Debyyttinsä Veikkausliigassa Paintsil teki toukokuussa 2015 Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Paintsil pelasi Jaron paidassa kaudella 2015 kaikkiaan 18 ottelua. Hän jatkoi pelaajauraansa Jarossa Ykköseen putoamisen jälkeenkin. Pantsilin kautta 2016 leimasi loukkaantuminen kauden alkuvaiheessa, jonka vuoksi kausi jatkui hänellä vasta syyskesällä 2016. Pantsil jatkoi kaudella 2017 uraansa Ykkösessä pelanneessa Jarossa.


Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut olivat talvisodassa kuolleiden suomalaisurheilijoiden muistoksi Helsingissä 20.–22. heinäkuuta 1940 järjestetyt urheilukilpailut. Niiden avajaiset olivat Olympiastadionilla samana päivänä, jolloin alun perin oli tarkoitus pitää peruuntuneiden Helsingin kesäolympialaisten avajaiset. Kisojen lajeihin kuuluivat yleisurheilu, pyöräily, paini, nyrkkeily, uinti ja voimistelu, lisäksi pelattiin kaksi jalkapallo-ottelua.


Ajatuksen kilpailuista esitti urheilutoimittaja Sulo Kolkka, kun Helsingin olympialaisten järjestelytoimikunta oli 23. huhtikuuta 1940 ilmoittanut niiden peruuntumisesta. Hän ehdotti Helsingin Sanomien kirjoituksessaan järjestettäväksi Suomen omat "kansalliset olympiakisat". Toukokuussa Suomen Valtakunnan Urheiluliitto, Työväen Urheiluliitto sekä Suomen Palloliitto päättivät pitää ne nimellä Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut. Tuotto käytettiin sotainvalidien ja kaatuneiden omaisten hyväksi.


title: Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut

text: Kaatuneiden muistokilpailujen avajaiset järjestettiin Olympiastadionilla yli 30 000 katsojan läsnä ollessa. Kisojen virallisena avaajana toimi tasavallan presidentti Kyösti Kallio ja hänen lisäkseen seremonioissa kuultiin muun muassa näyttelijä Eino Kaipaisen lausuma Yrjö Jylhän runo "Vaienneet voittajat".


title: Aleksandar Dragović

text: Aleksandar Dragović (s. 6. maaliskuuta 1991 Wien) on itävaltalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan molempijalkainen Dragović on keskuspuolustaja. Hän edustaa Saksan Bundesligassa pelaavaa Bayer 04 Leverkusenia. Hän kuuluu myös Itävallan jalkapallomaajoukkueeseen.


title: Aleksandar Dragović

text: Dragovićin kasvattajaseura on Austria Wien, jonka edustusjoukkueessa Itävallan Bundesliigassa hän pelasi vuosina 2009-2011. Otteluita kertyi 67 ja maaleja yksi. Kaudella 2008-2009 hän voitti Austrian kanssa Itävallan cupin. Dragović debytoi Austria Wienin paidassa myös Eurooppa-liigassa.


title: Aleksandar Dragović

text: Tammikuussa 2011 Dragović siirtyi Sveitsin Raiffeisen Super Leaguen FC Baseliin. Hän pelasi seurassa kaksi ja puoli kautta ja voitti kolme kertaa Sveitsin mestaruuden sekä kerran, vuonna 2012, Sveitsin cupin. Samana vuonna hänet valittiin myös Sveitsin liigan parhaaksi puolustajaksi. Kaudella 2011-2012 Dragović debytoi Baselin paidassa Mestareiden liigassa, jossa hän pelasi Baselin jokaisessa kahdeksassa ottelussa täydet minuutit. Otteluita seuran paidassa kertyi 78 ja maaleja viisi.


title: Aleksandar Dragović

text: Heinäkuussa 2013 Dragović siirtyi Ukrainan valioliigan Dynamo Kiovaan. Hän voitti ensimmäisellä kaudellaan seurassa Ukrainan cupin ja on pelannut seuran paidassa myös Eurooppa-liigaa.


title: Aleksandar Dragović

text: Dragović on edustanut Itävaltaa alle 17-vuotiaiden ja alle 19-vuotiaiden maajoukkuetasolla. Debyytti Itävallan jalkapallomaajoukkueessa tapahtui kesäkuussa 2009 MM-karsintaottelussa Serbiaa vastaan. Avausmaalinsa maajoukkueessa Dragović teki marraskuussa 2014 ystävyysottelussa Brasilian verkkoon.


title: Aleksandar Dragović

text: Dragović on syntynyt Wienissä kahdelle serbivanhemmalle, jotka ovat kotoisin Serbian Grockasta. Näin ollen Dragović olisi voinut edustaa maajoukkuetasolla myös Serbiaa, mitä vastaan hän debytoikin maajoukkuetasolla.


title: Aleksandar Dragović

text: Toukokuussa 2012 Dragović aiheutti pahennusta, kun hän läpsi poliitikko Ueli Maureria useita kertoja päähän FC Baselin voitonjuhlissa Sveitsin cupin mestaruuden jälkeen. Dragović pyysi myöhemmin Maurerilta henkilökohtaisesti anteeksi.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Kazimierz Lubomirski (16. heinäkuuta 1869 Przeworsk – 15. joulukuuta 1930 Krakova) oli puolalainen prinssi, diplomaatti ja urheiluvaikuttaja.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Kazimierz Lubomirski oli kuuluisaa puolalaista aatelissukua ja arvoltaan prinssi. Hänen isänsä oli prinssi Jerzy Lubomirski ja äiti Cecilia Zamoyski. Hän opiskeli oikeustiedettä Krakovan Jagellon yliopistossa. Sen jälkeen hän opiskeli ulkomailla mm. Pariisissa, jossa hän suoritti valtiotieteellisen tutkinnon.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Vuosina 1901-1930 hän istui parlamentissa Galician konservatiivien edustajana - ensin Itävalta-Unkarin ja Puolan itsenäistymisen jälkeen Puolan parlamentissa eli sejmissä. Hänen parlamenttityönsä kohdistui ennen kaikkea maatalouteen, oppilaitoskysymyksiin ja Galician alueen liikenneyhteyksien kehittämiseen. Hän kuului Puolan Kansalliseen puolueeseen (engl. National Party). Syyskuusta 1919 aina lokakuuhun 1922 hän oli Puolan lähettiläänä Washington DC:ssä. Keskeisimpänä työnä Lubomirskillä oli nuoren Puolan tasavallan lainajärjestelyt Yhdysvaltain rahamarkkinoilta.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Erottuaan diplomaattitehtävistä Lubomirski jatkoi työtään Puolan maanomistajien järjestössä. Olihan hän itse suurmaanomistaja Galitsiassa. Hän toimi myös jäsenenä Roomassa pääpaikkaansa pitäneen eurooppalaisen maatalousyhteistyöjärjestön puolalaisedustajana. Lisäksi hän toimi puolalais-amerikkalaisen ja puolalais-ruotsalaisen yhdistyksen puheenjohtaja Puolassa.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Itsenäistyneessä Puolassa hän oli myös urheilujohtaja. Vuosina 1921-1929 hän toimi Puolan kansallisen olympiakomitean puheenjohtajana sekä vuodesta 1923 lähtien Kansainvälisen olympiakomitean jäsenenä aina kuolemaansa vuoteen 1930 asti.


title: Kazimierz Lubomirski

text: Prinssi Kazimierz Lubomirski oli naimisissa vuodesta 1902, ja hänellä oli neljä lasta, kolme poikaa ja tytär.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Kevyt osasto 8 (KevOs 8) oli YH:n yhteydessä 14. lokakuuta 1939 perustettu talvisodan aikainen osasto, joka tunnetaan erityisesti nurmolaisten joukkoyksikkönä. Osaston ratsuväen eskadroona ("Nurmon eskadroona" tai "Nurmon rakuunat") muodostui kokonaan nurmolaisista. Lisäksi osaston esikunnassa oli nurmolaisia upseereita. Konekiväärijoukkue koostui ylistarolaisista. Polkupyöräkomppania koostui keskipohjalaisista.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Osasto kuului yksikkönä Etelä-Pohjanmaan sotilasläänissä muodostettuun 8. divisioonaan. Kevyt osasto 8 tunnetaan ennen kaikkea osallistumisestaan raskain tappioin Äyräpään taisteluun maaliskuun alussa 1940. Nurmon kärsimät tappiot olivat Suomen pitäjille koituneista talvisodan uhreista toiseksi suurimmat.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Osaston komentajana toimi 20. tammikuuta 1940 lähtien ratsumestari Leo Hälvä (1902–1980), joka oli aiemmin toiminut Uudenmaan Rakuunarykmentin eskadroonan päällikkönä.Kevyt osasto 8:n eskadroona eli yleiskielessä "Nurmon eskadroona" oli perustettu lokakuussa 1939 Hakolan talossa Seinäjoella Nurmon ratsuväkisuojeluskunnan pohjalta. Päällikköjään ja yhtä joukkueenjohtajaa lukuun ottamatta se koostui vain nurmolaisista. Eskadroonan ensimmäinen päällikkö oli ratsuväenluutnantti Kaarlo Parviainen, joka tammikuussa 1940 vaihtui Seinäjoen-Nurmon suojeluskuntapiirin päällikköön, ratsuväenluutnantti Olavi Peltolaan. Eskadroonan koostumuksesta voidaan vielä sanoa, että se koostui lähinnä lapsuudesta asti toisensa tunteneista körttimiehistä.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Kevyt osasto 8:n ja sen eskadroonan junakuljetus Seinäjoelta lähti 17. lokakuuta 1939 saapuen pari päivää myöhemmin Karjalankannakselle Vuoksenrannan pitäjän Oravakydön kylään. Marraskuun 6. päivänä se siirrettiin linnoitustöihin Valkjärvelle Vuoksen eteläpuolelle. Neuvostoliiton aloitettua sodan hyökkäyksellään 30. marraskuuta jalkautettu eskadroona viipyi Oravakydössä, josta joulukuun puolivälissä tuli siirto Hirvisaareen. Toimialueeksi vakiintui III armeijakunnan läntinen lohko Keski-Kannaksella. Joulupäivänä se siirrettiin Sakkolan Pannusaaren kylään reserviin ja kenttävarustelutöihin. Kun Summa murtui helmikuun toisella viikolla, eskadroona lähetettiin Vuoksen pohjoisrannalle Pölläkkälään varmistusasemiin. Helmikuun lopulla se siirtyi suksilla Vuoksen eteläpuolelle ja sai ensikosketuksen viholliseen varmistaessaan suomalaisjoukkojen vetäytymistä Muolaasta. Neuvostokoneet pommittivat eskadroonaa voimakkaasti 3. maaliskuuta 1940 aiheuttaen sille kolmen kaatuneen tappiot.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Varsinainen koettelemus oli 5. maaliskuuta alkanut Äyräpään taistelu. Everstiluutnantti Matti Laurilan komentama Jalkaväkirykmentti 23 oli kärsinyt kovia tappioita, joten reservissä ollut Kevyt osasto 8 alistettiin suoraan Laurilan alaisuuteen aamulla 4. maaliskuuta 1940. Aamupäivällä kaatui JR 23:n 2. pataljoonan komentaja majuri Kustaa Sihvo. Lopulta iltakymmeneen mennessä menetettiin Äyräpään kirkkomäki, jonka 8. divisioonan johto määräsi tuntia myöhemmin takaisin vallattavaksi, koska menetyksen myötä koko suomalaisjoukkojen hallussa ollut Vuoksen pohjoisranta oli jäänyt neuvostotykistön ampuma-alan piiriin.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Vastaisku- ja valtaustehtävän sai Kevyt osasto 8:n eskadroonan kolme joukkuetta ja vänrikki Mauno Vehkaojan johtama konekiväärijoukkue, yhteensä noin 120 miestä. Osaston polkupyöräkomppania komennettiin JR 23:n 2. pataljoonan vahvistukseksi komentopaikkana toimineelle Äyräpään kirkonharjanteelle. Eskadroona marssi Ventelästä etelään Vuosalmen lossille, josta Vuoksi ylitettiin 3–4 aikaan aamuyöstä. Tämän jälkeen se siirtyi rautatietä myöten 300 metrin päähän Putkiojan notkoon hyökkäysasemiin. Kornetti Koivusalon johtama eskadroonan II joukkue sijoittui hyökkäyssuunnassa vasemmalle olevalle harjanteelle ja konekiväärien tukema I joukkue oikealle kummulle. III joukkue jäi hyökkäämään 50 metriä jäljessä toisessa linjassa.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Kello 5:50 suomalaisten tykistö ampui hyökkäyksen lähtölaukaukset. Kranaatteja ammuttiin vain 10-12 kappaletta, vaikka vahvemmasta tykistökeskityksestä oli ollut aiemmin puhetta. Kun kranaattituli loppui, komensi luutnantti Peltola eskadroonan hyökkäykseen. Kukkulalla olleen I joukkueen edessä olikin hyökkäysmaastona aukea, jota ei oltu yön pimeydessä huomattu. Heti hyökkäyksen alettu yhteydet menivät poikki. Venäläisten tykistö- ja tuliasetulitus oli raivoisaa ja klo 8 tuli komentopaikalle tieto, että koko eskadroona tuhoutuu, jos hyökkäystä vielä jatketaan. Komentajan antamaa vetäytymiskäskyä ei saatu kuitenkaan vietyä eteenpäin.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Suomalaiset onnistuivat valtaamaan osia ensimmäisen puolustuslinjan pesäkkeistä ja arviolta 19 suomalaissotilasta pääsi lähelle tavoitetta eli kirkon raunioiden läheisyyteen. Suomalaisilla ei ollut kuitenkaan tarpeeksi voimia pitää haltuunotettuja alueita ja pian neuvostojoukkojen vastahyökkäys pakotti suomalaiset vetäytymään. Takaisin omien lähtöasemaan palasi vain kymmenen miestä. Kevyt osasto 8:n tappiot olivat olleet 44 miestä (joukossa 39 nurmolaista) ja 30–50 haavoittunutta. Kadonneiden eli kaatuneiden joukossa oli eskadroonan päällikkö ratsuväenluutnantti Olavi Peltola. Koko päivän aikana kaatui yli 80 eteläpohjalaista.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Heti vastahyökkäyksen jälkeen 5. maaliskuuta Kevyt osasto 8 liitettiin JR 23:n II pataljoonaan kokonaisuudessaan. Pataljoonan komentajaksi tuli osaston päällikkö Leo Lämsä. Samoin JR 23 siirrettiin 8. divisioonan alaisuudesta 2. divisioonalle.


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Talvisota-elokuvan loppupuolella kuvataan Äyräpään kirkonmäen heikko tykistökeskitys, nurmolaisten myöhästynyt hyökkäys ja varsinainen taistelu. Vesa Vierikon esittämä JR 23:n vänrikki Jussi Kantola huutaa hyökkäyksen alettua "Älkää enää lähtekö, nurmoolaaset!".


title: Kevyt osasto 8 (talvisota)

text: Elokuva toistaa talvisodan jälkeisinä vuosikymmeninä syntyneen virheellisen käsityksen, että "nurmoolaaset" hyökkäsivät myöhässä, mistä johtuivat suuret tappiot huonon tykistövalmistelun ja hyökkäyskoordinaation sijaan. Jalkaväkirykmentti 24:n 3. pataljoonan hyökkäys Vuosalmella seuraavana päivänä 6. maaliskuuta myöhästyi tykistökeskityksen jälkeen ja ilmeisesti tämä tapahtuma, yhdistettynä jatkuviin rintamavastuuvaihdoksiin sekä epäselviin sotapäiväkirjamerkintöihin, aiheutti tämän myöhemmässä kirjallisuudessa ja kansanperinteessä elämään jääneen väärinkäsityksen, että Kevyt osasto 8:n raskaat tappiot johtuivat nurmolaisten myöhästyneestä hyökkäyksestä.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Fredrik Pettersson-Wentzel (s. 23. heinäkuuta 1991 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka teki vuonna 2018 vuoden sopimuksen DEL-liigan Düsseldorfer EG:n kanssa. Hän on pelannut urallaan myös SHL:ssä Timråssa, Färjestadissa ja HV71:ssä, jossa hän on voittanut Ruotsin-mestaruuden.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Pettersson-Wentzel on Almtuna IS:n kasvatti. Hän puki kaudella 2007–2008 neljään ja kaudella 2008–2009 otteluun luukkuvahdiksi seuran HockeyAllsvenskan-joukkueessa, mutta ei saanut kuitenkaan vielä peliaikaa. Kaudella 2009–2010 Pettersson-Wentzel debytoi Allsvenskanissa, jossa hän pelasi tulokaskautensa aikana 37 runkosarja- ja neljä Kvalserien ES:n ottelua. Pettersson-Wentzel torjui kauden aikana kuusi nollapeliä. Almtuna ei kuitenkaan noussut Kvalserienistä Elitserieniin. Pettersson-Wentzel palkittiin kauden päätteeksi Allsvenskanin parhaana juniorina Guldgallretilla. Tammikuussa 2010 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Almtunan kanssa.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Atlanta Thrashers varasi Pettersson-Wentzelin viidennellä kierroksella 128. pelaajana . Samana vuonna myös Jugra Hanty-Mansijsk varasi hänet . Kauden 2010–2011 Pettersson-Wentzel menetti Almtunassa ykkösmaalivahdin paikkansa Magnus Hellbergille. Hän ehti pelata 16 runkosarjaottelua, kunnes tammikuussa 2011 Almtuna vuokrasi Pettersson-Wentzelin loppukaudeksi Elitserien-joukkue Timrå IK:hon maalivahtikaksikko Juha Pitkämäen epätasaisuuden ja Magnus Åkerlundin loukkaantumisen vuoksi. Hän pelasi liigassa loppukaudella 14 runkosarjaottelua.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Pettersson-Wentzelin Almtuna-sopimuksessa oli optio Elitserieniin siirtymisestä, joten hän teki kaudeksi 2011–2012 kaksivuotisen sopimuksen Färjestad BK:n kanssa. Pettersson-Wentzel lähti kauteen Cristopher Nihlstorpin pääasiallisena kakkosmaalivahtina ja torjui 16 runkosarjaottelussa. Hän torjui Elitserien-uransa ensimmäisen nollapelin 29. tammikuuta 2012 Djurgårdens IF:ää vastaan, jolloin Pettersson-Wentzel torjui Färjestadin 1–0-voittoon päättyneessä ottelussa 25 kertaa. Kevään 2012 pudotuspeleissä hän jakoi varsin tasaisesti torjuntavastuun Nihlstorpin kanssa ja torjui kuudessa ottelussa. Pettersson-Wentzel torjui kauden aikana myös viidessä European Trophy -ottelussa. Kaudella 2012–2013 hän toimi Färjestadin pääasiallisena kakkosmaalivahtina Alexander Salákille ja Pettersson-Wentzel torjui 16 runkosarjaottelussa. Hän jäi kevään 2013 pudotuspeleissä kokonaan ilman peliaikaa, mutta Pettersson-Wentzel pelasi kuitenkin European Trophyn kaikki kolme playoff-ottelua, kun Salák pelasi samaan aikaan Channel One Cupissa. Färjestad tuli turnauksessa lopulta toiseksi hävittyään finaalissa Luleå HF:lle lukemin 2–0. Helmikuussa 2013 Pettersson-Wentzel teki kolmivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Kaudella 2013–2014 Pettersson-Wentzel nousi Färjestadin pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja hän pelasi 37 runkosarja- ja 15 playoff-ottelua. Pettersson-Wentzel torjui kauden aikana viisi nollapeliä. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Kaudella 2014–2015 Pettersson-Wentzel jakoi varsin tasaisesti Färjestadin torjuntavastuun Justin Poggen kanssa. Hän ei pelannut joukkueessa enää viimeistä sopimuskauttaan, vaan siirtyi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella HV71:een. Joulukuussa 2015 Pettersson-Wentzel teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: HV71:ssä kausi 2016–2017 päättyi mestaruusjuhliin. Pettersson-Wentzel pelasi runkosarjassa 30 ottelua muttei päässyt kentälle enää pudotuspeleissä. Pelattuaan kolme kautta HV71:ssä Pettersson-Wentzel siirtyi yksivuotisella sopimuksella Saksan DEL-liigan Düsseldorfer EG:hen.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Pettersson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Ruotsin A-maajoukkueessa hän on pelannut kolme ottelua. Pettersson-Wentzel teki A-maajoukkuedebyyttinsä 19. huhtikuuta 2015 Timråssa Tšekkiä vastaan. Hän torjui Ruotsin 2-1-voittoon päättyneessä ottelussa 28 kertaa. Pettersson-Wentzel on pelannut myös yhteensä 14 nuorten maaottelua.


title: Fredrik Pettersson-Wentzel

text: Pettersson-Wentzel torjuu perhostyylillä. Pettersson-Wentzelin vahvuuksiin kuuluvat tekniset taidot, mentaliteetti, fyysinen voima ja räjähtävyys. Hänellä ei ole suuria heikkouksia ja Pettersson-Wentzel on viime vuosina kehittänyt myös pelikäsitystään. Hän käyttää pelipaidassaan sukunimestään vain osaa Wentzel.


title: Markiplier

text:
Mark Edward Fischbach (s. 28. kesäkuuta 1989 Honolulu, Havaiji), joka tunnetaan YouTube-käyttäjänimellä Markiplier, on yhdysvaltalainen internetpersoona ja videopelien kommentaattori. Hänen videonsa keskittyvät pääosin indiepeleihin. Heinäkuussa 2017 hänen kanavallaan oli 17,9 miljoonaa tilaajaa ja hänen videoillaan lähes kuusi miljardia katselukertaa, Markiplier on lahjoittanut Yli 600 000 dollaria hyväntekeväisyyteen, mikä teki Markiplier(GAME)-kanavasta YouTuben 23:nneksi tilatuimman kanavan.
Fischbach aloitti videoiden tuottamisen ja lataamisen Cincinnatissa, Ohiossa, mutta asuu nyt Los Angelesissa, Kaliforniassa, asunnossa jossa hän eli yhdessä Matt Watsonin ja Ryan Mageen kanssa, ennen kuin he muuttivat omiin asuntoihinsa.


title: Markiplier

text: Mark on hyvissä väleissä suosittujen tubettajien PewDiePien, Jacksepticeyen kanssa tehden hyvin samanlaista videosisältöä Youtubeen.


title: Markiplier

text: Fischbachin faneja kutsutaan nimellä ”Markiplier’s Heroes” ja hän on suunnitellut perustavasta saman nimen alla toimivan hyväntekeväisyysjärjestön.


title: Markiplier

text: Kolmen vuoden ajan Fischbach editoi videonsa itse mutta 31. elokuuta 2015 eteenpäin hänen lataamissaan videoissa nähdään osallisena hänen uusi editorinsa Matt Watson, joka oli Youtube-kanava Cyndagon jäsen kunnes ryhmän jäsen Daniel Kyre kuoli itsemurhayrityksen jälkeisenä päivänä. Hän tekee nykyään myös sketsejä Mageen ja Watsonin kanssa heidän asunnossaan Kaliforniassa.


title: Khotangin piirikunta

text: Khotangin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Sagarmathan vyöhykkeellä.


title: Khotangin piirikunta

text: Khotangin piirikunta rajautuu pohjoisessa Solukhumbun, idässä Bhojpurin, etelässä ja lounaassa Udayapurin sekä lännessä Okhaldhungan piirikuntaan.


title: Khotangin piirikunta

text: Khotangin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 206 312 henkeä (231 385 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 591 neliökilometriä ja väestötiheys 130 as./km. Vuoden 2011 väestönlaskennan aikaan piirikunnassa ei ollut lainkaan kaupunkeja. Hallinnollinen keskus oli tuolloin piirikunnan asukasluvultaan suurimman kyläsuunnittelukomitean (VDC) eli 1,967 talouden Diktelin keskuskylä (VDC: 8 867 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä 156 kilometriä Kathmandusta itäkaakkoon. Toukokuussa 2014 Diktel muutettiin kaupungiksi samalla sen aluetta ja väestöpohjaa laajentaen.


title: Khotangin piirikunta

text: Ekologis-hallinnollisesti piirikunta luokitellaan osaksi Nepalin Itäistä kumpuvyöhykkettä. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 0,7 % ryhmitellään alempaan trooppiseen, 31,5 % ylempään trooppiseen, 49,1 % subtrooppiseen, 16,3 % lauhkeaan ja 1,6 % subalpiiniseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 0,9 % vesistöihin.


title: Jano (täsmennyssivu)

text: Jano voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Udayapurin piirikunta

text: Udayapurin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Sagarmathan vyöhykkeellä.


title: Udayapurin piirikunta

text: Udayapurin piirikunta rajautuu pohjoisessa Okhaldhungan, Khotangin ja Bhojpurin, idässä Dhankutan ja Sunsarin, etelässä Saptarin ja Sirahan sekä lännessä Sindhulin piirikuntaan.


title: Udayapurin piirikunta

text: Udayapurin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 317 532 henkeä (287 689 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 2 063 neliökilometriä ja väestötiheys 154 as./km². Hallinnollinen keskus on Triyuga (70 000 as., 2011), joka oli piirikunnan ainoa kaupunki vuoteen 2014 saakka. Se sijaitsee linnuntietä 170 kilometriä Kathmandusta kaakkoon. Vuonna 2014 piirikunnassa sijaitseva Katari (19 284 as. vuonna 2011, tuolloin kyläkomitea, VDC) sai kaupungin aseman.


title: Udayapurin piirikunta

text: Ekologis-hallinnollisesti piirikunta ryhmitellään osaksi Nepalin Itäistä kumpuvyöhykkettä. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 33,7 % sisällytetään alempaan trooppiseen, 45,9 % ylempään trooppiseen, 17,8 % subtrooppiseen ja 0,5 % lauhkeaan kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 2,1 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Stefan Lubomirski

text: Stefan Andrzej Lubomirski (5. toukokuuta 1862 Dubrowna – 5. kesäkuuta 1941 Krakova) oli puolalainen prinssi ja Puolan olympiakomitean ensimmäinen puheenjohtaja.


title: Stefan Lubomirski

text: Stefan Lubomirski oli kuuluisaa puolalaista aatelissukua ja arvoltaan prinssi. Hänen isänsä oli prinssi Eugeniusz Lubomirski.


title: Stefan Lubomirski

text: Stefan Lubomirski aloitti hevosjalostuksen vuonna 1886 ja vuonna 1895 hän perusti veljiensä Wladyslawin ja Stanislawin kanssa oman hevosjalostusyrityksen. Prinssi Stefan Lubomirski oli myös aktiivi toimija perustaessaan Varsovan rautatieyhtiön, joka kapearaiteisena hoiti matkustaja- ja rahdinkuljetusta 1920- ja 30-luvuilla.


title: Stefan Lubomirski

text: Juuri itsenäistyneessä Puolassa perustettiin 12. joulukuuta 1919 oma kansallinen olympiakomitea. Sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Stefan Lubomirski. Hän toimi Puolan kansallisen olympiakomitean ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1921 asti. Sen jälkeen vuosina 1921-1923 hän oli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen.


title: Stefan Lubomirski

text: Prinssi Stefan Lubomirski oli naimisissa vuodesta 1902, ja hänellä oli neljä lasta eli kolme poikaa ja tytär. Hän kuoli toisen maailmansodan aikaan 5. kesäkuuta 1941 Krakovassa.


title: Solmut (albumi)

text: Solmut on The Voice of Finland -laulukilpailun kolmannen tuotantokauden vuonna 2014 voittaneen Siru Airistolan esikoisalbumi, joka julkaistiin 27. helmikuuta 2015. Albumin on tuottanut Ilkka Wirtanen.


title: Solmut (albumi)

text: Albumin ensimmäinen single ”Sä et kulu pois” oli Airistolan The Voice of Finland -voittokappale, joka julkaistiin kilpailun päättymisen jälkeen huhtikuussa 2014. Toinen single ”Kaksi naista” julkaistiin 7. marraskuuta 2014. 13. tammikuuta 2015 julkaistulla kolmannella singlellä ”Mustelmat” Siru osallistui Uuden Musiikin Kilpailuun, josta hän kuitenkin karsiutui, eikä päässy kilpailemaan ohjelman finaaliin. Albumilta on julkaistu myös singlet ”Lempi-ihminen” sekä ”Et oo se sama”.


title: Solmut (albumi)

text: Albumi ei noussut viidenkymmenen myydyimmän albumin joukkoon Suomen viralliselle albumilistalle. Viidestä julkaistusta singlestä ”Sä et kulu pois” sekä ”Kaksi naista” nousivat radiolistalle, mutta molempien sijoitukset jäivät vaatimattomiksi.


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli Oy on Etelä-Pohjanmaan Alajärvellä toimiva yritys, joka on erikoistunut lamellihirsien ja muiden liimattujen puurakenteiden sekä hirsitalojen valmistukseen.


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli Oy:n liikevaihto vuonna 2013 oli 30,1 miljoonaa euroa, josta viennin osuus oli noin 40 %. Tärkeimpiä vientimaita ovat Venäjä, Japani, Ranska, Viro, Saksa ja Hollanti. Liikevaihdosta hirsitalojen osuus on 87 % ja loput 13 % liimapuupalkkeja ja -pilareita sekä hirsiaihioita. Finnlamelli Oy on Suomen kolmanneksi suurin hirsitalotoimittaja noin 11 % markkinaosuudellaan. Yritys työllistää 129 henkilöä.


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli on osa DEN Groupia ( ent Design Talo ).


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli tekee myös muuttovalmiita hirsitaloja ja loma-asuntoja.


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli lanseerasi 1.3.2018 painumattoman RYHTI-hirren, joka on vakiona kaikissa muuttovalmisrakennuksissa ja sen saa myös tehtaan tekemiin asennuksiin.


title: Finnlamelli

text: Finnlamelli Oy:n tuotemerkillä Timberkoti myydään pilari-palkki-runkoisia rakennuksia. Tuotevalikoimaan kuuluvat omakotitalot, lomarakennukset ja saunat. Suurimpia Timberkoti- kohteita tähän mennessä ovat Punkaharjun lomakeskuksen 400-neliöinen paviljonki-ravintola sekä Venäjälle toimitettu 500-neliöinen lomarakennus.


title: Rautahatin piirikunta

text: Rautahatin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Keskisen kehitysalueen Narayanin vyöhykkeen eteläosassa.


title: Rautahatin piirikunta

text: Rautahatin piirikunnan naapurina on etelässä Intian Biharin osavaltio. Piirikunta rajautuu lännessä Baran, pohjoisessa Makwanpurin, sekä idässä Sarlahin piirikuntaan.


title: Rautahatin piirikunta

text: Rautahatin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 686 722 henkeä (545 132 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 126 neliökilometriä ja väestötiheys 610 as./km. Hallinnollinen keskus on Gaurin rajakaupunki (34 937 as., 2011) Intian rajalla ja linnuntietä noin 105 kilometriä Kathmandusta etelään. Vuonna 2011 Gaur oli piirikunnan ainoa kaupunki, mutta vuonna 2014 kaupungiksi nostettiin myös Chandranigahapur (26 163 as. 2011) ja Garuda. Muutokseen liittyi myös alueliitoksia riittävän suuren kaupunkikoon synnyttamiseksi.


title: Rautahatin piirikunta

text: Vuonna 2011 Rautahat oli yksi Nepalin kymmenestä heikoimmin kehittyneistä piirikunnista. Inhimillisen kehityksen indeksin arvo piirikunnalle oli 0,386. Piirikunnan ruokakunnan koko (keskimäärin 6,44 henkeä) oli maan suurin ja lukutaito alhaisin (41,7 % yli 5-vuotiaista lukutaitoisia).


title: Rautahatin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Keskiseen alankoon (Terai) kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 94,4 % sisällytetään alavampaan trooppiseen ja 5,6 % ylempään trooppiseen kasvillisuus/ilmastovyöhykkeeseen.


title: NFL:n varaustilaisuus 2015

text: NFL:n varaustilaisuus 2015 oli NFL-liigan 80. varaustilaisuus. Se järjestettiin 30. huhtikuuta – 2. toukokuuta 2015 Chicagossa. Varaustilaisuuden ensimmäisellä vuorolla Tampa Bay Buccaneers varasi pelinrakentaja Jameis Winstonin.


title: Erik Gullman

text: Erik Juhani Gullman (s. 15. maaliskuuta 1951 Varkaus) on suomalainen humanististen tieteiden kandidaatti, teosofi ja kirjailija.


title: Erik Gullman

text: Gullmanin vanhemmat olivat työnjohtaja Veikko Emil Gullman ja osastosihteeri Maire Hillevi Margareta Kainulainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Varkauden yhteislyseosta 1971 ja valmistui 1978 humanististen tieteiden kandidaatiksi Joensuun korkeakoulusta.


title: Erik Gullman

text: Gullman on perehtynyt 1970-luvulta lähtien Pekka Ervastin elämään ja ajatteluun.


title: Erik Gullman

text: Gullman asuu nykyisin Rovaniemen Pirttikoskella.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Olaf Christian Ditlev-Simonsen, Jr. (2. tammikuuta 1897 Dypvåg – 19. helmikuuta 1978 Oslo) oli norjalainen jalkapalloilija, jääpalloilija, purjehtija, urheilujohtaja ja laivanvarustaja.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Ditlev-Simonsen syntyi Dypvågissa, josta 10-henkinen perhe muutti vuonna 1902 Osloon. Hän kävi Kristianian (myöh.Oslon) kauppakoulun vuonna 1917 ennen työuraansa. Hän oli John Ditlev-Simonsenin veli ja Halfdan Ditlev-Simonsen, Jr.:n ja Per Ditlev-Simonsenin setä. Ditlev-Simonsen avioitui vuonna 1920 Else Heyerdahlin kanssa, jonka isä oli vuosisadan alun norjalainen konservatiivipoliitikko ja Oslon kaupunginjohtaja Hieronymus Heyerdahl


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Olaf Ditlev-Simonsen oli monipuolinen palloilija. Hän pelasi oslolaisessa IF Ready:ssä kuten neljä muutakin veljestä niin jääpalloa kuin jalkapalloakin. Ensimmäisen jääpallomestaruutensa hän sai vuonna 1913 ja viimeisimmän vuonna 1927 saavuttaen kaikkiaan 11 Norjan mestaruutta. Hän pelasi lisäksi kaksi jääpallomaaottelua Norjan riveissä. Lisäksi hän pelasi viisi kertaa Norjan jalkapallomaajoukkueessa – ensimmäisen kerran vuonna 1915. Kolmas menestyslaji oli purjehdus, jossa hän saavutti hopeaa 5-miehisessä 8mR-luokassa vuoden 1936 Berliinin olympialaisissa, jotka purjehdittiin Kielissä.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Olaf Ditlev-Simonsen oli myös aktiivi toimija urheilun järjestötoiminnassa. Hän kuului Norjan tennisliiton hallitukseen vuosina 1918–1919 sekä jalkapalloliiton hallitukseen neljän vuoden ajan. Oman palloiluseuransa IF Readyn puheenjohtajana hän oli vuosina 1923–1927 ja Kuninkaallisen Norjan Pursiseuran (norjaksi "Kongelig Norsk Seilforening") puheenjohtaja vuosina 1947–1949. Ditlev-Simonsen valittiin Kansainväliseen Olympiakomiteaan (KOK) vuonna 1948 ja hänen KOK-kautensa kesti aina vuoteen 1966. Vuoden 1952 Oslon talviolympialaisissa hän toimi järjestelytoimikunnan puheenjohtajana. KOK:ssa hänen edeltäjänsä oli ollut Thomas Fearnley.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Vuonna 1936 Ditlev-Simonsen aloitti oman laivanvarustustoimintansa. Hän kuului Norjan laivanvarustajien yhdistyksen hallitukseen 1930-luvulla. Toisen maailmansodan aikaan hän oleskeli Ruotsissa, ja toimi ulkomailla olevien norjalaislaivojen yhdistyksen Nortraship alueellisena päällikkönä Göteborgissa. Vuosina 1945–1949 hän oli norjalaisen turvallisuussäätiön Det Norske Veritas valvontaneuvostossa.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Saksan sotavoimien miehitettyä Norjan keväällä 1940 Ditlev-Simonsen oli saksalaisten näkökulmasta vaaralliseksi katsottu norjalainen. Tämän vuoksi saksalaiset vangitsivat hänet tammikuussa 1942 ja pitivät hänet vangittuna Grinissä syyskuuhun 1942 asti. Hänen veljensä John vangittiin myös.


title: Olaf Christian Ditlev-Simonsen

text: Sodan jälkeen tunnustuksena toiminnastaan Ditlev-Simonsenille myönnettiin useita kunniamerkkejä, kuten Norjan Kuninkaan ansiomitali vuonna 1947 ja Pyhän Olavin kunniamerkki vuonna 1952, Suomen Leijonan kunniamerkki, Ruotsin Vasa-ritarikunnan kunniamerkki ja Pohjantähti-ritarikunnan kunniamerkki, Italian tasavallan kunniamerkki, Alankomaiden Oranje-Nassaun kunniamerkki sekä Tanskan Dannebrog-ritarikunnan kunniamerkki.


title: Morangin piirikunta

text: Morangin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Kosin vyöhykkeen eteläosassa.


title: Morangin piirikunta

text: Piirin nimi Morang on peräisin limbukuningas Mawrong Mung Hangilta, joka perusti Morangin kuningaskunnan 600-luvun alussa jaa. Kuningaskunta oli olemassa nimellään vuoteen 1774 saakka, jolloin Gorkhassa asunut kuningas liitti tämän Kosijoelta Mechijoelle ulottuneen alankoalueen (Terai) valtakuntaansa. Nimi Morang otettiin uudelleen käyttöön Nepalin kuningaskunnassa, kun valtakunta jaettiin piirikuntiin.


title: Morangin piirikunta

text: Nykyään Morangin piirikunnan naapurina on etelässä Intian Biharin osavaltio. Piirikunta rajautuu lännessä Sunsarin, pohjoisessa Dhankutan, sekä idässä Ilamin ja Jhapan piirikuntaan.


title: Morangin piirikunta

text: Morangin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 965 370 henkeä (843 220 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 855 neliökilometriä ja väestötiheys 520 as./km (2011). Hallinnollinen keskus on Biratnagar (204 949 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä noin 240 kilometriä Kathmandusta kaakkoon. Vuonna 2014 piirikuntaan perustettuja kaupunkeja ovat Koshi Haraichha, Letang-Bhogateni, Pathari Sanischare, Rangeli, Sundar Dulari ja Urlabari (35 166 as., 2011), joista ainakin osa muodostettiin yhdistämällä kahden tai useamman kyläkomitean alueet ja väestö.


title: Morangin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Itäiseen alankoon (Terai) kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 80,9 % sisällytetään alavampaan trooppiseen, 11,5 % ylempään trooppiseen, 7,4 % subtrooppiseen ja 0,2 % lauhkeaan kasvillisuus/ilmastovyöhykkeeseen. Pääosaa maapinta-alasta käytetään riisin ja juutin viljelyyn.


title: Etsikkokäräjät

text: Etsikkokäräjät olivat Ruotsissa (ja sen mukana Suomessa kuninkaan tai kuninkaan valtuuttamien henkilöiden pitämiä käräjiä. Kuninkaan tuomiovallasta kerrotaan jo Ruotsin maakuntalaeissa, mutta tarkemmat määräykset kuninkaan käräjistä annettiin maanlaeissa, joissa niitä nimitetään kuninkaan etsikko- ja oikaisukäräjiksi. Etsikkokäräjillä oli tavallisesti 12-miehinen lautakunta, johon kuului kuusi rälssimiestä ja kuusi talonpoikaa. Kun Birger-jaarli sääti rauhanlain, kuninkaan tuomiovalta sai entistä laajemman merkityksen. Maunu Eerikinpojan maanlaissa määrättiin niitä pidettäviksi kihlakunnissa, ja näissä lautakuntaan kuului kuusi rälssimiestä ja kuusi talonpoikaa. Nämä jäsenet nimitti tuomari. Eerik Pommerilainen muutti etsikkokäräjäsäädöksiä: Hän määräsi jokaiseen maakuntaan vakinaisen tuomioistuimen ja kumosi mahdollisuuden vedota kuninkaaseen. Tuomareina olivat piispa, laamanni, kaksi kanunkia sekä kuusi kuninkaan valitsemaa ritaria ja asemiestä. Etsikkokäräjiä pidettiin erityisesti 1500-luvulla. Ne lakkasivat, kun hovioikeuksia alettiin perustaa vuonna 1614.


title: Kätkönoki

text: Kätkönoki merkitsee eräitä mm. viljalajeissa loisivia nokisieniä, joiden itiöt pysyvät peitossa ja eivät pölyä esiin tähkylöistä. Kätkönokilajeja ovat esimerkiksi ohrassa esiintyvät ohrankätkönoki ("Ustilago hordei") ja ohranlentonoki ("Ustilago nuda") sekä kaksi kaurassa esiintyvät "Ustilago levis" ja "Ustilago avenae". Kätkönokea on torjuttu pesemällä kylvösiemeniä formaliiniliuoksella tai käsittelemällä kylvösiemeniä elohopeapitoisilla kasvinsuojelumyrkyillä.


title: Masakazu Natsuda

text: Masakazu Natsuda (s. 1968 Tokio) on japanilainen säveltäjä ja kapellimestari.


title: Masakazu Natsuda

text: Natsuda opiskeli sävellystä Jō Kondōn, Masayuki Nagatomin ja Teruyuki Nodan johdolla Tokion taiteiden yliopistossa. Hän opiskeli myös orkesterinjohtoa Kazuyoshi Akiyaman johdolla. Pariisin konservatoriossa hänelle opetti sävellystä Gérard Grisey ja orkesterinjohtoa Jean-Sébastien Béreau (1993–7).


title: Masakazu Natsuda

text: Natsuda sai mm. Ataka-palkinnon (1989), kolmannen palkinnon Japanin musiikkikilpailussa (1991) ja Akutagawa-palkinnon (2002).


title: Masakazu Natsuda

text: Kapellimestarina Natsuda debytoi Tokiossa 1992. Hän on toiminut Alpha-nykymusiikkiyhtyeen kapellimestarina vuodesta 1998 ja Ensemble Vivon johtajana vuodesta 2001.


title: Masakazu Natsuda

text: Natsuda on opettanut sävellystä ja musiikin teoriaa muiden muassa Kunitachi-musiikkiopistossa Tokiossa vuodesta 1998.


title: Jaan Lintrop

text: Jaan Lintrop (13. kesäkuuta 1885 Alliku vald – 24. maaliskuuta 1962 Oisu) oli virolainen novellisti ja sanomalehtimies. Hän toimi eri sanomalehtien toimittajana, kunnes vuonna 1919 perusti sanomalehtitoimiston AB, jonka seuraajaa ETA:ta hän johti vuoteen 1929 asti.


title: Bhojpurin piirikunta

text: Bhojpurin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Itäisen kehitysalueen Kosin vyöhykkeellä.


title: Bhojpurin piirikunta

text: Bhojpurin piirikunta rajautuu pohjoisessa Sankhuwasabhan, idässä Dhankutan, etelässä Udayapurin sekä lännessä Khotangin ja Solukhumbun piirikuntaan.


title: Bhojpurin piirikunta

text: Bhojpurin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 182 459 henkeä (203 018 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 507 neliökilometriä ja väestötiheys 121 as./km. Hallinnollinen keskus on Bhojpur (7 446 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä runsas 180 kilometriä Kathmandusta itäkaakkoon. Vuonna 2011 piirikunnassa ei ollut lainkaan kaupunkeja, mutta vuonna 2014 sinne perustettiin vierekkäisten kyläkomiteoiden alueita ja väestöä yhdistämällä sen ensimmäiset kaupungit: Bhojpur ja Sadanand.


title: Bhojpurin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Itäiseen kumpuvyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 2,7 % voidaan luokitella alavampaan trooppiseen, 30,5 % ylempään trooppiseen, 49,8 % subtrooppiseen, 15,1 % lauhkeaan ja 1,7 % subalpiiniseen kasvillisuusvyöhykkeeseen.


title: Blaablaa (En kuule sanaakaan)

text: ”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” on Antti Tuiskun kappale hänen kymmenenneltä studioalbumiltaan "En kommentoi". Kappale julkaistiin albumin toisena singlenä 10. huhtikuuta 2015. Kappale oli kuitenkin jo 9. huhtikuuta NRJ-radiokanavalla ennakkosoitossa. Kappaleen ovat säveltäneet Aku Rannila, Kalle Lindroth sekä Jurek, ja sen on sanoittanut Saara Törmä.


title: Blaablaa (En kuule sanaakaan)

text: Tuisku on kertonut, että kappaleessa tulee esiin "En kommentoi" -albumin pääteema, ”itsensä kunnioittaminen, oman arvon tunteminen ja se ettei välitä siitä mitä muut ajattelevat.”


title: Blaablaa (En kuule sanaakaan)

text: ”Blaablaa (En kuule sanaakaan)” -kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa Tuiskun omalla kanavalla viikko singlejulkaisun jälkeen, 17. huhtikuuta 2015. Videon ovat ohjanneet Lauri Laukkanen ja Matias Koskinen. Video on kuvattu Thaimaassa Bangkokissa ja Phuketissa. Videolla Tuisku pakenee paikallista mafiaa juosten Bangkokin kaduilla.


title: Blaablaa (En kuule sanaakaan)

text: Kappale nousi ensimmäisellä listaviikollaan latauslistan kolmanneksi.


title: Tora

text: Tora on vanha pohjoismainen naisen etunimi. Se on Tor-miehennimen sisarnimi. Nimi esiintyy myös kirjoitettuna Thora.


title: Tora

text:
Ruotsissa Tora-nimisiä naisia oli vuoden 2016 lopussa 2821. Suomessa nimi on jäänyt harvinaisemmaksi, mihin lienee vaikuttanut suomen kielen "tora" -sanan merkitys.
Heinäkuussa 2017 sen nimisiä oli Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan alle 240.


title: Dotin piirikunta

text: Dotin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Kaukolännen kehitysalueen Setin vyöhykkeellä.


title: Dotin piirikunta

text: Dotin piirikunta rajautuu etelässä Kailalin, lännessä Dadeldhuran, pohjoisessa Baitadin ja Bajhangin sekä idässä Achhamin ja Surkhetin piirikuntaan.


title: Dotin piirikunta

text: Dotin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 211 746 henkeä (207 066 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 2 025 neliökilometriä ja väestötiheys 105 as./km. Hallinnollinen keskus on Dipayal Silgadhi (26 508 as., 2011), joka sijaitsee linnuntietä noin 460 kilometriä Kathmandusta länsiluoteeseen. Dipayal Silgadhi tai lyhyesti Dipayal on - ainakin muodollisesti - myös 1,57 miljoonan asukkaan Setin vyöhykkeen ja koko Kaukolännen kehitysalueen hallintokeskus.


title: Dotin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Kaukolännen kumpuvyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 0,1 % voidaan luokitella alavampaan trooppiseen, 22,2 % ylempään trooppiseen, 58,8 % subtrooppiseen, 17,6 % lauhkeaan ja 1,2 % subalpiiniseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 0,1 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Kailalin piirikunta

text: Kailalin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Kaukolännen kehitysalueen Setin vyöhykkeen eteläosassa. Kailalin piirikunta rajautuu etelässä Intian Uttar Pradeshin osavaltioon, lännessä Kanchanpurin ja Dadeldhuran, pohjoisessa Dotin ja Surkhetin sekä idässä Bardiyan piirikuntaan.


title: Kailalin piirikunta

text: Kailalin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 775 709 henkeä (616 697 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 3 235 neliökilometriä ja väestötiheys 240 as./km². Hallinnollinen keskus on Dhangadhi (101 970 as., 2011), joka sijaitsee 480 kilometriä Kathmandusta länteen–länsiluoteeseen.


title: Kailalin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Kaukolännen Teraille eli alankovyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkempi jaottelu luokittelee piirikunnasta 59,3 % alavampaan trooppiseen, 25,9 % ylempään trooppiseen ja 13,8 % subtrooppiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 1,0 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Achhamin piirikunta

text: Achhamin piirikunta () on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Kaukolännen kehitysalueen Setin vyöhykkeellä. Piirikuntaa rajaavat pohjoisessa Bajhangin ja Bajuran, idässä Kalikotin ja Dailekhin, etelässä Surkhetin sekä lännessä Dotin piirikunta.


title: Achhamin piirikunta

text: Achhamin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 257 477 henkeä (231 285 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 680 neliökilometriä ja väestötiheys 153 as./km. Vuoden 2011 väestönlaskennan aikaan piirikunnassa ei ollut kaupunkeja. Hallinnollinen keskus oli tuolloin suurimman kyläkehityskomitean (VDC) Mangalsenin (10 458 as., 2011) keskustaajama.


title: Achhamin piirikunta

text: Vuonna 2011 Achham oli yksi Nepalin kymmenestä heikoimmin kehittyneistä piirikunnista. Inhimillisen kehityksen indeksin arvo piirikunnalle oli 0,378.


title: Achhamin piirikunta

text: Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Kaukolännen kumpuvyöhykkeeseen kuuluvaksi. Tarkemmassa kasvillisuusvyöhykejaottelussa piirikunnasta 27,4 % voidaan luokitella ylempään trooppiseen, 58,3 % subtrooppiseen, 12,2 % lauhkeaan ja 1,0 % subalpiiniseen kasvillisuusvyöhykkeeseen sekä 1,2 % vesistöihin kuuluvaksi.


title: Pekka Orpana

text: Pekka Einari Orpana oli Suomen Serbian suurlähettiläs vuosina 2011–2015 ja edustuston päällikkö.