title: Orientalisoiva kausi

text: Keskisellä protokorinttilaisella kaudella (n. 690–650 eaa.) kertovat aiheet alkoivat ottaa keskeisempää sijaa kuvituksessa. Protokorinttilaisen tyylin huippukautta oli keskisen kauden toinen vaihe (n. 670–650 eaa.), jolloin kuvitus kehittyi luonnonmukaisemmaksi ja pienoismaalausten tekotaito kehittyi huippuunsa. Myöhäisellä protokorinttilaisella kaudella (n. 650–625 eaa.) kehittyneessä uudenlaisessa mustakuviotekniikassa hahmot kuvattiin mustina siluetteina jättämällä tausta alkuperäisen väriseksi. Yksityiskohdat piirrettiin mustaan kuvioon terävällä piirtimellä. Myös tummaa punaista käytettiin värinä. Tekniikka mahdollisti pienten esineiden koristelun. Toinen tekniikka oli ääriviivatekniikka, jossa hahmosta piirrettiin ääriviivat sekä sisäosan yksityiskohdat mustilla tai muunvärisillä viivoilla.


title: Orientalisoiva kausi

text: Protokorinttilainen keramiikka kehittyi siirtymäkauden (n. 625–610 eaa.) kautta arkaaisen kauden niin kutsutuksi korinttilaiseksi keramiikaksi, jonka vaiheita ovat varhainen (n. 610–580 eaa.), keskinen (n. 580–555 eaa.) sekä myöhäinen (n. 555–535 eaa.) korinttilainen keramiikka.


title: Orientalisoiva kausi

text: Saman aikakauden keramiikkaa Ateenassa ja muualla Attikassa kutsutaan vastaavasti protoattikalaiseksi keramiikaksi. Se erosi korinttilaisesta vastineestaan keraamisten astioiden suurella koolla. Vaasien pinnat jaettiin tyypillisesti ensisijaiseen puoleen, johon kuvattiin pääaihe, ja toissijaiseen koristeltuun puoleen. Maalaustyyli muistuttaa edelleen paljon geometrisen kauden tyyliä, mutta aiheissa on uusia itämaisia aiheita.


title: Orientalisoiva kausi

text: Varhaisella protoattikalaisella kaudella (n. 700–675 eaa.) aiheet olivat vielä vähemmässä määrin mytologisia. Merkittäviä maalareita kutsutaan nimillä Analatos-maalari ja Mesogeia-maalari. Keskisellä protoattikalaisella kaudella (n. 675–650 eaa.) mytologisten aiheiden määrä kasvoi selvästi. Tämän kauden kuuluisiin maalareihin lukeutuu Polyfemos-maalari. Protokorinttilaisen keramiikan jäljittelu alkoi suuremmassa määrin vasta myöhäisellä protoattikalaisella kaudella (n. 650–630 eaa.), kuitenkin niin, että suuri koko ja mytologiset aiheet säilyivät.


title: Orientalisoiva kausi

text: Protoattikkalaista keramiikkaa seurasi Attikassa niin kutsuttu proto-mustakuviokeramiikan kausi (630–600 eaa), jolloin korinttilaiset vaikutteet olivat vahvoja. Sitä edusti tunnetuimpana Nessos-maalari, joka yhdisti korinttilaisen maalaustaidon perinteisiin ateenalaisiin aiheisiin.


title: Orientalisoiva kausi

text: Veistokset olivat alussa pääosin puisia. Monumentaaliinen marmorinen kuvanveisto alkoi kehittyä 600-luvun eaa. puolessa välissä. Aikakauden kuvanveiston tyyliä on kutsuttu "daidaliseksi tyyliksi". Aikakaudella kehittyi jumalia ja nuorukaisia esittävien kuros- ja kore-veistosten tyyppi. Aluksi suuria veistoksia tehtiin paikoissa, joissa marmoria oli helposti saatavilla, kuten Kykladeilla ja Samoksella.


title: Orientalisoiva kausi

text: Arkkitehtuurissa keskeinen rakennustyyppi oli kehittynyt mykeneläisen kauden megaronista, ja siinä oli kahden pylvään kannattama eteishalli. Temppelit tehtiin yleensä pääosin puusta, ja lisäksi niissä käytettiin terrakottaa, savitiiltä ja kiveä. Kauden lopulla temppeleiden puisia pylväitä alettiin korvata kivisillä, ja temppeleissä alettiin käyttää enemmän kalkkikiveä ja marmoria. Temppeleiden varhaisimmat pylväsjärjestelmät doorilainen ja joonialainen tyyli alkoivat kehittyä. Joonialainen tyyli kehittyi Joonian rannikolla ja Egeanmeren saarilla, kuten Efesoksessa (Artemiin temppeli), Samoksella (Heraion) ja Deloksella, ja doorilainen tyyli Manner-Kreikassa, kuten Argoksessa (Heraion), Korintissa (Apollonin temppeli) ja Olympiassa (Heran temppeli), sekä Kreetalla ja Korintin läntisissä siirtokunnissa Korkyralla (Artemiin temppeli), Suur-Kreikassa ja Sisiliassa, erityisesti Syrakusassa.


title: Kambian piirikunta

text: Kambian piirikunta () on yksi viidestä Sierra Leonen Pohjoisen maakunnan piirikunnasta, aluehallinnon toisen tason alueesta. Sen pinta-ala on 3 108 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on Kambian kaupunki. Muista kaupungeista mainittakoon Mambolo.


title: Kambian piirikunta

text: Piirikunnan väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 137 806 as. (1963), 155 341 as. (1974), 186 231 as. (1985), 270 462 as. (2004) ja 343 686 asukasta (VL2015). Vuonna 2015 Kambian piirikunnassa asui 4,9 prosenttia Sierra Leonen väestöstä.


title: Kambian piirikunta

text: Piirikunnan elinkeinoelämälle keskeisiä ovat maatalous (toimeentulo 80 %:lle piirikunnan väestöstä) ja kaupankäynti. Outamba-Kilimin kansallispuiston läntinen osa eli Kilimin suojelualue sijaitsee Kambian piirikunnassa.


title: Kambian piirikunta

text: Piirikunta on jaettu paikallishallintoa varten seitsemään päällikkökuntaan (), jotka ovat:


title: Fiat 500L

text: Fiat 500L on Fiatin vuodesta 2012 lähtien valmistama tila-automalli, joka korvasi Fiat Idean. 500L perustuu samalle alustarakenteelle kuin Fiat 500X-, Tipo- ja Jeep Renegade -mallit. Normaalin version lisäksi mallista on saatavana pidennetty seitsenpaikkainen 500L Living sekä maasturihenkinen 500L Trekking, joka on kuitenkin aina etuvetoinen.


title: Fiat 500L

text:
Vuoden 2012 Euro NCAP -kolaritestistä 500L sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2017 500L koki kasvojenkohotuksen, jossa Fiatin mukaan uusittiin 40 prosenttia auton komponenteista. Ulkoiset muutokset kohdistuivat puskureihin ja etusäleikköön.


title: Luettelo luovutettujen alueiden kansakouluista

text: Tämä artikkeli on luettelo luovutettujen alueiden kansakouluista. Luettelossa ovat ensin kokonaan luovutettujen ja sen jälkeen osittain luovutettujen kuntien kansakoulut. Osittain luovutettujen kuntien osalta mukana ovat vain ne kansakoulut, jotka jäivät luovutetulle alueelle. Ensin ovat ne osittain luovutetut kunnat, jotka lakkautettiin pian ja sitten ne osittain luovutetut kunnat, jotka jatkoivat toimintaansa. Pohjois-Suomen luovutettujen alueiden kansakoulut ovat luettelossa viimeisenä. Näistä kunnista Petsamo luovutettiin kokonaan, muut kunnat osittain.


text: Luetteloon on merkitty kansakoulut, jotka löytyvät Karjalan kartat -palvelusta.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 19 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 18 ja yläkansakouluja 19.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 11 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 8.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 15 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 15 ja yläkansakouluja 15.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 20 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 20 ja yläkansakouluja 20.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 12 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 12.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 8.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 10 ja yläkansakouluja 10.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 15 ja yläkansakouluja 16.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 18 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 18 ja yläkansakouluja 18.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kauppala oli jaettu 2 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 2 ja yläkansakouluja 2.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 16 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 14 ja yläkansakouluja 14.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 13.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 19 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 20 ja yläkansakouluja 19. Koulupiireistä, alakansakouluista ja yläkansakouluista yksi oli ruotsinkielinen, muut olivat suomenkielisiä.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 9 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 9 ja yläkansakouluja 9.


text: Lukuvuonna 1937–1938 Käkisalmessa oli 1 kansakoulu.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kauppala oli jaettu 1 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 1 ja yläkansakouluja 1.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 1 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 1 ja yläkansakouluja 1.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 11 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 6 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 6.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 24 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 22 ja yläkansakouluja 24.


text: Yllä lueteltujen 23 kunnallisen kansakoulun lisäksi Muolaassa toimivat jossakin vaiheessa lisäksi Karjalan Lastenkylän kansakoulu () Perkjärven asemalla, Rautatienkoulu myös Perkjärven asemalla ja luterilaisille yksityinen suomenkielinen kansakoulu Kyyrölässä.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 15 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 15.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 10 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 10 ja yläkansakouluja 10.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 13 ja yläkansakouluja 13.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 14 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 13 ja yläkansakouluja 13.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 12.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 23 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 23 ja yläkansakouluja 23.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 5 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 5 ja yläkansakouluja 5.


text: Lukuvuonna 1937–1938 Sortavalassa oli 1 kansakoulu.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 33 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 32 ja yläkansakouluja 32.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 16 ja yläkansakouluja 16.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 23 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 25 ja yläkansakouluja 23.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 2 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 2 ja yläkansakouluja 2.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 10 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 11 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 1 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 1 ja yläkansakouluja 1.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 20 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 20 ja yläkansakouluja 20.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 16 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 14.


text: Lukuvuonna 1937–1938 Viipurissa oli 23 kansakoulua, joista 1 oli ruotsinkielinen ja muut suomenkielisiä.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 27 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 27 ja yläkansakouluja 27.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 8.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 9 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 9 ja yläkansakouluja 9.


text: Koulupiirien, alakansakoulujen ja yläkansakoulujen lukumäärät koskevat näissä kunnissa koko kuntaa, eivät vain luovutettua aluetta.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 18 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 18 ja yläkansakouluja 18.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 6 ja yläkansakouluja 7.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 17 ja yläkansakouluja 17.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 5 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 5 ja yläkansakouluja 5.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 11 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 26 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 23 ja yläkansakouluja 24.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 21 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 17 ja yläkansakouluja 20.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 21 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 21 ja yläkansakouluja 21.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 12 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 11 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 17 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 19 ja yläkansakouluja 17.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 9 ja yläkansakouluja 11.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 23 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 23 ja yläkansakouluja 23.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 3 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 3 ja yläkansakouluja 3.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 14 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 14 ja yläkansakouluja 14.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 13 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 12 ja yläkansakouluja 12.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 8.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 9 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 9 ja yläkansakouluja 9.


text: Koulupiirien, alakansakoulujen ja yläkansakoulujen lukumäärät koskevat näissä kunnissa koko kuntaa, eivät vain luovutettua aluetta.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 7 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 6 ja yläkansakouluja 6.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 39 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 33 ja yläkansakouluja 31.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 9 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 8 ja yläkansakouluja 8.


text: Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 20 koulupiiriin. Alakansakouluja oli 20 ja yläkansakouluja 20.


title: Moyamban piirikunta

text:
Moyamban piirikunta () on yksi neljästä Sierra Leonen Eteläisen maakunnan piirikunnasta, aluehallinnon toisen tason alueesta. Sen pinta-ala on 6 902 neliökilometriä. Piirikunta rajautuu lännessä Atlantin valtamereen. Luoteessa naapurina on Läntisen alueen maaseudun, pohjoisessa Port Lokon ja Tonkoilin sekä idässä Bon piirikunnat. Moyamban piirikunnan hallintokeskus on Moyamban kaupunki (11 485 as. vuonna 2004). Muita kaupunkeja piirikunnassa ovat Mano, Njala, Rotifunk, Shenge ja Taiama.
Piirikunnan väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 167 425 as. (1963), 188 745 as. (1974), 250 514 as. (1985), 260 910 as. (2004) ja 318 064 asukasta (VL2015). Vuonna 2015 Bon piirikunnassa asui 4,5 prosenttia Sierra Leonen väestöstä. Etnisesti väestön pääosan (60 %) muodostavat mendet ja lisäksi piirikunnassa on sherbroja, temnejä ja lokoja. Piirikunnassa on timantti- ja kultakaivoksia, harjoitetaan maanviljelyä ja hoidetaan öljypalmuviljelmiä.


title: Moyamban piirikunta

text: Piirikunta on jaettu paikallishallintoa varten 14 päällikkökuntaan (), jotka ovat:


title: Silver (yhtye)

text: Silver on norjalainen glam punk -yhtye, joka perustettiin Moissa vuonna 1996. Bändin jäsenet tulevat kristillisistä taustoista ja kristilliset teemat näkyvät sanoituksissa jonkin verran.


title: Silver (yhtye)

text: Yhtyeen ensimmäinen julkaisu "Billboard Blackout EP " ilmestyi vuonna 2000. Yhtye voitti ”Zoom 2000” -kilpailun ja pääsi myöhemmin Zoom-kiertueelle Norjaan, Englantiin ja Skotlantiin keväällä 2001. Vuonna 2001 julkaistiin "Riot 1-2-3 EP". Esikoisalbumi "White Diary" ilmestyi vuonna 2004, ja siltä julkaistiin singlet ”Angels Calling”, ”The Sin Fix Journal” ja ”Funeral Class One”. "Angels Calling" -kappaleesta tuli hitti ja kenties yhtyeen tunnetuin kappale soiden jatkuvasti radiossa ja TV:ssä, mutta balladi ei koskaan uponnut täysin kovanluokan Silver-faneille.


title: Silver (yhtye)

text: Silver soitti noin 220 konserttia kotimaassa ja ulkomailla (Saksa, Englanti, Japani, Italia, Itävalta, Suomi, USA, Ruotsi, Tanska, Alankomaat, Slovenia, Skotlanti) vuosina 2001–2006. Näihin sisältyi esiintymiset Roskildessa vuonna 2004 ja Italian TV:ssä. Vuonna 2004 yhtye voitti norjalaisen musiikkipalkinnon Alarmprisenin.


title: Silver (yhtye)

text: Yhtyeen toinen albumi "World Against World" julkaistiin toukokuussa 2006, jonka kappale ”The Personal Decay” julkaistiin singlenä ja siitä kuvattiin musiikkivideo.


title: Silver (yhtye)

text: Vuonna 2008 julkaistiin yhtyeen toistaiseksi viimeinen albumi "Wolf Chasing Wolf".


title: Silver (yhtye)

text: Vuonna 2014 yhtye palasi ”March Brown” -singlellä.


title: Elpida Memory

text: Elpida Memory, Inc. () oli japanilainen DRAM muistiteknologiaa valmistava ja kehittävä yhtiö. Yhtiön perustivat NEC ja Hitachi vuonna 1999 nimellä "NEC-Hitachi Memory Inc" ja nimi muutettiin vuonna 2000.


title: Elpida Memory

text: Hitachin, Mitsubishi Electricin ja NEC:in DRAM muistien valmistus siirtyivät Elpida Memory yhtiölle.


title: Elpida Memory

text: Yhtiö omisti enemmistöosuuden taiwanilaisesta Rexchip Electronics yhtiöstä.


title: Elpida Memory

text: Yhtiö ajautui konkurssiin vuonna 2012.


title: Elpida Memory

text: Micron Technology osti yhtiön vuonna 2013.


title: Eero Vasa

text: Eero Vasa (s. 1. helmikuuta 1997) on suomalainen tennispelaaja. Vasa teki debyyttinsä Suomen Davis Cup -joukkueessa vuoden 2016 Davis Cupissa maaliskuussa 2016 Zimbabwea vastaan. Vuoden 2017 Davis Cupissa hän pelasi helmikuussa Georgiaa vastaan ja huhtikuussa Madagaskaria vastaan. Vasa on hävinnyt kaikki kolme pelaamaansa Davis Cup -ottelua.


title: Eero Vasa

text: Vasa opiskelee University of Central Floridassa.


title: Musidora

text: Musidora, oik. Jeanne Roques (23. helmikuuta 1889 Pariisi, Ranska – 7. joulukuuta 1957 Pariisi, Ranska), oli ranskalainen tassityttö ja sittemmin mykkäelokuvien näyttelijä.


title: Musidora

text: Musidora aloitti näyttämöuran 1910 ja kirjoitti samalla teatteriarvosteluja. Hän esitti Irma Vepiä Louis Feuilladen 12-jaksoisessa elokuvassa "Vampyyrit" ("Les Vampires", 1915–1916), jonka ansiosta hänestä tuli tähti. Hän näytteli pääosaa myös Coletten kahden "Minne"-romaanin pohjalta käsikirjoitetussa elokuvassa "L'Ingénue libertine". Hänestä tuli myöhemmin aikansa valkokankaan johtava tähti, ja hän tuotti elokuvansa itse. Elokuvaan "La Flamme cachée" Colette teki käsikirjoituksen.


title: Musidora

text: Musidora kuului Coletten tuttavapiiriin, ja ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän asettui asumaan yhteistalouteen, johon kuului Coletten lisäksi kaksi muuta, Coletten läheinen ystävä Mamita sekä naapuri, kirjailija Annie de Pène.


title: Rautatienkatu (Oulu)

text: Rautatienkatu on katu Oulun keskustan ruutukaava-alueen kaakkoislaidalla. Kadun koillinen päätepiste on Vaaran kaupunginosassa Heikinkadun, Tulliväylän ja Kajaanintien risteyksessä, josta tie kulkee rautatieaseman ohitse ja jatkuu Saaristonkadun yli, Lyötynpuiston vierestä Vanhatullin kaupunginosan kautta Limingantulliin, jossa se päättyy Limingantiehen. Tie kulkee koko matkan Oulun ratapihan vieressä, ratapihan luoteispuolella.


title: Rautatienkatu (Oulu)

text: Aiemmin "Itäinen aitakatu" -nimellä tunnettu katu nimettiin Rautatienkaduksi () vuoden 1907 asemakaavan hyväksymisen yhteydessä, jolloin vanhoja pidempiä kadunnimiä muutettiin lyhyemmiksi. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puoliväliin asti Rautatienkatu ulottui vain Heikinkadulta Arkistokadulle. Etu-Lyötyn asuinalueen rakentamisen yhteydessä katua jatkettiin silloiselle Harjapäänkadulle, ja entinen Härkätie muutettiin osaksi Rautatienkatua.


title: Rautatienkatu (Oulu)

text: Koko matkaltaan kaksikaistainen Rautatienkatu on Aleksanterinkadun ja Uudenkadun ohella ajoneuvoliikenteen kannalta merkittävä lounas–koillinen-suuntainen yhteys, ja merkittävä osa Etu-Lyötyn liikenteestä kulkee sen kautta. Oulun joukkoliikenteen citybussireititi kulkevat Rautatienkadun kautta, ja sen varrella kulkee myös kevyenliikenteenväylä.


title: Rautatienkatu (Oulu)

text: Pohjoispäässään Rautatienkadun ympäristö on leimallisesti keskustan reuna-aluetta, eikä sen varrella ole merkittäviä kauppaliikkeitä. Saaristonkadun eteläpuolella sen varrella on lähinnä asuntoja ja aivan eteläpäässä myös teollisuutta.


title: Bioeroosio

text: Bioeroosio on kallioperän eroosiota biologisten tekijöiden vaikutuksesta. Kasvien juuret rikkovat kalliota, jolloin tapahtuu mekaanista rapautumista. Kasvien juurista liukenee veteen aineita, jotka kuluttavat kallioperää, jolloin tapahtuu kemiallista rapautumista. Kemiallista rapautumista tapahtuu myös siten,että kasvien ja eläinten jäänteistä liukenee veteen kallioperää kuluttavia aineita.


title: Rautatienkatu

text: Rautatienkatu voi tarkoittaa muun muassa seuraavia teitä tai katuja:


title: Fototropismi

text: Fototropismi on kasvin ominaisuus. Fototroofisen kasvin lehdet ja yläosa kääntyvät kohti valoa ja juuret pois päin valosta. Tämän vuoksi sanotaan, että kasvin yläosa on positiivisesti fototroofinen ja juuristo negatiivisesti fototroofinen. Lehtien kääntymisen valoon päin aiheuttaa auksiinihormoni. Varjon puolella on enemmän auksiinia, joka kiihdyttää kasvua varjon puolella ja täten varsi kääntyy varjosta pois päin.


title: Lepäsinjoki

text: Lepäsinjoki () on Suomenlahteen laskeva joki Leningradin alueen Lomonosovin piirissä Venäjällä. Sen pituus on 29 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 101 neliökilometriä.


title: Lepäsinjoki

text: Joki saa alkunsa Tammenkonnun suolta ja laskee Suomenlahteen Lepäsin taajamassa. Sen kalalajeja ovat hauki, ahven ja särki. Lepäsinjoen suistossa kutevat sorva, törö ja kuore.


title: Alfie (kappale)

text: Alfie on Hal Davidin sanoittama ja Burt Bacharachin säveltämä laulu vuoden 1966 brittielokuvaan "Alfie – naisten viettelijä". Elokuvan lopputekstien aikana sen esittää Cher, mutta suureksi kansainväliseksi hitiksi se nousi brittiläisen Cilla Blackin levytyksenä.


title: Alfie (kappale)

text: Laulua ei kuultu elokuvan ensi-iltaversiossa Euroopassa, vaan se sävellettiin elokuvan Yhdysvalloissa julkaistua versiota varten. Aloite tuli Bacharachin musiikkikustantajalta Ed Wolpinilta, jonka mielestä mainion elokuvan USA:n ensi-iltaa kannattaisi tukea paljon radiosoittoa saavalla tunnuslaululla. Sonny Rollinsin elokuvaan säveltämästä musiikista ei hittikelpoista sävelmää löytynyt, ja niin Wolpin järjesti vastahakoisen Bacharachin katseltavaksi elokuvan työkopion. Kaliforniassa asunut säveltäjä innostui ajatuksesta ja tilasi tekstin New Yorkin Long Islandilla asuneelta sanoituskumppaniltaan Hal Davidiltä, joka puolestaan sai luettavakseen elokuvan käsikirjoituksen. David kiinnostui päähenkilö Alfien elokuvan lopussa heittämästä ajatuksesta ”What’s it all about?”, josta hän sai laulun alkusanat. Bacharach teki sävelmän Davidin valmiiseen tekstiin.


title: Alfie (kappale)

text: Burt Bacharach on usein maininnut ”Alfien” omaksi suosikikseen kirjoittamiensa kymmenien hittien joukossa. Siitä on tullut paljon esitetty jazzstandardi, ja Cilla Blackin ohella sen menestyksekkäästi levyttäneitä ovat myös elokuvan solisti Cher, Barbra Streisand ja Bacharachin luottolaulaja Dionne Warwick. Vokaali- ja instrumentaaliversioita siitä ovat tehneet myös ainakin Bacharach itse, Patricia Barber, Tony Bennett, Jerry Butler, Liane Carroll, Randy Crawford, Blossom Dearie, Bill Evans, Percy Faith, Everything But The Girl, Maynard Ferguson, Renée Geyer, Stan Getz, Tony Hatch, Dick Hyman, Jack Jones, The Anita Kerr Singers, Chaka Khan, Earl Klugh, Cleo Laine, Tony Martin, Johnny Mathis, David McCallum, Carmen McCrae, Brad Mehldau, Pat Metheny, Mina, Matt Monro, Olivia Newton-John, Elaine Paige, Rita Reys, Buddy Rich, Rumer, The John Scofield Trio, The Sweet Inspirations, Joanie Sommers, McCoy Tyner, Midge Ure, Sylvia Vrethammar, Sarah Vaughan, Billy Vaughn, Nancy Wilson, Andy Williams, Vanessa L. Williams, Kerry Ellis ja Nanette Workman. Vuoden 1966 "Alfie – naisten viettelijä" -elokuvan uudelleenfilmatisoinnissa "Alfie" (2004) laulun esittää Joss Stone.


title: Alfie (kappale)

text: Bacharach halusi ”Alfien” levyttäjäksi tuoreen brittiläisen poplaulajan Cilla Blackin, jonka vahvasta äänestä hän oli innostunut. Black kuitenkin yritti asettaa levytykselle monia ehtoja että voisi välttää tehtävän. Hän halusi Bacharachin itse tekevän sovituksen kappaleeseen, tulevan paikalle äänityksiin Lontooseen ja myös soittavan itse levytyksellä. Blackin yllätykseksi Bacharach suostui kaikkeen, eikä laulaja voinut enää perääntyä. Levytys tehtiin 48-jäsenisen orkesterin voimin George Martinin tuottamana Lontoon Abbey Roadin studioilla syksyllä 1965. Bacharach vaati tehtäväksi parikymmentä ottoa, kunnes Cilla Blackin ääni alkoi jo heiketä.


title: Alfie (kappale)

text: Inga Sulin on levyttänyt ”Alfien” suomeksi vuonna 1976 Anna-Liisa Virtasen sanoituksena.


title: Mattru Jong

text: Mattru Jong tai joskus lyhyemmin Matru (Mattru), on kaupunki ja piirikuntansa hallinnollinen keskus Sierra Leonen Eteläisessä maakunnan Bonthen piirikunnan 33 524 asukkaan Jongin päällikkökunnassa (VL 2015). Kaupunki sijaitsee sisämaassa Taiajoen alajuoksun varrella. Vuoden 2004 väestönlaskennassa Mattru Jongin väkiluku oli 7 647.


title: Varigin lento 254

text:
Varigin lento 254 oli Varigin Brasilian sisäinen reittilento São Paulosta Belémiin useiden välipysähdysten kautta. Lentoa operoinut Boeing 737-241 teki pakkolaskun viidakkoon 3. syyskuuta 1989, kun sen polttoaine oli päässyt loppumaan virheellisen lentoreitin takia.
Onnettomuudessa kuoli yhteensä 13 henkilöä.


title: Varigin lento 254

text: Kello 17.25 lentokone lähti Marabálta, viimeiseltä välipysähdyspaikaltaan ja oli määrä laskeutua Bélemiin.


title: Varigin lento 254

text: Kone suuntasi noustuaan suuntaan 270, eli länteen suunnan 027 sijaan. Miehistö huomasi vikoja vasta, kun he eivät nähneet lentoasemaa. He tekivät täyskäännöksen suuntaan 090.


title: Varigin lento 254

text: Kone alkoi seurata Xingu-jokea, jota kapteeni luuli Amazon (joki)-joeksi. Kone lensi suuntaa 165 kunnes sen polttoaine loppui ja miehistö teki pakkolaskun viidakkoon.


title: Varigin lento 254

text: Koneen hylky löydettiin vasta 44 tunnin jälkeen. Yhteensä 13 matkustajaa oli saanut surmansa pakkolaskussa ja pelastajia odottaessa.


title: Varigin lento 254

text: Onnettomuuden aiheutti lentosuunnitelmassa ollut väärinkäsitys. Koneen kurssi oli merkitty numeroin "0270". Tämä tarkoitti 027,0 astetta. Miehistö oli lukenut sen suunnaksi 270.


title: Bonthen piirikunta

text: Bonthen piirikunta () on yksi neljästä Sierra Leonen Eteläisen maakunnan piirikunnasta, aluehallinnon toisen tason alueesta. Sen pinta-ala on 3 468 neliökilometriä. Piirikunta rajautuu lounaassa Atlantin valtamereen ja kaakossa Liberiaan. Pohjoisessa naapurina on Moyamban, koillisessa Bon ja kaakossa Pujehunin piirikunta. Bonten piirikuntaan kuuluu useita mantereen lähellä sijaitsevaa saarta. Suurin kaupunki on Sherbron saarella sijaitseva Bonthe (9 975 as., 2015). Piirikunnan hallintokeskus on Mattru Jongin kaupunki (lyhyesti "Matru"). Muista kaupungeista mainittakoon Gbangbama.


title: Bonthen piirikunta

text: Piirikunnan väkiluku on kehittynyt runsaan 50 vuoden aikana seuraavasti: 80 139 as. (1963), 87 561 as. (1974), 105 007 as. (1985), 139 687 as. (2004) ja 200 730 asukasta (VL2015). Vuonna 2015 Bonthen piirikunnassa asui 2,8 prosenttia Sierra Leonen väestöstä. Väestö koostuu pääosin mendeistä ja sherbroista, joista jälkimmäiset ovat seudun alkuperäisväestöä. Sadekausi ajoittuu touko-marraskuulle ja sinä aikana sataa keskimäärin 168 päivänä yhteensä 3 660 millimetriä. Maatalous ja kalastus ovat väestön keskeisimmät elinkeinot.


title: Bonthen piirikunta

text: Piirikunta on jaettu paikallishallintoa varten 12 päällikkökuntaan () tai kaupunkialueeseen, jotka ovat:


title: Ilmankostutin

text: Ilmankostutin on laite, joka lisää sisäilman kosteutta. Laitteessa on vesisäiliö ja tekniikka kosteuden siirtämiseksi huoneilmaan. Koska huoneilma on talvipakkasilla usein kuivaa, ilmankostuttimia käytetään silloin esimerkiksi helpottamaan hengitysoireita sekä kuivien silmien kirvelyä ja kutinaa.


title: Ilmankostutin

text: Höyrystävä ilmankostutin kuumentaa veden ja vapauttaa muodostuvan höyryn huoneilmaan. Joissain laitteissa voi olla myös ultraviolettivalo bakteerien tuhoamiseksi.


title: Ilmankostutin

text: Kylmähöyrystävässä ilmankostuttimessa on suodatin tai verkko, joka kostutetaan ja läpi puhalletaan ilmaa huoneistoon.


title: Ilmankostutin

text: Pisaroiva ilmankostutin eli sumutinkostutin pisaroi vettä huoneistoon esimerkiksi pyörivän kiekon tai ultraäänen avulla.


title: Ilmankostutin

text: Ilmankostuttimeen pesiytyy helposti bakteereita, minkä johdosta laitteen puhtaanapito ja seisovan veden poistaminen on tärkeää. Ilmankostutin voi myös levittää huoneistoon mineraaleista peräisin olevaa hienojakoista pölyä. Ilmankostutin voi vahingoittaa esimerkiksi kodinelektroniikkaa, tapetteja, seiniä ja huonekaluja.


title: Saksan liittopäivävaalit 2009

text: Saksan liittopäivävaalit 2009 järjestettiin 27. syyskuuta 2009. Vaaleissa annettiin 43 371 190 hyväksyttyä ääntä äänestysaktiivisuuden ollessa 70,8 prosenttia.


title: Saksan liittopäivävaalit 2009

text: Kristillisdemokraatit säilyttivät asemansa Saksan suurimpana puolueena, vaikka heidän kannatuksensa olikin pienempi kuin edellisissä liittopäivävaaleissa. Sosiaalidemokraatit saivat historiansa huonoimman vaalituloksen. Vapaademokraatit puolestaan saivat historiansa parhaan tuloksen, ja myös vasemmisto ja vihreät menestyivät. Monien sosiaalidemokraattien kannattajien arveltiin pettyneen puolueensa rooliin Merkelin hallituksen apupuolueena ja äänestäneen siksi vasemmistoa tai jättäneen äänestämättä.


title: Saksan liittopäivävaalit 2009

text: Vaalien jälkeen kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien suuri koalitiohallitus korvattiin kristillisdemokraattien ja vapaademokraattien porvarihallituksella. Angela Merkel jatkoi liittokanslerina ja uudeksi varaliittokansleriksi nimitettiin Guido Westerwelle.


title: Kantikylä

text: Kantikylä eli Peräkylä () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Suomenlahden rantaa 17 kilometriä Lepäsistä länteen. Kylässä on viisi vakituista asukasta (vuonna 2015).


title: Kantikylä

text: Kylä mainitaan vuoden 1792 kartalla venäjänkielisessä muodossa "Perekjulja", vuonna 1844 nimellä "Novaja" ja vuonna 1862 kolmella nimellä "Perekjul (Kandakjul, Novoje)". Peter von Köppenin kansatieteellisen kartan mukaan "Nowajan" asukkaat olivat äyrämöisiä, mutta kartan selitysosan mukaan "Peräkylässä" asui inkerikkoja. Kaprion luterilaisen seurakunnan kyläluettelon mukaan Peräkylä oli väestöltään suomalainen. Vuonna 1862 kylässä oli 19 taloa ja 72 asukasta, jotka olivat tilanomistajan maaorjia.


title: Kantikylä

text: Kantikylän ohi kulkee Pietarin ja Ruutsian välinen asfaltoitu maantie. Kylästä on linja-autoyhteys Lepäsiin, Lomonosoviin, Pietariin ja Sosnovyi Boriin. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 180 henkeä. Lähistöllä sijaitsee pieni puutarhapalsta-alue ja kolme lomakylää.


title: Pujehunin piirikunta

text:
Pujehunin piirikunta () on yksi neljästä Sierra Leonen Eteläisen maakunnan piirikunnasta, aluehallinnon toisen tason alueesta. Sen pinta-ala on 4 105 neliökilometriä. Piirikunta rajautuu lounaassa Atlantin valtamereen ja kaakossa Liberian Grand Cape Mountin piirikuntaan. Luoteessa naapurina on Bonthen, pohjoisessa Bon ja koillisessa Keneman piirikunta. Pujehunin piirikunnan hallintokeskus on Pujehunin kaupunki. Muista kaupungeista mainittakoon Bandajuma, Bomi, Gandorhun, Gendema, Masam, Potoru ja Zimmi.
Piirikunnan väkiluku on kehittynyt runsaan 50 vuoden aikana seuraavasti: 84 869 as. (1963), 102 741 as. (1974), 117 185 as. (1985), 228 392 as. (2004) ja 345 577 asukasta (VL2015). Vuonna 2015 Pujehunin piirikunnassa asui 4,9 prosenttia Sierra Leonen väestöstä. Väestöstä 87 prosenttia elää maaseudulla. Väestö on eräs maan köyhimmistä ja vähiten kehittyneistä.


title: Pujehunin piirikunta

text: Piirikunnan elinkeinoista keskeisimpiä ovat kaivostoiminta (erityisesti timanttikaivokset) ja maatalous. Viljelykasveista mainittakoon kassava ja bataatti. Myyntiä varten kasvatetaan kahvia ja kaakaota. Valtio on vuokrannut suuria maa-alueita ulkomaalaisille tahoille kaupallisia öljypalmuviljelmiä varten.


title: Pujehunin piirikunta

text:
Piirikunnan etelärajalla virtaa rajajoki Mano (Gbewa), eteläosia halkoo Moajoki ja luoteisosan läpi laskee Waanjejoki. Rannikon lähellä sijaitsevat Mape ja Mabesi ovat eliölajistoltaan monipuolisia järviä ja niiden alueelle on suunniteltu riistansuojelualuetta tai kansallispuistoa. Moajoen noin 12 neliökilometrin laajuinen, Keneman piirikunnan rajalla sijaitseva, sademetsän peittämä Tiwai-saari (Tiwai Island) on luokiteltu eläimistöltään ja biodiversiteetiltään erittäin merkittäväksi kohteeksi (hotspot) ja on ollut vuodesta 1987 lähtien riistansuojelualue. Se on nostettu mahdollisten tulevien maailmanperintökohteiden ehdokaslistalle Sierra Leonesta. Myös Golan sademetsäkansallispuiston läntisimmät metsät sijaitsevat Pujehunin piirikunnassa.
Piirikunta on jaettu paikallishallintoa varten 12 päällikkökuntaan (), jotka ovat:


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Tervajärvi on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Lempäälän Lastusissa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen. Tervajärven vedenpintaa on laskettu ennen 1920-lukua ja lopullisesti se kuivatettiin 1950-luvulla ja pian sen jälkeen.


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa Tervajärvi näkyy hieman Mäyhäjärveä pienempänä järvenä. Sen etelärannoille on piirretty laajoja niittyjä, joita on myös Mäyhjärven suunnassa, koillispään tulo-ojan varsilla ja lounaassa laskuojan varsilla. Järvien välissä eteläisten niittyjen joukossa sijaitsi yhdeksän torppaa ja Tervajärven pohjoisrantaan on merkitty Suojalan talo. Järven länsi- ja luoteisrannat on merkitty metsäksi.


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Alue kuului Lastusten kartanolle, joka vuokrasi järveä ja viereistä Nääjärveä ympäristön asukkaille rantaheinän niittoa varten ainakin 1900-luvulla. Matalan ja kortteikkoisen järven ranta-alue jaettiin osiin, joista asukkaat niittivät itselleen rantaheinää karjan ravinnoksi. Heinät kasattiin aumoiksi rannoille, joista ne haettiin talvella.


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Tervajärveä oli yritetty aikaisemmin kuivattaa sen laskuojaa perkaamalla, mutta järven ympäristö oli korkeammalla kuin järven pohja ja hanke oli epäonnistunut siltä osin. Vuoden 1922 Tampereen taloudellisessa kartassa Tervajärvi on piirretty pienempänä järvenä tällaisten kuivatusyritysten jälkeen. Järvi on kartassa laskenut pieneksi järveksi, jonka pinta-ala on vain murto-osa entisestään. Vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty 92 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven eteläpää on jäänyt kuivilleen, mutta se on merkitty karttaan suoksi. Nääjärven osalta järvenlasku on sikäli onnistunut, että avovettä ei karttaan ole merkitty.


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Tervajärvi, ja samalla kertaa myös Nääjärvi, on aloitettu kuivattaa lopullisesti vasta jatkosodan jälkeen 1950-luvulla, kun Karjalan Sakkolasta tulleiden asukkaiden asuttaminen paikkakunnalle tuli ajankohtaiseksi. Silloin valtio otti alueen kartanolta haltuunsa. Järven rannat pengerrettiin valtaojan siirtoa varten ja järven vesi pumpattiin pois järvialtaasta sen länsipuolelle siirrettyyn ojaan. Pumppausta suoritti sähkövirralla toiminut vesipumppu, jonka suurin teho oli 15 000 litraa minuutissa. Järven pohjaan sen syvimpään kohtaan kaivettiin keräilyoja, joka johti vedet pumppuaseman keräilyaltaaseen. Näin saatiin paljastettu 90 hehtaaria uutta viljelyaluetta. Alueen asuttivat useat karjalaiset perheet Sakkolasta ja jotkin paikalliset asukkaat.


title: Tervajärvi (Lempäälä, kuivatettu järvi)

text: Reunavallit ovat pettäneet kahdesti ja silloin on peltoalue tulvinut sisään syöksyneestä vedestä. Vallit on korjattu ja vesi pumpattu taas pois. Maiden kuivattaminen on vienyt tämän jälkeen oman aikansa. Koska järven pohjan sedimentteihin on kertynyt paljon runsaasti hajoamatonta orgaanista ainesta sisältänyttä mutaa, alkoi se heti painua. Tuoreet ja kosteat pellot upottivat aluksi työkoneiden alla, mutta tiivistyminen on parantanut tilannetta koko ajan. Painuminen on laskenut maanpintaa nykypäivään mennessä yli metrillä. Koska peltoalue on ympäristöään alempana, tulee sen keräilyojaan kertyvää vettä pumpata koko ajan pois. Samoin vallituksen ojia on pidettävä kunnossa liettymisen ja sortumisen varalta. Tämä kaikki muodostaa alueen käyttämisestä aiheutuvat lisäkustannukset. Valtatie 3 ylittää Tervajärven entisen eteläpään ja samalla sen laskuojan.


title: Karl Harald Söderhjelm

text: Karl Harald Söderhjelm (26. maaliskuuta 1873 Viipuri – 18. huhtikuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos ja Helsingin pörssin johtaja.


title: Karl Harald Söderhjelm

text: Söderhjelmin vanhemmat olivat prokuraattori Werner Woldemar Söderhjelm ja Amanda Olivia Clouberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1891 Viipurin lyseosta ja hän suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon ja ylemmän hallintotutkinnon 1895. Söderhjelm sai varatuomarin arvon 1898.


title: Karl Harald Söderhjelm

text: Söderhjelm oli lakimiehenä Viipurin hovioikeudessa 1898–1903 ja toimi vt. oikeusneuvosmiehenä ja kunnallispormestarina Viipurissa 1903. Hän oli poliittisista syistä maastakarkotettuna 1905–1905. Suomeen palattuaan Söderhjelm perusti "pankkiiriliike Söderhjelm & Thesleffin" ja oli sen osakkaana 1905–1907. Hän toimi sitten Viipurin hovioikeudessa kanslistina 1907–1909, notaarina 1909–1911, viskaalina 1911–1913 ja hovioikeudenneuvoksena 1917. Söderhjelm oli muiden Viipurin hovioikeuden jäsenten kanssa 8 kuukautta vankina Krestyn vankilassa Pietarissa 1913–1914 ja oli sen jälkeen estettynä viranhoidosta vuoteen 1917 saakka.


title: Karl Harald Söderhjelm

text: Söderhjelm toimi Helsingin pörssin johtajana vuodesta 1917 alkaen (nimitettiin tehtävään jo 1914).


title: Karl Harald Söderhjelm

text: Karl Harald Söderhjelm oli naimisissa vuodesta 1908 Rodny Ester Aline Brunowin (1877–1937) kanssa. Pianotaitelija Merete Söderhjelm oli heidän tyttärensä. Karl Harald Söderhjelmin sisaruksia olivat professori, diplomaatti, kirjallisuudentutkija Werner Söderhjelm, Suomen ensimmäinen naisprofessori Alma Söderhjelm ja kirjallisuudentutkija Torsten Söderhjelm.


title: Sylvia Vrethammar

text: Eva Sylvia Vrethammar (s. 22. elokuuta 1945 Uddevalla) on ruotsalainen jazz- ja iskelmälaulaja. Hänen suurin hittinsä oli vuoden 1973 ”Eviva España”, alun perin hollantilainen laulu, joka saavutti suurta suosiota myös Britanniassa Vrethammarin englanninkielisenä versiona. Siellä se nousi listan neljännelle tilalle, pysyi tilastossa ennätykselliset 28 viikkoa ja myi yli miljoona kappaletta.


title: Sylvia Vrethammar

text: Kouluneuvoksen ja pianopedagogin tytär pääsi ylioppilaaksi 1964 ja opiskeli sitten opettajaksi. Laulajan uransa hän aloitti 1969 ja pääsi seuraavana vuonna televisioon Lennart Hylandin suositun "Hylands hörna" -viihdeohjelman juontajaksi. Esiinnyttyään vuonna 1970 Rio de Janeirossa Vrethammar kiinnostui brasilialaisesta ja muusta eteläamerikkalaisesta rytmimusiikista, josta tuli keskeinen osa hänen ohjelmistoaan. 1970-luvun puolivälistä alkaen Vrethammar esiintyi paljon Saksan liittotasavallassa, jossa hän levytti Bert Kaempfertin orkesterin kanssa. Hän esiintyi myös Alankomaissa, Neuvostoliitossa ja Yhdysvalloissa.


title: Maria Augustin

text: Maria Augustin (1749–1803) oli turkulainen kauppias ja laivanvarustaja. Hän teki toimi ensin isänsä nimissä ja myöhemmin omissa nimissään. Maistraatin vastustuksen takia hän joutui anomaan erityisoikeuksia toiminnalleen kuninkaalta.


title: Maria Augustin

text: Maria Augustinin isä oli suomenkielisestä somerolaisesta talonpoikaissuvusta. Isä lopetti sairauden vuoksi oman menestyksekkään liiketoimintansa ja halusi siirtää sen Marialle, joka oli jäänyt naimattomaksi huolehtiakseen leski-isästään. Maistraatti kuitenkin kieltäytyi vedoten siihen, että kauppakaaren mukaan luvan saajan tuli olla mies. Maria Augustin sai Kauppakollegiolta väliaikaisen luvan hänen isänsä kuoltua, ja elinikäisen oikeuden käännyttyään kuninkaan puoleen.


title: Maria Augustin

text: Maria Augustin vaali suomenkielisiä sukujuuriaan ja hänellä oli perukirjan mukaan Turun suurin suomenkielinen kirjakokoelma.


title: Eero Ilves

text: Eero Ilmari Ilves, sukunimi vuoteen 1906 Nyman (20. heinäkuuta 1887 Hamina – 29. joulukuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen pankinjohtaja, joka toimi Kansallis-Osake-Pankin ulkomaantoiminnan johtajana ja pääjohtajan varamiehenä.


title: Eero Ilves

text: Ilveksen vanhemmat olivat tullihallituksen asessori Karl Ferdinand Nyman (1854–1912) ja Fredrika Emilia Ehrström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 Helsingin Suomalaisesta Reaalilyseosta. Filosofian kandidaatiksi Ilves valmistui 1909 ja lakitieteen kandidaatiksi 1912, jolloin hän myös sai filosofian maisterin arvon. Ilves sai varatuomarin arvon 1915.


title: Eero Ilves

text: Ilves oli aluksi asianajajana Helsingissä vuodesta 1915 ja toimi sitten Kansallis-Osake-Pankin notariaatti- ja pörssiosaston johtajana 1916–1918. Hän oli lähetystösihteerinä Kööpenhaminassa 1918–1919 ja Washingtonissa 1919–1921. Hänestä tuli lähetystöneuvos 1920. Ilves oli sitten taas Kansallis-Osake-Pankin palveluksessa ulkomaan osaston johtajana vuodesta 1922. Hänestä tuli pankin johtokunnan apulaisjäsen 1929, pääjohtokunnan vakinainen jäsen 1932 ja pääjohtajan varamies vuodesta 1941.


title: Eero Ilves

text: Ilves oli naimisissa vuodesta 1924 säveltäjä Jean Sibeliuksen tyttären Katarina Elisabet Sibeliuksen (1903–1984) kanssa. Heidän tyttärensä tv-toimittaja Rita Merike Ilves (1925–2006) oli naimisissa SKDL:n kansanedustaja ja toimittaja Kalevi Kilven kanssa. Poika Jan Ilves (s. 1927) on ekonomi ja diplomipianisti.


title: Maksim Matushkin

text: Maksim Matushkin (s. 31. tammikuuta 1990 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskissa.


title: Maksim Matushkin

text: Matushkin syntyi Valko-Venäjällä, mutta hän muutti perheineen 3-vuotiaana Ruotsiin Maksimin isän Ihar Matuškinin siirryttyä sinne pelaamaan. Maksim Matushkin sai Ruotsissa kiekko-oppinsa ja hänen varsinainen kasvattajaseuransa on IF Björklöven. Hän pelasi 16-vuotiaaksi asti hyökkääjänä. Matushkin oli kaudella 2007–2008 Björklövenin J20-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 10+12=22. Hän debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan yhden ottelun Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa. Myös kaudella 2008–2009 Matushkin oli seuran J20-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 10+12=22. Hän oli myös joukkueen toiseksi paras pistemies Johan Törnqvistin jälkeen. Matushkin pelasi kauden aikana Allsvenskanissa 18 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla sarjatasoa alempana Ruotsin I-divisioonan Piteå HC:ssä.


title: Maksim Matushkin

text: Metallurg Novokuznetsk varasi Matushkinin 71. pelaajana . Kaudella 2009–2010 hän pelasi Björklövenin Allsvenskan-joukkueessa 37 runkosarjaottelua tehopistein 3+4=7. Joukkue jätti sarjan kauden jälkeen taloudellisista syistä. Matushkin pelasi ison osan kaudestaan vielä myös Björklövenin J20-junioreissa, jossa hän teki 17 runkosarjaottelussa yli piste per peli -tahdilla tehot 8+12=20, joilla Matushkin oli joukkueen tehokkain puolustaja. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Ruotsin I-divisioonajoukkue Nybro Vikings IF:ään. Matushkin voitti tehoilla 13+21=34 koko sarjan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Hän oli myös Nybron paras pistemies ja syöttäjä sekä voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +24.


title: Maksim Matushkin

text: Kaudeksi 2011–2012 Matushkin siirtyi Allsvenskan-joukkue IK Oskarshamniin. Lokakuussa 2011 hän kävi kolmen ottelun mittaisella lainasopimuksella Ruotsin I-divisioonan Olofströms IK:ssa. Kahden Oskarshamnissa vietetyn vuoden jälkeen Matushkin siirtyi kaudeksi 2013–2014 I-divisioonan HC Vita Hästeniin. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+28=34, joilla Matushkin sijoittui sarjan puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Vita Hästen nousi kauden päätteeksi Allsvenskaniin, mutta Matushkin siirtyi kaudeksi 2014–2015 kuitenkin kaksivuotisella sopimuksella toiseen sarjassa pelanneeseen joukkueeseen, Karlskrona HK:hon. Hän oli tehoilla 9+16=25 joukkueen tehokkain puolustaja Jonathan Pudaksen kanssa. He jakoivat Allsvenskanin puolustajien pistepörssin kymmenennen sijan. Kevään 2015 nousukarsinnoissa Matushkin oli tehoilla 1+3=4 Karlskronan paras pistemies Joel Kellmanin kanssa. Hän jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Jonathan Pudaksen kanssa lukemalla +2. Karlskrona nousi karsintojen päätteeksi SHL:ään.


title: Maksim Matushkin

text: Matushkin teki Karlskronassa SHL-debyyttinsä kauden 2015–2016 avauskierroksella 16. syyskuuta 2015 Färjestad BK:ta vastaan. SHL-uransa ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan maalinsa hän teki 21. lokakuuta 2015 ylivoimalla HV71:tä vastaan. Matushkin pelasi liigassa 18 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4, kunnes Karlskrona lainasi hänet marraskuussa 2015 loppukaudeksi Allsvenskan-joukkue VIK Västerås HK:hon. Matushkin oli tehoilla 7+12=19 joukkueen tehokkain puolustaja.


title: Maksim Matushkin

text: Kaudeksi 2016–2017 Matushkin siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Slovakian Extraliga-joukkue HC Banská Bystrican riveihin. Kesken kauden, helmikuussa 2017 hän kuitenkin siirtyi loppukauden kattavalla ja yhden optiovuoden sisältävällä sopimuksella SM-liigajoukkue Porin Ässiin. Huhtikuussa seura käytti Matushkinin sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan.


title: Maksim Matushkin

text: Matushkin voitti kaudella 2017–2018 pelipaikastaan huolimatta Ässien sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 13+26=39, joilla hän jakoi koko SM-liigan puolustajien pistepörssin voiton KalPan Mathew Maionen, Kärppien Miika Koiviston ja Jukureiden Teemu Suhosen kanssa.


title: Maksim Matushkin

text: Kaudeksi 2018–2019 Matushkin siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskiin.


title: Maksim Matushkin

text: Matushkin on pelannut Ruotsin alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa kahdeksan nuorten maaottelua.


title: Maksim Matushkin

text: Matushkinin pikkuveli Oskar pelaa puolustajana Hockeyettan-joukkue Visby/Roma HK:ssa. Veljesten isä on entinen Valko-Venäjän maajoukkuepuolustaja ja nykyään KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodin valmennustiimiin kuuluva Ihar Matuškin.


title: Pulkkala (Lepäsi)

text: Pulkkala (myös "Pulkkova", ) on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Harjavallanjärven rannalla 15 kilometriä Lepäsistä länteen. Kylässä on yksi vakituinen asukas (vuonna 2015).


title: Pulkkala (Lepäsi)

text: Pulkkala oli alun perin osa Harjavallan kylää. Aleksandr Menšikovin jouduttua luopumaan Pietari I:n hänelle lahjoittamasta maaomaisuudesta kylä jaettiin kahtia, jolloin nykyinen Harjavalta, Pulkkala ja Mustalahti joutuivat keisarinna Elisabetin suosikille Aleksei Razumovskille.


title: Pulkkala (Lepäsi)

text: Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 Pulkkalassa asui 49 Hevaan ortodoksiseen seurakuntaan kuulunutta inkerikkoa. Vuonna 1862 kylässä oli yhdeksän taloa ja 51 asukasta, jotka olivat tilanomistajan maaorjia. Myöhemmin Pulkkala mainittiin Kaprion luterilaiseen seurakuntaan kuuluneena inkerois-suomalaisena kylänä.


title: Pulkkala (Lepäsi)

text: Kylä sijaitsee Harjavallan tavoin sotilasalueella. Sen ohi kulkee Pietarin ja Ruutsian välinen asfaltoitu maantie. Kylästä on linja-autoyhteydet Lepäsiin, Lomonosoviin, Pietariin ja Sosnovyi Boriin. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 20 henkeä. Entisten kasarmien paikalle suunnitellaan motellia.


title: FM Towns

text: FM Towns oli Fujitsun valmistama japanilainen mikrotietokone. Konetta valmistettiin vuodesta 1989 vuoteen 1997.


title: FM Towns

text: Tietokone suunniteltiin multimedia- ja pelikäyttöön ja se oli yksi ensimmäisiä tietokoneita jossa oli CD-ROM asema.


title: FM Towns

text: Fujitsu julkaisi FM Towns Marty pelikonsolin, jossa oli samankaltainen tekniikka.


title: FM Towns

text: Nimen "FM" osuus on lyhenne sanoista "Fujitsu Micro". Jälkiosa on nimetty Nobel-palkinnon voittajan Charles Townesin mukaan.


title: FM Towns

text: Tietokoneen edeltäjä oli FM-7.


title: FM Towns

text: Seuraaja oli FMV-TOWNS, joka hylkäsi aiemman TOWNS-arkkitehtuurin ja siirtyi PC/AT-yhteensopivaan arkkitehtuuriin.


title: FM Towns

text: Tietokoneessa käytettiin x86-arkkitehtuurin suorittimia:


title: NRG Stadium

text: NRG Stadium, aiemmin Reliant Stadium, on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Houstonissa Texasissa Yhdysvalloissa. Stadion on National Football League -joukkue Houston Texansin kotikenttä.


title: NRG Stadium

text: Stadionilla järjestettiin Super Bowl XXXVIII vuonna 2004 ja Wrestlemania XXV vuonna 2009. Myös Super Bowl LI järjestettiin stadionilla 5. helmikuuta 2017.


Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2016 järjestettiin 8. marraskuuta 2016, samaan aikaan presidentinvaalien kanssa. Edustajainhuonetta vuoden 2011 alusta lähtien hallinnut republikaaninen puolue säilytti enemmistönsä, vaikka se menettikin 6 edustajanpaikkaa. Näin ollen republikaani Paul Ryan jatkoi edustajainhuoneen puhemiehenä vielä vaalien jälkeenkin.


title: FM Towns Marty

text: FM Towns Marty on Fujitsun yksinomaan Japanissa julkaisema pelikonsoli. Konsoli perustuu FM Towns tietokoneen tekniikkaan ja oli yhteensopiva.


title: FM Towns Marty

text: Ensimmäinen malli julkaistiin vuonna 1991 ja halvempi "FM Towns Marty 2" julkaistiin vuonna 1993.


title: FM Towns Marty

text: Konsolista on julkaistu myös autoissa käytettävä versio "FM Towns Car Marty".


title: FM Towns Marty

text: Konsolin valmistus lopetettiin Sega Saturnin ja Sony PlayStationin tullessa markkinoille.Levykkeet käyttivät 1.2M formaattia, jota käytettiin myös NEC PC-9801 tietokoneissa.


title: FM Towns Marty

text: Konsolille julkaistiin 73 peliä.


title: FM Towns Marty

text: Koska suuri osa FM Towns tietokoneelle julkaistusta peleistä on yhteensopivia käytännössä määrä on suurempi.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Tupavuoren säiliöalue on Naantalissa sijaitseva Neste Oyj:n öljyvarastoalue, joka otettiin käyttöön vuonna 1946. Säiliöalue sijaitsee Nesteen Naantalin jalostamon länsipuolella öljysataman läheisyydessä Naantalinsalmen rannalla. Tupavuoren säiliöalueella on 45 säiliötä joiden yhteistilavuus on 510 000 kuutiometriä. Säiliöalueella varastoidaan lähinnä raaka-aineita ja laivattavia tuotteita.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Suomen huoltovarmuuden ja polttoainehuollon varmistamiseksi perustetun Tupavuoren säiliöalueen rakentamispäätös sodanajan Suomessa oli merkittävä poliittinen ja taloudellinen teko, joka johti Neste Oy:n perustamiseen ja myöhemmin Naantalin jalostamon rakentamiseen. Säiliöalueen myötä alkoi myös Naantalin kehittyminen merkittäväksi teollisuuskeskukseksi Suomessa.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Öljynjalostamon (tuolloin öljynpuhdistamo) rakentaminen Suomeen oli ollut esillä jo ennen toista maailmansotaa. Sodan aikana huoltovarmuus nousi entistä enemmän esille ja myös saksalaisten vaatimuksesta Suomi päätti rakentaa öljy- ja bensiinituotteille turvallisen maanalaisen varastoinnin. Vaatimuksina olivat paikan sijainti Hankoniemen länsipuolella, suojaisa ja syvä satama, riittävän tilavat kalliot sekä helpot rautatie- ja maantieyhteydet. Vuonna 1943 aloitettiin suunnitelemaan kalliovarastoa Tupavuoreen. Tupavuoreen oli suunniteltu jo pitkään nestemäisten poltto- ja voiteluaineiden säiliökeskusta, jollaisesta oli kova puute sodan jälkeisessä Suomessa. Kesällä 1944 Suomen valtio pakkolunasti 50 hehtaaria maata Tupavuorelta pakkolunastuksista sotilastarkoituksiin annetun lain perusteella. Tuolloin alkoi Naantalin kehittyminen merkittäväksi teollisuuskeskukseksi Suomessa. Säiliöalue sijoittui tuolloin toiminnassa olleen Tupavuoren merikylpylän viereen.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Tupavuoren säiliöalueen, silloiselta nimeltään Naantalin keskusvaraston, rakennustyöt aloitettiin 7. elokuuta 1944. Säiliötiloja louhittiin maan sisään kallioon, joka kohoa merestä paikoin lähes pystysuoraan yli 40 metrin korkeuteen. Ensimmäiset kaksi 4 000 kuutiometrin säiliötä otettiin käyttöön vuoden 1946 joulukuussa jolloin saapui myös ensimmäinen laiva. Säiliöitä rakennettiin yhteensä seitsemän ja niistä pari oli spriisäiliöitä, joista laivattiin puuspriitä Tupavuoreen polttoainetta tuoviin laivoihin. Teräslieriösäiliöiden korkeus oli 19 metriä ja halkaisija 16 metriä. Rantaan rakennettiin 80 metriä pitkä laituri ja paikalle rakennettiin myös satamarata. Sataman syväys rannassa oli luonnostaan 10,5 metriä ja suojaisan, mutta leveän ja suoran saaristoväylän ansiosta suurimmatkin Suomeen saapuvat tankkialukset pystyivät tulemaan Naantaliin täydessä lastissa, kun aikaisemmin ne joutuivat keventämään lastiaan joko Selkämerellä tai Ruotsin satamissa. Hyvänä puolena oli myös se, että väylä pysyy auki ympäri vuooden.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Ennakoiden suunnitellun öljynjalostamon tarpeita, vuonna 1947 pakkolunastettiin koko 246 hehtaarin alue, joka luovutettiin Naantalin keskusvaraston käyttöön. Vuonna 1948 perustettiin Neste Oy huolehtimaan Suomen polttoainehuollosta ja nesteiden varastoinnista. Aluksi säiliötiloja vuokrattiin myös ulkopuolisille öljy-yhtiöille ja Oy Alkoholiliike Ab:lle (nykyinen Alko Oy), joka varastoi Tupavuoressa spriitä.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: 28. heinäkuuta 1948 kello 14 Tupavuoressa syttyi suuri tulipalo. Palo sai alkunsa rannalle aukeavan alatunnelin suuaukon lähellä, kun kuusi työmiestä oli pumppuhuoneessa tekemässä rumputyötä. Yksi miehistä pudotti vanhingossa käsisähkölampun, jonka kipinä sytytti räjähdysmäisesti putkista tihkuneen bensiinin. Pari miehistä sai palohaavoja ja heidät kuljetettiin Turkuun sairaalaan. Vammat eivät kuitenkaan olleet vaikeita. Onnettomuuden tapahtuessa oli käynnissä myös bensiinin ja spriin pumppaus. Putkien kumiletkut sulivat, jolloin bensiini ja sprii pääsi vuotamaan vapaasti ja valui palavana mereen. Seuraavana yönä palokunta alkoi saamaan tulta hallintaan tukahduttamalla palavaa bensiiniä hiekalla ja raudankappaleilla. Säiliöiden päälle kalliolle rakennetiin tie, jota kautta 60 kuorma-autoa toi hiekkaa. Palavaan ja vuotavaan bensiinisäiliöön pumpattiin vettä, joka tyrehdytti palavien nesteiden vuodot. Spriisäiliön vuoto tyrehdytettiin 100 kilolla trasselia. Myös palotunnelin suuta yritettiin tukkia suurella teräslevyllä, mutta se lensi räjähdyksen voimasta kauas merelle. Tulipalon sammuttaminen kesti kauan, ja vielä toisenakin sammutuspäivänä voimakkaat räjähdykset kivisateineen aiheuttivat vaaratilanteita. Onnettomuuden sattuessa seitsemästä säiliöstä viisi oli käytössä ja yksi vielä keskeneräinen. Kolmessa säiliössä oli bensiiniä 6,3 miljoona kiloa eli noin 9 miljoonaa litraa. Kahdessa säiliössä oli spriitä noin 2,8 miljoonaa kiloa. Tulipaloa oli sammuttamassa toistakymmentä palokuntaa ja tuhatkunta sotilasta. Tulipalossa paloi bensiiniä puoli miljoonaa litraa ja spriitä 100 000 litraa, jotka olivat yhteisarvoltaan vajaat viisi miljoonaa markkaa. VTT:n paloteknillisen laboratorion johtaja professori Virtala arvioi palon johtuneen keskeneräisestä varastojärjestelmästä ja vielä asentamattomista erikoisturvallisuuslaitteista.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Nesteen alkuvuosien tapahtumat olivat kaataa koko yrityksen: Tupavuoren 1948 suurtulipalo, tappiolliseksi osoittautunut Tupavuoren säiliötilojen vuokraus ulkopuolisille öljy-yhtiöille ja Alkolle, sekä ajallisesti epäonnistunut S/T Nesteen kauppa vuonna 1948.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Neljän maanpäällisen säiliön perustustyöt aloitettiin syksyllä 1951 ja itse terässäiliöiden valmistaminen toukokuussa 1952. 16 metriä korkeat säiliöt joiden jokaisen tilavuus oli 16 000 kuutiometriä, valmistuivat nopeasti ja viimeinen keväällä 1953. Vuonna 1954 Neste omisti maata Tupavuoressa 248 hehtaaria. Tupavuori oli tuolloin Suomen suurin varastoalue 128 000 kuutiometrin säiliötiloineen ja sitä pidettiin parhaimpana öljysatamana Suomessa. Tupavuorelle rakennetiin myös henkilökunnalle asuntoja.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Suomen hallitus hyväksyi vuonna 1954 Nesteen suunnitelman Naantalin öljynjalostamon rakentamiseksi Tupavuoren säiliöalueen viereen. Jalostamon rakentaminen aloitettiin vuonna 1955 ja tuotanto aloitettiin loppukesällä 1957. Alun perin jalostamo oli tarkoitus rakentaa Tupavuoren laelle, mutta jalostamon tarvitseman runsaan jäähdytysveden pumppaaminen kallion laelle olisi tullut liian kalliiksi, joten jalostamo sijoitettiin alemmas lähelle merenpinnan tasoa.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Koko jalostamon alueella on kolme erillistä säiliöaluetta. Kaikkiaan säiliöitä on 200 mukaan lukien kalliosäiliöluola. Säiliöiden tilavuus on yhteensä 1 096 000 m³. Tupavuoren säiliöalueen ja jalostamon välissä on välitisleitä varastoiva välisäiliöalue, jossa on 24 säiliötä, yhteistilavuudeltaan 22 278 m³. Jalostamon vieressä on komponentteja sekä lähettämön kautta meneviä tuotteita varastoiva tuotemäen säiliöalue, jossa on 61 säiliötä yhteistilavuudeltaan 226 105 m³. Kolmen säiliöalueen lisäksi jalostamolla on 70 muuta säiliötä, joista 54 on bitumilaitoksella, tilavuudeltaan 40 750 m³. Pohjavesitason alapuoliseen kallioluolaan varastoidaan raakaöljyä. Luola on tilavuudeltaan 252 000 m³. Tupavuoressa sijaitsee kallion sisällä myös lähinnä liuttomia varastoivat seitsemän teräspintaista säiliötä joiden tilavuus on yhteensä 28 000 m³.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Öljytankkereilla toimitettavat raaka-aineet puretaan säiliöalueen säiliöihin, joista ne syötetään joko suoraan tai välisäiliön kautta prosessiin jalostamolle.


title: Tupavuoren säiliöalue

text:
Säiliöiden vallitilat on viemäröity öljyisten vesien viemäriin ja osa vallitiloista on päällystetty. Tupavuoren säiliöalueella on vuonna 2001 käynnistynyt vallitilojen kunnostusohjelma, jonka mukaisesti alueen kaikki vallitilat peruskunnostetaan ja päällystetään määräysten mukaisesti tiiviillä pintamateriaalilla vuoteen 2030 mennessä. Vuotojen estämiseksi säiliöissä on ylitäytön estämiseksi korkean pinnan hälytys ja pintakytkimiä. Automaatiojärjestelmä seuraa säiliöiden ja niiden välisen raaka-aineen siirron toimintaa. Öljysatamassa on öljynerotusaltaat, jossa esikäsitellään Tupavuoren säiliöalueen vedet jotka edelleen johdetaan merenalaisen putken kautta jätevedenpuhdistamolle jalostamoalueelle. Sade- ja sulamisaikoina Tupavuoren osuus puhdistamon jätevesistä on suuri.
Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden VOC-päästöjä syntyy öljyn ja öljytuotteiden varastoinnissa. Säiliöalueiden VOC-päästöt ovat säiliöissä tapahtuvasta haihtumisesta ja syrjäytyksestä aiheutuvia päästöjä sekä uivakattoisten säiliöiden tiivistyshäviöitä. Suurin yksittäinen päästölähde on ollut sataman säiliöalueella sijaitseva raakaöljyn kalliosäiliö (säiliön täytössä purkautuvat hiilivedyt), jonka VOC-päästöt vuonna 2001 olivat 634 tonnia ja vuonna 2005 422 tonnia. Raakaöljyn kalliosäiliön täytöstä aiheutuvien purkauskaasujen polttamiseksi on asennettu 8 metriä korkea maasoihtu, joka on otettu käyttöön vuonna 2007.


title: Tupavuoren säiliöalue

text: Tupavuoren säiliöalueella varastoitiin vuosikymmeniä Nesteen Porvoon jalostamolta peräisin olevia niin sanotun vuoden 1975 arsenikkiskandaalin jätteitä. Vuonna 1975 Naantalin jalostamolle tuotiin varastoitavaksi 7 000 kiloa arsenikkia noin 690 tynnyriin pakattuna. Tynnyrit olivat ensin säilytyksessä jalostamon varastotiloissa, minkä jälkeen ne betonoitiin ja siirrettiin Tupavuoren säiliöalueelle. Tynnyreitä säilytettiin alueella toistaiseksi tarkoitukseen varatulla päällystämättömällä varastoalueella. Vuonna 2007 betonoituja arsenikkitynnyreitä oli 768, painoltaan 100 tonnia. Naantalin jalostamo sai uuden ympäristöluvan vuonna 2007, jonka jälkeen Neste alkoi tutkia arsenikkijätteiden hävittämistä. Neste päätyi sopimukseen Ekokemin kanssa, ja jätteitä alettiin viedä pois Naantalista 27. marraskuuta 2009; viimeinen rekkalasti oli tarkoitus kuljettaa pois toukokuussa 2010. Ekokem kertoi, että suurin osa jätteestä kyetään hyödyntämään uudelleen. Jätteet käsiteltiin Ekokemin Mäntyluodon tehtaalla Porissa. Käsittelyyn tuotiin yhteensä 756 tynnyriä, jotka olivat Nesteen mukaan säilyneet hyvin.


title: Frank Lowy

text: Frank Lowy (s. Tsekkoslovakia) on autralialais-israelilainen liikemies, joka on etniseltä taustaltaan juutalainen. Hän on yksi maailman rikkaimmista ihmisistä ja Australian rikkain 3,6 miljardin dollarin omaisuudellaan. Hänen Westfield Group -yrityksensä omistaa 119 ostoskeskusta Australiassa, Yhdysvalloissa, Uudessa-Seelannissa ja Isossa-Britanniassa. Lowy on myös Australian jalkapalloliiton puheenjohtaja. Lowy päätyi Australiaan vietettyään toisen maailmansodan ajan Budapestissä. Sieltä hän matkasi Kyproksen kautta Palestiinaan, josta myöhemmin edelleen Australiaan.


title: Arnon Milchan

text: Arnon Milchan (s. Rehovot) on entinen jalkapalloilija, entinen Mossadin työntekijä, lannoiteyrittäjä, menestynyt elokuvatuottaja sekä eräs maailman rikkaimmista henkilöistä. Milchan on uskonnolliselta vakaumukseltaan juutalainen. Nuorena Milchan pelasi jalkapalloa Maccabi Tel Aviv -joukkueessa sekä Israelin maajoukkueessa. Myöhemmin hän opiskeli Geneven yliopistossa. Tämän jälkeen hän alkoi kehittää isänsä lannoiteyritystä, josta tuli lopulta Israelin menestyneimpiä. Vuonna 1991 Milchan perusti New Regency Productions -yrityksen, ja hänestä tuli eräs Hollywoodin tärkeimmistä elokuvatuottajista. Hänen tuottamiaan elokuvia ovat muun muassa Fight Club, Pretty Woman, Mr. ja Mrs. Smith, Once Upon a Time in America ja Natural Born Killers.


title: Arnon Milchan

text: Milchan harjoittaa myös hyväntekeväisyyttä. Eräs hänen lahjoituskohteistaan on Yitzhak Rabin Center, jolle hän on lahjoittanut miljoona dollaria.


title: Bumbuna

text: Bumbuna on kaupunki Sierra Leonen Pohjoisen maakunnan Tonkolilin piirikunnassa. Bumbuna on 35 380 asukkaan (2015) Kalansongoian päällikkökunnan hallintokeskus. Kaupunki sijaitsee Rokeljoen varrella, linnuntietä noin 38 kilometriä maakuntakeskus Makenista itäkoilliseen ja noin 176 kilometriä pääkaupunki Freetownista itäkoilliseen. Vuonna 2004 kaupungin väkiluku oli 4 051.


title: Bumbuna

text: Bumbunan kaupungin välittömässä läheisyydessä on kaksi kansallisesti erittäin merkittävää teollisuuskohdetta: Bumbunan vesivoimala ja Tonkolilin rautakaivos.


title: Bumbuna

text: Bumbunan 88 metriä korkea ja 400 metriä leveä pato valmistui sisällissodan takia runsaasti myöhästyneenä vuonna 2009. Pato sijaitsee Rokeljoessa vajaa 4 kilometriä Bumbunan kaupungista yläjuoksulle päin (koordinaatit ). Vesivoimalan ensimmäinen vaihe oli suuruudeltaan 50 MW. Samassa yhteydessä rakennettiin 200 kilometriä 161 kilovoltin suurjännitelinjaa. Voimalan toiminnassa ja voimansiirrossa on kuitenkin ollut ongelmia. Muun muassa siirtolinjojen ja muuntamoiden puutteellisuuden takia vesivoimalan koko kapasiteettia päästiin käyttämään pääkaupunki Freetownin seudulla vasta vuonna 2015. Valmisteilla olevassa toisessa vaiheessa voimalaitokseen tehoa on tarkoitus kasvattaa huomattavasti lisägeneraattoreilla, ja nostaa vesivoimalan yhteistehoa 372–387 MW:iin. Lisäksi uusitaan suurjännitelinja Bumbunasta Freetowniin sekä alueellisia muuntamoja ja siirtolinjoja. Kakkosvaiheen rakennustöiden odotetaan alkavan vuosina 2018–2020.


title: Bumbuna

text: Linnuntietä runsaan 7 kilometriä Bumbunasta itään sijaitsee suuri African Minerals Ltd (AML) -kaivosyhtiön avokaivoksena toimiva rautamalmikaivos (koordinaatit ). Se on yksi Sierra Leonen viidestä keskeisimmästä kaivoshankkeesta. Kaivos tuotti jo ylösajovaiheessaan vuonna 2013 jo yhteensä 16,9 miljoonaa tonnia 57,6 prosentin rautapitoisuuden malmia. Loppuvuonna 2014 yhtiö ilmoitti matalan rautamalmin hinnan ja ebolaepidemian aikana ongelmista rahoituksessaan ja joutuvansa keskeyttämään malmin tuotannon. Huhtikuussa 2015 aiempi vähemmistöomistaja ja lainoittaja, kiinalainen Shandong Iron and Steel Group (SISG) osti yhtiöstä itseltään puuttuneet 75 prosenttia rahoitusvaikeuksiin joutuneesta yhtiöstä, joten yhtiö siirtyi täysin kiinalaisomistukseen. Kiinalaisomistaja kertoi käynnistävänsä Tonkolilin kaivoksen rautamalmituotannon uudelleen myöhemmin samana vuonna ja investoivansa myös kasvattaakseen kaivoksen vuosikapasiteetin 25 miljoonan tonniin. Tonkolili on Afrikan suurimpia rautamalmikaivoksia ja yksi suurimmista magnetiittiesiintymistä. Kaivokselta johtaa kaivosyhtion omistama rautatie Makenin ja Lunsarin kaupunkien pohjoispuolitse Atlantin rannikolle kaivosyhtiön Pepelin satamaterminaaliin. Vuoden 2016 lopussa kiinalainen omistaja toi esille suunnitelmansa investoida 700 miljoonaa dollaria raudanjalostukseen Sierra Leonessa sen sijaan, että rautamalmi laivattaisiin jatkossakin jalostamatta Kiinaan tai muihin maihin.


title: Bumbuna

text: Kaivosyhtiön paikallisväestöä pahoin syrjivää toimintaa on esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch kritisoinut.


title: Lauri Pajamies

text: Lauri Pajamies (9. heinäkuuta 1899 Turku – 8. elokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi Helsingin kaupunginarkkitehtina vuosina 1956–1959. Hänet tunnetaan muun muassa sotienjälkeisten tyyppitalojen, kuten niin sanottujen ”ruotsalaistalojen” kaupunkiversion suunnittelijana. Näitä taloja on muun muassa Helsingin Pirkkolassa, Turun Kupittaalla ja Kuopion Niiralassa.


title: Lauri Pajamies

text: Pajamies kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1919, opiskeli vuosina 1920–1921 piirustusta Dresdenissä Saksassa taiteilija Alf Dietzen johdolla ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1932. Hän työskenteli arkkitehtina Lääkintöhallituksessa vuosina 1932–1939 ja Helsingin kaupungin palveluksessa vuodesta 1939, aluksi tonttiosastolla ja vuodesta 1947 asemakaavaosastolla. Pajamies oli Helsingin rakennusviraston talonrakennusosaston yliarkkitehti vuosina 1950–1955, apulaiskaupunginarkkitehti vuonna 1955 ja kaupunginarkkitehti vuodesta 1956 kuolemaansa asti.


title: Lauri Pajamies

text: Vuonna 1961 valmistui Helsingin Kasarmitorin luoteiskulmaan Pajamiehen suunnittelema Helsingin rakennusviraston toimitalo, joka purettiin 2016. Hän suunnitteli Helsinkiin myös Marian sairaalan uuden keskusrakennuksen ja Helsingin perustamisen 400-vuotismuistomerkin Vanhassakaupungissa.


title: Lauri Pajamies

text: Pajamies on suunnitellut myös muun muassa Lauttakylän kunnansairaalan ja Salon aluesairaalan sekä Lohjan keskustan, Karkkilan ja Halikon sairaalan vesitornit.


title: Lauri Pajamies

text: Lauri Pajamiehen poika oli sisustusarkkitehti Esko Pajamies.


title: Halikon sairaalan vesitorni

text: Halikon sairaalan vesitorni on vuonna 1951 valmistunut vesitorni entisen Halikon kunnan Märynummella nykyisessä Salon kaupungissa. Vesitorni valmistui silloisen Märynummen keskuslaitoksen, nykyisen Halikon sairaalan käyttöön ja on vesitilavuudeltaan 250 kuutiometriä. Torni on ensimmäinen Suomeen rakennettu kartioseinäinen vesitorni. Kohotetun vesisäiliön alla on laatta, jonka tukena ovat lieriön muotoinen keskustorni ja pilarit.


title: Halikon sairaalan vesitorni

text: Vesitornin suunnittelivat arkkitehti Lauri Pajamies ja diplomi-insinööri Eino Kajaste.


title: Lee Chae-won

text: Lee Chae-won (, s. 7. huhtikuuta 1981 Gangwon) on eteläkorealainen maastohiihtäjä. Hän on pituudeltaan 154 cm.


title: Lee Chae-won

text: Lee on osallistunut neljiin talviolympialaisiin 2002–2014 sijoittuen parhaimmillaan 36:nneksi naisten 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa Sotšissa 2014. MM-kilpailuihin hän on osallistunut viidesti Oberstdorfista 2005 alkaen. Parhaimmillaan hän on ollut 47:s yhdistelmäkilpailussa Oslossa 2011.


title: Lee Chae-won

text: Lee kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kuopiossa marraskuussa 2001. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan kahdestoista Pyeongchangin 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa helmikuussa 2017.


title: Brasilian sotilasjuntta 1969

text: Brasilian sotilasjuntta 1969 tai "Junta Militar" hallitsi Brasiliaa elokuusta lokakuuhun 1969. Se perustettiin samana päivänä, jolloin Artur da Costa e Silva sairastui ja joutui jättämään tehtävänsä. Emílio Garrastazu Médicista tuli presidentti, kun juntta lakkautettiin.


title: Ferrovie Appulo Lucane

text: Ferrovie Appulo Lucane S.r.l. (FAL) on italialainen rautatie- ja linja-autoyhtiö, joka toimii Kaakkois-Italiassa Barin, Materan ja Potenzan maakunnissa. Yhtiön kotipaikka on Bari.


title: Ferrovie Appulo Lucane

text: Ferrovie Appulo Lucane harjoittaa paikallisjunaliikennettä omistamallaan 183 kilometrin pituisella rataverkolla reiteillä Bari–Altamura–Matera ja Bari–Altamura–Avigliano–Potenza. FAL:n rataverkko on kapearaiteinen (950 mm) ja sähköistämätön. FAL:lla on linja-autoreittejä samoilla seuduilla yhteensä 1 000 kilometriä.


title: Ferrovie Appulo Lucane

text: Yhtiöllä oli vuonna 2015 yhteensä 2,7 miljoonaa junamatkustajaa ja 2,5 miljoonaa bussimatkustajaa. Yhtiön lipputulot olivat yhteensä 6,1 miljoonaa euroa, 22,5 % liikenteen hoitokustannuksista.


title: Artjom Pugolovkin

text: Artjom Vladimirovitš Pugolovkin (; s. 26. tammikuuta 1992 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Artjom Pugolovkin

text: Pugolovkin on Spartak Moskovan kasvatti. Hän aloitti MHL-juniorisarjan MHK Spartak Moskovassa kaudella 2009–2010. Kaudella 2011–2012 Pogolovkin jakoi tehoilla 13+21=34 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Semjon Golikovin kanssa ja sisäisen maalipörssin voiton Jevgeni Krutikovin kanssa. Kaudella 2012–2013 hän voitti MHK Spartakin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 17+43=60. Pugolovkin eteni joukkueen kanssa aina Harlamov Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Omskije Jastreby otteluvoitoin 4-3. Pugolovkin debytoi kauden aikana myös Spartak Moskovan KHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kolme runkosarja- ja neljä Nadežda Cupin ottelua ilman tehopisteitä. Pugolovkin teki KHL-debyyttinsä 13. helmikuuta 2013 slovakialaista HC Slovan Bratislavaa vastaan.


title: Artjom Pugolovkin

text: Kauden 2013–2014 Pugolovkin pelasi kokonaan Spartak Moskovan farmijoukkueessa Sokol Krasnojarskissa, VHL:ssä, jossa tulokaskausi toi 25 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8. Kesäkuussa 2014 hän teki vapaana agenttina vuoden mittaisen sopimuksen Atlantin kanssa. Hän pelasi kauden 2014–2015 kuitenkin kokonaan farmijoukkue Dizel Penzassa. Kaudeksi 2015–2016 Pugolovkin siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebiin. Hän pelasi siellä kaksi ottelua ja teki ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan KHL-maalinsa 1. syyskuuta 2015 Metallurg Novokuznetskia vastaan. Marraskuussa 2015 Pugolovkin jätti Medveščakin ja siirtyi VHL-joukkue Himik Voskresenskiin. Hänen pelaajaoikeutensa palasi myös takaisin Spartakille.


title: Artjom Pugolovkin

text: Toukokuussa 2016 Spartak Moskova kiinnitti Pugolovkinin vuoden mittaisella jatkosopimuksella. Hän pelasi alkukauden 2016–2017 kuitenkin kokonaan Himik Voskresenskin vahvuudessa, kunnes Pugolovkin siirtyi helmikuussa 2017 loppukaudeksi Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekkoon.


title: Åminneforsin ruukki

text: Åminneforsin ruukki perustettiin Länsi-Uudellemaalle Pohjan pitäjän Mustionjoen kosken varteen vuonna 1877 sinkkisulattamona jossa sulatettiin Orijärven kaivoksen sinkkimalmia. Sinkkisulattamo lopetettiin jo vuonna 1883 mutta raudan valmistus ruukin masuunissa jatkui vuoteen 1977 saakka.


title: Åminneforsin ruukki

text: Ruukki siirtyi 1890-luvulla Fiskars-yhtymän haltuun. Ruukkialueelle valmistui vesivoimalaitos 1910 ja vuonna 1930 valmistui valssaamo. Nykyisin teollinen toiminta jatkuu ruukkialueella niin että valssaamossa valmistetaan betoniteräksiä Celsa Groupin nimellä ja Lesjöfors Springs valmistaa alueella jousia.


title: Mustalahti (Inkeri)

text: Mustalahti () on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden etelärannalla kymmenen kilometriä Lepäsistä länteen. Kylässä on 22 asukasta (vuonna 2015).


title: Mustalahti (Inkeri)

text: Tuutarin pogostaan kuulunut Mustalahden kylä mainitaan vuoden 1676 aineistoon perustuvassa Inkerin kartassa. 1700-luvulla Aleksandr Menšikovin maaomaisuutta jaettaessa se lahjoitettiin Harjavallan ja Pulkkalan tavoin keisarinna Elisabetin suosikille Aleksei Razumovskille.


title: Mustalahti (Inkeri)

text: Vuonna 1862 Mustalahdessa oli 15 taloa ja 90 asukasta. Sen vieressä sijaitsi Baikovan huvila. Kylän talonpojat olivat tilanomistajan maaorjia, jotka kuuluivat Hevaan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1903 Mustalahden, Harjavallan, Pulkkalan ja Harmaalan talonpojille valmistui Pyhän Kolminaisuuden kirkko Harjavaltaan.


title: Mustalahti (Inkeri)

text: Mustalahden ohi kulkee Pietarin ja Ruutsian välinen asfaltoitu maantie, jolta on linja-autoyhteydet Lepäsiin, Lomonosoviin, Pietariin ja Sosnovyi Boriin. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan 365 henkeä. Palveluihin kuuluu kauppa. Mustalahdessa on säilynyt puinen kartano talousrakennuksineen ja puistoalueineen sekä kaksi puista huvilaa. Kylässä toimii lasten kesäleiri. Lähistöllä sijaitsee pieni lomakylä sekä kolme kalastus- ja metsästysmajaa.


title: Transaero Express

text: Transaero Express (; ICAO: TXE) oli venäläinen lentoyhtiö. Se oli Transaero Airlinesin tytäryhtiö, joka lensi liikelentoja. Sen kotikenttä oli Šeremetjevon lentoasema Moskovassa. Se perustettiin vuonna 1994 ja lopetti toimintansa vuonna 2002.


title: Transaero Express

text: Transaero Express käytti toimintansa aikana seuraavia kahdeksaa lentokonetta.


title: Akira Yaegashi

text: Akira Yaegashi 25. helmikuuta 1983 Kitakami Iwaten prefektuuri on japanilainen alemman kärpässarjan nyrkkeilijä. Urallaan Yaegashi on voittanut IBF ja WBC liittojen maailmanmestaruudet alemmassa kärpässarjassa.


title: Akira Yaegashi

text: Amatöörinä Yaegashi otteli 70 ottelua joista voitti 56.


title: Akira Yaegashi

text:
Yaegashi siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2005 korsisarjassa. Vuonna 2011 Yaegashi voitti WBA liiton mestaruusottelussa Pornsawan Porpramookin teknisellä tyrmäyksellä ottelun ehdittyä kymmenenteen eräänsä mutta hävisi heti ensimmäisessä WBA liiton mestaruuden puolustusottelussaan Kazuto Iokalle. Tämän jälkeen Yaegashi siirtyi painoluokkaa ylemmäs alempaan kärpässarjaan. Alemmassa kärpässarjassa Yaegashi voitti Toshiyuki Igarashin yksimielisellä tuomaripäätöksellä täysien erien jälkeen kohoten samalla WBC liiton mestariksi.Yaegashi puolusti mestaruutta onnistuneesti neljä kertaa kunnes hävisi Roman Gonzalezille teknisellä tyrmäyksellä yhdeksännessä erässä Gonzalezin johtaessa ottelua kaikin tuomariäänin. Tämän jälkeen Yaegashi siirtyi painoluokkaa alemmas alempaan kärpässarjaan jossa otteli Pedro Guevaraa vastaan väliaikaisesta WBC liiton mestaruudesta mutta hävisi seitsemännessä erässä tyrmäyksellä. Tämän jälkeen Yaegashi otteli kahdesti tuntemattomampia iskijöitä vastaan kunnes pääsi IBF liiton mestaruusotteluun Javier Mendozaa
vastaan. Yaegashi voitti ottelun yksimielisellä tuomaripäätöksellä. Tämän jälkeen Yaegashi puolusti IBF liiton mestaruutta kahdesti menestyksekkäästi kunnes hävisi kolmannessa puolustusottelussa ensimmäisen erän tyrmäyksellä Milan Melindolle


title: Käenkosken harkkohytti

text: Käenkosken harkkohytti sijaitsi Ilomantsissä Käenkosken kylässä Pirttijärvestä Koitereeseen laskevan Syväysjoen (Pirttijoen) Käenkosken pohjoisrannalla. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1839–1880.


title: Käenkosken harkkohytti

text: Harkkohytin perustivat Elias Dahlström ja Tarasi Piironen jotka saivat sille privilegion 1839. Paikalla oli jo aiemmin ollut vesimylly ja vasarahuone. Harkkohytti käytti pääasiassa Koitereesta nostettua järvimalmia mutta veden vähyyden ja syrjäisen sijainnin vuoksi raudan tuotanto jäi vähäiseksi. Harkkohytti oli toiminnassa vuoteen 1880 saakka.


title: Käenkosken harkkohytti

text: Noin sadan metrin päässä Syväysjoen kosken alkupäässä ylittävästä Ilomantsista Naarvaan johtavan paikallistien sillasta ovat näkyvissä vielä ruukin padon hirsiarkkujen jäänteet. Padon alapuolella on noin kolmen metrin päässä joen rannasta noin metrin levyinen hirsirakenteinen voima- ja uittokanava jonka länsipuolella on jäänteitä suurehkon rakennuksen perustuksista. Rakennus on saattanut olla harkkohytti tai vasarapaja. Paikalta löytyy myös runsaasti raudanvalmistuksessa syntynyttä kuonaa. Entisestä ruukinpaikasta pohjoiseen sijaitsevan asuinrakennuksen perustukset saattavat olla peräisin ruukinkartanosta ja myös lähellä oleva varastorakennus voi olla ruukin ajoilta. Asuinrakennuksen ja ruukinpaikan välillä näkyy useiden pienten asuinrakennusten kivijalkoja.


title: Kangaspää

text: Kangaspää (myös "Uusi-Vääskylä", ) on kylä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Lepäsin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Hevaanjoen varrella 16 kilometriä Lepäsistä lounaaseen. Kylässä on 27 asukasta (vuonna 2015).


title: Kangaspää

text: Kylä mainitaan vuoden 1770 kartalla. Vuonna 1848 siellä asui 72 äyrämöistä ja 43 inkerikkoa. Äyrämöiset kuuluivat Kaprion luterilaiseen ja inkerikot Hevaan ortodoksiseen seurakuntaan..


title: Kangaspää

text: Vuonna 1862 Kangaspäässä oli 25 taloa ja 169 asukasta. Kylän talonpojat olivat tilanomistajan maaorjia. Myöhemmin Kangaspää kuului Hevaan volostiin. Neuvostoaikana se oli osa Hevaan, vuodesta 1960 lähtien Uustian ja vuodesta 1974 Harmaalan kyläneuvostoja.


title: Kangaspää

text: Kangaspään kautta kulkee Yhinmäen, Hevaan ja Sosnovyi Borin välinen asfaltoitu maantie. Kylästä on linja-autoyhteydet Lepäsiin, Lomonosoviin, Pietariin ja Sosnovyi Boriin. Kesäasukkaiden määräksi arvioidaan noin 30 henkeä. Lähistöllä sijaitsee puutarhapalsta-alue. Kylän eteläpuolella on kalanviljelyaltaita ja hiekkakuoppia sekä pohjoispuolella soita ja metsiä.


title: Luxorin kuvernoraatti

text: Luxorin kuvernoraatti () on yksi Egyptin kuvernoraateista. Alueen pinta-ala on 2 959,6 km² ja väkiluku 457 286 (2006). Kuvernoraatin hallinnollinen keskus on Luxor.


title: Assuanin kuvernoraatti

text: Assuanin kuvernoraatti () on yksi Egyptin kuvernoraateista. Alueen pinta-ala on 62 726,0 km² ja väkiluku 1 186 482 (2006). Kuvernoraatin hallinnollinen keskus on Assuan.


title: Punainen vaara

text: Punainen vaara voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Naringiini

text: Naringiini (CHO) on glykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä tavataan erityisesti sitrushedelmistä kuten greipistä. Naringiinia voidaan käyttää makeutusaineiden valmistukseen.


title: Naringiini

text: Huoneenlämpötilassa naringiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin vähäisessä määrin veteen huoneenlämpötilassa, mutta liukoisuus kasvaa huomattavasti lämpötilan kasvaessa. Monet orgaaniset liuottimet esimerkiksi etanoli, asetoni ja etikkahappo liuottavat ainetta. Naringiini on optisesti aktiivinen yhdiste ja sen ominaiskiertokyky 0,1 M vetykloridiliuoksessa on +8,6. Naringiinin aglykoniosana on naringeniini ja sokeriosana on ramnoosin ja glukoosin muodostama disakkaridi neohesperidoosi. Yhdiste on hyvin voimakkaasti kitkerän makuista ja sen maku on aistittavissa jopa 1:10 000 laimennuksina.


title: Naringiini

text: Luonnossa naringiinia esiintyy erityisesti greipissä hedelmissä ja kukissa. Suurin sen pitoisuus on raaoissa hedelmissä. Naringiini antaa greippimehulle sen tyypillisen kitkeryyden. Greipin lisäksi naringiinia esiintyy pienemmissä määrin muun muassa tomaateissa, omenoissa, sipuleissa, kirsikoissa, teessä, oreganossa ja eräissä palkokasveissa. Naringeniinilla on havaittu olevan sieniä, bakteereja ja viruksia torjuvia sekä antioksidanttisia vaikutuksia. Toisaalta naringiini on monen sytokromi P450-ryhmän entsyymien inhibiittori, minkä vuoksi greippimehu estää monien lääkeaineiden metaboliaa ja niiden pitoisuudet kasvavat elimistössä. Naringiini myös hydrolysoituu ihmiselimistössä naringeniiniksi.


title: Naringiini

text: Naringeniini voidaan hydrolysoida emäksisissä olosuhteissa ja vedyttää, jolloin muodostuu naringiinidihydrokalkonia (CHO), joka on voimakkaasti makeaa ja sokeriin verrattuna noin 1 000 kertaa makeampaa. Naringiinista voidaan myös valmistaa toista vielä merkittävämpää dihydrokalkoneihin kuuluvaa makeutusainetta neohesperidiinidihydrokalkonia.


title: Ertta Virtamo

text: Ertta Virtamo oli suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa "Ollin oppivuodet" (Ollin äiti) ( 1920) ja "Herrat täysihoidossa" (Selma Sorjonen) ( 1933).


title: Paleomeritiede

text: Paleomeritiede on tieteenala, joka tutkii merten maantiedettä ja geologiaa muinaisten aikojen osalta. Paleomeritieteen tutkimus kehittyi paljolti 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Sedimenttikerroksia, jotka ovat peräisin Pleistoseeni-kaudelta, tai vanhemmalta ajalta, on tutkittu lähinnä seismisen heijastuksen avulla. 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa tehtiin syvän meren tutkimus, jossa yritettiin selvittää Tertiäärikaudella ja Mesotsooisella maailmakaudella vallinneita oloja.


title: Maria Nordström

text: Maria Nordström (s. 10. toukokuuta 1991 Gävle) on ruotsalainen maastohiihtäjä.


title: Maria Nordström

text: Nuorten MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 Nordström saavutti Ruotsin joukkueen mukana viestipronssia. Nordström kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2015 sijoittuen 30:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Pyeongchangin perinteisen hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2017 oltuaan seitsemäs. Seuraavana päivänä hän saavutti uransa toistaiseksi parhaan sijoituksen oltuaan 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa viides. Hän voitti samana viikonloppuna parisprintin maailmancupkilpailun.


title: Luettelo suurimmista teräksenvalmistajista

text: Luettelo maailman surimmista teräksenvalmistajista listaa tuotantomäärältään maailman suurimmat teräksenvalmistajayritykset. Luettelon sijat saattavat vaihtua merkittävästikin esimerkiksi yrityskauppojen ja -fuusioiden seurauksena.


title: XCOM 2

text: XCOM 2 on Firaxis Gamesin kehittämä ja 2K Gamesin julkaisema vuoropohjainen strategiapeli, joka on yksi X-COM-pelisarjan peleistä. Se julkaistiin Windowsille, OS X:lle ja Linuxille helmikuussa 2016. PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle peli julkaistiin syyskuussa 2016. Peli on jatkoa "" -pelille.


title: XCOM 2

text: XCOM 2 sijoittuu tarinallisesti edeltäjästään 20 vuotta myöhemmin, jolloin muukalaiset ovat vallanneet maapallon ja XCOM on osoittautunut kyvyttömäksi estää se. Muukalaiset pitävät ihmisiä orjinaan ja järjestystä valvovat ADVENT-iskusotilaat. Pelaaja ohjaa vastarintaliikettä valtavan Avenger-aluksen avulla, jossa tehdään tutkimuksia muukalaisten teknologiasta, valmistetaan uusia varusteita ja ylläpidetään sotilaita. Pelin edetessä luodaan maailman eri alueista verkosto, jolloin saadaan tietoa ADVENT-joukkojen tukikohdista.


title: XCOM 2

text: XCOM 2:ssa on tuki Steam Workshopille, jonka avulla peliin voi ladata Steamin kautta yhteisön tekemää lisäsisältöä.


title: XCOM 2

text: "War of the Chosen" on peliin julkaistava ladattava sisältö, joka on julkaistu elokuussa 2017.


title: XCOM 2

text: Peli on saanut Pelit-lehden arvostelussa arvosanaksi 92/100.


title: Amalie Adlerberg

text: Amalie Adlerberg (16. kesäkuuta 1808 Baijeri – 1888) oli saksalaissyntyinen nainen, joka oli ensin naimisissa Venäjän Ruotsin-lähettilään Alexander von Krüdenerin kanssa, sitten Nikolai Adlerbergin kanssa, joka oli Suomen kenraalikuvernööri 1866–1881. Hän oli Fjodor Tjuttševin rakastettu ja muusa. Hän harjoitti hyväntekeväisyyttä niin Suomessa kuin Venäjälläkin.


title: Amalie Adlerberg

text: Hän oli ruhtinatar Theresa Mecklenburg-Sterlitzin ja kreivi Maximilian-Emanuel von und zu Lerchenfeldin tytär.


title: Amalie Adlerberg

text: Adlerberg oli yksi niistä 36 kuuluisasta kaunottaresta, jotka oli vuosina 1827–1850 kuvattu müncheniläiseen "Schönheitengalerieen" (Kaunotargalleria).


title: Amalie Adlerberg

text: Hänen muotokuvansa on Mustion kartanossa. Kartanon omistaja Magnus Linder on hänen jälkeläisiään.


title: POSCO

text: POSCO (aiemmin "Pohang Iron and Steel Company") oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman neljänneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 41,97 miljoonaa tonnia terästä. Vuonna 1968 perustetun yrityksen kotipaikka on Etelä-Korean Pohang. Terästä valmistetaan yhtiön Pohangin ja Gwangyangin tehtailla.


title: POSCO

text: Konserniyhtiön osake noteerataan Etelä-Korean, Tokion, Lontoon ja New Yorkin pörsseissä.


title: Arvo Lauri

text: Arvo Heikki Lauri ( 26. huhtikuuta 1931 Lappeenranta – 2015 Hamina) oli suomalainen upseeri, joka toimi Kainuun prikaatin komentajana.


title: Arvo Lauri

text: Laurin vanhemmat olivat majuri Heikki Lauri ja Liisa Virtaniemi. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1953 oli Aino Kääriäinen (k. 1984) ja toinen vuodesta 1990 Maija Lotiaho.


title: Arvo Lauri

text: Lauri suoritti 7/8 luokkaa Kuopion lyseossa ja valmistui Kadettikoulusta 1953. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1963 ja Maanpuolustuskurssin 1968. Lauri toimi nuorempana upseerina 6. prikaatissa 1953 ja sen jälkeen Uudenmaan jääkäripataljoonassa vuoteen 1957, jolloin hän siirtyi Reserviupseerikouluun panssarintorjuntaosaston johtajaksi. Pääesikunnan tarkastusosastolla Lauri työskenteli 1961–1963, Sotakorkeakoulun opettajana 1967–1971, pataljoonan komentajana Savon Prikaatissa 1971–1973, Pääesikunnan koulutustoimiston päällikkönä 1973–1977 ja Sotakorkeakoulun apulaisjohtajana 1977–1979. Kainuun prikaatia Lauri komensi Martti Alatalon jälkeen vuodesta 1979 vuoteen 1982, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Arvo Lauri

text: Lauri ylennettiin vänrikiksi 1951, luutnantiksi 1954, yliluutnantiksi 1957, kapteeniksi 1963, majuriksi 1964, everstiluutnantiksi 1971 ja everstiksi 1977.


title: Louise von Christierson

text: Louise von Christierson (1836 – 1908) oli suomalainen kulttuurimesenaatti. Hänen kiinnostuksenkohteensa oli suomalainen taidekäsityö.


title: Louise von Christierson

text: Hänen puolisonsa oli Kirkniemen kartanon omistaja Carl Gustaf von Christierson.


title: Ojansivu

text: Ojansivu on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Ojansivuja:


title: Jenny Solin

text: Jenny Solin (s. 1. heinäkuuta 1996 Sollefteå) on ruotsalainen maastohiihtäjä.


title: Jenny Solin

text: Nuorten MM-kilpailuissa Râșnovissa 2016 Solin saavutti Ruotsin joukkueen mukana viestikultaa. Vapaan hiihtotavan sprintissä hän saavutti pronssia. Solin kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Ulricehamnin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa tammikuussa 2017. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Pyeongchangin perinteisen hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2017 oltuaan 20:s. Seuraavana päivänä hän saavutti saman sijoituksen 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa.


title: Iknologia

text: Iknologia on tieteenala, joka tutkii kaikkia eliöistä jälkeen jääneitä jälkiä, erityisesti fossiilisia jälkiä. Joskus eliöstä ei jää näkyvää fossiilia, kuten eläinten luurangot tai kivettyneet kasvit. Tällöin eliöstä on kuitenkin voinut jäädä jälkeen eräänlainen muotti tai valos. Näitä on syntynyt, kun eliön ympärillä ollut maa-aines on kivettynyt. Iknologian haara neoiknologia tutkii nykyisten eliöiden jälkiä. Useiden vuosikymmenien aikana iknologisten tutkimusten avulla on selvitetty evoluutiota, muinaisten eläinten käyttäytymistä, ja muinaisten ympäristöjen oloja, kuten ekosysteemejä sekä vesi- ja ilmastosysteemejä. Iknologiaan liittyviä tieteenaloja ovat paleontologia, geomorfologia, sedimentologia, stratigrafia, pedologia ja biologia.


title: Gerdau

text: Gerdau SA oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman 17. suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 17,03 miljoonaa tonnia terästä. Vuonna 1961 perustetun yrityksen kotipaikka on Brasilian eteläosassa sijaitseva Porto Alegre. Konserniyhtiön osake noteerataan São Paulon, New Yorkin ja Madridin pörsseissä. Yrityksellä on noin 45 000 työntekijää ja on teollisesti läsnä 14 eri valtiossa. Sillä on operatiivista liiketoimintaa Amerikan, Euroopan ja Aasian mantereiden alueella.


title: Dinitrobentseeni

text: Dinitrobentseeni viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Nitroaniliini

text: Nitroaniliini viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Aminofenoli

text: Aminofenoli viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Grazin raitiotieliikenne

text: Grazin raitioliikenne on yksi Grazin julkisen liikenteen muodoista.


title: Grazin raitiotieliikenne

text: Raitiotieliikenne aloitettiin Grazissa vuonna 1878, jolloin rakennettiin 2,2 kilometriä pitkä hevosraitiotie Grazin päärautatieasemalta Jakominiplatzille. Kaksi vuotta liikennöin aloituksen jälkeen linjaston pituus oli kasvanut 6,1 kilometriin.


title: Grazin raitiotieliikenne

text: Vuosisadan lopulla hevosraitiotietä alettiin korvata sähköisella raitiotiellä kaupungin sekä hevosraitiotien liikennöitsijän solmiman sopimuksen myötä. Samalla linjastoa laajennettiin esikaupunkialueille. Raitiotien matkustajamäärät putosivat 1930-luvun alussa huonon taloustilanteen myötä, mutta toisen maailmansodan aikana linjaa 1 päätettiin kuitenkin kehittää ruuhka-ajan matkustusmäärien noustessa. Kysyntää tyydytettiin ostamalla Saksasta käytettyjä raitiovaunuja.


title: Grazin raitiotieliikenne

text: Maailmansodan jälkeen tarve kapasiteetin lisäykselle oli suuri, jonka myötä vanhentuneiden vaunujen tilalle tilattiin uusia vaunuja. Seuraavien vuosikymmenten aikana henkilöautoliikenteen nousun myötä linjastoja kuitenkin karsittiin ja lyhennettiin. Myös rahtiliikenne raitioteillä lopetettiin.


title: Grazin raitiotieliikenne

text: 1990-luvulla Grazin raitiotieverkkoa laajenettiin monen vuosikymmenne tauon jälkeen. Samalla bussiliikenteen ja raitiotieliikenteen vaihtopaikka keskitettiin Jakominiplatzille. Myöhemmin 2000-luvulla linjoja 4–6 laajennettiin.


title: Nitrobentsoehappo

text: Nitrobentsoehappo viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Tomi Mustonen (jääpalloilija)

text: Tomi Mustonen (s. 19. lokakuuta 1984) on suomalainen jääpalloilija. Hän edustaa Suomen Bandyliigassa pelaavaa Porin Narukerää.


title: Tomi Mustonen (jääpalloilija)

text: Tomi Mustonen on pelannut kaudesta 2003 alkaen Bandyliigaa. Syksyllä hän siirtyi Ruotsin Elitserienin Ljusdals BK:hon, jossa Mustonen pelasi kaksi kautta, mutta palasi kahden Ljusdalissa vietetyn kauden jälkeen takaisin Poriin ja kasvattajaseuraansa Narukerään.. Sen jälkeen hän palasi kesällä 2009 Poriin, ja jatkoi jääpallouraansa Narukerässä, jossa hän on voittanut Bandyliigan runkosarjan maalikuninkuuden kolme kertaa eli kausina 2010-11, 2011-12 ja 2015-16., Mustonen on tehnyt ennen 2016-17 alkua kaikkiaan 236 maalia 171 runkosarjaottelussa.


title: Tomi Mustonen (jääpalloilija)

text: Tomi Mustonen nousi vuonna 2015 A-maajoukkueeseen. Ensimmäisen kerran hän edusti Suomea MM-kisoissa keväällä 2016, jolloin hän oli voittamassa Suomelle MM-hopeaa. Mustonen on pelannut urallaan kahdet MM-kisat.


title: Tomi Mustonen (jääpalloilija)

text: Maajoukkueessa


title: Aminobentsoehappo

text: Aminobentsoehappo viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Pekka Ripatti

text: Pekka Ripatti on Energiaviraston Uusiutuva energia -ryhmän johtaja sekä Helsingin yliopiston metsä-, energia- ja ympäristökysymysten dosentti. Tohtoriksi Ripatti väitteli vuonna 1997 kansantaloudellisesta metsäekonomiasta Helsingin yliopistossa. Väitöskirja käsittelee metsätilojen omistuksen pirstoutumista ("Factors affecting partitioning of private forest holdings in Finland. A logit analysis").


title: Pekka Ripatti

text: Energiavirastossa Ripatti on työskennellyt vuodesta 2012 lähtien. Tapio Oy:ssä hän työskenteli 2009-2011 johtajana ja kehittämispäällikönä. Työtehoseuran tutkimusjohtajana hän työskenteli 2003-2008. Vuosina 1988-2002 hän työskenteli Metsäntutkimuslaitoksessa (nyk. Luonnonvarakeskus) tutkijana ja Helsingin tutkimuskeskuksen johtajana. Ripatin tutkimuksissa on tarkasteltu metsänomistajien käyttäytymistä, puun tarjontaa sekä metsä- ja energiapolitiikan taloudellisia ohjauskeinoja.


title: Pekka Ripatti

text: Pekka Ripatti on ollut mukana lukuisissa eri ministeröiden, muiden viranomaisten ja toimialajärjestöjen metsä- ja energiapolitiikkaa käsittelevissä työryhmissä.


title: Diklooribentseeni

text: Diklooribentseeni viittaa kolmeen saman aineen isomeeriin:


title: Frida Erkers

text: Frida Erkers (s. 5. tammikuuta 1992) on ruotsalainen maastohiihtäjä.


title: Frida Erkers

text: Erkers kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2015. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2017 oltuaan Pyeongchangin perinteisen hiihtotavan sprintissä 29:s. Seuraavana päivänä hän oli 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 17:s.


title: Javier Fernández Fernández

text: Javier Fernández Fernández (s. 7. tammikuuta 1948) on espanjalainen poliitikko. Hän on koulutukseltaan vuori-insinööri. Fernández Fernández on Asturian sosialistisen liiton ("Federación Socialista Asturiana", lyh. FSA–PSOE) pääsihteeri. Hän toimi Espanjan sosialistisen työväenpuolueen (PSOE) väliaikaisen johtoryhmän virkaa toimittavana pääsihteerinä lokakuusta 2016 kesäkuuhun 2017.


title: Javier Fernández Fernández

text: Javier Fernández on itsehallinnollisen Asturian ruhtinaskunnan johtaja (asturiaksi "Presidente del Principáu d'Asturies", espanjaksi "Presidente del Principado de Asturias") vuodesta 2012 lähtien.


title: OnePlus X

text: OnePlus X on kiinalaisen OnePlusin julkaisema Android-puhelin. Se julkaistiin 29. lokakuuta 2015, kolme kuukautta OnePlus 2 jälkeen.


title: OnePlus X

text: OnePlus X oli saatavilla kolmena vaihtoehtona: Onyx (Musta), Champagne (Valkoinen) ja rajoitettu erä keraamisia versioita. OnePlus X vaati alun perin kutsun, mutta 28. tammikuuta 2016 jälkeen kutsua ei enää vaadita.


title: OnePlus X

text: Pian sen jälkeen kun OnePlus 2 julkaistiin, OnePlusin perustaja Carl Pei vihjasi uutta laitetta vuoden 2015 lopulle popup-haastatteluissa New Yorkissa. Kuukausien spekuloinnin jälkeen OnePlus X paljastettiin virallisesti 29. lokakuuta 2015. Puhelin sai kiitosta kriitikoilta sen tyylikkäästä muotoilusta ja korkeasta laadusta. Puhelimen hinnaksi ilmoitettiin 269 euroa. Keraamisen mallin hinnaksi ilmoitettiin 369 euroa.


title: OnePlus X

text: Puhelin käyttää OxygenOS käyttöjärjestelmänä, joka perustuu Android 6.0.1. Puhelimeen on kolme pääväriä (musta, valkoinen ja keraami), mutta siihen on saataville useita kuoria.


title: JFE Holdings

text: JFE Holdings Inc. (JFE) oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman kahdeksanneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 29,83 miljoonaa tonnia terästä. Yrityksen kotipaikka on Japanin Tokio. JFE Holdings muodostettiin vuonna 2002 kun kaksi Japanin suurimpiin kuuluvaa teräsyhtiötä yhdistettiin. Teräsyhtiön osake noteerataan Tokion pörssissä ja on mukana Nikkei 225 -osakeindeksissä.


title: China Baowu Steel Group

text: China Baowu Steel Group eli Baowu Steel tai "China Baowu Group", marraskuuhun 2016 asti Baosteel Group ("Baosteel") oli vuonna 2017 tuotantomäärältään maailman toiseksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 65,39 miljoonaa tonnia terästä. Baowu Steel muodostettiin marras-joulukuussa 2016 yhdistämällä aiemman Baosteel Groupin ja Wuhan Iron & Steel Groupin (Wuhan Steel Group) toimintoja. Yrityksen palveluksessa oli vuonna 2016 yhteensä 228 000 työntekijää. Teräsjätin muodostaneista yhtiöistä Baosteel oli maailman viidenneksi suurin ja Wuhan Steel Group maailman 11. suurin teräksenvalmistaja.


title: China Baowu Steel Group

text: Vuonna 2015 Baosteel Group oli tuotantomäärältään maailman viidenneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 34,94 miljoonaa tonnia terästä. Yrityksen kotipaikka on Kiinan Shanghai. Baosteel -konsernilla oli vuoden 2014 päättyessä palveluksessaan noin 130 000 työntekijää.


title: China Baowu Steel Group

text: Alkujaan vuonna 1978 perustetun konserniyhtiön omistaja on Kiinan valtio omaisuuden hallintakomissionsa kautta. Useat konsernin tytäryhtiöistä on kuitenkin pörssinoteerattu (mm. Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.; Xinjiang BaYi Iron & Steel Co., Ltd.; Shanghai Baosight Software Co., Ltd.; SGIS Songshan Co.,Ltd.). Tytäryrityksistä esimerkiksi Baoshan Iron & Steel listattiin maailman suurimpien pörssiyritysten Forbes Global 2000 -listan (2016) sijalle 728 ja toukokuussa 2016 sen markkina-arvo oli 14,5 miljardia dollaria.


title: HBIS Group

text: HBIS Group tai Hesteel Group ("Hesteel Group Co., Ltd"; lyhyesti "Hesteel"; aiemmin myös "Hebei Iron and Steel"; HBIS) oli vuonna 2017 tuotantomäärältään maailman neljänneksi suurin ja Kiinan toiseksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 45,56 miljoonaa tonnia terästä. Kahta vuotta aiemmin (2015) yhtiö oli maailman toiseksi suurin teräksenvalmistaja. Yrityksen kotipaikka on Kiinan Shijiazhuang. Se perustettiin vuonna 2008 kun kaksi Hebein maakunnassa ollutta teräsyhtiötä yhdistettiin suuremmaksi metalliteollisuuskonserniksi. Yhtiön päämarkkina-alue on Pohjois-Kiina. Enemmistöomistaja on Kiinan valtio omaisuuden hallintakomissionsa kautta. Yhtiöllä on yli 20 tytäryritystä ja palveluksessaan yli 120 000 työntekijää. Se on laajentunut muun muassa hankkimalla hallintaansa terästehtaan Serbiasta ja kuparikaivoksen Etelä-Afrikasta. HBIS Group yhtiö oli vuonna 2018 maailman suurimpien yritysten Fortune Global 500 -listan sijalla 239.


title: HBIS Group

text: HBIS Group on tunnetu osaksi tytäryhtiönsä Hesteelin kautta. Hesteelin osake noteerataan Shenzhenin pörssissä. Maailman suurimpien pörssiyritysten Forbes Global 2000 -listalla (2018) Hesteel luokiteltiin sijalle 1212. Kesäkuussa 2018 sen markkina-arvo oli 5,5 miljardia dollaria. Hesteel-pörssiyhtiön palveluksessa oli runsas 37 000 työntekijää, ja se muodosti vain osan laajemmasta HBIS-yrityskonsernista.


title: Nippon Steel & Sumitomo Metal

text: Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation (NSSMC) oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman kolmanneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 46,37 miljoonaa tonnia terästä. Vuonna 1949 perustetun yrityksen kotipaikka on Japanin Tokio. Konserniyhtiön osake noteerataan Tokion pörssissä ja on mukana Nikkei 225- ja Topix 100 -osakeindekseissä. Teräskonsernilla on noin 85 000 työntekijää. Maaliskuussa 2014 yhtiöllä oli yli 300 tytäryritystä.


title: Shagang Group

text: Shagang Group oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman kuudenneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 34,21 miljoonaa tonnia terästä. Yrityksen kotipaikka on Kiinan Zhenjiang. Vuonna 1975 perustettu konserniyhtiö on yhtiömuodoltaan osakeyhtiö. Sen palveluksessa on yli 30 000 työntekijää.


title: Ansteel Group

text: Ansteel Group oli vuonna 2015 tuotantomäärältään maailman seitsemänneksi suurin teräsyhtiö. Se valmisti tuolloin yhteensä 32,50 miljoonaa tonnia terästä. Yrityksen kotipaikka on Kiinan Anshan. Konserniyhtiön omistaa on Kiinan valtio omaisuuden hallintakomissionsa kautta.


title: Unescon maailmanperintökohteet Uudessa-Seelannissa

text: Unesco on nimennyt Uudesta-Seelannista kolme kohdetta maailmanperintöluetteloon. Kohteet ovat merkittäviä luonnon- ja kulttuuriperintönsä ansiosta.


title: Emma-palkinnot 2017

text: Emma-palkinnot 2017 jaettiin Emma-gaalassa Espoo Metro Areenalla 4. helmikuuta 2017.


title: Emma-palkinnot 2017

text: Yleisöäänestykset


title: Bandyliigakausi 2015–2016

text: Jääpallon Suomen mestaruus kaudella 2015-2016 ratkaistiin yhdeksän joukkueen runkosarjan jälkeen kahdeksan parhaan joukkueen pudotuspeleillä.