title: Selkäviikko

text: Selkäviikko on nimitys, jota käytettiin vuoden alun, talven selän, viikoista. Ne alkoivat nuutinpäivän joulunlopettajaistanssien myötä ja jatkuivat laskiaiseen ja Marjan päivään asti. Selkäviikkoina hankittiin poltto- ja rakennuspuut. Joulun aikainen herkuttelu ja loikoilu oli ohi. Selkäviikkoina ajateltiin oltavan arjessa kiinni mutta työnilon helpottavan työn ponnistuksia.


title: Ubuntun sovellusvalikoima

text: Ubuntun sovellusvalikoima () on Canonicalin ylläpitämä sovelluskauppa ja pakettivarasto Linux-jakeluille. Se on ollut Ubuntussa versiosta 9.10 lähtien ja Ubuntu Touchissa versiosta 1.0 lähtien. Sitä on käytetty myös muissa Linux-jakeluissa, mutta nyttemmin monet jakelut ovat luopuneet siitä. Ubuntu MATE luopui Ubuntu Software Centerin käytöstä Ubuntu MATE 15.10 Alpha 2 -version myötä ja Canonical ilmoitti 10. elokuuta 2015 lopettavansa deb-pakettien hyväksymisen sovelluskauppaansa ja korvaavansa sovelluskaupan klikkipaketeilla ().


title: Zurab Sak’andelidze

text: Zurab Sak’andelidze (, , 9. elokuuta 1945 Kutaisi, Georgian SNT – 25. tammikuuta 2004 Tbilisi, Georgia) oli Neuvostoliittoa edustanut koripallovalmentaja ja koripalloilija.


title: Zurab Sak’andelidze

text: Sak’andelidze saavutti Neuvostoliiton joukkueessa kesäolympialaisista kultaa Münchenissä 1972 ja pronssia Méxicossa 1968, MM-kilpailuista kultaa vuonna 1967 sekä pronssia 1970 ja EM-kilpailuista kultaa vuosina 1965, 1967, 1969 ja 1971 sekä pronssia vuonna 1973.


title: Thomas Dähne

text: Thomas Dähne (s. 4. tammikuuta 1994 Oberaudorf, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Pelipaikaltaan hän on maalivahti.


title: Thomas Dähne

text: Dähne aloitti ammattilaisuransa itävaltalaisessa Red Bull Salzburgissa, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi yhden ottelun Itävallan Bundesliigassa toukokuussa 2013. Vuosina 2012–2014 Dähne pelasi Red Bull Salzburgin kakkosjoukkueessa FC Lieferingissä 55 ottelua Erste Ligassa. Vuosina 2014–2015 hän edusti Saksan 2. Bundesligassa pelaavaa RB Leipzigiä, jossa hän pelasi kakkosjoukkueessa 12 ottelua, mutta edustusjoukkueessa ei yhtään.


title: Thomas Dähne

text: Elokuussa 2015 Dähne siirtyi loppukauden mittaisella sopimuksella Suomen Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubiin.


title: Thomas Dähne

text: Dähne on edustanut Saksaa alle 16-vuotiaista alle 20-vuotiaisiin maajoukkuetasoilla. Vuonna 2011 hän kuului alle 17-vuotiaiden maajoukkueeseen MM-kilpailuissa, muttei pelannut yhtään ottelua.


title: Android One

text: Android One on Googlen projekti, jonka tavoitteena on tuottaa "puhtaalla" eli muokkaamattomalla Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja älypuhelimia. Google ei itse valmista Android One -puhelimia, vaan standardoi sarjan laitteet. Android One -puhelimille on luvattu isot Android-päivitykset kahdeksi vuodeksi ja tietoturvapäivitykset kolmeksi vuodeksi. Ensimmäiset, noin sadan dollarin hintaiset, Android One -puhelimet julkaistiin 2014.


title: Kumbaya

text: Kumbaya (tunnetaan myös nimillä "Kumbayah" tai "Cumbaya") on hengellinen laulu, joka levytettiin 1920-luvulla. Siitä on tullut suosittu kesäleirien laulu, ja se saavutti suosiota kansanmusiikin suosion paluussa 1950 -ja 1960-luvuilla.


Maa aikojen alussa 11: Pikkusaurusten matkassa on "Maa aikojen alussa" -elokuvasarjan yhdestoista osa. Elokuvan ohjasi ja tuotti Charles Grosvenor, joka on ohjannut myös kahdeksan muuta kyseisen sarjan elokuvaa. Käsikirjoituksen elokuvaan laati John Loy.


title: Maa aikojen alussa 11: Pikkusaurusten matkassa

text: Elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle ja VHS-kasetille, elokuvissa esittämisen sijaan.


text: Elokuvan päähenkilö, "Pikkutassu" joutuu vaikeuksiin valehdeltuaan laumalleen, että joukko pikkusauruksia olisi syönyt kaikki "puukarkeiksi" kutsutut lehdet. Tämän seurauksena Pikkutassu menettää luottamuksen ystäviinsä, laumaansa ja pikkusauruksiin, jotka pakenevat suuremmilta dinosauruksilta suurena tuntemattomana tunnetulle aavikolle, josta paetessaan he tuovat mukanaan joukon vaarallisia terävähampaita. Pikkutassun on jälleen saatava pikkusaurusten luottamus, jotta hän voi pelastaa laumansa ja ystävänsä lihansyöjiltä.


title: Harting

text: Harting tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Michael Tumi

text: Michael Tumi (s. 12. helmikuuta 1990 Padova) on italialainen pikajuoksija, joka kilpailee pääosin 100 metrin juoksussa. 183 senttimetriä pitkä ja 76 kilogrammaa painava Tumi edustaa G.S. Fiamme Oro Padovaa.


title: Michael Tumi

text: Tumi oli mukana Italian viidenneksi sijoittuneessa pikaviestijoukkueessa vuoden 2011 MM-kilpailuissa Daegussa. Vuoden 2013 sisäratojen EM-kilpailuista Göteborgista Tumi saavutti pronssia 60 metriltä ajalla 6,52. Samana vuonna hän voitti Välimeren kilpailuista kultaa pikaviestistä ja pronssia 100 metriltä.


title: Michael Tumi

text: Tumi pitää hallussaan sisäratojen 50 ja 60 metrin juoksun Italian ennätystä.


title: Alžan Žarmuhamedov

text: Alžаn Musurbekovitš Žаrmuhаmedov (, , s. 2. lokakuuta 1944 Tavaksai, Kazahstanin SNT [nyk. Uzbekistan]) on kilpauransa päättänyt, Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija.


title: Alžan Žarmuhamedov

text: Žаrmuhаmedov saavutti Neuvostoliiton joukkueessa kesäolympialaisista kultaa Münchenissä 1972 ja pronssia Montréalissa 1976, MM-kilpailuista hopeaa vuonna 1978 sekä pronssia 1970 ja EM-kilpailuista kultaa vuosina 1967, 1971 ja 1979 sekä hopeaa vuonna 1979.


title: Rankaisija

text: Rankaisija () on yhdysvaltalainen toimintaelokuva vuodelta 1989. Elokuva perustuu Marvel-sarjakuvakustantamon antisankari Tuomariin, jota elokuvassa esittää Dolph Lundgren. Muissa pääosissa ovat muun muassa Louis Gossett Jr. ja Jeroen Krabbé. Elokuva on kuvattu Australiassa.


title: Rankaisija

text: "Rankaisija" esitettiin Suomessa MTV3-kanavalla toukokuussa 2011 ja julkaistiin DVD- ja Blu-ray-formaateissa vuonna 2013. Se on julkaistu suomeksi myös VHS-videona.


title: Rankaisija

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen pitää synkkää "Rankaisijaa" yhtenä maailman väkivaltaisimmista elokuvista ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Vadim Kapranov

text: Vadim Pavlovitš Kapronov (, s. 26. helmikuuta 1940 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt, Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija.


title: Vadim Kapranov

text: Pelaajana Kapronov saavutti Neuvostoliiton joukkueessa olympiapronssia Méxicossa 1968.


title: Vadim Kapranov

text: Pitkällä valmentajanurallaan Kapronov valmensi muun muassa päävalmentajana Venäjän naisten maajoukkuetta, joka Kapronovin johdolla voitti olympiapronssia Ateenasta 2004, MM-hopeaa Kiinasta 2002, Euroopan mestaruuden Kreikasta 2003 ja EM-hopeaa Ranskasta 2001.


title: Luettelo valtionpäämiesten lentokoneista

text: Tämä on luettelo valtionpäämiesten lentokoneista.


text: Algerian hallituksella on käytössään yksi Airbus A340-500, yksi ATR 72-600, kolme Gulfstream IV:ää ja yksi Gulfstream V.


text: Argentiinan presidentillä ja hänen perheellään on käytössään useita lentokoneita. Niistä tunnetuin on presidentin kansainvälisillä vierailuillaan käyttämä Boeing 757-200 (rekisteritunnus T-01, kutsutunnus Tango 01).


text: Laivastoon kuuluvat seuraavat lentokoneet:


title: Marcos Sanza Arranz

text: Marcos Sanza Arranz (s. 14. tammikuuta 1977 Aranda de Duero) on andorralainen yleisurheilija.


title: Marcos Sanza Arranz

text: Hän on yhdeksänkertainen Euroopan pienten valtioiden kisoiden mitalisti. Vuonna 2007 hän saavutti pronssia 5 000 metrin juoksussa, vuonna 2009 hän saavutti hopeaa 5 000 metrin juoksussa ja pronssia 10 000 metrin juoksussa., vuonna 2011 hän saavutti hopeaa 10 000 metrin juoksussa ja pronssia 5 000 metrin juoksussa, vuonna 2013 hän saavutti kultaa 10 000 metrin juoksussa ja pronssia 5 000 metrin juoksussa sekä vuonna 2015 hän saavutti kultaa 10 000 metrin juoksussa ja hopeaa 5 000 metrin juoksussa.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Kuusisaari on noin kaksi kilometriä pitkä asuttu saari Leppävedessä Laukaassa. Saari on ollut osa Laukaan Vuonteella sijainneen Pernasaaren valtionvirkatalon tiluksia. Vuonna 1926 saaresta lohkottiin Ruusulan ja Karjalan tilat itsenäisiksi tiloiksi. 2000-luvulla saari on yhdistettynä Riihiniemen kohdalta mantereeseen pengersillalla. Tiloja lukuun ottamatta saari kuuluu kansalliseen veneulkoilualueeseen ja on virkistysaluetta.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Saari on noin kaksi kilometriä pitkä. Pääosan saaresta muodostavat kaksi luode–kaakko-suuntaista kivistä kumpumoreeniselännettä, joiden liepeillä on hienoa hietaa ja moreeniselänteiden välisissä painanteissa hiesua, paikoin myös savea.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Pohjoisessa moreeniselänteistä muodostuu kaksi niemeä: Kiviniemi ja Jorpakanniemi, joiden väliin jää saareen pohjoisluoteesta työntyvä Poudanlahti. Saaren korkein kohta on Jorpakanniemellä sijaitseva Kurkivuori, jonka korkeus on runsaat 107,5 metriä merenpinnasta ja vajaat 27 metriä Leppäveden pinnasta.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Lähimpiin muihin saariin kuuluu etelässä Pernasaari, jota erottaa Kuusisaaresta matala, ruovikoitunut Likosalmi. Sen lähistöllä olevia pienempiä saaria ovat Vasikkasaari ja Mäkisaari. Pohjoisessa Kuusisaaren ja mantereen väliin jää Pukkisaari, jota erottaa Kuusisaaresta Jortaani ja mantereesta Matosalmi. Lännessä ovat Iso ja Pieni Selkäsaari, idässä kapeiden salmien mantereesta erottama Karisaari.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Lähin yhteys mantereelle muodostuu pohjoisessa Suppaanniemen ja Riihiniemen kohdalla sekä lännessä Karisaarta vastapäätä vajaan 400 metrin levyisten salmien yli ja lännessä Vuonteen luona vajaan 600 metrin levyisen salmen yli. Näistä Riihiniemen kohdalla olevan matalan, ruovikoituneen salmen yli on rakennettu pengersilta.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Saaressa esiintyy lehmusmetsää. Saaren eteläosien hienosedimenttimaita on raivattu pelloksi.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Historiallisesti Kuusisaari on Laukaan Savion maarekisterikylää. Saari on ollut osa Laukaan Vuonteella sijainneen Pernasaaren valtionvirkatalon ja myöhemmin siinä vuosina 1931–1994 toimineen Pernasaaren koulukodin tiluksia.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Isonjaon karttoihin 1700-luvun lopulta ja 1800-luvun alusta perustavassa Maanmittaushallituksen historiallisen kartta-arkiston pitäjänkartassa saaressa on ollut metsän ohella vain niittyä alavimmissa painanteissa. Vanhimmassa painetussa peruskartassa vuodelta 1963 ja edelleen 2010-luvulla saaren eteläosan alavat painanteet ovat peltona.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Vuonna 1926 Pernasaaren valtionvirkatalossa toimitetussa vuokra-alueiden järjestetelyssä erotettiin valtionvirkatalon tiluksista Kuusisaaressa sijaitsevat Ruusulan ja Karjalan tilat itsenäisiksi tiloiksi pääosan osan saaresta muutoin jäädessä osaksi valtionvirkatalon tiluksia. Vielä vuonna 1963 ja edelleen vuonna 1983 pääosa saaren muista pelloista ja metsistä kuului viereisen Juntuslahden vastarannalla sijainnelle Pernasaaren koulukodille.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: Viereisistä pienemmistä saarista Pernasaari etelässä oli 1960-luvulla asuttu, ja siellä sijaitsi Maunola-niminen maatila. Vasikkasaaressa, Pukkisaaressa, Isossa ja Pienessä Selkäsaaressa sekä itse Kuusisaaressa oli jo tuolloin muutaman mökin verran kesämökkiasutusta.


title: Kuusisaari (Laukaa)

text: 2000-luvulla Kuusisaari on pohjoisesta Riihiniemestä rakennetun pengersillan välityksellä yhteydessä mantereeseen. Pääosa Kuusisaaren pelloista oli 2010-luvulla edelleen viljelyksessä. Saaressa sijaitseva Ruusulan tila toimi 2010-luvulla marjatilana, ja aiemmin myös viinitilana. Kesäasutusta oli 2010-luvulla muodostunut myös Pernasaareen, eivätkä Maunolan tilan pellot siellä enää olleet viljelykäytössä.


title: Martin Heinrich Rathke

text: Martin Heinrich Rathke (1793–1860) oli saksalainen anatomi ja professori Tartossa ja Königsbergissä. Hän tutki varsinkin selkärankaisten sikiökehitystä. Hän muun muassa osoitti, että maaluurankoisten sikiökehitysasteilla esiintyy kidusrakoja ja kiduskaaria ja selvitti urogenitaalielinten kehityksen.


title: Taneli Ronkainen

text: Taneli Aarne Ronkainen (s. 28. maaliskuuta 1995 Kuusamo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä.


title: Taneli Ronkainen

text: Ronkainen aloitti jääkiekkoilun 10-vuotiaana Kuusamon Pallo-Karhuissa. Hän muutti C-juniori-ikäisenä kauden 2010–2011 alussa perheineen Ouluun ja siirtyi samalla Oulun Kärppiin. Ronkainen oli seuran C-nuorten tehokkain puolustaja sekä C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa tehoilla 1+13=14 että SM-karsinnoissa tehoilla 4+8=12. Oulun Kärpät 46 ry palkitsi hänet lokakuun 2010 kuukauden juniorina. Kaudella 2013–2014 Ronkainen voitti A-nuorten SM-hopeaa.


title: Taneli Ronkainen

text: Kaudella 2015–2016 Ronkainen nousi Kärppien SM-liigajoukkueen vahvuuteen. Hän pelasi joukkueessa muutamia harjoitusotteluita, mutta Ronkainen debytoi ensimmäisessä miesten sarjaottelussa 6. lokakuuta 2015 Mestarien liigan playoff-ottelussa saksalaista Düsseldorfer EG:tä vastaan. SM-liigadebyyttinsä hän teki Kärppien seuraavassa ottelussa 8. lokakuuta 2015 vieraissa Tapparaa vastaan, jolloin Ronkainen sai jääaikaa 6.47 minuuttia. Noin viikkoa myöhemmin hän teki kevääseen 2017 asti ulottuvan liigasopimuksen Kärppien kanssa. Ronkainen teki liigauransa avausmaalin 20. helmikuuta 2016 vieraissa JYPiä vastaan. Maali hyväksyttiin videotarkastuksen jälkeen.


title: Taneli Ronkainen

text: Ronkainen pelasi runkosarjan 2015–2016 varsin pienessä roolissa ja teki 32 ottelussa tehot 1+1=2. Kevään 2016 pudotuspeleissä hänen vastuunsa kasvoi huomattavasti Markus Nutivaaran loukkaannuttua ensimmäisessä välieräottelussa. Ronkainen teki seitsemässä pelaamassaan playoff-ottelussa kolme maalia. Hän ratkaisi Kärpille SM-pronssia tehtyään pronssiottelussa 15. huhtikuuta 2016 JYPiä vastaan 3–2-voittomaalin. Kimmo Koskenkorva valitsi Ronkaisen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. CHL:ssä hän pelasi kauden aikana viisi ottelua ilman tehopisteitä. Ronkainen voitti myös CHL-hopeaa. Kesäkuussa 2016 Ronkaisen sopimusta jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2019 saakka.


title: Taneli Ronkainen

text: Kaudella 2016–2017 Ronkainen kärsi loukkaantumisista ja jäi terveenä ollessa pieneen rooliin Kärppien SM-liigajoukkueessa. Tammikuussa 2017 hän joutui noin kahdeksi kuukaudeksi sivuun saatuaan ylävartalovamman SaiPan Joni Nikon taklattua Ronkaista. Ronkainen palasi kaukaloihin maaliskuussa ja siirtyi Kärppien A-nuorten vahvuuteen. Kaudella 2017–2018 hän kiersi kaikkien puolustajien terveinä ollessa pääasiassa Kärppien seitsemäntenä puolustajana Aleksi Mäkelän kanssa. Ronkainen sai varsinkin kevätkaudella peliaikaa Miika Koiviston ja Lasse Kukkosen pelatessa Pyeongchangin olympiakisoissa sekä loukkaamisten myötä. Mikko Niemelän ja Aleksi Mäkelän pitkäaikaiset loukkaantumiset avasivat hänelle kuitenkin loppukaudella vakiopaikan Kärppien pelaavassa kuusikossa, jossa Ronkainen pelasi pääasiassa Lasse Kukkosen puolustajaparina. Hän teki runkosarjassa lopulta 43 ottelussa tehot 1+9=10 ja 18 playoff-ottelussa neljä syöttöpistettä. Ronkainen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Taneli Ronkainen

text: Syyskuussa 2018 Ronkainen teki Kärppien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen kevääseen 2021 saakka.


title: Highway Hi-Fi

text: Highway Hi-Fi oli Chrysler Corporationin ja Columbia Recordsin yhteistyönä syntynyt levysoitin-järjestelmä, joka oli saatavana lisävarusteena kaikkiin Chrysler Corporationin valmistamiin henkilöautoihin vuosina 1956–1958. Soitin edusti uutta Chryslerin "Forward Look"-tuotepolitiikkaa, joka esitteli yhtymän autojen viimeisimpiä innovaatioita. Highway Hi-Fi ei kuitenkaan saanut riittävää suosiota autonostajien keskuudessa, ja sen käytöstä luovuttiin vuonna 1958.


title: Highway Hi-Fi

text: Lukuisten testikilometrien jälkeen Highway Hi-Fi otettiin mukaan Chrysler Corporationin vuoden 1956 henkilöautomallien lisävarustelistaan. Columbia Recordsin rakentamat levylautaset asennettiin iskunkestäviinn koteloihin auton kojelaudan keskiosan alapuolelle. Levysoitin toimi autoradion kaiuttimien välityksellä ja käytti radion vahvistinjärjestelmää. Levyn pyörimisnopeus 16 2/3 kierrosta minuutissa oli vähäinen verrattaessa sitä normaalien levyjen 33,3 (Lp), 48 (single) 78 (savikiekko) nopeuksiin. Levyn neula oli kolme kertaa ohuempi kuin kotisoittimissa ja levyn koko halkaisijaltaan 17 cm.


title: Highway Hi-Fi

text: Laitteisto toimitettiin tehdasasennettuina eikä niitä voinut asentaa jälkikäteen. Jokaisen soittimen mukana tuli kuuden levyn valikoima, jonka ostaja sai valita mieltymystensä mukaan. Valikoima sisälsi 9–12 tuntia musiikkia, ja koostui yli 30 kokoelmasta The Pajama Game-musikaalista Tšaikovskin kuudenteen sinfoniaan. Highway Hi-Fiin levyn yhtä puolta saattoi soittaa lähes tunnin ajan.


title: Highway Hi-Fi

text: Levykotelo sisälsi levylle tehdyn varastotilan, keraamisen äänivarren ja safiirisen neulan, joka oli kolme kertaa ohuempi kuin kotisoittimissa. Äkkikäännökset, ajoneuvon asento ja nopeus eivät vaikuttaneet soittimen ääneen, sillä lukuisat testit olivat minimoineet värähtelyt ja takasivat levyn pyörimisnopeuden tasaisuuden.


title: Highway Hi-Fi

text: Highway Hi-Fi oli helppokäyttöinen, mutta käytännössä järjestelmä ei kuitenkaan vastannut odotuksia. Laitteen korkea hinta ja levyvalikoiman suppeus tekivät siitä epäsuositun. Myös laitteen toiminta sai osakseen kritiikkiä, joka kohdistui levy-urien nopeaan kulumineen. Ongelman syyksi osoittautui korkeaksi viritetyn äänivarren liiallinen paine. Samalla kun paine esti tehokkaasti neulan pomppimisen se kulutti tarpeettomasti levyä.


title: Highway Hi-Fi

text: Kahden vuoden kokeilun jälkeen soittimesta luovuttiin. Vuosina 1960–1961 RCA ja Philips asensivat omia levysoittimiaan Chrysler Corporationin Plymouthin ja DeSoton malleihin, mutta tämäkin kokeilu jäi lyhytikäiseksi.


title: Claymore (manga)

text: Claymore on Norihiro Yagin luoma mangasarja, jota julkaistiin vuosina 2001–2014. Sarjaa julkaistiin aluksi Shueishan Monthly Shōnen Jump -lehdessä, mutta kustantamon lopettaessa lehden julkaisemisen sarja siirrettiin hetkellisesti Weekly Shōnen Jump -lehteen viiden kuukauden ajaksi, minkä jälkeen julkaiseminen jatkui kustantamon uudessa Jump Square -lehdessä.


title: Claymore (manga)

text: Mangasarjan pohjalta on tehty myös animesarja.


title: Claymore (manga)

text: Claymore sijoittuu nimeämättömälle saarelle, joka on jaettu viiteen osaan, joista neljä ilmansuuntien mukaan. Saari on lisäksi jaettu 47:ään alueeseen. Saarella asuu ihmisten lisäksi yoma-olentoja, muodonmuuttajia, jotka elävät piilossa ihmisten seassa. Ihmiset pelkäävät yomia, joten salaperäinen ”Järjestö” on luonut ihmis-yoma-hybridejä sotureiksi, joiden tehtävä on metsästää ja surmata yomia maksua vastaan. Ihmiset kutsuvat sotureita Claymoreiksi. Sarjan aikana pieni joukko Claymoreja alkaa kuitenkin pohtia Järjestön motiiveja ja kapinoida sitä vastaan.


title: Claymore (manga)

text: Yomat (jap. 妖魔) ovat Järjestön luomia otuksia. Ne ovat parasiitin saastuttamia ihmisiä, joilla on tarve syödä ihmisten lihaa parasiitin pakottamina. Parasiitti ottaa ihmisen valtaansa aivojen kautta ja vaihtaa seuraavaan uhriin edellisen käydessä hyödyttömäksi. Yomat elävät ihmisten joukossa ihmishahmoisina, mutta niiden todellinen ulkonäkö on hirviömäinen: kissamaiset silmät, terävät raateluhampaat, pitkät raajat, harmahtava iho sekä tavallista ihmistä suuremmat voimat.


title: Claymore (manga)

text: Järjestön soturit tunnetaan ihmisten keskuudessa Claymoreina heidän miekkojensa mukaan; toinen yleinen nimitys on ”hopeasilmäiset noidat”, sillä kaikilla sotureilla on harmaat silmät. Claymoreja on koko ajan yhteensä 47, yksi kutakin aluetta kohti. Claymore syntyy, kun ihmiseen, yleensä lapseen, siirretään yoman verta ja kudoksia; tästä siirteestä syntynyt haava ei koskaan parannu. Prosessi aiheuttaa pigmentin katoamisen silmistä ja hiuksista sekä voimien lisääntymisen ja aistien parantumisen. Claymoret hyödyntävät sisäistä yoma-voimaansa, yokia, muuttuakseen ja saadakseen lisää voimaa. Kuitenkin jos Claymore käyttää liikaa yokia, hän saattaa muuttua ”heränneeksi olennoksi”, tietynlaiseksi super-yomaksi, jonka voittaminen on huomattavasti tavallista yomaa vaikeampaa. Tästä syystä järjestö valmistaa vain naispuolisia Claymoreja; miespuolisia Claymoreja luotiin aikoinaan, mutta he olivat alttiimpia muuttumaan heränneiksi olennoiksi. Sarjan aikana Järjestö näennäisesti pyrkii tuhoamaan heränneitä olentoja yomien lisäksi, mutta myöhemmin paljastuu, että järjestö itse on yomien ja heränneiden olentojen takana. Saadakseen uusia Claymoreja Järjestö ottaa huomaansa yleensä orpotyttöjä ja yomien iskuista selviytyneitä, mutta saattaa myös ostaa perheiltä tyttäriä. Claymoreja on kahta tyyppiä, hyökkäyskeskeisiä ja puolustuskeskeisiä. Hyökkäyskeskeiset ovat voimakkaampia, kun taas puolustuskeskeiset pystyvät parantamaan itseään nopeammin ja voivat jopa kasvattaa uusia jäseniä menetettyjen tilalle. Claymoreilla on arvoasteikko, jossa numero 1 on arvostetuin ja 47 vähiten arvostettu.


title: Reece Oxford

text: Reece Joel Oxford (s. 16. joulukuuta 1998 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa West Ham Unitedia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Oxford on ensisijaisesti puolustava keskikenttäpelaaja, mutta hän voi pelata myös keskuspuolustajana.


title: Reece Oxford

text: Oxford siirtyi West Ham Unitedin juniorijoukkueeseen Tottenham Hotspurista vuonna 2011. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa heinäkuussa 2015 Eurooppa-liigan karsintaottelussa FC Lusitanosia vastaan. Debyytti Valioliigassa tapahtui elokuussa 2015 Arsenal FC:tä vastaan.


title: Reece Oxford

text: Oxford debytoi vuonna 2014 Englannin alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän toimi kapteenina vuoden 2015 EM-kilpailuissa, joissa Englanti oli viides.


title: Ágios Theódoros (saari)

text: Ágios Theódoros () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Ródoksen luoteispuolella Chálkin ja Alimián saarten välissä. Saaren pinta-ala on 0,651 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Theódoros kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Alimiá

text: Alimiá () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 7,427 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Alimiá kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Alimiá

text: Alimiá sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen länsipuolella suurin piirtein sen ja Chálkin saaren välissä. Etäisyys sekä Ródokselle että Chálkille on noin 4 meripeninkulmaa (noin 7,5 kilometriä). Alimián ja Ródoksen välissä sijaitsee pienempi Makrýn saari.


title: Antítilos

text: Antítilos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,510 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antítilos kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Antítilos

text: Antítilos on pieni pitkä ja kapea saari, joka sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Tíloksen kaakkoispuolella. Saaren pituus on noin 2,8 kilometriä ja suurin leveys noin 350 metriä. Etäisyys Tílokselle on noin 1,9 meripeninkulmaa (noin 3,5 kilometriä).


title: Domus Botnica

text: Domus Botnica on Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiön omistama opiskelija-asuntola. Oulun vanhin opiskelija-asuntola sijaitsee Toivoniemen saarella Koskikeskuksen kaupunginosassa.


title: Domus Botnica

text: Opiskelija-asuntolan rakennushanke perustui suureksi osaksi lahjoitusten varaan. Oulun kaupunki lahjoitti opiskelija-asuntolaa varten tontin Toivonimestä vuonna 1956. Tämän jälkeen Oulun korkeakouluseura järjesti rakentamisen rahoittamiseksi keräyksen nimellä ”Operaatio Lohkare”. Keräyksessä myytiin Outokumpu- ja Otanmäki-yhtiöiden lahjoittamia pieniä malminkappaleita, joissa oli tulevan yliopiston logo. Keräyksellä ja lahjoituksilla katettiin 34 miljoonaa hankkeen 118 miljoonan markan rakennuskustannuksista, loput katettiin arava- ja pankkilainalla. Valtion avustuksia Domus Botnica ei saanut.


title: Domus Botnica

text: Arkkitehtien Kalevi Lankisen ja Niilo Mattilan suunnittelema talo rakennettiin vuosina 1957–1958, ja se vihittiin käyttöön helmikuun alussa 1959. Domus Botnica oli 1960-luvun puoliväliin asti Oulun ainoa opiskelija-asuntola. Oulun yliopiston ylioppilaskunnan toimistotilat sijaitsivat talossa vuoteen 1964 asti. Talon matalassa siipirakennuksessa toimi eri yrittäjien ylläpitämä baari vuoteen 1975 asti. Rakennuksessa on toiminut kesäisin myös kesähotelli ja retkeilymaja.


title: Domus Botnica

text: Domus Botnica on peruskorjattu vuonna 1981 ja viimeksi vuosina 2013–2014, jolloin liiketiloina ollut vanha siipiosa korvattiin uudisrakennuksella, johon myös sijoitettiin asuntoja.


title: Archángelos (saari)

text: Archángelos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Léroksen saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 1,61 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Archángelos kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Argeloússa

text: Argeloússa () eli Agreloússa (Αγρελούσσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Arkoín saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on 1,32 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Argeloússa kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Argeloússa

text: Argeloússa on yksi Arkoín saarista. Sen ja Arkoín pääsaaren välissä ovat Márathoksen ja Strongylón saaret.


title: Astakída

text: Astakída () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísia-saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,984 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Astakída kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on osa Astakidonísia-saarten ja muiden pienten saarten muodostamaa Natura 2000 -aluetta.


title: Chiliomódi

text: Chiliomódi (; myös "Hiliomódi") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pátmoksen itäpuolella. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chiliomódi kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Chiliomódi

text: Chiliomódilla asui aiemmin Pátmoksen Johannes Teologin luostarin erakkomunkkeja, jotka harjoittivat saarella maanviljelystä. Tästä saari on saanut viljamittaan viittaavan nimensä. Saarella on Pyhälle Panteleimonille ("Ágios Panteleímonas") omistettu kirkko.


title: Fokionísia

text: Fokionísia () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Astypálaian pohjoispuolella. Saariryhmän pääsaari on Megálo Fokionísi (Μεγάλο Φωκιονήσι), josta käytetään usein samaa nimeä kuin koko saariryhmästä. Sen pinta-ala on 0,569 neliökilometriä. Saariryhmä on asumaton (2011). Hallinnollisesti Fokionísia kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Gáidaros

text: Gáidaros () eli "Gáidaros Megálou Chorioú" (Γάιδαρος Μεγάλου Χωριού) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Tíloksen luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 0,802 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gáidaros kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Gáidaros

text: Saaren etäisyys Tíloksesta on noin 0,6 meripeninkulmaa (noin 1,1 kilometriä). Saarta ei tule sekoittaa Tíloksen itärannikon edustalla sijaitsevaan pienempään samannimiseen saareen, josta käytetään erotukseksi myös nimeä "Gáidaros Livadeión" (Γάιδαρος Λιβαδειών). Saarten nimi tarkoittaa ”Aasia” ja on seurausta tavasta jättää vanhat eläköityneet aasit pienille saarille.


title: Ímia

text: Ímia (, myös "Límnia", Λίμνια; ) on pieni Kreikan saaripari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren ja Turkin Bodrumin niemimaan välissä. Ímian kahdesta saaresta käytetään nimiä "Ímio éna" ("Límnio éna") ja "Ímio dýo" ("Límnio dýo"). Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja ne ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ímian saaret kuuluvat Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Ímia

text: Saarten etäisyys lähimmästä suuremmasta kreikkalaisesta saaresta Kalólimnoksesta on noin 2,5 meripeninkulmaa (noin 4,6 kilometriä) ja Kálymnoksesta noin 5,5 meripeninkulmaa (noin 10,2 kilometriä). Etäisyys Bodrumin niemimaan rannikkoon on noin 3,8 meripeninkulmaa (noin 7 kilometriä).


title: Ímia

text: Saarten omistus aiheutti Kreikan ja Turkin välille sotilaallisen selkkauksen vuonna 1996. Se sai alkunsa turkkilaisen "Figen Akat" -nimisen laivan haaksirikosta saarille 25. joulukuuta 1995. Tuolloin kävi ilmi, että eri kartoissa saaret oli merkitty eri puolelle rajaa. Laivan kapteeni joutui kiistaan kreikkalaisten viranomaisten kanssa siitä, kenen tulisi auttaa laivaa. Turkki julisti omistavansa saaret 29. joulukuuta.


title: Ímia

text: Kriisi kärjistyi tammikuun lopulla 1996. Theódoros Págkalos julisti saarten kuuluvan Kreikalle. Kálymnoksen kunnanjohtaja ja paikallinen pappi kävivät nostamassa saarille Kreikan lipun. Tämän jälkeen joukko turkkilaisia toimittajia puolestaan kävi vaihtamassa lipun Turkin lipuksi. Kummastakin tapauksesta uutisoitiin laajalti maiden joukkoviestimissä. Tämän jälkeen Kreikan laivasto kävi palauttamassa saarille Kreikan lipun. Saarille purjehti kummankin maan laivaston aluksia ja niille laskeutui kummankin maan erikoisjoukkoja 30.–31. tammikuuta 1996. Tässä yhteydessä yksi kreikkalainen sotilashelikopteri syöksyi alas joko huonon sään vuoksi tai siksi, että turkkilaiset ampuivat sitä. Helikopterin kolmihenkinen miehistö kuoli. Tapauksesta vaiettiin, jotta tilanne ei eskaloituisi enempää. Lopulta Yhdysvallat sovitteli kiistan kahden Nato-maan välillä Bill Clintonin ja Richard Holbrooken johdolla. Vielä 31. tammikuuta aikana saarten osalta palattiin "status quo" -tilanteeseen: kaikki liput ja joukot poistettiin saarilta.


title: Ímia

text: Tapaus vei Kreikan ja Turkin lähimmäs keskinäistä sotaa sitten Kyproksen kriisin.


title: Ímia

text: Kiista Ímian saarista on kytenyt tämän jälkeen jatkuvasti. Tilanne kuumeni jälleen vuoden 2017 alkupuolella samalla, kun Turkin suhteet Kreikkaan ja muihin EU-maihin huononivat yleisestikin. Kumpikin maa lähetti alueelle laivaston ja ilmavoimien yksiköitä, ja Kreikka syytti Turkkia lukuisista rajaloukkauksista. Kiista on osa laajempaa maiden välistä kiistaa aluevesien ja kansainvälisen ilmatilan rajoista Kreikan saaristossa.


title: Will John

text: Will John (synt. John Oluremi William, s. 13. kesäkuuta 1985 Overland Park, Kansas) on yhdysvaltalais-nigerialainen jalkapalloilija, joka edustaa georgialaista Lokomotivi Tbilisia. Pelipaikaltaan molempijalkainen John on hyökkääjä.


title: Will John

text: John aloitti ammattilaisuransa vuonna 2004 Kansas City Brassista, jossa hän teki seitsemässä ottelussa kuusi maalia. Vuonna 2005 hän pelasi Major League Socceria Chicago Firessä kuuden ottelun verran ja kaudet 2006–2007 John edusti toista MLS-seuraa Kansas City Wizardsia, ollen kentällä neljässä ottelussa.


title: Will John

text: Vuonna 2008 John edusti kahta seuraa: tanskalaista Randers FC:tä, jossa hän pelasi yhden ottelun sekä serbialaista FK Čukaričkia, jonka riveissä esiintyi kolmesti. Tammikuusta 2010 heinäkuuhun 2011 John pelasi kroatialaisessa toisen sarjatason NK Vinogradarissa 38 ottelua, tehden kolme maalia.


title: Will John

text: Helmikuussa 2013 John siirtyi azerbaidžanilaiseen AZAL PFC:hen, jossa hän pelasi heinäkuuhun 2014 asti tehden 41 pelissä 12 maalia. Heinäkuussa 2014 hän siirtyi Marokon Botolan Maghreb Fèsiin, jossa pelasi vain kolmessa sarjaottelussa.


title: Will John

text: Elokuussa 2015 John siirtyi Suomen Veikkausliigan Rovaniemen Palloseuraan kauden loppuun ulottuvalla sopimuksella.


title: Will John

text: John pelasi Yhdysvaltain alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän kuului joukkueeseen myös vuoden 2005 MM-kilpailuissa, jossa hän pelasi yhdessä ottelussa.


title: Will John

text: Johnin isä Emilio John pelasi urallaan Nigerian jalkapallomaajoukkueessa. Johnin äiti puolestaan on yhdysvaltalainen, joten John voi edustaa maajoukkuetasolla joko Nigeriaa tai Yhdysvaltoja.


title: Will John

text: Will John puhuu sujuvasti seitsemää eri kieltä. Hän on itse sanonut haluavansa oppia puhumaan kymmentä kieltä.


title: Kalólimnos

text: Kalólimnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren koillispuolella Kálymnoksen ja Turkin Bodrumin niemimaan välissä. Saaren pinta-ala on 1,95 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kalólimnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Kalólimnos

text: Kalólimnoksesta itään sijaitsevat pienet Ímian saaret.


title: Kandelioússa

text: Kandelioússa (; myös "Kandelioúsa", Κανδελιούσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren lounaispuolella. Saaren pinta-ala on 1,363 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kandelioússa kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Kínaros

text: Kínaros () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 4,577 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kínaros kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Kínaros

text: Kínaros sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen ja Kálymnoksen välisellä merialueella. Sen itäpuolella sijaitsee Lévitha.


title: Kounoúpoi

text: Kounoúpoi (; myös "Kounoúpi") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Astypálaian saaren kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on 1,3 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kounoúpoi kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Kounoúpoi

text: Saaren etäisyys Astypálaiaan on noin 3 meripeninkulmaa (noin 5,5 kilometriä). Saarten välissä sijaitsee pienempi Koutsomýtin saari sekä useita pikkusaaria.


title: Koutsomýti

text: Koutsomýti (; myös "Koutsomíti") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Astypálaian kaakkoispuolella sen ja Kounoúpoin saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,459 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koutsomýti kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Lévitha

text: Lévitha (, myös "Levítha", Λεβίθα tai "Levíthia", Λεβίθια) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 9,121 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lévitha kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Lévitha

text: Lévitha sijaitsee Egeanmeressä Amorgóksen ja Kálymnoksen välisellä merialueella. Sen länsipuolella sijaitsee Kínaros.


title: Makrý

text: Makrý (; myös "Makrí") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,581 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrý kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Makrý

text: Makrý sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen länsipuolella sen ja Alimián saaren välissä. Etäisyys Ródokselle on noin 1,4 meripeninkulmaa (noin 2,5 kilometriä) ja Alimiáan noin 2,3 meripeninkulmaa (noin 4,3 kilometriä).


title: Ofidoússa

text: Ofidoússa (; myös "Ofidoúsa", Οφιδούσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ofidoússa kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Ofidoússa

text: Ofidoússa sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa noin 5,4 meripeninkulmaa (noin 10 kilometriä) Astypálaian saaresta länteen. Saarten välissä sijaitsee Pontikoúsan saari.


title: Pacheiá

text: Pacheiá (; myös "Pachiá") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren länsipuolella. Sen luoteispuolella sijaitsee Pergoússan saari. Saaren pinta-ala on 1,184 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pacheiá kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Pergoússa

text: Pergoússa (; myös "Pergoúsa", Περγούσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren länsipuolella ja Pacheián saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 1,169 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pergoússa kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Pláti

text: Pláti () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,726 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pláti kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Pláti

text: Pláti sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren kaakkoispuolella sen ja Psérimoksen saaren välissä. Saarelle tehdään turistiretkiä suuremmilta lähisaarilta.


title: Pontikoúsa

text: Pontikoúsa (; myös "Pontikoússa", Ποντικούσσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Astypálaian länsipuolella sen ja Ofidoússan saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,982 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Pontikoúsa kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Psérimos

text: Psérimos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 14,615 neliökilometriä ja asukasluku 80 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Psérimos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Psérimos

text: Psérimos sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen ja Kosin saarten välissä Kálymnoksen kaakkois- ja Kosin pohjoispuolella. Psérimoksen ja Kálymnoksen välissä sijaitsee pieni Plátin saari. Psérimoksen kylä sijaitsee lahdenpohjukassa saaren etelärannikolla. Sen ”pääkatuna” on hiekkaranta, jonka laidalla pääosa taloista on. Saarelle tehdään turistiretkiä suuremmilta lähisaarilta.


title: Strongylí (Nísyros)

text: Strongylí () tai Strongýli (Στρογγύλη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren pohjoispuolella ja Gyalín itäpuolella. Saari asumaton (2011). Hallinnollisesti Strongylí kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Strongyló (Pátmos)

text: Strongyló (; myös "Strongiló") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Arkoín saariin. Se sijaitsee Arkoín pääsaaren ja Argeloússan saaren välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Strongyló kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Strongyló (Pátmos)

text: Johnny Depp osti saaren 4,2 miljoonalla eurolla vuonna 2015 Kreikan myytyä pieniä asumattomia saaria talouskriisin seurauksena.


title: Sýrna

text: Sýrna (; myös "Sírna") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 7,868 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Sýrna kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Sýrna

text: Sýrna sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa suhteellisen kaukana muista saarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Astypálaia luoteispuolella, Kos ja Nísyros koillispuolella ja Tílos itäpuolella. Sýrnan kylä on nykyisin autiona. Lisäksi saarella on muutama pieni kirkko.


title: Télendos

text: Télendos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 4,648 neliökilometriä ja asukasluku 94 (2011). Hallinnollisesti Télendos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Télendos

text: Télendos sijaitsee aivan Kálymnoksen saaren länsipuolella. Saaren maisemaa hallitsee sen korkein vuori Ráchi (460 metriä). Saarelle on yhteys Myrtiésin kylästä Kálymnoksen länsirannikolta.


title: Télendos

text: Télendos oli alun perin osa Kálymnosta. Se irtaantui omaksi saarekseen suuressa maanjäristyksessä vuonna 554 jaa. Tuolloin juuri halkeaman kohdalla ollut kaupunki tuhoutui ja sen rauniot jäivät meren alle. Osa raunioista on edelleen näkyvissä meren pohjassa. Saarella on jäänteitä toisesta kaupungista, joka puolestaan nousi ylemmäs rinteeseen ja hylättiin.


title: Tragonísi

text: Tragonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pátmoksen itärannikolla Groíkoksen kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,379 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tragonísi kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Tría Nisiá

text: Tría Nisiá (, ”Kolme saarta”) on Kreikan kolmen pienen saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee kaakkoisessa Egeanmeressä Astypálaian ja Sýrnan saarten kaakkoispuolella. Saaret ovat Mesonísi (Μεσονήσι), Stefánia (Στεφάνια) ja Plakída (Πλακίδα). Suurimman saaren Plakídan pinta-ala on 0,51 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia (2011). Hallinnollisesti Tría Nisián saaret kuuluvat Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Tría Nisiá

text: Saarten etäisyys Sýrnasta on noin 3,8 meripeninkulmaa (noin 7 kilometriä) ja Astypálaiasta noin 25 meripeninkulmaa (noin 47 kilometriä).


title: Alces americanus

text: Alces americanus on hirvieläinten heimoon kuuluva suurikokoinen nisäkäslaji, joka elää Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa Jenisein itäpuolella. Sitä on aiemmin pidetty eurooppalaisen hirven alalajina "Alces alces americanus", ja sen lajistatuksesta keskustellaan edelleen.


title: Alces americanus

text: Yhdessä euraasialaisen sukulaisensa kanssa "Alces americanus" on suurin hirvieläin, jonka pää ja vartalo ovat 240–310 senttimetriä pitkät, hartiakorkeus 140–235 senttimetriä ja paino 200–825 kilogrammaa. Uros on suurempi kuin naaras. Uroksen sarvet ovat litteät, niiden leveys voi olla kaksi metriä ja paino jopa 30 kiloa.


title: Alces americanus

text: Ajoneuvon ja hirven törmätessä toisiinsa aiheutuu useimmiten vakavia vahinkoja molemmille, sekä joskus myös ajoneuvossa matkustaneille ihmisille. Mainen osavaltiossa Yhdysvalloissa tapahtuu yli tuhat hirvikolaria vuosittain.


title: Alces americanus

text: Esimerkiksi Yhdysvalloissa New Hampshiren osavaltiossa metsästys kestää yhdeksän päivää. Osavaltiossa on noin kuusituhatta hirveä.


title: Alces americanus

text: Aiemmin sekä Amerikassa että Euraasiassa elävä hirvi luettiin yhdeksi "Alces alces"-lajiksi, joka oli "Alces"-sukunsa ainoa laji ja jolla oli 6–7 alalajia. Euraasian länsiosissa katsottiin elävän euroopanhirvi ("Alces alces alces"), itäisessä Aasiassa siperianhirvi ("A. a. pfitzenmayeri") ja mantšurianhirvi ("A. a. cameloides") ja Pohjois-Amerikassa itäkanadanhirvi ("A. a. americana"), länsikanadanhirvi ("A. a. andersoni"), shirashirvi ("A. a. shirasi") ja suurikokoisin alalaji, alaskanhirvi ("A. a. gigas").


title: Alces americanus

text: Nyttemmin Amerikan ja Euraasian hirvet on erotettu kahdeksi erilliseksi lajiksi, koska ne eroavat toisistaan karyotyypiltään, ruumiinkooltaan ja -rakenteeltaan, kallonpiirteiltään, mittasuhteiltaan, väritykseltään ja sarvien mitoiltaan. Euroopassa ja Jenisei-joen länsipuolisessa Aasiassa elää hirvi ("Alces alces") ja Pohjois-Amerikassa ja Jenisein itäpuolisessa Aasiassa "Alces americanus". Levinneisyysalueidensa laajoilla rajaseuduilla Jenisein yläjuoksulla, Mongoliassa ja Kiinassa näitä lajeja saatetaan tavata samoilla alueilla, jolloin ne myös risteytyvät keskenään. Kummallakin lajilla on kaksi alalajia.


title: Amrat

text: Amrat (, myös muotoja al-Amerat, Al-Amarat näkyy) on Oman pohjoisosassa, Masqatin kuvernoraatin eteläosassa, Hajarvuoriston pohjoisrinteen Wadi Adayn valuma-alueella sijaitseva kaupunki. Amrat on paitsi kaupunki, myös yksi Omanin aluehallinnon toisen tason 61:stä piirikunnasta (wilaya). Se on osa Omanin pääkaupunkiseutua.


title: Amrat

text: Amrat sijaitsee linnuntietä noin 17 kilometriä pääkaupunki Masqatin hallintopalatsista lounaaseen.


title: Amrat

text: Amratin kaupungin (54,0 km) väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 33 008 (VL 2003), 47 383 (VL 2010) ja 52 000 (ennuste 7/2013). Koko Amratin piirikunnan (pinta-ala 1 067,73 km) väkiluku oli 58 400 as. (2010) ja 64 039   (2013), joista omanilaisten osuus oli 79,1 prosenttia.


title: Zaforás

text: Zaforás () eli Megálo Sofráno (Μεγάλο Σοφράνο) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee eteläisellä Egeanmerellä. Saaren pinta-ala on 1,281 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Zaforás kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Zaforás

text: Zaforás sijaitsee Egeanmeren eteläosassa suhteellisen kaukana muista saarista. Etäisyys Astypálaiaan pohjoisessa on noin 27 meripeninkulmaa (noin 50 kilometriä), Sýrnaan koillisessa noin 20 mpk (noin 38 km), Kárpathokseen kaakossa noin 43 mpk (noin 80 km), Kreetan koilliskärkeen etelässä noin 49 mpk (noin 90 km) ja Anáfiin luoteessa noin 31 mpk (noin 58 km).


title: Primera Divisiónin kausi 2015–2016

text: Primera Divisiónin kausi 2015–2016 on järjestyksessään Espanjan pääsarjan Primera Divisiónin 85. kausi. Se alkoi 21. elokuuta 2015 ja päättyi 15. toukokuuta 2016. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Barcelona. Kaudelle pääsarjaan nousivat Real Betis, Sporting Gijón ja Las Palmas. Barcelona voitti toisen peräkkäisen ennen Real Madridia ja Atlético Madridia


title: Primera Divisiónin kausi 2015–2016

text:
Sijoituksen määrittäminen: 1) Pisteet; 2) Keskinäisten otteluiden pisteet; 3) Keskinäisten otteluiden maaliero; 4) Maaliero; 5) Tehdyt maalit; 6) "Fair-play" -pisteet; 7) Pudotuspeli.
Huomioita:


title: Kuhnurikärpänen

text: Kuhnurikärpänen ("Eristalis tenax") on kukkakärpäsiin kuuluva laji. Se on 14–16 mm:n pituinen.Se muistuttaa ulkonäöltään mehiläisten kuhnuria. Sitä tavataan lentämässä sään ollessa aurinkoinen, enimmäkseen loppukesällä. Sen aikuismuoto talvehtii ontoissa puissa ja ulkorakennuksissa. Sitä esiintyy yleisesti koko Suomessa.


title: Méxicon kansainvälinen lentoasema

text: Méxicon kansainvälinen lentoasema (); virallisesti "Aeropuerto Internacional Benito Juárez"; on lentoasema, joka palvelee Méxicoa, Meksikon pääkaupunkia. Vuonna 2014 lentoaseman kautta matkusti 34 255 739 ihmistä.


title: Lars Christensen

text: Lars Christensen (6. huhtikuuta 1884 Sandar, Norja – 10. joulukuuta 1965 New York, New York, Yhdysvallat) oli norjalainen liikemies ja laivanvarustaja, jolla oli yksi 1900-luvun alkupuoliskon suurimmista valaanpyyntiyrityksistä. Hän rahoitti myös monia tutkimusmatkoja Antarktiksen alueelle.


title: Lars Christensen

text: Lars Christensen syntyi 1884, ja hän oli laivanvarustaja Christen Christensenin poika. Lars aloitti varustajana 1907, ja vuonna 1908 hän perusti oman valaanpyyntiyrityksen Sociedad Ballenera Christensen y Cian, jonka satama oli Chilessä.


title: Lars Christensen

text: Christensenin yritystoiminnan toinen vaihe alkoi 1920-luvun alussa, kun hän sai haltuunsa ison osan appiukkonsa AS Thor Dahl -yrityksestä tämän kuoleman jälkeen. Christensenin yrityksen alaisuudessa oli Thor Dahlin lisäksi muitakin yrityksiä, ja siitä tuli yli 30 vuoden ajaksi yksi merkittävimpiä valaanpyyntiyrityksiä. Samaan aikaan Christensen osallistui myös Antarktiksen tutkimiseen. 1920-luvun puolivälistä eteenpäin hän rahoitti yhdeksää tutkimusmatkaa Antarktiksen vesille. Näiden aikana Norjaan liitettiin tai pyrittiin liittämään Bouvet’nsaari, ja Kuningatar Maudin maa.


title: Çaykur

text: Çaykur (, vapaa suomennos: "teeyritysten yleishallinto") on Turkin valtion omistama teealan konserniyritys, joka luotiin alkujaan vuonna 1973 Turkin teetuotantoa valvovaksi viranomaiseksi.


title: Çaykur

text: Yrityksen kotipaikka on Rizen kaupungissa, joka on Turkin teetuotannon keskus Mustanmeren rannikkovyöhykkeen itäosassa. Yrityksellä on palveluksessaan noin 16 500 henkeä. Çaykur hankkii 55–60 prosenttia Mustanmeren rannikkovyöhykkeellä tuotetuista teelehdistä ja valmistaa niistä 47 teetehtaallaan teetä. Tuotantolaitosten teelehtien käsittelykapasiteetti on 6,6 miljoonaa kiloa vuorokaudessa. Yrityksellä on lisäksi yksi teepakkaamo ja esimerkiksi teealan tutkimusinstituutti. Yritys kertoo osuudekseen 60–65 prosenttia Turkin kuivan teen markkinoista. Eräs toinen taho arvioi Çaykurin osuudeksi 47 prosenttia teen vähittäismyynnistä Turkissa (2014).


title: Çaykur

text: Teetä valmistetaan Turkissa noin 225 miljoonan kilon vuodessa. Vuonna 2013 Turkki oli maailman neljänneksi suurin mustan teen tuottajamaa. Teen vienti edustaa noin viiden prosentin osuutta maan teentuotannosta. Tuotantomäärältään Çaykur on yksi maailman suurimmista teetaloista vaikkei sen tuotantoa ole juuri kaupan ulkomailla.


title: Çaykur

text: Yhtiö on sponsoroinut rizeläistä jalkapalloseuraa Çaykur Rizesporia vuodesta 1990 alkaen.


title: Serhi Kovalenko

text: Serhi Ivаnovytš Kovаlenko (, , 11. elokuuta 1947 Lüshunkou, Neuvostoliiton miehittämä Kiina – 18. marraskuuta 2004 Kiova, Ukraina) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija.


title: Serhi Kovalenko

text: Kovalenko voitti Neuvostoliiton joukkueessa kesäolympialaisista kultaa Münchenissä 1972 ja pronssia Méxicossa 1968, MM-kilpailuista pronssia vuonna 1970 ja EM-kilpailuista kultaa 1969 sekä pronssia 1973.


title: Sergei Kovalenko

text: Sergei Kovalenko -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Ville Puumalainen

text: Ville Puumalainen (20. kesäkuuta 1900 Rautalampi – 24. lokakuuta 1962 Äänekoski) oli suomalainen muurari ja Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja.


title: Ville Puumalainen

text: Puumalaisen vanhemmat olivat maatyöläinen Ville Puumalainen ja Maria Hinkkanen . Hän kävi kansakoulun ja opiskeli 1926 Työväen akatemiassa ja myöhemmin Sirola-opistossa. Puumalainen oli rakennustöissä ja hän toimi muurarina Äänekoskella ja Suolahdessa. Hän oli vangittuna Tammisaaren pakkotyölaitoksessa poliittisista syistä 1931–1932.


title: Ville Puumalainen

text: Puumalainen oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana 1945–1954 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös Kansaneläkelaitoksen valtuutettuna ja toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1950 presidentinvaaleissa. Puumalainen oli lisäksi Suolahden kauppalanvaltuuston varapuheenjohtajana.


title: Ville Puumalainen

text: Puumalainen oli naimisissa vuodesta 1928 Sofia Vilhelmiina Virran kanssa.


title: VL Tuuli I

text: VL Tuuli I oli suomalainen Valtion lentokonetehtaan suunnittelema yksimoottorinen peräkkäinistuttava kaksipaikkainen alkeis- ja jatkokoulukone. Konetyypin oli tarkoitus korvata Suomen ilmavoimien käyttämät Viima ja Pyry -koulukoneet, mutta Tuuli-konesarjan ensimmäinen tyyppi jäi lopulta suunnittelupöydälle Bücker Bü 181 Bestmannin pohjalta sille asetettujen muutostarpeiden takia. Muutostarpeisiin kehitettiin vastaamaan Tuuli-konesarjan toinen kone, rinnakkainistuttava Tuuli II.


title: VL Tuuli I

text: Tuuli I -koulukoneen suunnittelu käynnistyi välirauhan aikana vuoden 1941 alulla. Ilmavoimien esikunta teki helmikuussa tarjouspyynnön uudesta alatasoisesta, avo-ohjaamolla varustetusta peräkkäinistuttavasta konetyypistä. Koneen vaatimukseksi asetettiin soveltuvuus sekä alkeis- että jatkokoulutukseen, mikä oli tarkoitus toteuttaa rakentamalla konetyypille kaksi eri koulutusasteille tarkoitettua siipeä. Alkeiskoulukoneelle suunniteltiin 80 km/h laskunopeuden mahdollistavaa suurempaa siipeä, jossa ei ollut tarkoitus käyttää laskusiivekkeitä. Jatkokoulukoneelle suunniteltiin vastaavasti laskusiivekkeellistä pienempää siipeä, joka mahdollistaisi 100 km/h laskunopeuden. Moottoriksi esitettiin VL Viimassa käytettyä seitsemänsylinteristä Siemens Halske Sh 14A -tähtimoottoria.


title: VL Tuuli I

text: Lentokonetehdas lähetti toukokuussa 1941 tarjouksen konetyypin suunnittelusta 80 000 markan hintaan. Suunnitteluun oli määritelty sisältyväksi koneen yleisluonnos, varustesijoittelupiirros, painojaottelu ja lasketut suoritusarvot. Tehdas sai tilauksen konetyypin suunnittelusta vielä saman kuun lopulla, ja tilauksen kesäkuussa saaman vahvistuksen yhteydessä uuden konetyypin nimeksi tuli ”Tuuli”. Alkeis- ja jatkokoulutusvariantit erotettiin toisistaan tyyppinimikkeillä TLa ja TLj.


title: VL Tuuli I

text: Heinäkuussa ilmavoimien komentaja Jarl Lundqvist ehdotti tehtaan suunnittelija Arvo Yliselle 160 hevosvoiman Hirth HM 506A -moottorin harkitsemista vaihtoehtona Sh 14A -tähtimoottorille. Käynnissä olleen sodan takia myöhästyneessä konetyypin yleisluonnoksessa moottoriksi oli tästä huolimatta valittu Sh 14A. Yleisluonnoksessa oli määritelty perinteisellä teräsputkirakenteisella rungolla ja puurakenteisilla siivillä varustettu kone. Sotavarustusosasto piti suunnitelmaa tilausta vastaavana ja onnistuneena, mutta ehdotti koneen perärakenteen muuttamista metallisesta puurakenteiseksi metalliraaka-aineiden heikon saatavuuden vuoksi. Koneen kuorirungon suunnittelussa toivottiin huomioitavan se, että se voitaisiin tarvittaessa valmistaa vähemmän ammattitaitoisella alihankkijalla. Kirjelmä sisälsi lisäksi ehdotuksia koneen varustelusijoittelun, ohjaamoiden tilavuuden ja muiden vastaavien asioiden suhteen.


title: VL Tuuli I

text: Tuulen jatkosuunnitteluun myönnettiin 100 000 markkaa joulukuussa 1941, jolloin myös todettiin, että koulukoneet oli tarkoitus uusia joulukuuhun 1944 mennessä. Konetyypin suunnitteluun ja prototyypille tehtäviin kokeisiin jäi näin aikaa noin kaksi vuotta. Tammikuussa 1942 konetta lähdettiin suunnittelemaan Sh 14A -moottorilla, jota Tampellan oli tarkoitus lisenssivalmistaa vuoden 1944 alulta lähtien. Moottorien lisenssivalmistus tosin kariutui myöhemmin kampiakseleiden aihioiden upotessa niitä kuljettaneen laivan mukana.


title: VL Tuuli I

text: Lentokonetehdas toimitti konetyypin kustannusarvion toukokuussa 1942. Siinä kaksilla siivillä ja vakaimilla varustettu prototyypin arvioitiin maksavan kaksi miljoonaa markkaa. Kirjelmän saatteessa todettiin kotimaisten prototyyppien hinnan olevan noin 3–5 kertainen tuotantokoneeseen nähden, kun ulkomaisilla prototyypeillä hinta oli VL:n lehdistä saamien tietojen mukaan jopa 5–7 kertainen tuotantokoneeseen nähden.


title: VL Tuuli I

text: Tuuli I:n prototyyppi tilattiin elokuussa 1942. Konetyypin suunnittelu oli edelleen kesken vuoden 1942 lopulla, mutta siipikaarista ja siiven keskiosasta oli valmiina kuormituskokeissa käytetyt mallit. Lisäksi rungon keskiosasta oli saatu valmiiksi luonnollisen kokoinen malli. Kokonainen siipi kuormitettiin onnistuneesti huhtikuussa 1943, minkä jälkeen konetyypin kehitystyö keskeytyi lähes kokonaan. Ilmavoimien esikunta oli saanut saksalaisen Bücker Bü 181 Bestmann -koulukoneen esitteen, jonka se oli lähettänyt heinäkuussa 1943 VL:lle ja kehottanut kirjeen saatteessa tehdasta ottamaan vaikutteita Bestmannista Tuuli-koulukoneeseen, mutta pidättäytymään peräkkäinistuttavassa ohjaamosijoittelussa. VL:n koelentäjän käskettiin lisäksi samassa saatekirjeessä liittyä johonkin Saksaan lentokoneita toimittavaan komennuskuntaan ja tutustumaan Bestmanniin.


title: VL Tuuli I

text: Syyskuussa 1943 lentokonetehdas esitti oppilaan ohjaamon siirtoa eteen koneeseen lisätyn kuomun huonontaman näkyvyyden takia. Polttoainetankit esitettiin myös siirrettäväksi siipeen. Ilmavoimien esikunta hyväksyi ehdotukset lokakuussa 1943. Ilmavoimien komentajan käsky Bestmannin koelentämisestä toteutettiin saman kuun aikana lähettämällä suunnittelija Martti Vainio ja koelentäjä Pekka Kokko Rangsdorfiin kolmeksi päiväksi. Kokko pääsi koelentämään Bestmannia ja totesi sen olevan erittäin onnistunut koulukone. Matkan aikana saatin herätys rinnakkainistuttavan ohjaamon paremmuudesta etenkin kuomullisten koneiden kohdalla.


title: VL Tuuli I

text: Bestmannin edut ja niiden pohjalta tulleet muutostarpeet tiedostettiin, mutta niitä ei voitu alkaa tehdä Tuuleen VL:n kärsiessä sodanaikaisen hajasijoituksen tuomista hankaluuksista. Konetyyppi määrättiin myös maaliskuussa alempaan kiireellisyysluokkaan, jolloin työt sen parissa keskeytyivät lähes kokonaan. Heinäkuussa 1944 Tuuli I:n kehitykseen oli käytetty noin 693 000 markkaa. Rauhan tultua ilmavoimien komentaja antoi käskyn Tuulen suunnittelun ja prototyypin valmistamisen jatkamisesta täytetyönä, jotta tehtaan suunnitteluosastolle saatiin työkuormitusta. Konetyyppiä lähdettiin VL:n esityksestä muokkaamaan rinnakkainistuttavaksi lokakuussa 1944, ja erilaisilla siivillä varustetusta jatkokoulutusversiosta luovuttiin. Koneen rakenteisiin päätettiin käyttää mahdollisimman paljon muotoviilupuumenetelmää (), ja muutosten pohjalta kehittyi uusi Tuuli-konesarjan toinen tyyppi, Tuuli II.


title: Bobby Goldsboro

text: Bobby Goldsboro (s. 18. tammikuuta 1941 Marianna, Florida) on yhdysvaltalainen pop- ja countrylaulaja ja -lauluntekijä. Hänen tunnetuin laulunsa on kuolleesta nuoresta morsiamesta kertova ”Honey”, joka pysyi Yhdysvaltojen singlelistan ykkösenä viisi viikkoa keväällä 1968 ja myi yli miljoona kappaletta. Markku Suominen ja Fredi levyttivät tämän Bobby Russellin kirjoittaman kappaleen suomeksi nimellä ”Hän”. Suomalaiset sanat lauluun teki Jyrki Lindström.


title: Bobby Goldsboro

text: Bobby Goldsboro keskeytti opintonsa Auburnin yliopistossa Alabamassa ja aloitti muusikon uransa Roy Orbisonin yhtyeen kitaristina 1960-luvun alussa. Vuonna 1964 hän ryhtyi soolouralle ja sai muutamia pikkuhittejä lauluista ”See the Funny Little Clown”, ”Little Things” ja ”Voodoo Woman”, ennen kuin suurmenestys tuli 1968 laululla ”Honey”.


title: Bobby Goldsboro

text: Vuosina 1973–1975 Goldsborolla oli oma valtakunnallisesti syndikoitu televisio-ohjelma "The Bobby Goldsboro Show", minkä jälkeen hän perusti Nashvilleen House of Gold Music -musiikkikustantamon. Muusikon uran ohella Bobby Goldsboro on tehnyt lasten televisio-ohjelmia, kuten sarjan "The Swamp Critters of Lost Lagoon" (1995).


title: Edvard Setälä

text: Teofiilus Edvard Setälä (28. helmikuuta 1874 Ruovesi – 6. lokakuuta 1948 Virrat) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Edvard Setälä

text: Setälän vanhemmat olivat mäkitupalainen Juha Setälä ja Anna Mononen. Hän oli merimiehenä 1895–1899, työskenteli siirtolaisena Yhdysvalloissa 1901–1915 ja oli vuodesta 1916 alkaen ensin torpparina ja sitten pienviljelijänä Virroilla.


title: Edvard Setälä

text: Setälä oli kansanedustajana 1924–1936 edustaen Vaasan läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925 ja 1931 presidentinvaaleissa. Setälä oli lisäksi Virtain kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja hän kuului Pienviljelijäin liiton liittovaltuustoon ja Sosialidemokraattisten pienviljelijäin neuvottelukuntaan.


title: Edvard Setälä

text: Setälä oli naimisissa vuodesta 1901 Henriika Taipaleen kanssa.


title: Aleksei Tammiste

text: Aleksei Tammiste (, s. 29. heinäkuuta 1946) on kilpauransa päättänyt, Neuvostoliittoa edustanut virolainen koripalloilija.


title: Aleksei Tammiste

text: Tammiste voitti Neuvostoliiton joukkueessa Euroopan mestaruuden Länsi-Saksassa 1971. Hän voitti myös kymmenen Viron SNT:n mestaruutta. Tammiste työskenteli Suomessa viiden vuoden ajan.


title: Landoo

text: Landoo tarkoittaa hevosen vetämiä, nelipyöräisiä, kevyitä vaunuja, joissa on kuskinpukki, keskenään vastakkain olevat kaksi muuta istuinta ja keskeltä sekä eteen että taakse laskeutuva (keskeltä kahtia jakautuva) kuomu (sufletti).


Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 2015–2016 on järjestyksessään 53. Bundesliigan kausi. FC Bayern München lähti kauteen hallitsevana mestarina.


title: Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 2015–2016

text: "Tilanne 20. huhtikuuta"


title: Jari Hedman

text: Jari Hedman on suomalainen tennisvalmentaja ja- selostaja. Hedman on MTV Sportin pääselostaja tenniksessä. Hänen isänsä on Heikki Hedman.


title: Jari Hedman

text: Hedman pelasi itse aktiivisesti kilpaa juniorina, mutta ei pärjännyt niin hyvin että olisi alkanut tennisammattilaiseksi ja päätti lähteä mukaan tennisvalmennukseen ja suorittamaan valmennustutkintoja niin kotimaassa kuin ulkomailla. Tennistä hän on opettanut vuodesta 1976 alkaen. Hän veti kaksi vuotta perheensä omistamaa hotellia ja tenniskursseja Lohjansaaressa.


title: Jari Hedman

text: Hedman toimi sen jälkeen 1980- ja 1990-luvuilla seitsemän vuotta Veli Paloheimon henkilökohtaisena valmentajana ATP-kiertueella ja vuoden myös Aki Rahusen valmentajana. Palattuaan takaisin Suomeen Hedman toimi kolme vuotta myös Suomen Davis Cup -joukkueen kapteenina.


title: Jari Hedman

text: Hän pelasi kahdeksan vuotta myös amerikkalaista jalkapalloa Helsinki Roosters -joukkueessa ja oli mukana voittamassa viittä Suomen mestaruutta sekä seurajoukkueiden Eurobowl-mestaruutta.


title: Jari Hedman

text: Tenniksen selostamisen Hedman aloitti vuonna 1990 Eurosportilla, selostaen ensin 14 vuotta Tukholmasta käsin ja nyt hän selostaa Suomesta MTV3 Total Sport -kanaville.


title: Kuusisaari (täsmennyssivu)

text: Kuusisaari voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Santino Ferrucci

text: Santino Ferrucci (s. 31. toukokuuta 1998 Woodbury, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rata-autoilija.


title: Santino Ferrucci

text: Ferrucci toimii Haasin Formula 1 -tallin kehityskuljettajana.


title: Santino Ferrucci

text: Ferrucci aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2013 Ferrucci aloitti kilpauransa Pohjois-Amerikan Formula 2000 -sarjassa. Hän saavutti neljä palkintosijaa ja yhden paalupaikan sijoittuen sarjan viidenneksi, vaikka tuli mukaan sarjaan kesken kauden.


title: Santino Ferrucci

text: Vuonna 2014 Ferrucci siirtyi Eurooppaan kilpailemaan Euroopan Formula 3 -sarjaa. Hän saavutti 24 pistettä kauden aikana. Samana vuonna hän ajoi viisi kilpailua Saksan Formula 3 -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan ja 33 pistettä sijoittuen sarjan kymmenenneksi. Vuonna 2015 Ferrucci jatkoi Euroopan F3 -sarjassa saavuttaen yhden palkintosijan ja 91 pistettä sijoittuen sarjan 11:nneksi.


title: Santino Ferrucci

text: Vuonna 2016 Ferrucci siirtyi GP3-sarjaan DAMS-tallin kuljettajaksi. Hän jatkoi myös kaudella 2017 DAMS’lla.


title: Santino Ferrucci

text: Ferrucci on toiminut Haasin F1-tallissa kehityskuljettajana maaliskuusta 2016 alkaen.


title: Santino Ferrucci

text: Tapahtumat alkoivat lauantain kilpailun jäähdyttelykierroksella, kun Ferrucci törmäsi tahallaan tallikaveriinsa, intialaiseen Arjun Mainiin. Kilpailun jälkeen Trident-talli ilmoitti purkaneensa sopimuksensa Ferruccin kanssa. Pian tämän jälkeen julkisuudessa alkoi levitä huhuja joissa kerrottiin Ferruccin pilkanneensa Mainin aksenttia.


title: Santino Ferrucci

text: Kolarin takia Ferrucci kutsuttiin tuomariston kuultavaksi. Hän ei kuitenkaan saapunut sinne ja näin hän sai 60 000 euron sakon. Sunnuntaina sama toistui, kun ensin hän työnsi kilpailussa Mainin pois radalta, jonka jälkeen hänet kutsuttiin tuomariston kuultavaksi. Hän jätti kuitenkin saapumatta, jonka takia hänet hylättiin kilpailusta ja hän sai kilpailukiellon seuraaviin kahteen kilpailuviikonloppuun.


title: Alpo Räisänen

text: Alpo Räisänen (25. helmikuuta 1935, Suomussalmi – 2. maaliskuuta 2011, Joensuu) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli yksi vuonna 1969 perustetun Joensuun korkeakoulun ensimmäisistä opettajista. Hän toimi Joensuun yliopistossa suomen kielen apulaisprofessorina ja vuodesta 1975 professorina vuoteen 1998, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Alpo Räisänen

text: Räisänen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1962, lisensiaatiksi vuonna 1968 ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1972. Hän tutki ja kuvaili erityisesti Kainuun murteita sekä suomen kielen etymologiaa ja sananmuodostusta.


title: Yrttitee

text: Yrttitee-nimellä kutsutaan teen tavoin valmistettavaa ja nautittavaa juomaa, joka on valmistettu yrteistä, mausteista tai muista kasviraaka-aineista (kukat, nuput, lehdet, siemenet, kuori) kuumassa vedessä keittämällä tai hauduttamalla, mutta joka ei yleensä sisällä kofeiinia. Yrttitee-nimitystä on tapana käyttää yleiskielessä, vaikka kyseessä ei ole varsinaisesti tee vaan ennemminkin hauduke. Yrttitee ei aina ole valmistettu sellaisesta kasviraaka-aineesta, jota kutsutaan yrtiksi. Yrttitee eroaa todellisesta teestä (musta, punainen, vihreä, valkoinen tai oolong) nimenomaan siten, että siinä ei ole käytetty teepensaan ("Camellia sinensis") lehtiä. Kuten oikeaa teetä, myös yrttiteetä juodaan sekä kuumana että kylmänä. Yrttiteetä voi juoda virkistyksen, nautinnon tai jonkin halutun vaikutuksen vuoksi. Kasvien osia käytetään joko tuoreeltaan tai kuivattuina.


title: Yrttitee

text: Yrttiteetä voi tehdä joko tuoreista tai kuivatuista kukista, lehdistä, siemenistä, juurista tai kaarnasta. Yleensä kiehuvaa vettä kaadetaan kasvinosien päälle ja annetaan hautua joitakin minuutteja (haude eli infuusio). Tämän jälkeen tee siivilöidään, haluttaessa makeutetaan ja tarjoillaan. Tavallisen yrttiteen valmistukseen käytetään yleensä kasvien kukkia, lehtiä, latvoja tai hedelmiä. Yrttiteetä voidaan myös valmistaa kiehauttamalla yrttejä vedessä, annetaan kiehua joitakin minuutteja ja otetaan pois lämmöltä; seoksen annetaan hautua, jonka jälkeen se siivilöidään ja juodaan (keite eli dekokta). Keitteeseen käytetään kasvien kovempia osia.


title: Yrttitee

text: Yrttiteetä voi ostaa valmiina sekoituksena tai tiettyä yrttiä sellaisenaan valmiissa teepusseissa. Teehuoneiden valikoimiin usein kuuluvat paitsi varsinaiset teet, myös yrttihaudukkeet. Yrttiteetä tai käytännön lääkekasveja käsittelevästä kirjallisuudesta löytyy tarkkoja ohjeita yrttiteen ja keitteen valmistamiseksi. Kirjoissa saattaa olla tiettyjä kasveja koskevia varoituksia tai huomautuksia, joihin tulee suhtautua vakavasti. Tavallinen yrttitee valmistetaan 2 tl:sta kuivattua, murskattua yrttiä, jonka päälle kaadetaan 2,5 dl kiehuvaa vettä. Jos yrtti on tuoretta, sitä annostellaan kaksinkertainen määrä. Teen annetaan hautua kannen alla 5–10 minuuttia: ohuiden lehden viisi minuuttia ja paksumpien kauemmin. Valmis tee siivilöidään. Noudata tätä ohjetta, ellei kasvikohtaisesti neuvota toisin.


title: Yrttitee

text: Teehen saa enemmän makua, jos kasvinosien annetaan ensin nahistua ja sitten ne hiostetaan. Tämä käsittely sopii esim. vadelman, mansikan, maitohorsman, mesiangervon, koivun, pihlajan ja omanapuun lehdille.


title: Yrttitee

text: Seurustelujuomaksi suositellaan tiettyjä kasveja sen vuoksi, että hyvänmakuisellakin lääkitsevällä yrttiteellä voi olla pitkäaikaisessa käytössä sivuvaikutuksia. Niiden nauttimisessa on hyvä pitää välillä taukoja. Seurustelujuomaksi sopivat mustaherukan ja vadelman lehdet sekä omenan, päärynän ja kirsikan kukat ja lehdet sekä näiden sekoitukset. Yleisteen pohjaksi käyvät myös hyvin myös mintut, sitruunamelissa, nokkonen ja lisäaromeiksi mesiangervo, timjami ja koivun lehdet.


title: Yrttitee

text: Yrttiteenä voi väljän määrittelyn mukaan käyttää minkä tahansa kasvin sellaista osaa, jossa on jokin hyödyllinen ominaisuus. Kasvi voi olla joko luonnosta kerätty tai puutarhassa kasvatettu. Kasvien maanpäälliset osat on hyvä kerätä aurinkoisina keskipäivän tunteina. Puhtaat, ehjät lehdet kerätään ennen kasvin kukkimista tai marjojen kypsymistä. Kukat kerätään niiden puhjetessa tai täydessä kukassaan. Lehtiä tai kukkia ei pestä. Myöhään iltapäivällä tai illalla voi kerätä siemeniä tai hedelmiä ennen kuin ne ovat täysin kypsiä. Juuret kerätään maan sulettua tai myöhään syksyllä ja ne pestään.


title: Yrttitee

text: Kasveja ei pidä kuivattaa suoraan auringonpaisteessa, vaan vaikkapa ilmavassa paikassa esimerkiksi kimppuina tai puulieden lämmössä. Hyötykasvikuivuri sopii yrttien kuivaamiseen. Mietoja lajeja voi kuivata yhdessä, voimakkaita erikseen. Tasokuivaus onnistuu sanomalehtien ja lakanan avulla. Lakanan voi myös levittää saunan lauteille silloin, kun siellä ei saunota. Kuivatut kasvit (rutikuivat) säilytetään valolta suojattuina tiiviissä lasiastiassa, huoneenlämpö riittää. Kuivatut vihreät osat tulisi käyttää vuoden kuluessa. Tuoreita kasveja voi pakastaa.


title: Yrttitee

text: Yrttiteetä juomalla voi tavoitella piristävää, virkistävää, rauhoittavaa tai rentouttavaa vaikutusta. Yrttiteen nauttimisella saatetaan myös pyrkiä vaikuttamaan kehon toimintaan, esimerkiksi nauttimalla ruuansulatusta edistävästä kasvista valmistettua juomaa. Lääkinnällisiä vaikutuksia käsittelee artikkeli lääkekasveista. Jos yrttiteen juonnilla tavoitellaan lääkinnällisiä vaikutuksia, on syytä muistaa, ettei mitään lääkärin määräämiä lääkkeitä tule omin päin korvata kasvien nauttimisella. Usein lääkinnällisen vaikutuksen teho tai olemassaolo voi olla kiistanalainen tai perustua uskomukseen. Oletettu vaikutus voi olla oikeasti haitallinen. Rohdoksena eli lääkkeenomaisesti käytettynä yrttiteetä käytetään yleensä kuuriluontoisesti, korkeintaan muutaman viikon ajan. Rohdos ei välttämättä ole hyvän makuista. Rohdosteen annostelu on tarkkaa. Kaiken teen ja yrttiteen käytössä on hyvä noudattaa kohtuullisuutta ja ottaa hyvin selvää kasvin käytöstä ja ominaisuuksista.


title: Yrttitee

text: Yrttiteen valmistajan tai yrttikauppiaan ei ehkä ole sallittua esittää yrtteihin liittyviä terveysväittämiä, riippuen kunkin maan lainsäädännöstä, ellei väitteitä ole voitu osoittaa toteen.


title: Yrttitee

text: Tietystä yrtistä tai yrttien sekoituksesta valmistetut yrttiteet ovat suosittuja tuoksunsa ja arominsa vuoksi tai koska niillä on jokin hoitava vaikutus. Tällainen toivottu vaikutus voi olla vaikkapa helpotus päänsärkyyn, kuukautiskipuihin tai ummetukseen. Esimerkkejä tavallisista yrttiteenä käytettävistä aromikkaista kasveista ovat kamomillasaunio ("Matricaria chamomilla") ja mintut ("Mentha"). Kamomillateetä nautitaan usein iltateenä rauhoittamaan ja edistämään unentuloa. Sitä voi käyttää myös suun tulehdusten kuten punajäkälän rauhoittamaiseen. Minttuhin kuuluvia lajeja on yli tuhat. Piparminttuteetä ("Mentha" × "piperita") voi juoda teesekoituksena (vihreän teen mausteena) tai sinällään aromin vuoksi tai esimerkiksi hengitystie- ja ruuansulatusvaivoihin. Rantaminttua ("Mentha arvensis") voi käyttää virkistävänä aamuteenä.


title: Yrttitee

text: Maitohorsmaa ("Chamerion angustifolium") on käytetty varsinaisen teen ("Camellia sinensis") korvikkeena. Sen kapeat lehdet riivitään ennen kukintaa. Lehtiä voidaan käyttää yhdessä tuoksuvien vadelmanlehtien kanssa. Metsälehmuksesta ("Tilia cordata") kerätään kukat ja lenninsiivet, lehmuksenkukkateellä on rauhoittava vaikutus.


title: Yrttitee

text: Joitakin kasveja käytetään haudukkeisiin yksistään tai sekoituksena, joitakin enimmäkseen vain sekoituksena. Jotkut ovat tuttuja myös tavallisen teen aromatisoinnissa. Teen maustamiseen ja yrttiteehen sopivia kasveja riittää, alla vain joitakin näistä.Joidenkin kasvien tai kasvinosien haitallisuuden tai myrkyllisyyden vuoksi on syytä perehtyä huolella kasvintunnistamiseen, käytettäviin kasveihin sekä niiden annosteluun. Kasveja ei tule kerätä sellaisista paikoista, joissa kasvi on voinut altistua torjunta-aineille tai imeä itseensä esimerkiksi raskasmetalleja. On osattava tunnistaa hyödyllinen kasvi samanoloisesta tehottomasta, aromittomasta ja etenkin vahingollisesta näköislajista ja varottava myrkyllisiä matkijalajeja. Älä kerää ja käytä kasveja, joita et täydellä varmuudella tunnista.


title: Yrttitee

text: Jos on allerginen jollekin kasville tai saa yliherkkyysoireita, tulee välttää yleensä myös niitä kasveja, jotka ristireagoivat kyseisen kasvin kanssa. Jos on allerginen pujolle, saattaa saada oireita myös kamomillasauniosta, rusokista tai siankärsämöstä. Kaikille astmaatikoille ei sovi salisyylihappo. Silloin tulee välttä aspiriinia, mutta myös mesiangervoa, joka sisältää salisylaatteja. Kasvin iälläkin on merkitystä: kannattaa kerätä nuoria nokkosia, sillä vanhoihin lehtiin saattaa muodostua kalsiumkarbonaattikiteitä, jotka ärsyttävät munuaisia.


title: Yrttitee

text: Myrkyllisyys on suhteellista. Myrkyllisyys voi vaihdella kasvin iän, kasvupaikan, kasvuolosuhteiden jne. mukaan. Joillakin kasveilla vain joku osa on myrkyllinen, toisilla kaikki osat ja kaikki lajikkeet. Joistakin kasveista voidaan jalostaa vähemmän myrkyllisiä tai myrkyttömiä lajikkeita. Useimmat kasvien myrkyllisistä yhdisteistä kuuluvat joko alkaloideihin tai glykosideihin. Yhdisteillä voi olla lääkinnällistä merkitystä oikeina määrinä ja oikealla tavalla valmistettuna. Myrkyllisen yhdisteen tehoon vaikuttavat määrä ja käsittely, nauttijan ikä, kunto ja koko. Joillakin kasveilla on haitallisia yhteisvaikutuksia lääkeaineiden kanssa. Lääkkeen vaikutus voi heikentyä tai voimistua. Tällaisia kasveja ovat esimerkiksi mäkikuisma ja greippi.


title: Yrttitee

text: Monet tutut ja tavallisetkaan yritit eivät sovellu nautittavaksi yrttiteenä raskausaikana. Kasvit saattavat aiheuttaa kohdun sopistelua, rasittaa munuaisia tai olla ns. abortatiivisia. Raskausaikana tulee välttää mm. seuraavia kasveja suurina määrinä: kataja, kehäkukka, persilja, piparjuuri, rosmariini ja salvia. Kokonaan vältettäviä ovat mm. koiruoho, pietaryrtti ja pujo. Tavallista vadelmanlehtiteetä ei ole hyvä käyttää kolmen ensimmäisen raskauskuukauden aikana. Välttää tulee näitäkin: muskottipähkinä, muskottikukka, rautayrtit (verbena), sahrami, tuoksuruuta, karvaskurkku, puolanminttu ("Mentha pulegium") ja rohtokataja (sabiini).Suhteellisen voimakkaita kasveja voi käyttää vain pieninä annoksina ja yleensä muiden yrttien joukossa, ei yksinään. Raskauden aikana näitä ei saa nauttia pieninäkään annoksina. Myrkytys voi ilmetä polttavana tunteena suussa, vatsakipuna, ripulina tai pahoinvointina, ja tällöin on otettava yhteyttä sairaalan ensiapuun.


title: Kashan

text:
Kashan () on kaupunki Iranin Esfahanin maakunnassa.
Kashanin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 201 372 (1996), 253 509 (2006) ja 275 325 asukasta (2011).


title: Khomeynishahr

text: Khomeynishahr tai Khomeyni Shahr (, myös Khomeinishahr, aiemmin Homāyūnshahr) on kaupunki Iranin Esfahanin maakunnassa.


title: Khomeynishahr

text: Khomeynishahrin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 165 888 (1996), 223 071 (2006) ja 244 696 asukasta (2011).


title: Najafabad

text: Najafabad, () on kaupunki Iranin Esfahanin maakunnassa.


title: Najafabad

text: Najafabadin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 178 498 (1996), 208 647(2006) ja 221 814 asukasta (2011).


title: Kerman

text: Kerman, (, myös Behdesīr; Berdeshīr; Berdesīr; Kirmān) on Iranin Kermanin maakunnan pääkaupunki.


title: Kerman

text: Kermanin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 384 991 (1996), 515 114 (2006) ja 534 441 asukasta (2011).


title: Malard

text: Malard () on kaupunki Iranin Teheranin maakunnassa.


title: Malard

text: Malardin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 88 118 (1996), 228 713 (2006) ja 290 817 asukasta (2011).


title: Qods

text: Qods (, myös "Shahr-e Qods" eli Qodsin kaupunki; aiemmin "Karaj", "Qal‘eh Hasan", ja "Qal‘eh-ye Ḩasan Khān") on kaupunki Iranin Teheranin maakunnassa.


title: Qods

text:
Kaupunki on osa Teheranin suurkaupunkialuetta ja sijaitsee noin 25 kilometriä Teheranin kaupungintalolta länsilounaaseen.
Qodsin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 994 (1956), 2 467 (1966), 8 406 (1976), 74 802 (1986), 89 680 (1991), 138 278 (1996), 230 147 (2006) ja 283 517 asukasta (2011).


title: Qods

text: Islamilaisella Azad-yliopistolla on sivutoimipiste Qodsissa (Shahr-e Qods).


title: Qods

text: Kaupungin monitoimistadion eli Qodsin martyyrien stadion toimii Iranin mestaruussarjassa (Persianlahden ammattilaisliigassa) pelaavan Paykan F.C. -jalkapallojoukkueen (eli Paykan Teheran F.C.) kotiareenana.


title: Eslamshahr

text: Eslamshahr () on kaupunki Iranin Teheranin maakunnassa.


title: Eslamshahr

text: Eslamshahrin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 481 (1956), 1 006 (1966), 50 292 (1976), 215 129 (1986), 230 183 (1991), 265 450 (1996), 357 389 (2006) ja 389 102 asukasta (2011).


title: Shahriar

text: Shahriar, () on kaupunki Iranin Teheranin maakunnassa.


title: Shahriar

text: Shahriarin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 40 058 (1996), 189 421 (2006) ja 249 473 asukasta (2011).


title: Zahedan

text:
Zahedan () on Iranin Sistanin ja Balutšistanin maakunnan pääkaupunki.
Zahedan sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kohdasta, jossa Iranin, Afganistanin ja Pakistanin rajat kohtaavat. Alue on karua aavikkoa ja keskimääräinen vuosittainen sademäärä on vain 73 millimetriä.


title: Zahedan

text: Zahedan on verrattain uusi kaupunki. Quettan kaupungista brittien hallitsemasta Balochistanista rakennettiin rautatie Zahedaniin ensimmäisen maailmansodan aikana ja 1930-luvulla šaahi Reza Pahlavin valtakaudella rautatien jatkamista Iranin läpi kulkevaan rautatiehen harkittiin. Rautatie rakennettiin lopulta vasta 1900-luvun toisella puoliskolla. Vielä vuonna 1950 kaupungissa oli vain noin 10 000 asukasta, mutta se on sittemmin kasvanut nopeasti. Rajakaupunkina Zahedanista on tullut huumeiden salakuljetuksen ja muun rikollisen toiminnan keskus. 1990-lvun puolivälissä aloitettiin uuden rautatielinjan rakentaminen Kermaniin.


title: Zahedan

text: Zahedanin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 419 518 (1996), 567 449 (2006) ja 560 725 asukasta (2011). Kaupungin asukkaat muodostuvat pääasiassa persialaisista ja balucheista. Persialaiset ovat pääosin šiialaisia ja baluchit sunnalaisia.


title: Zanjan

text:
Zanjan (, myös Zenjān) on Iranin Zanjanin maakunnan pääkaupunki.
Zanjanin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 286 295 (1996), 349 713 (2006) ja 386 851 asukasta (2011).


title: Qazvin

text: Qazvin (, myös Kazvin) on Iranin Qazvinin maakunnan pääkaupunki.


title: Qazvin

text: Qazvinin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 291 117 (1996), 355 338 (2006) ja 381 598 asukasta (2011).


title: Nautakärpänen

text: Nautakärpänen ("Musca autumnalis") on sukaskärpäsiin kuuluva laji. Se on 6–8 mm:n pituinen. Se on hieman huonekärpäsen näköinen, mutta sen siivet ovat lyhyemmät ja sen ruumis on leveämpi ja muodoltaan pyöreämpi. Koiras ja naaras ovat erinäköisiä. Naaraalla keskiruumiissa olevat pitkittäisjuovat ovat ohuita, koiraalla ne ovat leveämpiä. Naaras on väriltään enimmäkseen harmaa, mutta takaruumis on harmaan ja mustan kirjava. Koiraalla on takaruumiin molemmilla puolilla iso keltainen laikku. Toukkat oleskelevat lehmän lannassa. Nautakärpänen parveilee nautojen ja hevosten ympärillä. Se on yleinen koko Suomessa.


title: Nelivyöjäärä

text: Nelivyöjäärä ("Leptura quadrifasciata") on sarvijäärien heimoon kuuluva laji. Se on 13–18 mm:n pituinen. Ruumis on väriltään musta. Peitinsiivissä on kulmikkaita, ruskeita tai kellanoransseja poikittaisia raitoja. Joillakin yksilöillä peitinsiivet ovat enemmän mustat, toisinaan taas ruskea tai oranssinkeltainen on peitinsiipien pääväri. Peitinsiipien tyvet ja reunat ovat mustat. Toukka elää puiden kannoissa ja kuolleissa puissa. Nelivyöjäärää esiintyy kukkien läheisyydessä enimmäkseen kesä- ja heinäkuulla. Sen levinneisyysalue ulottuu Lappiin asti.


title: Valmet Tuuli III

text: Valmet Tuuli III oli Valmetin suunnittelema ja valmistama yksimoottorinen rinnakkainistuttava nelipaikkainen alkeiskoulukone. Tuuli III suunniteltiin Tuuli II:n jälkeen vastaamaan ilmavoimien Saab 91 Safirista vaikutteita saaneisiin koulukonevaatimuksiin. Kone oli muista Tuuli-sarjan koneista poiketen kokometallirakenteinen, ja sen prototyypissä kokeiltiin Valmetille uusia pistehitsaus- ja automaattiniittausmenetelmiä. Tuuli III ei lopulta päässyt tuotantoon ja ilmavoimien alkeiskoulukoneeksi valittiin Saab Safir. Safir oli Tuuleen verrattuna huomattavasti halvempi ja oli jo tuotannossa, minkä lisäksi sen hankinnan takana olivat Suomen silloinen pää- ja puolustusministeri.


title: Valmet Tuuli III

text: Valmet jatkoi uuden koulukoneen hankinnan ajamista Tuuli II:lle lokakuussa 1951 sattuneen onnettomuuden jälkeen. Yhtiö tarjosi ensimmäisen prototyypin pohjalta paranneltua toista prototyyppiä 7,8 miljoonan markan hintaan. Yhtiö lähestyi ilmavoimien esikuntaa uudelleen tammikuussa 1952 ja pyysi alkeiskoulukoneasian eteenpäin viemistä. Tehdas vetosi Tuuli II:sta saatuihin hyviin kokemuksiin ja vanhan Viima- ja Stieglitz-kaluston vanhentumiseen. Asian ajamisen taustalla oli myös sotakorvausten suorittaminen, mikä vähensi Valmetin työkuormitusta.


title: Valmet Tuuli III

text: Esikunta ilmoitti tehtaalle, että koulukoneen vaatimukset olivat muuttuneet eikä vanha Sh 14 -tähtimoottori tullut enää kyseeseen, minkä lisäksi koneesta haluttiin kolmipaikkainen kaksipaikkaisen sijasta. Moottoriksi haluttiin 180–250 hevosvoiman rivimoottori, ja laskutelineen tuli olla sisäänvedettävä. Vaatimuksiin oli saatu vaikutteita ilmeisesti Saab 91B Safirista. Uusien vaatimusten esittämisen jälkeen tehdas ja esikunta kävivät keskustelua laskutelinevaihtoehdoista. Koneeseen oli mahdollista valita joko yleistymään päin ollut nokkapyöräteline tai vanha kannuspyöräteline. Täysmetallirakenteen vaihtoehtona nähtiin Valmetin lentokoneosaston edeltäjän, Valtion lentokonetehtaan paljon käyttämä sekarakenne, sillä Valmet uskoi metallikoneen tuotannon piensarjana tuottavan sille laatuongelmia.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli III:n vuoden 1952 huhtikuussa tehdyssä kustannusarviossa pohdittiin sekä metalli- että sekarakenteisen koneen kustannuksia. Juhani Heinonen laati kolme ehdotusta ilmavoimille ja sovelsi niiden yhteydessä kehittämäänsä siiven aerodynamiikkaa myöhemmin vuonna 1954 valmistuneessa HK-1 Keltiäinen -maailmanennätyskoneessaan. Tuuli III:n kustannusarvioiden mukaan puurakenteisen prototyypin hinnaksi olisi tullut 12 miljoonaa markkaa ja 20 sarjakoneen yksikköhinta oli noin 8,2 miljoonaa markkaa. Metallikoneelle vastaavat luvut olivat 15,7 miljoonaa prototyypistä ja 9,5 miljoonaa markkaa sarjakoneesta. Hinnoissa ei ollut mukana moottoreita, potkureita ja muita varusteita. Metallikoneen hinta oli lopulta yllättävän vähän korkeampi puukoneeseen verrattuna.


title: Valmet Tuuli III

text: Kahden Saab Safirin hankintaa kokeilutarkoituksiin esitettiin elokuussa 1952. Koneiden pohjalta oli tarkoitus hakea kokemuksia metallirakenteesta, umpiohjaamosta ja sisäänvedettävistä laskutelineistä, minkä pohjalta Valmetille olisi tehty koulukoneen lopullinen spesifikaatio. Puolustusministeri Emil Skog hyväksyi ehdotuksen, mutta se kaatui valtioneuvoston käsittelyssä. Koulukoneen hankinta juuttui jälleen vuoden 1952 jälkeen, ja Valmet uhkasi lopulta lopettaa lentokonetoimintonsa maaliskuussa 1954, jollei valtio tilaisi siltä alan töitä. Ilmavoimien esikunta julkaisi kesäkuussa 1954 kuukautta aiemmin ilmasotakoulun edustajien kanssa järjestetyssä tilaisuudessa määritetyt koulukoneen vaatimukset. Vaatimuksiin kuuluivat muun muassa sisäänvedettävä suksilaskuteline, joka käytännössä vaati samalla vanhanmallisen kannuspyörätelineen käyttöä. Keskikokoisen ohjaajan tuli nähdä ohjaamosta 10–15 astetta horisontin alle, kun kone oli maassa. 180 km/h matkalentonopeus ja 4 500 metrin lakikorkeusvaatimukset olisi saavutettu kiinteällä laskutelineelläkin ja 180–250 hevosvoiman moottorilla. Valmet halusi päästä koneen suorituskyvyssä lähemmäs Saab Safiria, jossa oli sisäänvedettävät laskutelineet ja jonka nopeus oli 250 kilometriä tunnissa. Halutut suoritusarvot vaativat käytännössä sisäänvedettävän telineen käyttöä.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli III:a varten selvitettiin kaikki saatavilla olevat sopivantehoiset voimalaitteet, joista lopulta parhaana valittiin Continental O-470-A. Kiinteälaskutelineisen prototyypin hinnaksi arvioitiin 33,4 miljoonaa markkaa, johon sisäänvedettävät kannuspyörätelineet olisivat tuoneet miljoonan ja sisäänvedettävät nokkapyörätelineet kahden miljoonan lisäkulut. 20 koneen sarjassa koneyksilön hinnaksi arvioitiin 7,5 miljoonaa markkaa. Vuoden 1955 alulla ilmavoimien komentaja olisi halunnut kustannusarvion kahdelle prototyypille, joista toisessa olisi ollut kiinteä laskuteline ja toisessa sisäänvedettävä. Helmikuussa hän ilmoitti kuitenkin, että koneesta rakennettaisiin vain yksi sisäänvedettävällä kannuspyörälaskutelineellä varustettu prototyyppi. Kirjeessä määritettiin tämän lisäksi, että ohjaajan tarvitsi enää nähdä 4,5 astetta horisontin alle aiemman 10–15 asteen sijasta. Koneen rakenteiden tuli lisäksi täyttää yhdysvaltalaiset CAR Part 3 -tyyppihyväksyntävaatimukset ja laskutelineen lujuuden tuli olla vielä normiakin korkeampi. Prototyypin rakentamisesta hintaan 34 miljoonaa markkaa päästiin sopimukseen 17. kesäkuuta 1955, jolloin koneen toimitusajaksi arvioitiin 18 kuukautta.


title: Valmet Tuuli III

text: Koneen suunnittelu käynnistyi heti tilauksen jälkeen Elias Järvinevan johdolla. Tulevien koelentojen rekisteröimistä varten hankittiin uusi laitteisto Ranskasta Veijo Hietalan sota-aikana kehittämän ”Mata Harin” tilalle. Tuuli III:n prototyypin työmenetelmät kehitettiin alusta alkaen sarjavalmistuskelpoisiksi, minkä lisäksi konetyypissä päätettiin kokeilla Valmetille uusia työmenetelmiä, kuten alumiinin pistehitsausta, jota varten tehtaalle oli Vihurin tuotannon yhteydessä hankittu ranskalainen SCIACY-alumiinipistehitsauskone. Pistehitaus osoittautui lopulta liian kalliiksi tuotantomenetelmäksi piensarjoissa sen korkeiden laatuvaatimusten takia. Tuuli III:n tuotannossa kokeiltiin myös automaattiniittausta pistehitsausta huomattavasti paremmalla menestyksellä. Myös muiden uusien tekniikoiden, kuten lujitemuovirakenteiden käyttöä harkittiin Tuuli III:n yhteydessä. Konetyypin sarjatilauksen peruuntuessa ajatukset tosin hautautuivat.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli III:n moottori vaihdettiin kesken koelento-ohjelman, mikä oli melko harvinainen menettely. Syynä oli prototyypin suunniteltua raskaampi rakenne, jonka takia kone oli lentomassaltaan 130 kilogrammaa raskaampi suunniteltuun nähden. 225 hevosvoiman O-470-A-moottori ei antanut haluttua nousukykyä, ja malli oli poistunut tuotannosta 1955, eli prototyypissä oli käytännössä kuollut moottorityyppi. O-470-A korvattiin vuoden 1955 toukokuussa tehokkaammalla 250 hevosvoiman IO-470-moottorilla, joka oli kaikin puolin edeltäjäänsä parempi ja poisti lisäksi aiemmin esiintyneen öljynlämpötilaongelman. Tuuli IV -työnimellä tunnettuun kevyempään sarjavalmistusmalliin oli tarkoitus hankkia vielä tehokkaampi 260 hevosvoiman Lycoming-moottori.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli sai positiivista palautetta lennostoissa, ja ilmavoimien esikunta ehdotti sen hankintaa korkeasta hinnasta huolimatta. Konetyypin kohtalo oli jo tosin sinetöity, sillä puolustusvoimat oli päättänyt hankkia koulukoneet ulkomailta. Puolustusvoimien komentaja antoi salaisen käskyn vuoden 1958 tammikuussa ilmavoimille kokeilla ulkomaisia koulukonetyyppejä. Konetyypin valinta tehtiin ilmavoimien asettamassa alkeiskoulukonelautakunnassa, joka piti Piaggio P.149:ää ja Saab Safiria parhaina vaihtoehtoina. Lautakunnan mielipiteestä eriytyen ilmavoimien komentaja Reino Artola oli edelleen Tuuli III:n kannalla ja esitti sen tilaamista lautakunnan raportin saatteessa. Saab Safirilla oli tosin vahvempi poliittinen kannatus, sillä sen takana seisoivat puolustusministeri Lars Björkenheim, virkamieshallituksen pääministeri Reino Kuuskoski ja ilmapuolustuksen tarkastaja Adolf Ehrnrooth.


title: Valmet Tuuli III

text: Konevalinta oli pettymys Valmetin johdolle, joka lähetti lähetystön puolutusministeri Björkenheimin puheille. Lähetystö kertoi puolustusministerille Suomessa valmistettavan Tuuli IV:n työllistävän 250–300 henkilöä. Tehtaan lähetystö huomatti myös, ettei Valmet ollut jättänyt hintatarjousta Tuuli IV -sarjasta, mikä oli tosin jossain määrin väärin, sillä 30 koneen hinnaksi oli aiemmin annettu 665 miljoonaa markkaa. Lukua oli ministeriössä verrattu Piaggion 460 miljoonaan markkaan ja Safirin 285 miljoonaan. Korkean hinnan lisäksi Tuulen toimitusaika oli pitkä, 28–34 kuukautta, ja konetyyppi oli muutenkin vasta prototyyppiasteella. Lisäksi Tuuli-sarjan tuotanto olisi vaatinut lähes 270 miljoonaa markkaa ulkomaista valuuttaa. Kotimaisen vaihtoehdon suosimiselle ei enää muuttuneessa ilmapiirissä löydetty perusteita ja koulukoneet tilattiin elokuussa 1958 Saabilta.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli III valmistui noin puoli vuotta myöhässä osittain vuoden 1956 yleis- ja toimihenkilölakkojen sekä virheellisten raaka-ainetoimitusten takia. Esko Halme lensi konetyypin 15 minuuttia kestäneen ensilennon 31. toukokuuta 1957. Lento-ominaisuudet vastasivat yleisesti odotettuja, mutta moottorin öljynlämpö nousi sallitun lämpötila-alueen ylärajalle. Potkurin säätö oli epämääräinen, mikä aiheutti värinää tietyillä kierroslukualueilla. Lennot jatkuivat parnnusten jälkeen pääasialliasen kehityskohteen ollessa öljynlämpötila. Öljynlämpötilaongelman syy selvisi lopulta, sillä moottorin valmistaja oli alimitoittanut alun perin öljynjäähdyttimen. Lämpötilaongelmien vaatimien korjausten lisäksi Tuuli III:een tehtiin joukko pienempiä parannustöitä, kuten ohjainvoimien säätöä sekä hydraulijärjestelmän ja mittariston muutoksia. Prototyyppiä koelennettiin sisäänvedettävien pyörätelineiden lisäksi kiinteillä suksitelineillä.


title: Valmet Tuuli III

text: Prototyyppi luovutettiin lokakuussa 1957 ilmavoimien koelentueen käyttöön, ja se kiersi lennostoissa lausunnoilla. Kone sai positiivista palautetta lennostoissa. Prototyyppi lensi ilmavoimien käytössä vuoden 1959 elokuulle, jolloin se vaurioitui öljyputken väsymysmurtuman aiheuttamassa pakkolaskussa Aitolahdella. Kone poistui tämän jälkeen ilmavoimien käytöstä, minkä jälkeen sen entisöi Aulis Vesa. Kone lensi kunnostettuna vuosina 1983–1989 tunnuksella OH-XTL. Lentokäytön päätyttyä Tuuli III päätyi vuonna 1989 Suomen ilmailumuseon varastoon Vantaalle.


title: Valmet Tuuli III

text: Tuuli III oli muusta Tuuli-sarjasta poiketen kokometallirakenteinen. Koneen rakenteessa käytettiin Valmetille uusia työmenetelmiä, kuten automaattiniittausta ja alumiinin pistehitsausta.


title: Runkolinja 560

text: Runkolinja 560 on pääkaupunkiseudun poikittaisliikenteessä kulkeva linja-autolinja, jonka reitti käsittää noin 28 kilometrin matkan Helsingin Rastilasta Vantaan Myyrmäkeen. Linjan liikennöinti aloitettiin 10. elokuuta 2015, ja siitä vastaa Helsingin Bussiliikenne. Reittiä on suunniteltu jatkettavan myöhemmin Espooseen.


title: Runkolinja 560

text: Bussin tämänhetkinen reitti mukailee itäosassa Helsingin sisäistä bussilinjaa 78, jonka se myös osittain korvaa. Runkolinjan myötä 78 muutettiin Kontulan ja Malmin välillä liikennöiväksi ruuhka-aikojen linjaksi. Runkolinja aiheutti muitakin muutoksia erityisesti Itä-Helsingin linjojen reitteihin.


title: Runkolinja 560

text: Runkolinja 560 on toinen pääkaupunkiseudun runkolinjoista. Se kulkee pohjoisempana kuin vanhempi runkolinja 550.


title: Runkolinja 560

text: Linjan reitti kulkee Rastilasta Vuosaaren, Mellunmäen, Kontulan, Malmin rautatieaseman, Paloheinän ja Kuninkaantammen kautta Myyrmäkeen. Matkan varrella on muun muassa neljä metroasemaa sekä kaksi rautatieasemaa, jotka mahdollistavat vaihtoyhteyden Kehäradan juniin. Reitillä on myös linjaa varten tehtyjä järjestelyjä, kuten liikennevaloetuuksia ja tunneli Paloheinässä. Lisäksi runkolinja pysähtyy harvemmilla pysäkeillä kuin tavanomaiset bussit. Tulevaisuudessa reittiä on suunniteltu jatkettavaksi lännessä Espooseen asti.


title: Runkolinja 560

text: Liikennöinti jatkuu joka päivä varhaisaamusta iltamyöhään, arkisin noin puoli viidestä noin yhteen. Linjan vuoroväli on ruuhka-aikoina kahdeksan minuuttia, arkisin ja lauantaisin päiväsaikaan kymmenen minuuttia ja sunnuntaisin päiväsaikaan viisitoista minuuttia. Kokonaismatka-aika on noin tunti. Matkaa nopeuttaa se, että bussiin voi nousta keskiovista, mikäli matkustajalla on matkakortti tai ennakkoon ostettu lippu.


title: Runkolinja 560

text: Runkolinjaa liikennöi Helsingin Bussiliikenne. Käytetyt linja-autot ovat vähäpäästöisiä, Euro 6 -normit täyttäviä, C-tyypin telibusseja. Niiden ansiosta typen oksidit laskevat viidesosaan ja hiukkaspäästöt puolittuvat verrattuna nykyisiin parhaan päästöluokan linja-autoihin. Busseja kulkee reitillä kaikkiaan 19 kappaletta, ja lisäksi on olemassa kaksi vara-autoa.


title: Runkolinja 560

text: Bussit ovat väriltään oransseja. Niiden sisällä on näytöt, jotka esimerkiksi ilmoittavat seuraavan pysäkin nimen. Autot on myös varustettu matkustamotilan ilmastoinnilla, alkolukolla, automaattisella palonsammutusjärjestelmällä, ajotavanseurantajärjestelmällä, ajovakaudensäätöjärjestelmällä sekä sivuliukuovilla keskellä ja takana. Kuljettajien työturvallisuutta parannetaan turvaohjaamolla ja kameravalvonnalla. Linjalle ei tullut omia brändättyjä pysäkkejä, vaan tavalliset vihreät pysäkkikatokset, joissa on kuitenkin katossa runkolinjasta kertova oranssi raita. Linjan linjaliuskat ovat myös oranssipohjaisia ja kaksinkertaisia.


title: Runkolinja 560

text: Linjan erikoisuudeksi on kutsuttu uutta, 1,2 kilometrin mittaista joukkoliikennetunnelia, joka alittaa Keskuspuiston Paloheinän ja Kuninkaantammen välillä. Se nopeuttaa matka-aikaa 15 minuutilla ja on toistaiseksi vain uuden runkolinjan käytössä. Tunnelin suunnittelussa on kiinnitetty erityistä huomiota maisema- ja ympäristönäkökulmiin. Esimerkiksi sen suuaukot ja pelastustiejärjestelyt on suunniteltu niin, että vaikutukset Keskuspuistoon jäävät pieniksi.


title: Runkolinja 560

text: Idän suunnasta linjan 560 bussit kulkevat tunneliin uutta joukkoliikennekatua pitkin, joka on rakennettu Paloheinän Kuusmiehentien varteen. Se rakennettiin, koska Kuusmiehentien rakenteet eivät kestä tiheää bussiliikennettä. Myös linjan liikennöinti helpottuu, eikä se häiritse Kuusmiehentien varressa asuvia.


title: Runkolinja 560

text: Tunneli ja Kuusmiehentien joukkoliikennekatu alittivat rakentamiselle varatun budjetin yhteensä lähes 12 miljoonalla eurolla. Tunnelin kustannuksissa säästettiin rakentamalla se alun perin suunnitellun kaksiputkisen sijaan yksiputkiseksi.


title: Runkolinja 560

text: Uusi linja aiheutti muutoksia samoilla seuduilla kulkevissa muissa bussilinjoissa. Merkittävimmät uudistukset tapahtuivat Itä-Helsingissä, missä runkolinja korvasi Rastilan ja Vuosaaren aiempia liityntäyhteyksiä.


title: Kati Määttänen

text: Kati Määttänen (s. 8. joulukuuta 1969) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.


title: Kati Määttänen

text: Nokian Urheilijoiden kasvatti Määttänen pelasi naisten SM-sarjassa seitsemän kautta edustaen nokialaisia joukkueita, Sampo Basketia ja Tampereen Pyrintöä.


title: Kati Määttänen

text: Suomen naisten maajoukkueessa Määttänen pelasi vuosina 1989–1993 37 ottelua 2,3 pisteen keskiarvolla. Vuonna 1990 hän kuului Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Suomen hopeaa saavuttaneeseen joukkueeseen, ja vuonna 1992 hän oli samassa turnauksessa neljäs. Lisäksi Määttänen pelasi viisi A-tyttöjen maaottelua.


title: Arginiinidekarboksylaasi

text: Arginiinidekarboksylaasi on entsyymi, joka katalysoi agmatiinin muodostumista arginiinista. Entsyymi osallistuu argeniinin ja eräiden polyamiinien kuten putreskiinin aineenvaihduntaan. Entsyymiä tavataan niin arkeoneissa, bakteereissa kuin eukaryooteissakin. Arginiinidekarboksylaasin EC-numero on EC 4.1.1.19.


title: Arginiinidekarboksylaasi

text: Arginiinidekarboksylaasia esiintyy lukuisissa eliöissä. Bakteereissa ja eukaryooteissa entsyymi on rakenteeltaan tetrameeri ja molekyylimassaltaan 296 kDa. Entsyymi tarvitsee koentsyymikseen pyridoksaalifosfaatin. Kasveissa entsyymistä on kaksi erilaista muotoa, joista toinen osallistuu arginiinin hajottamiseen ja toinen polyamiinien biosynteesiin. Nisäkkäillä arginiinidekarboksylaasi on aktiivinen erityisesti aivoissa, astrosyyteissä, munuaisissa, maksassa, lisämunuaisissa ja suolistossa. Erityisesti termofiilisillä arkeoneilla entsyymin koentsyyminä toimii pyridoksaalifosfaatin sijaan pyruvoyyliryhmä.


title: Arginiinidekarboksylaasi

text: Pyridoksaalifosfaattia koentsyyminään käyttävän arginiinidekarboksylaasin katalysoivan reaktion mekanismin ensimmäisessä vaiheessa muodostuu imiini eli Schiffin emäs arginiinin ja pyridoksaalifosfaatin välille. Seuraavassa vaiheessa tapahtuu dekarboksyloituminen ja agmatiinin vapautuminen. Entsyymin substraattina voi toimia myös kanavaniini, josta muodostuu guanidinoksipropyyliamiinia. Arginiinidekarboksylaasin inhibiittoreita ovat muun muassa agmatiini, putreskiini ja spermidiini. Entsyymille optimaalinen pH on noin 5.


title: Miniä (televisioelokuva)

text: Miniä on Ritva Nuutisen ohjaama suomalainen televisioelokuva vuodelta 1971. Se perustuu D. H. Lawrencen 1913 julkaistuun näytelmään "The Daughter-in-Law". Tarina kertoo avioliitosta, jonka lukuisat piilevät ongelmakohdat nousevat pintaan akuutin kriisin - aviorikoksen - myötä. Elokuva on mustavalkoinen.


title: Miniä (televisioelokuva)

text: Veljekset Joe ja Luther Gascoigne työskentelevät kaivosmiehinä. Luther on naimisissa pikkuvarakkaan Minnien kanssa ja he asuvat omassa taloudessaan. Joe asuu edelleen äitinsä, rouva Gascoignen luona. Rouva Purdy tulee kertomaan rouva Gascoignelle, että hänen tyttärensä Bertha on raskaana Lutherille. Alkukuvaelman jälkeen siirrytään Minnie ja Luther Gascoignen kotiin. Joe tulee kertomaan Lutherille Berthan raskaudesta. Hän ehdottaa, että asia hoidetaan rahalla, eikä Minnielle kerrota. Myös rouva Purdy tulee pian paikalle ja vaatii Lutheria maksamaan Berthalle lapsesta.


title: Miniä (televisioelokuva)

text: Kun Minnie saa tietää Berthan raskaudesta, hän ottaa rahansa ja häipyy Manchesteriin entistä isäntäänsä tapaamaan. Kun hän palaa, anoppi on hänen kotonaan emännöimässä. Joe ja Luther tulevat kotvan kuluttua: alkaa Minnien ja Lutherin avioliiton selvittely; kuka lähtee minnekin ja kuka jättää kenetkin. Närää aiheuttaa myös se, että Minnie on tuhlannut Manchesterissä lähes kaikki varansa. Minnien mielestä Luther roikkuu yhä äitinsä helmoissa, mutta anoppi sanoo, ettei hän suinkaan halua olla tiellä. Joe ja Luther lähtevät ulos. Vaikka anopin ja miniän välit eivät ole läheiset, ne ovat kuitenkin asialliset, joten he kykenevät keskustelemaan. Anoppi hieman suree sitä, että hän joutuu luopumaan Lutherista ja ennen pitkää Joestakin myös henkisesti.


title: Miniä (televisioelokuva)

text: Luther palaa loukkaantuneena Minnien luo, vaimo sitoo hänen päänsä. Luther ja Minnie arvioivat liittonsa sittenkin elinkelpoiseksi ja päättävät jatkaa yhdessä.


title: Miniä (televisioelokuva)

text: D. H. Lawrencen näytelmän "The Daughter-in-Law" suomensi Annikki Laaksi. Suomenkielisessä versiossa käytetään alkuperäisiä nimiä ja tapahtumat sijoittuvat Englantiin. Ulkokohtauksia ei ole. Englantilaista kapakkaa eli pubia tarkoittava sana äännetään muodossa ”pab”. Backman, Melasniemi ja Rossi olivat MTV-Teatterin näyttelijöitä, Järvinen oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä.