title: Männikön silta

text: Männikön silta on teräsbetonista valmistettu kolmiaukkoinen ulokepalkkisilta Sonkajärvellä Pohjois-Savossa. Sillan suunnitteli TVH:n toimeksiannosta insinööri Harald Backman ja se valmistui vuonna 1926. Sillan rakentamisesta vastasi Suomen Rakennusyhtiö.


title: Männikön silta

text: Savo-Karjalan tiepiiri kunnosti sillan 1999, jolloin se merkittiin myös tiemuseokohteeksi. Silta on sittemmin poistettu museosiltojen rekisteristä. Se on kuitenkin yhtenä 19 sillasta mukana Museosillat-teemakohteessa, joka sisältyy vuonna 2009 laadittuun luetteloon Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennettuista kulttuuriympäristöistä.


title: Vankka Vankkoja

text: Vankka Vankkoja (s. 1908) oli suomalainen kääntäjä. Hän toimi jatkosodan aikana päällikkövirkailijana Vapaus, Isänmaa, Aseveljeys-järjestössä, joka jatkoi välirauhan aikana toimineen Suomen Aseveljien Työjärjestön toimintaa.


title: Outoja tarinoita 5

text: Outoja tarinoita 5 on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 1993 julkaisema kauhunovellien antologia. Sadelehdon esipuheen mukaan antologian teemoja ovat naiset, lapset ja sarjamurhaajat, ”höysteenä jokunen zombi ja vampyyri”. Sadelehto myös kertoo kokoelman olevan oudoin hänen toimittamansa kirja.


title: Outoja tarinoita 6

text: Outoja tarinoita 6 on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 1994 julkaisema kauhunovellien antologia. Outoja tarinoita -sarjan aiempiin osiin verrattuna kokoelman novelleissa on vain vähän väkivallan uhkaan ja yliluonnollisiin tapahtumiin perustuvaa kauhua. Sen sijaan ne edustavat psykologista kauhua.


title: Far Cry Primal

text: Far Cry Primal on Ubisoft Montrealin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema ensimmäisen persoonan toimintaseikkailupeli. Se julkaistiin 23. helmikuuta 2016.


title: Far Cry Primal

text: "Far Cry Primal"in pelaaminen tapahtuu hyvin samalla tavalla kuin edellisessä osassa. Joitakin muutoksia ilmenee, suurimpana tuliaseiden puuttuminen.


title: Far Cry Primal

text: Pelaajan tulee edetä tehtävissään, parannella kyläänsä sekä päivittää varustustaan. Aseinaan tällä on käytössään mm. keihäitä ja jousi.


title: Far Cry Primal

text: Uutuutena pelaaja voi hyödyntää eläimiä kesyttämällä ne ja taistelemalla niiden avulla. Pelaajalla on käytössään myös pöllö, jolla voi tutkia lähistöä ja merkitä vihollisia. Pöllöllä on mahdollista myös tappaa vihollisia, usuttaa villipetoja niiden kimppuun sekä tiputtaa niiden päälle pommeja.


title: Far Cry Primal

text: Pelaaja voi kytkeä päälle selviytymisvaiston, jonka avulla tämä voi paikallistaa vihollisia sekä johtolankoja.Peli sijoittuu kivikauden aikaiseen Oros-laaksoon, keski-Euroopan Karpaattien vuoristoon noin 10 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Wenja-heimon jäsen Takkar metsästää mammuttia kolmen muun heimolaisen kanssa, kunnes sapelihammastiikeri raatelee lähes kaikki heimolaiset kuoliaaksi. Vain Takkar onnistuu pakenemaan ja löytää nopeasti tiikerin tulevan uhrin, myös wenjoihin kuuluvan Saylan. Takkar pelastaa tämän, ja Sayla kertoo ihmissyöjäheimon udamien tuhonneen tämän kotikylän. Yhdessä he alkavat rakentamaan uutta kotiaan, samalla vannoen kostoa udam - sekä myöhemmin izila -heimolle.


title: Heinkel P.1079

text: Heinkel P.1079 oli saksalaisen Heinkel Flugzeugwerken kehittämä kaksimoottorinen yksipaikkainen suihkuhävittäjä.


title: Heinkel P.1079

text: P.1079-projektin puitteissa oli alun perin tarkoitus kehittää kaikissa sääolosuhteissa ja yöllä toimimaan kykenevä hävittäjälentokone, jolla oli tarkoitus osallistua tammi- ja helmikuussa 1945 järjestettyihin tarjouskilpailuihin. Heinkelin tehtaan jäljelle jääneen kirjanpidon mukaan yhtiö ei tosin saanut kilpailuun liittyneitä tarjousdokumentteja edes helmikuuhun 1945 mennessä, mikä saattaa viitata siihen, ettei yhtiö osallistunut koko tarjouskilpailuun.


title: Heinkel P.1079

text: P.1079:n kehityshistoriassa on samanlaisia piirteitä tehtaan P.1078:n kanssa, sillä mallitunnus kattaa kuitenkin sarjan koneprojekteja, jotka on tosin mahdollisesti kehittänyt yhdysvaltalaismiehittäjien valvoma Siegfried Günterin johtama ryhmä Heinkelin lentokonesuunnitelijoita vasta toisen maailmansodan päätyttyä. Konetyypistä kehitettiin kaikkiaan viisi versiota mallitunnuksilla P.1079A – P.1079E. Näistä ensimmäinen oli V-peräsimellä ja nuolisiivellä varustettu kaksimoottorinen hävittäjälentokone, jonka voimalaitteena olisi ollut kaksi siiven tyviin asennettua HeS 011A -suihkumoottoria. Koneessa olisi ollut kolmipyörälaskuteline ja neljästä 30 millimetrin MK 108 -tykistä koostunut aseitus.


title: Heinkel P.1079

text: P.1079B-versio oli A-mallista poiketen peräsimetön, mutta kone oli A:n tapaan varustettu kahdella siiven tyviin asennetulla suihkumoottorilla. Koneessa käytettiin A-mallin tapaan nuolisiipeä, mutta B-mallin siipiprofiili oli selvästi paksumpi, minkä lisäksi molemmat siipipuoliskot olivat niksattu niin sanottuun lokinsiipi-konfiguraatioon, jossa siipi muistuttaa edestä nähtynä M-kirjainta. Koneessa oli lyhyt runko, jonka peräosaan oli asennettu sivuperäsin. Aseistus ja laskutelinekonfiguraatio pysyivät samoina P.1079A:han nähden.


title: Heinkel P.1079

text: Loput koneversiot mukailivat muuten B-malleia, eron ollessa lähinnä eri nuolikulmiin asetutissa siivissä ja koneen miehistön määrässä, sillä C- (myös B Entwurf II), D- ja E-mallit olivat kaksipaikkaisia, kun A- ja B-mallit oli suunniteltu vain yhden hengen miehistölle.


title: Heinkel P.1079

text: "Lähde:"


title: Marco Schüpbach

text: Marco Schüpbach (s. 2. maaliskuuta 1977 Basel, Sveitsi) on sveitsiläinen Sauberin Formula 1 -tallin insinööri. Schüpbach aloitti uransa Sauberilla vuonna 2002. Vuosina 2011–2012 hän työskenteli Sergio Pérezin, 2013 Nico Hülkenbergin ja 2014 Adrian Sutilin kisainsinöörinä. Vuonna 2001 Schüpbach työskenteli Saksan Formula 3 -sarjassa Mücken -tallissa.


title: Marco Schüpbach

text: Schüpbach suoritti koneenrakennus tutkinnon vuonna 2001.


title: Urs Graf

text: Urs Graf (vanhempi) (s. noin v. 1485 Solothurnissa, k. noin v. 1527/1528) oli kultaseppä, Reisläufer eli palkkasotilas, puupiirtäjä, kuparipiirtäjä, kirjankuvittaja, lasinmaalaaja ja rahanlyöjä. Hänen tekemäänsä vuodelle 1513 ajoitettua etsausta, joka kuvaa peseytyvää naista, on pidetty maailman vanhimpana päivättynä etsaustyönä. Ajoituksen paikkansapitävyys on toisaalta kyseenalaistettu.


title: Urs Graf

text: Graf syntyi Solothurnissa noin vuonna 1485. Hänen isänsä oli kultaseppä Hug Graf. Urs Graf sai todennäköisesti isältään opetusta kultasepän ammatissa ja vuonna 1507 hän oli Zürichissä kultasepän kisällinä. Lisäksi Graf teki baselilaisille tilaajille kirjojen kuvituksia puupiirrostekniikalla. 1510-luvulla Graf asettui Baseliin. Hän työskenteli lasimaalarin verstaassa, meni naimisiin baselilaisen Sibylla von Brunnin kanssa ja liittyi seuraavana vuonna kultaseppänä Baselin "Talollisten kiltaan" (saksaksi "Hauszunft"). Heinäkuussa 1512 hänestä tuli myös Baselin porvari. Samana tai seuraavana vuonna syntyi Grafin ja von Brunnin poika, Urs (II) Graf.


title: Urs Graf

text: Graf osallistui palkkasotilaana 1510- ja 1520-luvuilla sekä solothurnilaisen "Seppien killan" että Baselin "Talollisten killan" mukana useille Pohjois-Italiaan ja Burgundiin suuntautuneille sotaretkille. Graf joutui monta kertaa ongelmiin lain kanssa ja vuonna 1518 hän pakeni erään tappelun vuoksi Baselista Solothurniin, missä hän vietti noin vuoden ja palasi jälleen Baseliin. Vuonna 1522 Grafia syytettiin Baselissa vaimonsa pahoinpitelemisestä ja aviorikoksesta.


title: Urs Graf

text: Grafin kuolinaika tai -paikka ei ole tiedossa. Hänestä ei ole suoria mainintoja dokumenteissa vuoden 1526 jälkeen ja hänen vaimonsa meni uusiin naimisiin 13.10.1528. Näiden tietojen valossa on arvioitu Grafin kuolleen vuonna 1527 tai 1528.


title: Urs Graf

text: Graf kuvasi monissa piirroksissaan sotilasaiheita, kuten "sveitsiläisiä palkkasotilaita", saksalaisia "palkkanihtejä" (saksaksi "Landsknecht"), sotakentälle kuolleiden miesten ruumiita, palkkasotilaiden värväystilannetta ja nihtien seurassa liikkuneita "leirinaisia" (saksaksi "Lagerdirne" tai "Kampfrau"). Muita aiheita olivat esimerkiksi eroottiset kuvat prostituoiduista naisista, uskonnolliset aiheet, maisemapiirrokset sekä moraalikysymyksiin kantaa ottavat kuvat ja allegoriat.


title: Urs Graf

text: Yli 120 lehden kokoelma Grafin piirroksia ja kaksi maalausta on Kunstmuseum Baselissa Sveitsissä. Grafin piirroksia on myös Englannissa British Museumissa, Itävallassa Albertina-museossa, Ranskassa École des Beaux-Artsissa, Alankomaissa Rijksmuseumissa ja Yhdysvalloissa J. Paul Getty Museumin kokoelmassa.


title: Urs Graf

text: Graf käytti monia eri piirrostekniikoita, kuten piirustusta, valkoviivamaalausta värilliselle taustalle, puupiirrosta, etsausta, kuparipiirrosta, valkoviivapainoa tummalle taustalle sekä niellotekniikkaa.


title: The Game Awards

text: The Game Awards on vuodesta lähtien pidetty videopelien palkintogaala, joka korvaa aiemman Spike TV:n järjestämän Spike Video Game Awards (VGA) palkintogaalan.


title: The Game Awards

text: Palkintogaalan tuottaa ja isännöi Geoff Keighley, joka oli mukana aiemmassa Spike Video Game Awards palkintogaalassa.


title: The Game Awards

text: Tilaisuus esitetään suoratoistona Xbox Live, PlayStation Network, Nintendo Network sekä Steam -palveluissa.


title: The Game Awards

text: 2014 tapahtuma järjestettiin 5. joulukuuta 2014.


title: The Game Awards

text: 2015 tapahtuma järjestettiin 3. joulukuuta 2015.


title: The Game Awards

text: 2016 tapahtuma järjestettiin 1. joulukuuta 2016.


title: The Game Awards

text: 2017 tapahtuma järjestettiin 7. joulukuuta 2017.


title: Kunstmuseum Basel

text:
Kunstmuseum Basel eli "Baselin taidemuseo" on Baselissa Sveitsissä sijaitseva taidemuseo. Sen kokoelmaan kuuluu noin 4000 maalausta, veistosta, installaatiota ja videoteosta, sekä noin 300 000 piirrosta ja grafiikkaa seitsemältä vuosisadalta.
Baselin taidemuseolla on maailman suurin Holbeinin perheen töiden kokoelma. Kokoelman vanhin osa on baselilaisen taidekeräilijän Basilius Amerbachin (1533-1591) kokoama.


title: Fort Canningin metroasema

text: Fort Canning on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema lähellä Fort Canning Parkia Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Weird Tales (antologia)

text: Weird Tales – fantasialehden parhaat alkuperäiskuvin on Peter Hainingin toimittama novelliantologia. Englanninkielinen alkuteos on julkaistu 1990 ja suomennos 1992. Kaikki kokoelman novellit on on julkaistu alun perin pulp-lehti "Weird Talesissa", ja kirjan ulkoasu jäljittelee niiden alkuperäistä julkaisuasua. Se on esimerkiksi ladottu kahteen palstaan, tarinoilla on niiden alkuperäiset englanninkieliset otsikot, ja niiden väliin on sommiteltu "Weird Talesista" otettuja kuvia ja ilmoituksia. Lehdestä otetun aineiston lisäksi kokoelma pitää sisällään "Weird Tales" -historiikin.Suomentaneet Harri Haarikko, Reijo Kalvas, Kari Salminen ja Annika Eräpuro.


title: Weird Tales (antologia)

text: Juhani Hinkkanen arvosteli "Weird Talesin" "Aikakoneessa" tuoreltaan. Hän piti kirjan ulkoasua näyttävänä ja Hainingin kirjoittamaa historiikkia erinomaisena. Sen sijaan Hainingin novellivalintoja hän kritisoi; hänestä Haining on ”ilmeisen tietoisesti” pyrkinyt välttämään usein antologisoituja novelleja, ja ”seurauksena on koko teoksen läpi kulkeva keskinkertaisuuden maku”. Toisaalta mukana on myös muutama mieleenpainuva tarina. Yleisesti ottaen kokoelman novellit jäävät kuitenkin toiseksi samoihin aikoihin ilmestyneelle "Outoja tarinoita 4" -antologialle, jossa myös julkaistiin pääasiassa "Weird Tales" -lehdestä peräisin olevaa sisältöä.


title: Bencoolenin metroasema

text: Bencoolen on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Bencoolen Streetin varrella lähellä Singapore Management Universitya ja Nanyang Academy of Fine Artsia Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Outoja tarinoita

text: Outoja tarinoita on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan julkaisema kauhuantologioiden sarja, joka ilmestyi vuosina 1990–1994. Sarjan nimi on viittaus pulp-lehti "Weird Talesiin".


title: Jalan Besarin metroasema

text: Jalan Besar on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jalan Besar -tien varrella Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Fuendetodos

text: Fuendetodos (aragoniaksi "Fuent de Todos") on kunta Aragonian itsehallintoalueella Espanjassa. Fuendetodosin asukasluku oli 126 vuonna 2016.


title: Fuendetodos

text: Taidemaalari Francisco de Goya syntyi Fuendetodosissa. Goyan syntymäkoti toimii nykyään museona.


title: Fuendetodos

text: Vértice de Sierra Gorda on Espanjan sisällissodan aikainen puolustuslinnoitus, josta ovat jäljellä rauniot.


title: Fuendetodos

text: 1700-luvulta ovat peräisin kivestä rakennetut jäävarastot (esp. "nevera"). Talvella satanut lumi varastoitiin näihin rakennuksiin. Lumesta saatua jäätä käytettiin kesällä. Nevera de la Culroya on ainoa kokonaisena säilynyt jäävarasto.


title: Bendemeerin metroasema

text: Bendemeer on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 12. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Geylang Bahrun metroasema

text: Geylang Bahru on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Kallang Bahrun ja Geylang Bahrun risteyksessä Kallangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Heksaminolevulinaatti

text: Heksaminolevulinaatti eli heksyyliaminolevulinaatti (CHNO) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Rakenteeltaan se on aminolevuliinihaposta ja heksanolista muodostunut esteri. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä diagnostisena yhdisteenä virtsarakon syövän tutkimisessa.


title: Heksaminolevulinaatti

text: Heksaminolevulinaatti metaboloituu virtsarakossa ja suolistossa aminolevuliinihapoksi ja edelleen protoporfyriini IX:ksi ja muiksi valoaktiivisiksi porfyriineiksi. Nämä yhdisteet kerääntyvät erityisesti epänormaaleihin kudoksiin kuten syöpäkasvaimiin. Kun kudoksiin kohdistetaan sähkömagneettista säteilyä, jonka aallonpituus on sinisen valon aallonpituudella, fluoresoivat nämä yhdisteet punaisina. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää myös aminolevuliinihappoa, mutta heksaminolevulinaatin etuna on sen huomattavasti parempi rasvaliukoisuus ja sitä kautta kulkeutuminen kudoksissa. Myös fluoresenssin intensiteetin on havaittu olevan huomattavasti suurempi käytettäessä heksaminolevulinaattia verrattuna aminolevuliinihappoon. Euroopan Unionin alueella heksaminolevulinaatti hyväksyttiin käytettäväksi diagnostisena reagenssina virtsarakon syöpiin vuonna 2005 ja Yhdysvalloissa vuonna 2010. Usein yhdistettä käytetään sen hydrokloridisuolana.


title: Heksaminolevulinaatti

text: Heksaminolevulinaattia voidaan valmistaa metanolista ja aminolevuliinihapon hydrokloridisuolasta tionyylikloridin avulla.


title: Fergal O’Brien

text: Fergal O’Brien (s. 8. maaliskuuta 1972 Dublin, Irlanti) on irlantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattiuransa jo vuonna 1991, ja voitti vuonna 1999 UK Championshipin, jossa hän kukisti Anthony Hamiltonin erin 9–7.


title: Herberts Cukurs

text: Herberts Cukurs (17. toukokuuta 1900 Liepāja, Kuurinmaa, Venäjän valtakunta – 23. helmikuuta 1965 Shangrilá, Uruguay) oli latvialainen lentäjä ja sotarikollinen toisen maailmansodan aikana. Cukurs syyllistyi mm. vuonna 1941 juutalaisten massateloituksiin Riiassa, Latviassa yhdessä fasistisen Arajs-ryhmän kanssa. Hänen väitetään syyllistyneen jopa yli 30 000 juutalaisen murhaan. Israelin tiedustelupalvelu Mossad salamurhasi hänet sotarikoksista vuonna 1965.


title: Herberts Cukurs

text: Cukursin murhannut agentti Anton Künzle ja journalisti Gad Shimron kirjoittivat hänestä kirjan nimeltä "Riian teurastaja".


title: Modesto Menabue

text: Modesto Menabue (s. 28. lokakuuta 1961) on italialainen Ferrarin Formula 1 -tallin insinööri. Menabue aloitti uransa Ferrarilla tammikuussa 1978. Menabue oli tuolloin vasta 16-vuotias kun hän aloitti työskentelyn Ferrarin moottoriosastolla. Hän sai kunnian nousta palkintokorokkeelle vuoden 2015 Singaporen GP:ssä vastaan ottamaan voittaneen valmistajan palkinnon. Ferrari halusi tällä tapaa palkita pian 40-vuotta tallissa palvellutta moottori-insinööriä.


title: Modesto Menabue

text: Hänen isoveljensä Anselmo Menabue on myös entinen Ferrari -tallin työntekijä.


title: Geostationaarinen siirtorata

text: Geostationaarinen siirtorata (, lyhenne GTO) on Hohmannin siirtorata Maasta sen geostationaariselle kiertoradalle. GTO:n perigeum on matalan Maan kiertoradan (LEO) korkeudella ja apogeum geostanionaarisen kiertoradan korkeudella 42,164 km. Laukaistaessa satelliitteja geostationaariselle kiertoradalle Maasta kantoraketti laukaisee satelliitin ainoastaan siirtoradalle. Satelliitti itse huolehtii sitten siirtymisen siirtoradalla halutulle kiertoradalle.


title: Harju laht

text: Harju laht (myös "Arju laht") on Virossa Kakunan ja Kõrkveren kylissä Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi, joka on erotettu merestä pengertien avulla.


title: Harju laht

text: Järven pinta-ala on 191 ha (hehtaaria) ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järveen ei laske kaivettuja ojia eikä sillä ole laskuojia. Pengertien ali johtaa kaksi silta-aukkoa, josta vesi voi vaihtua järveen. Penertien edustalla sijaitsee Kaldun satama. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 2,1 ha. Järven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ruovikkoista kosteikkoa. Kakunan kylän peltoaukea jää järven länsipuolelle.


title: Vägara laht

text: Vägara laht (myös "Väike Mullutu laht, Kiisajärv") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Vägara laht

text: Järven pinta-ala on 84 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven pohjoispäähän laskeva Pühajõgi on sen ainoa tulo-oja ja se saa alkuunsa pieneltä suolta Jäinassoon ja Marissoon välistä. Se on 18 kilometriä pitkä joki, joka laskee Vägara lahden läpi ja joka pian tämän jälkeen laskee Mullutun lahteen. Vesireitin viimeinen osuus on Mullutu lahden jälkeen Nasva jõgi, joka laskee Saarenmaan eteläpuolella Suur Kateliin. Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.


title: Vägara laht

text: Järvi sijaitsee samalla ranta-alueella, missä sijaitsevat muutkin ”rantajärvet” () ja joka on siis täytynyt kuroutua erilleen merestä geologisesti ajatellen varsin hiljattain. Tällaiset järvet muodostavat muutaman sadan vuoden ajan murtovesialtaan, jossa menestyvät sekä makean- että suolaisen veden lajisto. Nykyään järveen tulee suolapulsseja vähemmän kuin suoralla jokiyhteydessä olevaan Mullutu lahteen. Suolaisuutta vähentää myös Pühajõgi, jonka valunta tulee 65 neliökilometrin suuruiselta alueelta.


title: Kooru järv

text: Kooru järv (myös "Suur Kaanda järv") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Kooru järv

text:
Järven pinta-ala on 84 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Saaria on 9, joiden yhteinen pinta-ala on 0,78 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 m meren pinnan yläpuolella. Sen laskuojana toimii Vanakubja oja, joka on samalla sen läpivirtausoja. Järven valuma-alueen laajuus on 38,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 1,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 km (kuutiokilometriä) eli 0,25  miljoonaam .
Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä.


title: Kooru järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Kooru järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Karijärv

text: Karijärv on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Karijärv

text:
Järven pinta-ala on 82 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,7 m meren pinnan yläpuolella. Sen laskuojana toimii Karioja, joka on samalla sen läpivirtausoja. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0047 km (kuutiokilometriä) eli 4,7 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.


title: Karijärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Karijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.


title: Mõisalaht

text: Mõisalaht on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.


title: Mõisalaht

text: Järven pinta-ala on 76 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on 8, joiden yhteinen pinta-ala on 2,04 ha. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä.


title: Vööla meri

text: Vööla meri (myös "Vööle meri, Võõla meri"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Vööla meri

text:
Järven pinta-ala on 74 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 0,5 m meren pinnan yläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.


title: Vööla meri


title: Vööla meri


title: Kasse laht

text: Kasse laht (myös "Kasselaht") on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.


title: Kasse laht

text: Järven pinta-ala on 73 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 km (neliökilometriä). Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa.


title: Kasse laht


title: Kasse laht


title: Jõemõisa järv

text: Jõemõisa järv on Virossa Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Jõemõisa järv

text: Järvi kuuluu kolmen järven muodostamaan kokonaisuuteen, joka on syntynyt maaston samaan painanteeseen. Aiemmin ne ovat muodostaneet yhden suuren järven, mutta järvenlaskun seurauksena ne ovat matalina erottuneet toistaan ja soistuneet rannoiltansa. Järviä erottaa toistaan Kaiun suon kosteikot ja yhdistää järvien väliset uomat. Kaiun järven tulo-oja on Kääpa oja (jõgi), joka alkaa kaakossa Keressaare rabasta ja laskee Kaiu järveen etelästä. Papijärveen laskee jokimaisempi Uhmardu jõgi. Papijärven ja Jõemõisa järven yhdistävät toisiinsa 120 metriä leveä Järvekael (Järven kaula), joka on matala ruovikkoinen salmi. Järvikaelin rannasta jatkaa Kääpa jõgi matkaansa pohjoiseen, missä se yhtyy Kullavere jõgeen ennen laskemistaan Peipsijärveen.


title: Jõemõisa järv

text: Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järveen on ohjattu lyhyitä pelto- ja metsäojia. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja järven rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. Rannat ovat autiot, mutta pohjoispuolella melko lähellä on kaksi maatilaa. Järven pohjoispuolella sen ohittaa Saaren ja Palan yhdistävä maantie.


title: Jõemõisa järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Jõemõisa järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Jõemõisa järv

text: Järvessä elää yleisenä hauki, särki, ahven, sorva ja lahna. Näiden lisäksi on harvinaisempina pasuri, suutari, säyne, salakka, ruutana, kiiski ja made. Harvinaisuuksia ovat rantanuoliainen ja piikkinuolijaisiin kuuluva "Misgurnus fossilis".


title: Jõemõisa järv

text: Järvi liittyy virolaisiin legendoihin Kalevipojasta ja hänen kuolemaansa taisteuissa. Hän kuoli vihollisen katkaistuaan hänen molemmat jalkansa ja on haudattuna Kääpa jõgen rannalle lähelle siltaa.


title: Ohepalu järv

text: Ohepalu järv (myös "Ohepalu Suurjärv") on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ohepalu järv

text:
Järvi sijaitsee keskellä Ohepalu rabaa (suo) ja sen pinta-ala on 68 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 91,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen on kaivettu neljä suo-ojaa, joista etelään suuntautuva on yhdistetty Rutka kraaviin, joka yhtyy Valgejõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00034 km (kuutiokilometriä) eli 0,34 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kaikkialla suota.


title: Ohepalu järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Ohepalu järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).


title: Ohepalu järv

text: Suojärvi oli aiemmin niin sanottu umpijärvi eli siinä ei ollut ojia. Lammen yleisin kala on hauki. Järvi on ympäröivän suon kanssa suojeltu.


title: Murati järv

text: Murati järv eli Muratu ezers on Rõugen kunnassa Võrumaalla Virossa ja Alūksnen Ziemerissa Latviassa sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Murati järv

text:
Järven pinta-ala on 66 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 171,9 m meren pinnan yläpuolella. Sen laskujoki on Vaidava jõgi ja tulo-ojina ovat Allumäe oja, joka laskee Majori järvestä, ja Kuura jõgi, joka laskee Palojärvestä. Allumäe oja toimii hetken Latvian rajajokena samoin kuin tekee Vaidava jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen . Pieni osa (11,2 ha ) järven eteläpäästä kuuluu Latvialle. Järven valuma-alueen laajuus on 84,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00139 km (kuutiokilometriä) eli 1,39 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai suota lukuun ottamatta järven pohjoispään peltomaita. Riian ja Pihkvan välinen maantie ohittaa järven luoteispuolelta ennen rajan ylittämistä.


title: Murati järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Murati järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


title: Murati järv

text: Järvessä viihtyvät hauki, suutari, ahven, särki ja lahna.


title: Valgjärv (Otepää)

text: Valgjärv (myös "Kriisa tiik") on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Valgjärv (Otepää)

text:
Järven pinta-ala on 66 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä pajusaar. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 km (kuutiokilometriä) eli 2,1 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä on kylän puisto..


title: Valgjärv (Otepää)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().


title: Valgjärv (Otepää)


title: Laialepa laht

text: Laialepa laht (myös "Junkrulaht") on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Laialepa laht

text:
Järvi sijaitsee Harilaidin niemellä Saaremaan luoteispäässä ja järven erottaa Itämerestä puoli kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 40 metriä leveä kannas, jossa kulkee tie. Järven pinta-ala on 65 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven lounaispäästä lähtee pieni oja, joka johtaa niemen länsirantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 1,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on vain metri. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 km (kuutiokilometriä) eli 0,52 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja matalaa metsää tai pensaikkoa.


title: Laialepa laht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Laialepa laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Gino Rosato

text: Gino Rosato (s. 16. maaliskuuta 1972 Laval) on kanadalainen Ferrarin Formula 1 -tallin monitoimimies. Rosato aloitti työskentelyn Ferrarilla osa-aikaisesti vuonna 1991 ja kokopäiväisesti vuonna 1997. Vuodesta 2009 lähtien Rosato toimi Lotus Groupin varatoimitusjohtajana. Hän palasi takaisin Ferrarille vuonna 2014.


title: Gino Rosato

text: Rosato tunnetaan Kimi Räikkösen hyvänä ystävänä sekä hänen Robin pojan kummisetänä.


title: Jõksi järv

text: Jõksi järv on Virossa Kanepin kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Jõksi järv

text:
Järven pinta-ala on 65 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 116,1 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viereinen Vähkjärv 100 metiä pitkällä ojalla ja Hoboala oja. Sen läpi virtaa Võhandu jõgi, joka saa alkuunsa Savernan Himosuulta ja järvestä laskee 20 kilometrin päässä Vagulaan. Järven pohjassa on paljon lähteitä. Järven valuma-alueen laajuus on 48 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys 25,4 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00474 km (kuutiokilometriä) eli 4,74 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja etelärannat metsien rikkomaa peltoaluetta. Järven lähiympäristössä on kymmenen maatilaa ja Kanepin taajama sijaitsee järvestä kilometrin verran etelään. Valtatie 2 eli tie Võrusta Tallinnaan ohittaa järven itäpään näköetäisyydeltä ja Otepäähän johtava tie sen länsipään.


title: Jõksi järv


title: Jõksi järv


title: Jõksi järv

text: Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden lopussa mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa sijaitsevat myös Piigandi järv ja Vähkjärv. Järvessä elää yleisenä lahna, särki, ahven ja hauki ja näiden lisäksi siinä esiintyy kiiski, sorva, made, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis).


title: Lohja järv

text: Lohja järv on Virossa Kuusalun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Lohja järv

text:
Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2  miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän.


title: Lohja järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Lohja järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Lohja järv

text: Järvessä elää särki ja ahven, mutta siellä esiintyy myös karppi, suutari ja hauki.


title: Lohja järv

text: Järvi kuroutui erilleen Suomenlahdesta 2500 vuotta sitten. Sen jälkeen kävi Kalevipoik jättämässä jalanjälkensä järvellä olevalle isolle kivelle, joka löytyy edelleen järven etelärannalla.


title: Pikkjärv (Kaarepere)

text: Pikkjärv (myös "Kaarepere Pikkjärv") on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Pikkjärv (Kaarepere)

text:
Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0 m meren pinnan yläpuolella. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoalla (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 24,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135 km (kuutiokilometriä) eli 1,35 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ka rinteden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tartton ja Jõgevan välinen maantie.


title: Pikkjärv (Kaarepere)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().


title: Pikkjärv (Kaarepere)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Pikkjärv (Kaarepere)

text: Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka.


title: Käsmu järv

text: Käsmu järv on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Käsmu järv

text:
Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9 m meren pinnan yläpuolella. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma-alueen laajuus on 16,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107 km (kuutiokilometriä) eli 1,07 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta.


title: Käsmu järv


title: Käsmu järv


title: Järlepa järv

text: Järlepa järv (myös "Suur Järlepa järv") on Virossa Raplan kunnassa Raplamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Järlepa järv

text:
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää 50 metriä leveä salmi. Sen pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Järvlepa raban suolammen suoraksi kaivettu laskuoja. Järvellä ei ole selvää laskuojaa, mutta ohi virtaavaan Angerja ojaan on johdettu rantasuolta länteen virtaava suora oja. Sen valuma-alueen laajuus on 8,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00068 km (kuutiokilometriä) eli 0,68 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Järven eteläpuolella sijaitsee Järlepan kylä.


title: Järlepa järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Järlepa järv


title: Papijärv

text: Papijärv on Virossa Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Papijärv

text:
Järvellä on järvenlaskun muodossa yhteinen alkuhistoria Jõemõisan ja Kaiun järvellä, joka kerrotaan Jõemõisan artikkelissa. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvessä on yksi saari Linnusaar, joka on 80 metriä pitkä ja jonka pinta-ala on 0,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 39,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat eteläpäähän Ristimurru kraavi, joka tuo eteläpuolelta metsien ja entisten peltojen kuivatusvesiä, ja Uhmardu jõki, joka tuo Verbaveresta asti peltomaiden ja soiden kuivatusvesiä sekä myös Saare järven laskuojan vesiä. Järven itärannassa on ruopattu kanava Kaiun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 km (kuutiokilometriä) eli 1,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat autiot ja ruovikkoisia ja soistuneita. Järven itäpuolella sijaitsee seitsemän entistä maatilaa.


title: Papijärv


title: Papijärv


title: Prästvike

text: Prästvike (myös "Prest vike, Kirikuviik"; ) on Virossa Vormsin maalaiskunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Prästvike

text:
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 km.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 km eli 0,11 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella.


title: Prästvike


title: Saare järv

text: Saare järv (myös "Saarjärv, Saarejärv, Saaremõisa järv") on Virossa Saarejärven kylässä Mustveen kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Saare järv

text:
Järvi on kolmion muotoinen ja sen etelärannoilta työntyy etelään kolme lahdelmaa. Järven pinta-ala on 27 ha (hehtaaria) ja se on 800 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 44,4 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä metsä-, suo- ja pelto-ojaa, joista Saare kraavi on huomattava. Sen laskuoja on Pürtuküla kraavi (Saarejärve kraav), joka alkaa luontaisena suo-ojana, johon se on yhdistetty länteen kaivettuna suorana ojana. Se yhtyy ensin Uhmardu ojaan, joka muuttuu Uhmardu jõeksi ja laskee lopuksi Papijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 8,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 5,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00113 km (kuutiokilometriä) eli 1,13 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on pohjoisrantojen peltoja ja lounaisrantojen suoreunaa lukuun ottamatta metsämaata. Saarejärven peltoaukeat sijaitsevat pohjoisessa olevalla ylängöllä.


title: Saare järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Saare järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


title: Prossa järv

text: Prossa järv (myös "Luua järv") on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Prossa järv

text:
Järven pinta-ala on 24 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 km (kuutiokilometriä) eli 0,724 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen.


title: Prossa järv


title: Prossa järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.


title: Männikjärv

text: Männikjärv (myös "Männikjärv, Männikujärv") on Virossa Tooman kylässä Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Männikjärv

text:
Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä.
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km (kuutiokilometriä) eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio.


title: Männikjärv


title: Männikjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.


title: Männikjärv

text: Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella.


title: Väinjärv (Jussi)

text: Väinjärv (Jussi) (myös "Veinjärv") on Virossa Koitjärven kylässä Kuusalun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Väinjärv (Jussi)

text:
Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6 ha (hehtaaria) ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä.
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015 km (kuutiokilometriä) eli 0,15 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä.


title: Väinjärv (Jussi)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Väinjärv (Jussi)


title: Väinjärv (Jussi)

text:
Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä.


title: Vaskna järv

text: Vaskna järv on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Vaskna järv

text:
Järvellä on yli kilometrin pituinen selkä, mutta sen eteläpuoli muodostuu saarien ja mutkaisten lahtien kokonaisuudesta. Sen pinta-ala on 37 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Saaria on 9, joiden yhteinen pinta-ala on 5,94 ha. Järveen laskee kymmenen lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskujoki on Iskna jõgi (Trolla oja), joka lähtee järven pohjoispäästä kohti pohjoista. Sen yläjuoksulla Trollassa on heti kolme patolampea, mutta sitten se juoksee vapaana laskien 12 kilometrin päässä Noodasjärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 9,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000661 km (kuutiokilometriä) eli 0,661 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja rannat ovat ovat pääasiassa metsää, jota pienet pellot ja suot katkaisevat. Järven pohjoispäässä sijaitsee Trollan kylä, itäpuolen mäellä Purkan kylä ja kaakkoispuolella Plaksin kylä. Haanjan taajama sijaitsee 1,5 kilometriä luoteeseen. Haanjan ja Kündjan yhdistävä maantie ohittaa järven pohjoispään ja Kosen ja Käblin yhdistävä maantie ohittaa edellistä hieman kauempana järven lounaispään.


title: Vaskna järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Vaskna järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD).


title: Ratasjärv

text: Ratasjärv (myös "Rõuge Ratasjärv, Rattajärv, Rattaaluse järv") on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Ratasjärv

text:
Järven eteläranta kohoaa 20–30 metrin korkeuteen ja siellä sijaitsee viisi lampea, joista osa laskee Ratasjärveen. Pohjoisranta on loivempaa ja polveilevampaa. Järven pinta-ala on 7 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee neljä ojaa, joista huomattavin on Soekõrdsista alkava ja Kikkaorgin laakson läpi juokseva oja. Sen läpi virtaa Suurjärvestä tuleva Rõuge jõgi (Aiju jõgi), joka on juuri ennen Ratasjärveä padottu kahdesti. Se jatkaa järven luoteispäästä kohti Tõugjärveä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 19 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00058 km (kuutiokilometriä) eli 0,58 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi peltoa tai niittyä. Järven länsipuolella kulkee Nursiin johtava maantie ja sen kaakoispään ohittaa Käätson ja Luutsnikun yhdistävä maantie.


title: Ratasjärv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().


title: Ratasjärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt.


title: Ratasjärv

text: Geologiassa Rõugen rotkolaakso () tunnetaan viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneenä subglasiaalisena uomana, jossa mannerjäätikön alla virranneet pohjois-eteläsuuntaiset jään sulamisvedet kuluttivat moreenipinnan pois ja uursivat seudun hiekkakivikallion murrosta syvemmäksi. Voimakkaan jäätikköjoen virtaukset puhdistivat rotkon irtoaineksista ja kun jäätikkö suli pois, jäi alue paljaaksi rotkoksi. Rotkolaakson syvänteisiin syntyi järviä, jotka muodostavat nykyisen järviketjun lammet ja järvet: Kahrila, Suurjärv, Ratasjärv, Tõugjärv, Valgjärv, Liinjärv ja Kaussjärv.


title: Valgjärv (Koorküla)

text: Valgjärv (myös "Koorküla Valgjärv") on Virossa Jetin kylässä Tõrvan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Valgjärv (Koorküla)

text:
Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sen kaakkois- ja koillisrannat ovat melko jyrkkärantaisia. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskee muutama lyhyt oja, joista eteläpäähän laskee Kiisjärven laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 2,5 neliökilometriä. Järven laskuoja lähtee järven itärannalta koneellisesti suoranan ojana kaivettuna metsäojana, joka on johdettu Jõku jõgeen. Se virtaa pohjoiseen, missä se yhtyy Õhne jõgeen Rullissa 18 kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 26,8 metriä, jolloin se olisi Viron neljänneksi syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00375 kuutiokilometriä eli 3,75 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää tai peltoa ja niittyjä.


title: Valgjärv (Koorküla)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().


title: Valgjärv (Koorküla)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


title: Valgjärv (Koorküla)

text: Järvi sisältyy Koorkülan luonnonsuojelualueeseen, johon kuuluvat myös Udsu järv, Kiisjärv, Kadastiku järv ja Saudikjärv. Luontomatkailijoille on rakennettu ruokailukatos, tulentekopaikka ja hiekkaranta. Kohteelle pääsee Tõrvan ja Valgjärven yhdistävältä maantieltä (tie 190).


title: Suurjärv (Kurtna)

text: Suurjärv (myös "Kurtna järv, Kurtna Suurjärv") on Virossa Kurtnan kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.


title: Suurjärv (Kurtna)

text:
Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015 km (kuutiokilometriä) eli 1,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio.


title: Suurjärv (Kurtna)


title: Suurjärv (Kurtna)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.


title: Suurjärv (Kurtna)

text: Järvi on suhteellisen kalaisa. Siinä elävät lahna, ahven, särki, hauki, sorva ja suutari.


title: Nõmme järv (Kurtna)

text: Nõmme järv (myös "Kurtna Nõmmejärv, Nõmmjärv") on Virossa Konsun kylässä Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.


title: Nõmme järv (Kurtna)

text:
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä.
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 km (kuutiokilometriä) eli 0,39 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä.


title: Nõmme järv (Kurtna)

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().


title: Nõmme järv (Kurtna)

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.


title: Inahamne

text: Inahamne (myös "In hamne") on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Inahamne

text: Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4 km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo.


title: Inahamne

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().


title: Inahamne

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.


title: Õdri järv

text: Õdri järv (myös "Õdra järv, Õdre järv, Edre järv") on Virossa Rebasemõisan kylässä Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.


title: Õdri järv

text: Järvi sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa, joka on osittain soistunut. Sen pinta-ala on 4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen ei tule- eikä siitä lähde ojia, joten se on umpijärvi. Järven suurin syvyys 9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja pohjois- ja länsirannat ovat pääosin metsää ja muut rannat suota. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Lüllemäen ja Litsmetsan yhdistävä maantie, josta erkanee järven ympärille metsään metsäteitä.


title: Õdri järv

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().


title: Õdri järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.


title: Waimanu

text: Waimanu on varhaisten pingviinien suku, joka eli paleoseenin alulla pian liitukauden joukkosukupuuton jälkeen. Sen löytäminen auttoi tukemaan ajatusta siitä että Neoavesin (ryhmän, joka sisältää useimmat modernit linnut) radiaatio tapahtui joko ennen lentokyvyttömien dinosaurusten sukupuuttoa tai erittäin nopeasti heti sen jälkeen. DNA-tutkimukset näyttävät viittaavan jälkimmäiseen. Vaikka se oli hyvin varhainen pingviinilintujen (Sphenisciformes) jäsen, "Waimanu" oli jo lentokyvytön, kuten kaikki modernit pingviinitkin. Siivet olivat erikoistuneet siipikäyttöiseen sukellukseen, vaikka linnun siipiluissa ei vielä esiinny moderneilla pingviineillä nähtäviä siipiluiden äärimmäisen pitkälle kehittyneitä sopeumia vesiympäristöön. "Waimanu" saattoi muistuttaa lentokyvytöntä kuikkaa ruumiinmuodoltaan, ja mahdollisesti siivetönruokkia liikkumistavaltaan. Sekä DNA-tutkimuksista että anatomiasta käy ilmi pingviinien ja kuikkien välinen läheinen suhde. Pingviinit ovat erikoistuneet siipijohtoiseen uimiseen, kun taas kuikat uidessaan työntävät itseään vedessä jalkojensa avulla.


title: Waimanu

text: Suvun fossiileja löydettiin ensimmäisenä Kokoamu Greensandista läheltä Waipara-jokea Uuden-Seelannin Canterburyssa vuonna 1980. Nimi "Waimanu" tulee Māorin kielen vesilintua tarkoittavasta sanasta. Tällä hetkellä tunnetaan kaksi lajia, Waimanu manneringi keskipaleoseenilta noin 60 miljoonaa vuotta sitten ja Waimanu tuatahi myöhäiseltä paleoseenilta, ehkä 58 mvs.


title: Andy Hicks

text: Andy Hicks (s. 10. elokuuta 1973) on englantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1991. Hän on saavuttanut 100 kilpailutilanteessa pelattua sadan tai yli breikkiä.


title: Paula Purhonen

text: Paula Purhonen (s. 1945) on suomalainen arkeologi. Hän toimi vuosina 2003–2009 Museoviraston pääjohtajana. Hän aloitti työnsä Museoviraston edeltäjässä, Muinaistieteellisessä toimikunnassa, vuonna 1973. Hänen uransa tärkeimpiä tutkimuskohteita olivat viikinkiaikainen Laitilan Vainionmäen kalmisto ja Karijoen Susiluola. Purhonen väitteli vuonna 1998 tohtoriksi uskontotieteen laitokselle tekemällään väitöskirjalla "Kristinuskon saapumisesta Suomeen: Uskontoarkeologinen tutkimus".


title: Lovecraftin lähteillä

text: Lovecraftin lähteillä on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 2013 julkaisema antologia. Se on tarkoitettu H. P. Lovecraftin "Koottujen teosten" oheislukemistoksi ja esittelee Lovecraftin esikuvien ja ystävien kirjoittamia kauhunovelleja. Myös Lovecraftin tekstiä on mukana: novelli ”Arvoitus tuolta puolen” on hänen, C. L. Mooren, A. Merrittin, Robert E. Howardin ja Frank Belknap Longin yhteistyössä kirjoittama siten, että seuraava kirjailija on aina jatkanut tarinaa siitä, mihin edellinen oli sen jättänyt.Nörttityttöjen arvostelussa Nina Niskanen ja Anitta Kiviranta pitävät kirjaa kohtalaisena. Heistä kirjan novellit ovat kuitenkin keskenään turhan samankaltaisia, joskin Lovecraft-faneille tämä saattaa olla myös vahvuus. He myös panevat merkille, että suurin osa kirjailijoista edustaa samaa sukupolvea ja kuuluvat kaikki Lovecraftin ystäväpiiriin. Kuitenkin kirjan loppuun sijoitetut Arthur Machen ja Guy de Maupassant ovat vaikuttaneet selvästi varhaisemmin, ja heidän teostensa yhteys Lovecraftiin ja kirjan muihin novelleihin jää epäselväksi. Toisaalta antologia ei myöskään esittele uudempaa Lovecraft-vaikutteista kirjallisuutta, jolloin Lovecraftin mittava perintö jää käsittelemättä. Niskanen ja Kiviranta myös kritisoivat kirjailijaelämäkertojen sijoittamista esipuheeseen; heistä ne olisi ollut viisaampaa sijoittaa novellien yhteyteen, jolloin alaa tuntematon lukija osaisi paremmin yhdistää novellin ja sen kirjoittajan.


title: Graeme Lowdon

text: Graeme Lowdon (s. 23. huhtikuuta 1965) on brittiläinen liikemies ja yrittäjä sekä entinen Manorin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Hän toimi Virginin, Marussian sekä Manor tallien toimitusjohtajana vuosina 2010–2015.


title: Bois-d'Arcy (Yvelines)

text: Bois-d'Arcy on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista länteen. Vaikka kunnan pinta-alasta on lähes puolet metsää, on se kuitenkin suuri työpaikkakeskittymä Versailles’n alueella.


title: Niangaye

text: Niangaye (myös "Niangay") on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.


title: Niangaye

text: Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Dolosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Tounkaraoun ohi Niangayeen. Niangayejärvestä lähtee Bambara Maoundén ohi kulkeva kanava Dôjärveen.


title: Niangaye

text: Kolmionmuotoinen Niangayejärvi on lähes 40 kilometriä pitkä ja 7–13 kilometriä leveä. Sen enimmäispinta-ala on 335 tai 400 neliökilometriä. Vesimäärä on enimmillään 1 300 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys noin 6,5 metriä.


title: Niangaye

text: Järven olemassaolo riippuu Nigerjoen vuosittaisen tulvan korkeudesta. Nigerin tulvien heikentymisen ohella Niangayen täyttymistä estää hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. Niangaye kuivui kokonaan vuonna 1981 ja sen alapuolella sijaitsevat järvet ovat olleet kokonaan kuivia vuodesta 1972 lähtien. Kuivuus on vaikeuttanut suuresti alueen maanviljelyä ja karjanhoitoa ja lopettanut kokonaan kalastuksen.


title: Aougoundou

text: Aougoundou on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.


title: Aougoundou

text: Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Doiosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Niangayeen. Marras-tammikuussa saapuvan Nigerin tulvan lisäksi vähäisiä valumavesiä saadaan elo-syyskuussa järven itäpuolella sijaitsevilta Oré-Vendoun vuorilta ja mahdollisesti syys-lokakuussa Koraroujärven suunnasta.


title: Aougoundou

text: Kolmionmuotoisen järven pinta-ala on 80–130 neliökilometriä. Sen keskellä sijaitsee Doundé-Alkayan saari. Nigerjoen tulvien heikentymisestä huolimatta Aougoundoussa on yleensä vettä ympäri vuoden. Vuoden 1983 lopusta marraskuuhun 1994 saakka se oli kuitenkin kokonaan kuiva. Järven täyttymistä vaikeuttaa hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan.


title: Mamdouh Elssbiay

text: Mamdouh "Big Ramy" Elssbiay (s. 16. syyskuuta 1984) on egyptiläinen kehonrakentaja ja IFBB-ammattilainen, joka asuu tällä hetkellä Kuwaitissa. Hän osallistui vuosina 2013, 2014, 2015 ja 2016 Mr. Olympia kisoihin.


title: Jean-Marie Duhamel

text: Jean-Marie Constant Duhamel (5. helmikuuta 1797 – 29. huhtikuuta 1872) oli ranskalainen matemaatikko ja fyysikko. Hänen mukaansa on nimetty epälineaaristen osittaisdifferentiaaliyhtälöiden ratkaisumenetelmä Duhamelin periaate. Hän oli ensisijaisesti matemaatikko, mutta tutki myös lämpöä, mekaniikkaa ja akustiikkaa.


Jean-Marie Duhamel


title: Korarou (järvi)

text: Korarou on järvi Malissa. Se sijaitsee Bandiagaran–Homborin ylängön pohjoispuolella Moptin alueen Douentzan piirissä.


title: Korarou (järvi)

text: Pohjois-eteläsuuntainen kapea järvi on 20–30 kilometriä pitkä. Veden ollessa korkeimmilaan se ulottuu pohjoisessa aina Kersaniin saakka. Pinta-ala vaihtelee 80 ja 170 neliökilometrin välillä. Korarouta ruokkivat etupäässä etelästä Bandiagaran ylängöltä ja idästä Goundouroun vuorilta heinä-syyskuussa valuvat sadevedet, mutta marras-tammikuussa siihen voi virrata myös Nigerjoen tulvavesiä Aougoundoujärven suunnasta. Järven valuma-alueen laajuus on 3 200 neliökilometriä.


title: Korarou (järvi)

text: Nykyään Koraroussa on vettä yleensä vain heinä-lokakuussa. Poikkeuksellisen kosteina vuosina se voi kuivua vasta maaliskuussa. Järvellä harjoitetaan riisin viljelyä, karjanhoitoa ja kalastusta. Sen rannalla sijaitsee Koraroun kunnan keskuskylä Diona.


title: Facundo Guichón

text: Facundo Geremias Guichón Sisto (s. 8. helmikuuta 1991 Florida, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja. Guichón edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Seinäjoen Jalkapallokerhoa.


title: Facundo Guichón

text: Guichón aloitti ammattilaisuransa Peñarolissa, jossa hän pelasi kuusi Uruguayn Primera Divisiónin ottelua vuonna 2011. Kaudella 2012–2013 Guichón pelasi 12 Uruguayn pääsarjaottelua lainalla Racingissa ja seuraavalla kaudella 11 ottelua toisessa pääsarjaseurassa El Tanque Sisleyssä niin ikään lainalla.


title: Facundo Guichón

text: Kesällä 2014 Guichón siirtyi Peñarolista Espanjaan, Segunda Divisiónissa pelaavaan Alcorcóniin. Hän pelasi kauden 2014–2015 aikana seurassa 32 sarjaottelua, joista 28 avauskokoonpanossa. Seuraavaksi kaudeksi Guichón siirtyi samassa sarjassa pelaavaan Alavésiin. Hän pelasi 30 sarjaottelua, joista yhdeksän avauskokoonpanossa, kun Alavés saavutti Segunda Divisiónin voiton ja nousun Espanjan pääsarjatasolle. Guichón pysyi kuitenkin Segunda Divisiónissa ja vaihtoi seuraa jälleen kesällä 2016 siirtyen UCAM Murciaan. Hän pelasi seurassa syyskauden ja viisi sarjaottelua.


title: Facundo Guichón

text: Maaliskuussa 2017 Guichón teki sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan Seinäjoen Jalkapallokerhon kanssa.


title: Heinkel P.1080

text: Heinkel P.1080 oli saksalaisen Heinkel Flugzeugwerken kehittämä kaksimoottorinen yksipaikkainen suihkuhävittäjä.


title: Heinkel P.1080

text: Konetyypin kehitys käynnistyi vuoden 1945 alulla, mutta se kehitettiin todennäköisesti loppuun vasta sodan jälkeen yhdysvaltalaismiehittäjien valvonnassa. Yhtään konetta ei kuitenkaan rakennettu. P.1080.01-malli olisi ollut yksipaikkainen peräsimetön suihkuhävittäjä, jonka voimalaitteeksi kaavailtiin kahta siiven tyviin asennettua Eugen Sängerin suunnittelemaa ramjet-moottoria, joissa olisi ollut halkaisijaltaan 1,5 metrinen polttokammio. 8,5 metriä pitkät, kooltaan huomattavan suuret moottorit määrittivät pitkälti koko koneen mitat.


title: Heinkel P.1080

text: Ramjet-moottoreiden käynnistys ei ollut mahdollista matalissa lentonopeuksissa, minkä seurauksena P.1080:n lentoonlähtö olisi tehty neljän RATO-raketin avulla, jotka olisivat kiihdyttäneet koneen nopeuteen, jossa ramjet-voimalaitteet voitaisiin käynnistää. Koneen lyhyen rungon peräosaan oli sijoitettu sivuperäsin, ja laskutelineenä toimi rungon alle kiinnittynyt laskeutumissuksi. Aseistukseksi kaavailtiin kahta eturungon alaosaan kiinteästi asennettua 30 millimetrin MK 108 -tykkiä.


title: Haribongo

text: Haribongo (myös "Haribomo") on Nigerjoen entinen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsi Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä Garoujärven koillispuolella.


title: Haribongo

text: Nuolenkärjen muotoisen Haribongon pituus oli 25 ja leveys neljä kilometriä. Siihen johti kymmenen kilometriä pitkä Hazabab-niminen kanava Garoun yhteyteen kuuluneesta Titolaouenjärvestä. Järven pinta-ala oli laajimmillaan 55 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 290 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 11,5 metriä.


title: Haribongo

text: Haribongo ja Kabongo olivat Nigerjoesta kauimpana sijainneet tulvajärvet. Ne täyttyivät korkeintaan kahdeksaksi tai kymmeneksi vuodeksi ja pysyivät kuivina jopa 15–30 vuoden ajan. Haribongo täyttyi viimeksi vuosien 1955–1956 tulvien aikana. Vesi pysyi korkealla vuoteen 1967 saakka, mutta vuoden 1972 jälkeen järvi kuivui kokonaan. Haribongon kuivuminen hävitti kalastuselinkeinon ja vaikeutti maanviljelyä ja karjanhoitoa, minkä johdosta monet seudun asukkaista joutuivat muuttamaan maan muihin osiin.


title: Liitutaulun raapimisääni

text: Liitutaulun raapimisääni on ääni, joka syntyy kun liitutaulua raapaistaan kynnellä tai muulla terävällä, etenkin metallisella esineellä. Tämä ääni on yleisesti tiedetty erittäin ärsyttäväksi useimpien ihmisten mielestä. Kölnissä toimivan media- ja kommunikaatiokorkeakoulun professorin Michael Oehlerin mukaan ihmiset ovat ikään kuin ennaltamäärättyjä inhoamaan kynsien ääntä liitutaulua vasten.


title: Liitutaulun raapimisääni

text: Vuoden 2011 tutkimuksessa Oehler ja Christoph Reuter esittivät hypoteesin, jonka mukaan äänen epämiellyttävyyden aiheuttaa ihmisen korvakäytävän muodon akustinen resonanssi, joka vahvistaa tiettyjä taajuuksia, varsinkin välillä 2000–4000 Hz, niin paljon että tämä aiheuttaa fyysistä kipua. Nämä tutkimustulokset esitettiin Acoustical Society of American konferenssissa ja tukivat aikaisempaa vuoden 1986 tutkimusta, jonka teki Vanderbiltin yliopiston psykologi Randolph Blake kollegoineen. He huomasivat, että kynsien ääni liitutaululla ärsytti ihmisiä, vaikka äänen korkeimmat (kimeimmät) taajuudet suodatettaisiin pois. Tämän psykoakustiikan alan tutkimustyön ansiosta Blakelle myönnettiin vuoden 2006 Ig Nobel -palkinto.


title: Nanolapsi

text: Nanolapset tai nanoputit (vrt. lilliputit) on joukko orgaanisia yhdisteitä, joiden rakennekaava muistuttaa ihmistä esittävää tikku-ukkoa. James Tour kollegoineen Ricen yliopistossa syntetisoi tällaisia molekyylejä ensimmäisenä vuonna 2003 osana kemian opetusohjelmaa nuorille opiskelijoille. Yhdisteet koostuvat tyypillisesti kahdesta bentseeni-renkaasta, joita yhdistää muutaman hiiliatomin muodostama "vartalo". Hahmon "kädet" ja "jalat" muodostuvat neljästä asetyleeni-ryhmästä joihin on liittynyt alkyyli niiden päissä. Nanolapsen "pää" taas on 1,3-dioksolaani-rengas.


title: MobyGames

text: MobyGames on vuonna 1999 perustettu tietokone- ja videopelien luetteloimiseen keskittynyt verkkosivusto.


title: MobyGames

text: Sisältöä lisätään palveluun vapaaehtoisvoimin. Muutokset voidaan jäljittää nimettyihin tunnuksiin.


title: MobyGames

text: Nykyinen omistaja on ostanut palvelun vuonna 2013 GameFly:lta, joka oli ostanut palvelun vuonna 2010.


title: MobyGames

text: Huomattavaa on, että sivustolla pelit nimetään ensisijaisesti yhdysvaltalaisen julkaisunimen mukaan, joka voi olla eri kuin Euroopassa käytetty nimi.


title: Sakari Tuomola

text: Jouko Sakari Tuomola (27. toukokuuta 1942 Lempäälä – 11. huhtikuuta 2016 Ikaalinen) oli Ikaalisten pitkäaikainen kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtaja. Koulutukseltaan Tuomola oli yhteiskuntatieteiden maisteri.


title: Sakari Tuomola

text: Ennen tuloaan Ikaalisten kunnanjohtajaksi vuonna 1971 Tuomola työskenteli Miehikkälän kunnansihteerinä vuosina 1967–1968 sekä Puumalan kunnanjohtajana 1969–1970. Ikaalisissa hänen virkanimikkeensä oli aluksi kunnanjohtaja, vuosina 1972–1976 kauppalanjohtaja ja vuodesta 1977 alkaen kaupunginjohtaja.. Tuomola jäi eläkkeelle vuonna 2003.


title: Sakari Tuomola

text: Kaupunginjohtajan virkatehtävien ohella hän oli Turun ja Porin läänin urheilulautakunnan sekä koulusuunnittelulautakunnan jäsen vuodesta 1974 lähtien, Pirkanmaan kasvatusneuvolan liittohallituksen ja liittovaltuuston varapuheenjohtaja vuodesta 1973 lähtien, Ylisen keskuslaitoksen liittovaltuuston varapuheenjohtaja 1973 lähtien sekä Pirkanmaan matkailulautakunnan puheenjohtaja 1977 lähtien.


title: Linnankosken voimalaitos

text: Linnankosken voimalaitos oli vuonna 1900 Vuoksen Linnankoskeen valmistunut vesivoimalaitos, joka purettiin lähes kokonaan vuonna 1928. Imatran voimalaitoksen valmistumisen myötä Vuoksen pinta nousi tuolloin useita metrejä ja Linnankosken voimalaitoksen jäljelle jääneet rakenteet jäivät veden alle. Nykyään ne ovat suosittu sukelluskohde.


title: Linnankosken voimalaitos

text: Linnankosken itärannalla oli jo 1700-luvulla toiminut Siitolan ja Ojalan kartanoille kuulunut vesimylly. Vuoksen ensimmäinen vesivoimaa hyödyntänyt teollisuuslaitos oli Linnankoskeen vuonna 1796 rakennettu saha, mutta se lopetetti toimintansa jo 1810-luvulla.


title: Linnankosken voimalaitos

text:
Linnankosken voimalaitoksen rakensi vuosina 1898–1900 tanskalaisen William Waernin ja ruotsalaisen Theodor Höffdingin perustama yhtiö "Siitola Ab", joka osti Gustaf Törnuddin perikunnalta Linnankosken sekä siihen kuuluvat ranta-alueet. Voimalaitos rakennettiin tuottamaan sähköä lähelle perustetun kalsiumkarbiditehtaan voimanlähteeksi. Yhtiön oli tarkoitus rakentaa voimalaitos myös joen toiselle rannalle ja toimittaa sen tuottamaa sähköä Pietariin, mutta senaatti hylkäsi suunnitelman.
Linnankosken voimalaitos oli 107 metriä pitkä ja 20 metriä leveä puurakennus, joka ulottui Vuoksen länsirannalta viistosti kohti ylävirtaa. Siipipato ei sulkenut jokea kokonaan, vaan se jatkui ainoastaan Vuoksen keskellä sijainneeseen saareen. Voimalaitoksen pudotuskorkeudeksi tuli kolme metriä, kun se koko Linnankoskessa oli 5,5 metriä. Laitokseen asennettiin 34 Yhdysvalloista tuotua Francis-turbiinia, joista käytössä oli 18. Generaattoreita voimalaitoksessa oli kuusi. Voimalaitoksen teho oli 1 080 kW ja jännite 6 kV.


title: Linnankosken voimalaitos

text: Joen vastarannalle suunnitellun tehokkaamman voimalaitoksen vuoksi Linnankosken voimalaitoksesta tehtiin vain väliaikainen. Tämän vuoksi se poikkeuksellisesti rakennettiin kokonaan puusta, aina kantavia rakenteita ja hirsiperustuksia myöten. Puinen voimalaitosrakennus ei ollut kovinkaan vakaa, sillä sen kerrottiin tärisseen turbiinien ollessa käytössä. Lähistöllä toiminut karbiditehdas tuhoutui tulipalossa jo syyskuussa 1901, jonka jälkeen Siitola Ab ajautui konkurssiin tammikuussa 1903 ja voimalaitoksen toiminta lopetettiin. Vuonna 1912 konkurssipesän osti pietarilainen yhtiö, joka kolmen vuoden kuluttua vuokrasi voimalaitoksen Tornator Oy:lle sähkon tuottamiseen Elektrometallurgiska Aktiebolagetin Vuoksenniskassa sijaitsevalle sulatolle.


title: Linnankosken voimalaitos

text: Vuonna 1921 tehtiin päätös Imatran voimalaitoksen rakentamisesta pari kilometriä Linnankoskelta alajuoksuun sijaitsevaan Imatrankoskeen. Kaksi vuotta myöhemmin valtio pakkolunasti Linnankosken voimalaitoksen Imatran Voima Oy:n käyttöön. Sen tuottamaa sähköä toimitettiin Imatran voimalaitoksen rakennustyömaalle, jonka valmistuttua Linnankosken voimalaitoksen laitteet myytiin huutokaupalla ja itse voimalaitosrakennus purettiin turbiinitasoon saakka. Jäljelle jäivät muun muassa padon perustukset ja voimalaitosrakennuksen lattiat, vettä turbiineille ojanneet välpät sekä joen pohjassa olevat turbiinikuilut. Imatrankosken patoamisen ja Linnankosken padon purkamisen jälkeen vedenkorkeus uuden padon yläpuolella nousi useita metrejä ja Linnankosken voimalaitoksen rakenteet peittyivät veden alle 1929. Ne ovat noin 7 metrin syvyydessä ja ulottuvat 2–3 metriä vedenpinnan alapuolelle. Myös osa voima-asemasta on edelleen pystyssä, mutta sen vedenalaiset rakenteet ovat pahoin lahonneet.


title: Linnankosken voimalaitos

text: Linnankosken voimalaitoksen jäänteet ovat nykyään suosittu sukelluskohde. Virtaus on paikalla niin vähäinen, että kohde soveltuu myös aloittelijoille. Voimalaitoksen vedenalaisissa rakenteissa elää myös paljon rapuja.


title: GT Legends

text: GT Legends on SimBinin ajopeli, joka on julkaistu vuonna 2005 euroopassa.


title: GT Legends

text: Pelissä kilpaillaan pääasiassa 60- ja 70-lukujen autoilla rata-ajossa.


title: GT Legends

text: GameSpot antoi pelille arvosanan 8.5/10 arvostelussaan.


title: Kulkuneuvosimulaattori

text: Kulkuneuvosimulaattori on videopelien lajityyppi, jossa käyttäjälle pyritään antamaan mahdollisimman realistinen toteutus jonkin kulkuneuvon käsittelystä.


title: Kulkuneuvosimulaattori

text: Kulkuneuvoja ovat usein autot, junat ja lentokoneet. Kulkuneuvosimulaattori voidaan luokitella simulaatiopelien alatyyppinä.


title: Kulkuneuvosimulaattori

text: Kulkuneuvosimulaattorilla voidaan tarkoittaa myös koulutus- ja tutkimuskäyttöön tarkoitettu ajosimulaattoria tai lentosimulaattoria.


title: Pehrman

text: Pehrman voi tarkoittaa:


title: Alppien suojelua koskeva yleissopimus

text: Alppien suojelua koskeva yleissopimus (, , , , ) on Euroopan unionin ja kahdeksan alppimaan yhteinen sopimus Alppien suojelusta. EU ja seitsemän valtiota, Italia, Itävalta, Liechtenstein, Ranska, Saksa, Slovenia ja Sveitsi, tekivät päätöksen sopimuksesta vuonna 1991. Sopimusta on sovellettu vuodesta 1996 alkaen. Yhdeksäntenä osapuolena Monaco liittyi sopimukseen vuonna 1997.


title: Alcyona Sky

text: Alcyona Sky on Amoral-kitaristi Ben Varonin projektiyhtye. Yhtyeessä soittaa Benin lisäksi Micko Hell (Denigrate), Jyri Helko (Warmen), sekä Rale Tiiainen (The Black League).


title: Alcyona Sky

text: Amoralille sopimattomien biisien äänittämiseksi syntynyt Alcyona Sky on Varonin mukaan todellakin projekti sanan varsinaisessa merkityksessä.


title: Alcyona Sky

text: Kun Ben aikanaan pyysi Ralen [Tiiainen], Jyrin [Helko] ja Mickon [Hell] mukaan tähän projektiin, Ben kauppasi sen ajatuksella ”yksi levy, yksi keikka”. Levy tehtiin ja keikkojakin oli peräti kaksi, joten projektin tavoitteet on jo ylitetty. Benille oli vaan tarkeää saada nämä kahdeksan biisiä äänitettyä ja tehdä se parhaiden mahdollisten jätkien kanssa. Nyt kun Amoral laskettiin haudan lepoon, on hyvä aika puhdistaa kaapit julkaisemattomasta musiikista ennen täysin uusien kuvioiden käynnistämistä Benin mielestä.


title: Alcyona Sky

text: On suoraan sanottuna todella virkistävää, ettei Alcyona Skyn kohdalla tarvitse miettiä perinteiseen ”bändiarkeen” liittyviä asioita, kuten somekamppiksia, treeniaikatauluja tai oheistuotteita Benin mielestä. Ainahan soittohommissa musiikki on se pääjuttu, muttä tässä se on ainoa juttu.


title: Garou (järvi)

text: Garou on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirissä.


title: Garou (järvi)

text: Garou koostuu neljästä hiekkadyynien erottamasta järvestä, jotka ovat Garoun lisäksi Gakore ja Tinguere pääjärven eteläpuolella ja Titolaouen sen itäpuolella. Garouta ruokkii Nigerin sivuhaarasta Bara-Issasta itään johtava kanava. Garousta johtaa lyhyt ja leveä kanava Gakoreen, joka puolestaan on yhteydessä Tinguereen. Voimakkaiden tulvien aikaan Gakoreen on virrannut vettä myös etelän Dôjärvestä tulevaa kanavaa pitkin. Garoun itänurkasta on yhteys Titolaoueniin, josta johtavat kanavat tulva-alueen reunalla sijaitseviin Haribongoon ja Kabongoon.


title: Garou (järvi)

text: Garoun pituus on 30 ja leveys kahdesta neljään kilometriä. Neljän järven yhteispinta-ala on suurimmillaan 160 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 775 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 8,5–9 metriä.


title: Garou (järvi)

text: Nigerjoen tulvien heikennyttyä 1970-luvun alussa Garou on ollut pitkän aikaa kokonaan kuivana. Järvi on saanut vettä vain poikkeuksellisina tulvavuosina kuten 1999–2000 ja 2003.


title: Garou (järvi)

text: Garoun etelärannalla sijaitsee Haribomon kunnan keskuskylä Daka Fifo.


title: Valmet Sniper

text: Valmet Sniper on VALMET Oy Tourulan asetehtaan suunnittelema kolmisulkuinen pulttilukkoinen tarkkuuskivääri kal 7,62x51 vuodelta 1985. Aseen lukko suunniteltiin laajaa kaliiperivalikomaa varten .308 kaliiperista ylöpäin. Aseessa on takomalla valmistettu lukonkehys ja lukon kolme ohjausuraa sekä VALMET Suomen Leijonan laukaisulaitteesta kehitetty tarkuuslaukaisulaite. Aseen jatkokehitelmänä oli monikäyttöinen ja vaihdettavalla/irroitettavalla tukilla varustettu monikäyttöluodikko, patentti 72807, jonka mukaan aseen keskirunkoon eli kehtoon on vaihdettavissa eri tukki- ja piippukokoonpanoja kevyestä metsästysluodikosta raskaisiin tarkkuuskivääreihin. VALMET Oy Tourulan asetehtaan oli tarkoitus tulla näillä ratkaisuilla kiväärimarkkinoille. Aseesta tehtiin koesarjat kahta mallia, suujarrulla ja etutuilla varustettu raskaampi malli armeijan tarkka-ampujakäyttöön ja kevyempi rata-asemalli. Sako Oy:n ja VALMETin asetehtaan vuonna 1986 tapahtuneen fuusion myötä Sako Oy yhdisti Valmet Sniperin ja Sako Target –malliston josta syntyi Sako TRG. Vuonna 2012 Pirkan ase kehitti monikäyttöluodikkopatentin mukaisen keskirungolla varustetun Lynx TD12 mallin ja siitä edelleen Sako M85 malliin vastaavan ratkaisun, josta Sako Oy muokkasi oman mallin Sako Exige.


title: Väinö J. Tervaskari

text: Väinö J. Tervaskari on suomalainen kääntäjä.


title: Mattarin metroasema

text: Mattar on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Mattar Roadilla Geylangissa Singaporen keskisellä suuralueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.


title: Gilbert Baker

text: Gilbert Baker (2. kesäkuuta 1951 Chanute, Kansas, Yhdysvallat – 30. maaliskuuta 2017 New York City, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen taiteilija.


title: Gilbert Baker

text: Baker syntyi Chanutessa, joka oli pieni maalaiskaupunki Kansasissa. Bakerin äiti oli opettaja ja isä oli lakimies. Ennen asepalvelukseen kutsumista Baker vietti vuoden collegessa. Gilbert palveli lääkintämiehenä vuosina 1970–1972.


title: Gilbert Baker

text: Gilbert suunnitteli ensimmäisen sateenkaarilipun vuonna 1978 San Franciscon Gay Freedom Day -paraatiin, joka pidettiin 25. kesäkuuta 1978 San Franciscossa. Tämän jälkeen hän oli mukana sanfranciscolaisessa lippuyhtiössä, joka tuki Bakerin suunnitelmaa lipun massatuotannosta, mutta myöhemmin hän jätti yhtiön luodakseen uraa taiteen ja designin parissa.


title: Pyhän Marian kirkko (Llanfair-yng-Nghornwy)

text: Pyhän Marian kirkko () on keskiaikainen kirkko Angleseyn saarella Walesissa. Paikalla on ollut kirkko viimeistään vuonna 1254, jolloin se mainitaan veroluettelossa. Sitä on remontoitu viimeksi 1930-luvulla.


text: Kirkko on Grade I -arvorakennusten rekisterissä.


title: Pääskytien koulu

text: Pääskytien koulu (ent. Gammelbackan yläaste) on Porvoossa sijaitseva yläkoulu. Koulun rehtorina toimii Kimmo Sirén.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta Bröijer, vuodesta 1647 Rosenbröijer (1620–11. syyskuuta 1697), oli viipurilainen menestyneen kauppiaan leski, joka jatkoi miehensä liiketoimintaa hänen kuolemansa jälkeen ja lukeutui harvojen Viipurin ulkomaankauppaa käyneiden joukkoon. Toisessa aviossaan hänen jatkoi liiketoimia ja puolusti toisen miehensä kuoleman jälkeen perheen velkaantunutta taloutta. Häntä on kuvattu temperantikkaaksi ja ylpeäksi henkilöksi.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta Rosenbröijer oli Viipurin pormestarin Tönnies Bröijerin tytär ja hänen äitinsä oli kaupungin saksalais-suomalaista Cröellin pormestarisuvun tytär.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta Rosenbröijer meni naimisiin vuonna 1640 kauppias Anders Skarpenbergin kanssa, jonka alana oli rihkama- eli irtotavarakauppa. Mies kuului Viipurin pieneen, vain 40 kauppiasta käsittäneeseen ulkomaankauppaa harjoittaneeseen valtaporvaristoon.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Anders Skarpenberg harjoitti myös salakuljetusta. Kaupungin johdon määräämässä tarkastuksessa puodista löytyi puoli pakkaa kaupungin tuulaakiluetteloihin merkitsemätöntä, leimaamatonta kangasta. Kansanjuhlan piirteitä saaneessa tarkastuksessa kauppiaspariskunta käytti niin värikästä kieltä, että sitä puitiin myöhemmin oikeudessa. Rouva syytti kaupantarkastaja Rötgert Cassia siitä, että hän havitteli kangasta omien poikiensa vaatteita varten.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Anders Skarpenberg kuoli vuonna 1652. Agneta jäi leskeksi isänsä mukaan nimetyn Anders-pojan kanssa. Liikkeessä hänellä oli apunaan kauppa-apulainen Lucas Zitting. Agnetan isä oli vuonna 1647 aateloitu nimellä Rosenbröijer ja samalla Agneta oli noussut aateliseen yhteiskuntaluokkaan. Hän otti leskeksi jäätyään isänsä nimen ja tuli tunnetuksi Agneta Rosenbröijerinä.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Yrityksen liiketoiminta ulottui aina Lyypekkiin saakka. Kotimaassa asiakkaita olivat muun muassa armeijan upseerit. Eräässä velkomiskiistassa viipurilaisen suurkauppiaan Anton Borchardtin kanssa Agneta kääntyi maaherra Johan Rosenhanen puoleen ja sai hänelle asetetun arestin purettua.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Keväällä 1655 hän avioitui uuden aatelisen säätynsä mukaisesti aatelisen kapteeni Peter von Gerttenin kanssa, jonka isoisä Berend von Gertten oli ollut Tallinnan pormestari. Myöhemmin suvun jäsenet olivat siirtyneet sotilasuralle. Peter Von Gertten palveli Savon jalkaväkirykmentissä ja kävi sotaa Ruotsin Itämeren maakunnissa koko 1650-luvun lopun. Puolan sodassa Savon rykmentti kärsi suuria tappioita, mutta von Gertten palasi kotimaahan 1661. Vuosikymmenen loppuajan von Gertten palveli kotimaassa ja sai ylennyksen everstiluutnantiksi 1670.


title: Agneta Rosenbröijer

text: He viettivät Viipurissa tuhlaavaista elämäntapaa ja suhtautuivat uhmakkaasti kirkkoon ja kaupungin esivaltaan. Von Gertten oli uhannut ottaa hengen pormestari Plantinilta, joka ei sen johdosta uskaltanut liikkua kotoaan pitkään aikaan. Toisella kertaa hän uhkasi murhata piispan kuorissa. Agnetan on todettu myös uhanneen vastaavalla kohtalolla niitä, jotka aikoisivat sulkea hänen rihkamapuotinsa Skarpenbergin puutteellisen perinnönjaon takia.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Pariskunta vuokrasi everstiluutnantti Erik Boijelta Yskjärven säteri Muolaan pitäjässä 1650-luvulla. Omia rälssimaita von Gerttenin perhe hankki 1663 Kivennavan ja Muolaan pitäjistä ostamalla Ahijärven säterin Mårten Rosenstiernan perillisiltä.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta Rosenbröijerin setä oli kauppias Johan Cröelliin (aateloituna Johan Rosencröel). Hän oli värikäs persoonallisuus, joka sai kuolemantuomion, mutta armahdettiin ja lopulta myös aateloitiin. Cröell lahjoitti tilansa Käkisalmen ja Viipurin läänissä von Gerttenille sitä vastaan, että hänestä huolehdittaisiin ja haudattaisiin kuoltuaan asianmukaisesti. Lahjoituksen vahvisti kuningatar Hedvig Eleonora 28.3.1666. Näin kartanoton aatelispariskunta pääsi myös nauttimaan Bröijereiden omistamasta tilasta Juustilanjoen kylässä.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Peter von Gertten kuoli sairastettuaan kauan 13.6.1671. Perhe oli velkaantunut ylellisen elämän johdosta ja velat lankesivat maksuun miehen kuoltua. Maaomaisuus oli jo kiinnitetty useaan otteeseen. Agnetalta kesti seitsemän kuukautta, ennen kuin hän sain hankittua varat miehensä ruumiin hautaamiseen asianmukaisin menoin Viipurin tuomiokirkon lattian alle kuorin ulkopuolelle. Pitkissä neljätoista vuotta kestäneissä velkomisoikeudenkäynneissä Agneta menetti tilat ja isänsä rahat, kun hän oli luovuttanut velkakirjan von Gerttenille Ahijärven hovin maksamista varten.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta anoi kuninkaalta tukea tilanteeseensa, ja kuningas lahjoittikin vuonna 1685 hänelle eliniäksi Pieksämäeltä kuusi tilaa. Viimeisinä vuosinaan hän riitaantui vielä poikansa vänrikki Bernt Wilhelm von Gerttenin kanssa, joka havitteli omaa isänperintöään Juustilanjoen tiloista. Hän kuoli Viipurissa syyskuussa 1697 korkeassa 77 vuoden iässä ja haudattiin Siikaniemen kirkkoon.


title: Agneta Rosenbröijer

text: Agneta Rosenbröijerin vanhemmat olivat kauppias, Viipurin pormestari, sotakomissaari Antonius Rosenbröijer (aiemmin Tönnius Bröijer) ja pormestari Hans Cröellin tytär. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli vuodesta 1640 kauppias Anders Skarpenberg (k. 1652) ja toinen puoliso (ennen 1655) everstiluutnantti Peter von Gertten (k.1671), jonka vanhemmat olivat kapteeni Hans von Gertten ja Lucia von Spreckelsen. Agnetalla oli 1. avioliitosta lapsi luutnantti Anders (k. 1676) ja toisesta avioliitosta lapset kapteeni Bernt Wilhelm von Gertten (1656–1710), Margareta Elisabet Klick, jonka puoliso oli luutnantti Frans Henrik Klick, Anna Maria Godenhjelm, jonka puoliso oli kornetti Peter Godenhjelm, vänrikki Peter Johan von Gertten ja Juliana Margareta Forstadius (k. 1687), jonka puoliso oli vänrikki Forstadius.


title: Merenpohja

text: Merenpohja on veden peittämää maata meren pohjassa.


title: Merenpohja

text: Mannerjalustalta laskeutuu jyrkästi mannerrinne. Sen alaosassa on usein loivasti kumpuilevaa maastoa, joka viettää syvänmeren tasangolle, joka on hyvin tasainen. Valtameren pohjaa peittää tavallisesti ohut mutainen sedimenttikerros, joka muodostaa merenalaisten vuorten ja ylänköjen erottamia syvänmeren tasankoja. Tasangon syvyys voi vaihdella kolmen ja viiden kilometrin välillä. Sitä syvemmällä on kapeita syvänmeren hautoja, joista syvimmät ovat yli kymmenen kilometriä syviä.


title: Merenpohja

text: Atlantin keskellä, Intian valtameressä ja eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevat laajat ja lähes yhtenäiset vuoristoketjut, valtamerten keskiselänteet. Niiden keskustassa ovat murroslaaksot, uuden basalttisen merenpohjan syntyalueet.


title: Merenpohja

text: Maailman valtamerten pohjissa on yhteensä yli sata vedenalaista kanjonia, mannerjalustan ja mannerrinteen läpi tunkevaa kiilaa.


title: Naididae

text: Naididae on harvasukasmatojen heimo. Aiemmin torvimadot luokiteltiin heimoon Tubificidae ja ketjukaiset heimoon Nadididae, mutta nykyään nämä on yhdistetty samaan heimoon. "Tubifex"-suvun torvimatoja käytetään usein akvaarioissa kalanruokana. Tšekistä löydettyjä sukupuuttoon kuolleeseen "Pronaidites"-sukuun kuuluneiden torvimatojen fossiileja on ajoitettu kivihiilikaudelle, 314,6 –311,45 miljoonaa vuotta sitten.


title: Naididae

text: Useimmat ketjukaiset ovat varsin pieniä harvasukasmatoja, yleensä alle kaksi senttiä pitkiä. "Tubifex"-suvun torvimadot sen sijaan saattavat kasvaa jopa viisi senttiä pitkiksi. Ne ovat silmättömiä ja veren hemoglobiinista johtuen elävinä usein punaisia. Ketjukaisilla sen sijaan on yleensä kaksi silmää, läpikuultava ruumis ja hemoglobiinitonta verta. Ne lajit, joilla on hemoglobiinia, eivät ole läheskään yhtä voimakkaan punaisia kuin torvimadot. Joillakin lajeilla on myös kärsä. Sukaset ovat järjestäytyneet kimpuiksi, joista yksi pari on vatsapuolella ja selkäpuolella on pari joka jaokkeessa. Selän ensimmäisistä jaokkeista kuitenkin ne yleensä puuttuvat. Etupäässä on useimmilla lajeilla silmätäpliä.


title: Naididae

text: Jotkut ketjukaiset ryömivät pohjassa, kun taas toiset uivat, eivätkä, toisin kuin torvimadot, kietoudu häirittäessä yhteen. Ketjukaiset lisääntyvät usein suvuttomasti silmikoimalla, jolloin palaset voivat jäädä toisiinsa hetkellisesti kiinni muistuttaen ketjua, joita voi joskus löytää kolmesta neljään kappaletta. Sukukypsinä ketjukaisia voi nähdä syksyisin, jolloin voi myös havaita vain yhden munan sisältäviä munakoteloita. Ketjukaisia tavataan Suomesta hieman yli 30 lajia.


title: Naididae

text: Torvimatoja tavataan sisä- ja murtovesissä, myös erittäin likaantuneissa vesissä. Ne ovat saaneet nimensä pohjasedimenttiin rakentamistaan putkista, joissa ne elävät.


title: Naididae

text: "Tubifex"-suvun torvimadot ovat suosittua kalanruokaa akvaarioharrastajien keskuudessa, vaikka eläviä matoja onkin nykyään varsin vaikea löytää akvaarioliikkeistä. Luonnosta pyydystetyt torvimadot tulevat rehevistä vesistä, kuten kunnallisten ja teollisten jäteveden käsittelylaitosten ojilta, missä ne elävät punaisina, kiemurtelevina yhdyskuntina. Ne voivat olla ihmisten ulostebakteerien saastuttamia. Tämän vuoksi luonnosta kerätyt torvimadot suositellaan puhdistettavan pitämällä niitä hitaasti virtaavan kylmän hanaveden alla.


title: Naididae

text: Torvimatoja myydään akvaariokalojen ruoaksi pakastettuina ja pakastekuivattuina.


title: Naididae

text: Kaikki kalalajit eivät myöskään pysty sulattamaan torvimatoja kunnolla, mutta ne käyvät silti välipaloiksi.


title: Jättiläissaaren jätinkirkko

text: Jättiläissaaren jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Muhoksella sijaitseva jätinkirkko.


title: Jättiläissaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Pirttijärvestä noin 1,5 kilometriä kaakkoon. Se on Sanginjoen eteläpuolisen suosaarekkeen korkeimmalla kohdalla. Se sijaitsee soisella alueella, kooltaan noin 200×400 metriä olevalla kivisellä kangassaarekkeella. Sinne johtaa Pirttijärven itäpuolelta pitkospuupolku.


title: Jättiläissaaren jätinkirkko

text: Saarekkeen korkeimmalla kohdalla on pyöristyneen suorakaiteen muotoinen kiviröykkiö, kooltaan noin 17×12 metriä. Siinä on kolmen metrin paksuiset, 50–80 senttimetriä korkeat vallit, joissa on aukot luoteispäädyn keskellä ja kaakkoispäädyn etelänurkassa. Sisätila on mitoiltaan 11×6 metriä.


title: Jättiläissaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkko on rakentamisaikanaan sijainnut meren rannalla. Nykyään matkaa meren rantaan on noin 34 kilometriä.


title: Jättiläissaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkolla ei ole suoritettu tarkempia tutkimuksia. Se on ollut mukana inventoinneissa vuonna 1985 (H. Taskinen) ja 2012 (Hans-Peter Schultz).


title: Sharp X1

text: X1 on Sharp-yhtiön valmistama 8-bittisten tietokoneiden sarja, joka oli suosittu Japanissa.


title: Sharp X1

text: Sarjan tietokoneet julkaistiin vuonna 1982. Laitteessa ei ollut ROM-muistissa BASIC-ohjelmaa tai käyttöjärjestelmää vaan ne ladattiin tallennusmedialta kuten levykkeeltä.


title: Sharp X1

text: Tietokoneissa oli Sharpin valmistama Zilog Z80A suoritin. Ensimmäisissä malleissa oli 64 KB RAM-muistia, mutta myöhemmissä "Turbo"-malleissa muistia oli 128 KB.


title: Sharp X1

text: X1 oli seuraaja Sharp MZ-sarjalle. X1-sarjan seuraaja oli Sharp X68000.


title: Sharp X1

text: Tietokoneelle on julkaistu tunnettuja pelejä kuten:


title: Google Assistant

text: Google Assistant on Googlen kehittämä puheentunnistuksella toimiva virtuaaliavustaja. Se esiteltiin toukokuussa 2016 I/O 2016 -tapahtumassa.


title: Google Assistant

text: Google Assistant aktivoidaan sanomalla ”Okay Google”, ”OK Google” tai ”Hey Google”. Google Assistant osaa keskustella käyttäjänsä kanssa ja kääntää lauseita Google-kääntäjän avulla. Puhetunnistuksen avulla Google Assistant voi tehdä arkipäiväisiä asioita, kuten hakea tietoa internetistä, ajoittaa tapahtumia ja hälytyksiä, auttaa navigoinnissa, varata elokuvaliput, muuttaa käyttäjän laitteen asetuksia sekä näyttää tietoa käyttäjän Google-tililtä.


title: Google Assistant

text: Google Assistant oli aluksi saatavilla vain Googlen omille Pixel-puhelimille ja Google Home -älykaiuttimelle. Helmikuussa 2017 julkaistun Android Wear 2.0 -päivityksen myötä se tuli saataville myös Android Wear -älykelloille. Maaliskuussa 2017 Google Assistant tuli saataville myös joillekin kolmannen osapuolen Android-puhelimille, joiden käyttöjärjestelmä on Android 6.0 tai uudempi. Google Assistant tuki aluksi vain englannin, hindin ja saksan kieliä.


title: Fujitsu FM-7

text: FM-7 (lyh. "Fujitsu Micro") on Fujitsun valmistama mikrotietokone. Tietokone suunniteltiin karsituksi versioksi aiemmasta FM-8 -mallista.


title: Fujitsu FM-7

text: Tietokoneessa on kaksi kappaletta Fujitsun valmistamaa MBL 68B09 suoritinta, joka perustuu Motorola 6809 suorittimeen.


title: Fujitsu FM-7

text: FM New 7 on vuonna 1984 esitelty päivitysmalli.


title: Fujitsu FM-7

text: FM77AV on vuonna 1985 julkaistu kehittyneempi malli.


title: Kilvenkupura

text: Kilvenkupura on kilven keskellä käytetty käden suoja. Tasapainon vuoksi käden on parasta pitää kilvestä kiinni läheltä pintaa, jolloin kilpiin on tehty reikä, jossa kahva (käsirauta) sijaitsee. Tällöin käden suojaamiseksi on tarvittu suoja. Vanhoissa puusta valmistetuissa kilvissä kupura on tehty joko puusta tai metallista. Metallisia kupuroita on muinaismuistoissa säilynyt varsin paljon. Kupuralle on tyypillistä varsin monimuotoinen muotoilu ja koristelu.


title: Kilvenkupura

text: Suomesta löydetyt kilvenkupurat ovat olleet rautaisia. Poikkeuksena on Piikkiön Koskenhaasta löytynyt piikkilakinen pronssikupura. Samassa löydössä oli myös kädensijan pronssihela. Osat ovat kuuluneet aikansa hienoon nahkapeitteeseen ja pronssireunaiseen korukilpeen. Ne on ajoitettu noin 200-luvulle ja valmistettu ilmeisesti Böömissä.


title: Lentokonejänkä (Rovaniemi)

text: Lentokonejänkä on suoalue Rovaniemellä, noin 13 kilometriä Rovaniemen keskustasta länteen.


title: Lentokonejänkä (Rovaniemi)

text: Jängällä on sodassa kaatuneiden, haavoittuneiden ja loukkaantuneiden lentäjien kunniaksi vuonna 2003 pystytetty muistomerkki.


title: Lentokonejänkä (Rovaniemi)

text: Jängän nimi on peräisin Lapin sodan ajoilta. Paikalla tapahtui 15. lokakuuta 1944 Junkers Ju 88 -koneen (JK-263) maahansyöksy, kun saksalaisten ilmatorjunta osui siihen Rovaniemen lentokentän yllä. Sähköttäjä, kersantti Onni Luumi, ja tähystäjä, kornetti Rainer Leheskivi, hyppäsivät koneesta laskuvarjolla. Lentomestari Osmo Metsola ja vänrikki Untamo Siivonen tekivät koneella pakkolaskun. He selvisivät, kun taas hypänneistä Leheskivi menehtyi ja Luumi katosi.


title: Lentokonejänkä (Rovaniemi)

text: Paikallisen tiedon mukaan valvontakomissio vei sodan jälkeen pudonneen koneen osia Neuvostoliittoon. Kerrotaan myös, että paikalliset tyhjensivät pudonneen koneen tankit ja käyttivät kerosiinilla puimakonetta vuosien ajan.


title: Lentokonejänkä

text: Lentokonejänkä voi tarkoittaa ainakin seuraavia paikkoja:


title: Bixby

text: Bixby on Samsungin kehittämä puheentunnistuksella toimiva virtuaaliavustaja. Se esiteltiin maaliskuussa 2017 yhdessä Samsung Galaxy S8 -puhelimen kanssa.


title: Bixby

text: Samsung alkoi kehittää Samsung Galaxy S8:aa varten uutta virtuaaliavustaja S Voicen tilalle. Samsung ei halunnut käyttää Galaxy S8:ssa valmista Googlen tekemää virtuaaliavustajaa, sillä se pyrki oman virtuaaliavustajansa avulla yhdistämään kaikki kuluttajien älykkäät laitteet. Marraskuussa 2016 huhuttiin Samsungin kehittämän virtuaaliavustajan nimen olevan Bixby, minkä Samsung vahvisti maaliskuussa 2017. Samsung esitteli Bixbyn 21. maaliskuuta 2017 pitämässään lehdistötilaisuudessa hieman ennen Galaxy S8:n julkistusta. Samsung ei ehtinyt käyttää syksyllä 2016 ostamaan teköälyteknologiaan keskittynyttä Viv Labsia Bixbyn kehityksessä, mutta se pyrkii käyttämään Vivsin teknologiaa Bixbyn kehityksessä. Bixby tuli ensimmäisenä käyttöön Galaxy S8:ssa.


title: Bixby

text: Bixby toimii puheohjauksella tai kosketuksella. Samsung Galaxy S8:ssa on erillinen Bixby-näppäin Bixbyn käynnistämiseksi. Bixby pyrkii opettelemaan käyttäjänsä älypuhelimen käyttötapoja ja nopeuttamaan puhelimen käyttöä. Sitä ei voi Google Assistantin tavoin käyttää hakukoneena. Samsung integroi Bixbyn kaikkiin Galaxy S8:n mukana toimitettaviin sovelluksiin. Samsung lupasi Bixbyä esitellessään julkaista työkalut Bixby-tuen lisäämiseksi muihinkin sovelluksiin. Bixby näyttää käyttäjälleen tietoa Google Now'n tyylisissä korteissa. Bixby Vision -niminen ominaisuus osaa tunnistaa paikkoina, esineitä ja asioita puhelimen kameralla.