title: Hajautettu levyjärjestelmä

text: Uudempia kehityssuuntauksia ovat "hajautetut rinnakkaiset tiedostojärjestelmät" jotka voivat jakaa tiedostot osissa useille eri tietokoneille. Näitä voidaan käyttää suurteholaskennassa (HPC) supertietokoneissa.


title: Hajautettu levyjärjestelmä

text: Yksi ensimmäisistä hajautetuista levyjärjestelmistä oli Apollo Computerin Domain/OS käyttöjärjestelmässä.


title: Hajautettu levyjärjestelmä

text: Esimerkkejä ovat:


title: Hajautettu levyjärjestelmä

text: NFS on tunnetuimpia Unix ja Linux -ympäristöissä käytetyistä.


title: Grön (ravintola)

text: Ravintola Grön on Helsingin Kampissa toimiva pieni ravintola, jonka Suomen Gastronomien Seura valitsi helmikuussa 2017 vuoden ravintolaksi. Ravintolan avainhenkilö ja keittiöpäällikkö oli valinnan aikaan hallitseva vuoden kokki (2016) Toni Kostian parinaan Lauri Kähkönen. He molemmat ovat myös ravintolan omistajia. Ravintolan tyyliä kiitettiin persoonalliseksi ja Suomen luonnosta ammentavaksi. Keittiön annoksia luonnehdittiin yllätyksellisiksi, perinteisiä makuja uudella tavalla esiin nostaviksi ja kutkuttaviksi.


title: Grön (ravintola)

text: Helmikuussa 2018 Grön sai yhden Michelin-tähden.


title: Grön (ravintola)

text: Ravintola Grönissä on 24 asiakaspaikkaa.


title: Network File System

text: Network File System (NFS, suom. "verkkolevyjärjestelmä") on Sun Microsystemsin kehittämä hajautettu levyjärjestelmä.


title: Network File System

text: Järjestelmää käytetään hakemistojen ja tiedostojen etäkäyttöön verkotetuilla tietokoneilla. NFS on yksi ensimmäisiä onnistuneita menetelmiä ja se on tuettu useimmissa Unix-kaltaisissa käyttöjärjestelmissä.


title: Network File System

text: Ensimmäistä versiota on esitelty Usenix-konferenssissa 1986.


title: Network File System

text: Järjestelmä rakentuu RPC () -kutsuille, joilla tietokoneet voivat välittää hakemistojen ja tiedostojen tietoja sekä operaatioita keskenään.


title: Network File System

text: NFS on avoin standardi, joka on kuvattu IETF:n RFC:ssä.


title: Network File System

text: Versio 2 on julkaistu vuonna 1989, RFC 1094.


title: Network File System

text: Versio 3 on julkaistu vuonna 1995, RFC 1813.


title: Network File System

text: Versiossa on lisätty tuki mm. 64-bittiselle tiedostokoolle ja asynkroniselle kirjoitukselle.


title: Network File System

text: Versio 4 on julkaistu vuonna 2000, RFC 3010, jonka korvaavat RFC 3530 ja RFC 7530.


title: Network File System

text: Versio 4.1 on julkaistu vuonna 2010, RFC 5661. Tämä ei korvaa aiempia määrittelyjä.


title: Network File System

text: "Parallel NFS" (pNFS) on valinnainen osa NFSv4.1 standardin määrittelyä, joka mahdollistaa suoran levykäsittelyn.


title: Network File System

text: ATLAS -simulaatiossa pNFS saavutti huomattavan nopeuseron NFSv4 versioon.


title: CIFS

text: CIFS voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Spis

text: Ravintola Spis on pieni, ainoastaan 18-paikkainen Helsingin Kaartinkaupungissa toimiva ravintola, joka Suomen Gastronomien Seura valitsi Vuoden ravintolaksi 2015. Arvion mukaan pohjoismaiset kasvikset ovat pääosassa ravintolan annoksissa, mutta lihaa ja kalaa tarjotaan myös. Ravintolaa luonnehditaan äänimaailmaa myöten huolettoman pohjoismaiseksi. Ravintoloitsijoina toimivat Antero Aurivuo (keittiöpäällikkö) ja Jani Kinanen (ravintolapäällikkö), keittiömestari on Perttu Jokinen. Ravintola palvelee asiakkaitaan iltaisin tiistaista lauantaihin.


title: Jaettu levyjärjestelmä

text: Jaettu levyjärjestelmä on yleiskäsite ohjelmistoille, jotka jakavat tallennusmedian pinnan (lohkokohtaisen) tiedon tietokoneiden välillä.


title: Jaettu levyjärjestelmä

text: Lohkokohtaisen levytiedon jakamista () käytetään Storage area network (SAN) palvelimissa.


title: Jaettu levyjärjestelmä

text: Suorituskyky voi olla huomattavasti parempi kuin hajautetussa levyjärjestelmässä: ATLAS simulaatiossa pNFS saavutti 57-100 prosenttia paremman suorituskyvyn verrattuna NFSv4:ään.


title: Jaettu levyjärjestelmä

text: Jaetun levyn järjestelmiä ovat:


title: Jaettu levyjärjestelmä

text: Järjestelmät voivat käyttää tiedon välitykseen protokollia kuten Fibre Channel, SCSI, iSCSI ja InfiniBand.


title: Tampere maja

text: Tampere maja on Tampereen kaupungin näyttely- ja kokoustila Tartossa. Siellä on lisäksi ja saunatiloja ja hotellihuoneita. Infokeskus pyrkii edistämään Tarton ja Tampereen välistä kulttuuritoimintaa, ja siellä järjestetään kulttuuritapahtumia.


title: Tampere maja

text: Tampere maja perustettiin 1997. Kiinteistöä hallitsee 1999 perustettu Tampere Maja -säätiö.


title: Paul Ehrnrooth

text: Paul Ehrnrooth (s. 1965) on suomalainen talousvaikuttaja. Hän oli Savox Oy:n toimitusjohtaja vuosina 1999–2007. Sitä ennen hän toimi johtotehtävissä Wärtsilä Oyj Abp:ssä 1994–1999 ja Kone Oyj:ssä 1993–1994. Vuodesta 2005 Ehrnrooth on ollut Turret Oy Ab:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Hän on Fiskarsin hallituksen puheenjohtaja ja oli Wärtsilän hallituksen jäsen.


title: Paul Ehrnrooth

text: Paul Ehrnrooth omistaa Seestan kartanon Lahdessa ja oli Nastolan kunnan suurimpia veronmaksajia. Hän on Robert G. Ehrnroothin poika ja Sophia Ehrnroothin ja Jacob Ehrnroothin veli.


title: Clementin metroasema

text: Clementi on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Clementissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 12. maaliskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Puolan ilmavoimat Britanniassa ja Ranskassa

text: Puolan ilmavoimat () oli nimitys Puolan valtauksen jälkeen Ranskassa ja Britteinsaarilla toisessa maailmansodassa toimineille Puolan pakolaishallinnon alaisille ilmavoimille. Ilmavoimien ydinjoukko oli Puolan taisteluiden veteraaneja ja he osallistuivat taisteluun Britanniasta sekä lukuisiin muihin operaatioihin. Yhteensä 145 puolalaista lentäjää palveli taistelussa Britanniassa, mikä teki heistä suurimman ei-brittiläisen ryhmän. Sodan lopulla noin 19 400 puolalaista palveli Puolan ilmavoimissa Britteinsaarilla ja Britannian kuninkaalliset ilmavoimissa.


text: Saksan ja Neuvostoliiton hyökättyä Puolaan vuonna 1939 pääosa silloisten Puolan ilmavoimien henkilöstöstä evakuoitiin Romaniaan ja Unkariin. Tuhannet puolalaiset jatkoivat matkaansa edelleen Ranskaan.


text: Ranskan ja Puolan vuonna 1921 tekemän liittosopimuksen ja siihen 1939 tehdyn lisäyksen nojalla puolalaisista muodostettiin puolalaisia joukkoja Ranskan ilmavoimien osaksi. Pääosa puolalaisista muodosti kuitenkin pieniä yksiköitä ja ainoastaan yksi suurempi yhtymä Groupe de Chasse polonaise I/145 muodostettiin Mionsin lentotukikohtaan.


text: Vasta toukokuussa GC I/145 saatiin kalustettua ja silloinkin vanhentuneilla Caudron C.714 -hävittäjillä. Lennettyään 23 lentoa puolalaislentäjät ilmaisivat huolensa koneen suorituskyvystä. Kone ei kyennyt tasaveroiseen taisteluun Saksan ilmavoimien kaluston kanssa. Viikkoa myöhemmin Ranskan puolustusministeri Guy La Chambre määräsi koneet poistettavaksi palveluksesta. Uusien koneiden puuttuessa osa puolalaisista kieltäytyi tottelemasta määräystä. Puolalaiset saavuttivat kaksitoista vahvistettua ja kolme vahvistamatonta ilmavoittoa kolmessa erillisessä ilmataistelussa 8.–11. kesäkuuta. He menettivät yhdeksän konetta ilmataisteluissa ja saman verran maassa.


text: Muut puolalaisjoukot varustettiin Morane-Saulnier M.S.406 -hävittäjillä ja yksi yksikkö Koolhoven FK.58 -koneilla. Joukoilla oli kaikkiaan 86 lentokonetta, joilla saatiin kalustettua puolitoista laivuetta operatiiviseen valmiuteen. Loput kaksi ja puoli laivuetta olivat Ranskan sotatoimien loppuessa edelleen koulutettavana. Yhteensä puolalaiset tekivät 714 lentosuoritetta.


text: Ranskan antauduttua suuri osa Puolan Ranskassa olleista ilmavoimista evakuoitiin Britteinsaarille. RAF:n johto ei kuitenkaan ollut valmis luomaan erillistä Puolan johdon alaista sotajoukkoa.


text:
Ensimmäiset perustettavat joukot olivat 300. ja 301. pommituslentolaivue sekä 302. ja 303. hävittäjälentolaivueet, jotka oli varustettu Hawker Hurricane I -konein. Hävittäjälaivueet osallistuivat taistelun Britanniasta kolmanteen vaiheeseen elokuun lopulla 1940.
Ranskassa (toukokuussa 1940):


text: Yhdistyneessä kuningaskunnassa:


title: Johan Fredrik Ahlstedt

text: Johan Fredrik Ahlstedt (25. lokakuuta 1776 Loimaa – 21. joulukuuta 1823 Turku) oli Turun akatemian matematiikan professori.


title: Johan Fredrik Ahlstedt

text: Ahlstedtin vanhemmat olivat Loimaan kappalainen Johan Ahlstedt ja Kristina Margareta Tenlenius. Johan Fredrik Ahlstedtin puoliso oli Loimaan kirkkoherran rovasti Efraim Caireniuksen tytär Katarina Ulrika Cairenius (1784–1846). Heillä oli kuusi lasta, joista August Leonard Ahlstedt (1807–1858) oli hovioikeuden asessori. Tämän poika oli taidemaalari Fredrik Ahlstedt (1839–1901).


title: Johan Fredrik Ahlstedt

text: Ahlstedt suoritti ylioppilastutkinnon Turussa 1793 ja valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiassa 1798. Akatemian puhtaan matematiikan dosentti hänestä tuli 1802 ja hän toimi akatemian virkaa toimittavana ja osan aikaa vakinaisena sihteerinä 1808–1812. Turun akatemian matematiikan professorin virkaa Ahlstedt hoiti 1812–1823.


title: Olli Pohjola

text: Olli Johannes Pohjola (23. kesäkuuta 1928 Virolahti – 31. lokakuuta 2017 Liminka) oli suomalainen taidemaalari. Hän teki pääasiassa öljyvärimaalauksia.


title: Olli Pohjola

text: Pohjola opiskeli taidealaa Suomen Taideakatemian koulussa 1953–1956. Hänen teoksiaan oli kuitenkin ensi kerran näytteillä jo 1951 Haminassa. Suomessa järjestettyihin yhteisnäyttelyihin Pohjola osallistui 1961 järjestetystä Nuorten näyttelystä alkaen. Hän osallistui Suomen Taiteilijaseuran näyttelyyn 1964 ja 1966, Suomen taideakatemian kolmivuotisnäyttelyyn 1965, 1968 ja 1971 sekä Turussa 1974 järjestettyyn Valtakunnan näyttelyyn.


title: Olli Pohjola

text: Ulkomailla järjestetyissä suomalaisen taiteen näyttelyissä Pohjolan teoksia on ollut esillä 1970 Leverkusenissa Länsi-Saksassa ja samana vuonna Bodenissa Ruotsissa. Hänen maalauksiaan on hyväksytty Aineen taidemuseon, K. H. Renlundin museon, Kiistolan säätiön, Oulun kaupungin, Oulun taidemuseon, Suomen valtion ja Vilho Lampi -museon kokoelmiin.


title: Olli Pohjola

text: Olli Pohjola työskenteli Limingan taidekoulun opettajana 1966–1979 ja hänet hyväksyttiin Taidemaalariliiton sekä Oulun taiteilijaseuran jäseneksi. Hän oli Oulun taiteilijaseuran perustajajäsen ja toimi seuran puheenjohtajana 1964–1965 ja seuran johtokunnan jäsenenä 1964–1967.


title: Irma Salo Jæger

text: Irma Sinikka Salo Jæger (o.s. Salo, s. 13. joulukuuta 1928 Soini) on suomalaissyntyinen norjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän on norjalaisen abstraktin taiteen uranuurtaja, joka on tehnyt etenkin öljy- ja temperamaalauksia. Salo Jægerin usein käyttämiä värejä ovat kirkkaan sininen, karmiininpunainen, vaaleanpunainen ja keltainen. Eri värialueet on rajattu viivoilla. Tällainen perusteema on toistunut hänen maalauksissaan jo 1960-luvulta saakka, erityisen voimakkaana 1980-luvun lopulta lähtien. Salo Jægerin mukaan viivat mittaavat ja analysoivat alueita kankaalla, etenkin väripintojen kokoja ja muotoja. Aino Frilanderin mukaan viivat aikaansaavat kankaalle liikettä, joka viehättää silmää. Salo Jæger on 2010-luvulla tehnyt myös harmaita kollaasiteoksia.


title: Irma Salo Jæger

text: Etelä-Pohjanmaalla syntynyt ja Jyväskylässä kasvanut Salo Jæger muutti toisen maailmansodan jälkeen Helsinkiin opiskelemaan taidehistoriaa ja nykykansain kirjallisuutta. Hän opiskeli myös iltakoulussa taiteen tekemistä taidemaalari Sulho Sipilän ohjauksessa. Opiskeluaikanaan hän piti lausuntailtoja sekä ohjasi ja lavasti Ylioppilasteatterin esityksiä. Saatuaan apurahan Salo Jæger matkusti 1950 Müncheniin Länsi-Saksaan, jossa tapasi Münchenin teknillisessä yliopistossa fysiikkaa opiskelleen norjalaisen Tycho Jægerin. He avioituivat ja valitsivat asuinpaikakseen Oslon. Salo Jægerin vajavainen kielitaito pakotti hänet valitsemaan teatterin sijaan kuvataiteen. Hän opiskeli taidealaa Oslossa Norjan taideteollisessa korkeakoulussa (Statens Håndverks- og Kunstindustriskole) 1954–1957, asui vuoden Sveitsissä ja Italiassa sekä jatkoi opintojaan Oslon taideakatemiassa (Statens Kunstakademi) 1958–1961. Salo Jæger on oppiarvoltaan filosofian maisteri.


title: Irma Salo Jæger

text: Teoksiaan Salo Jæger sai ensi kerran näytteille 1954 Oslossa. Yhteisnäyttelyihin hän on osallistunut Norjassa Oslossa järjestettävään valtion taidenäyttelyyn vuodesta 1960 lähtien ja Oslossa järjestettyyn Bølerutredning-näyttelyyn 1969. Hänen teoksiaan on ollut esillä monessa muussakin norjalaisessa yhteisnäyttelyssä kuten Moss ja Henie Onstad Kunstsenterissä 1972, Askerissa 1974, Oslossa 1975 ja Norsk Samtidskunstissa Tromssassa 1986.


title: Irma Salo Jæger

text: Salo Jægerin yksityisnäyttelyitä on järjestetty Norjassa Oslossa 1962, Trondheimissa 1962, Ålesundissa 1962, Bergenissä 1963, Stavangerissa 1963 sekä Oslossa 1965, 1968, 1979, 1986, 1989 ja Stavangerissa 1989 sekä Bergenin juhlaviikoilla 1989. Vuonna 1962 Oslon taiteilijayhdistyksen galleriassa esillä ollutta soolonäyttelyä pidetään hänen debyyttinään ja 1968 järjestettyä näyttelyä Oslon Kunstnernes Husissa hänen läpimurtonaan. Ulkomailla hänen yksityisnäyttelyitään on järjestetty Suomessa 1963 ja 1966 sekä Horsensissa Tanskassa 1990. Oslossa järjestettiin 2017 Salo Jægerin retrospektiivinen näyttely Henie Onstad Kunstsenter -museossa. Näyttely kattoi hänen uransa 1950-luvun figuratiivisista kissoista ja tytöistä ajan myötä pelkistyneempään abstraktiin ilmaisuun.


title: Irma Salo Jæger

text: Ulkomailla järjestetyissä norjalaisen taiteen yhteisnäyttelyissä Salo Jægerin teoksia on ollut esillä Pariisin biennaalissa 1961, Kööpenhaminassa Tanskassa järjestetyssä Pohjoismaisten nuorten biennaalissa 1962, Ruotsissa järjestetyssä Nuorten näyttelyssä 1965, Berliinissä olleessa Kunst aus Norwegen -näyttelyssä 1966, Ruotsin Lundissa järjestetyssä näyttelyssä 1969, Ruotsin Eskilstunassa pidetyssä kineettisen taiteen näyttelyssä 1969, Helsingissä esillä olleessa Norsk bild -näyttelyssä 1981 ja Kööpenhaminassa pidetyssä Polaris-näyttelyssä 1990 sekä Pohjoismaita kiertäneessä Pohjolan 60-luku -näyttelyssä 1990.


title: Irma Salo Jæger

text: Salo Jægerin töitä on valittu useisiin norjalaisiin taidekokoelmiin, ruotsalaisen Arkivmuseetin kokoelmaan Lundissa ja suomalaisiin Ateneumin taidemuseon ja Jyväskylän kaupungin kokoelmiin. Julkisissa tiloissa hänen töitään on pantu esille Honningsvågin uimahallissa 1970, Agder Ingeniør- og Diskriktshøgskolessa Grimstadissa 1972, Oslossa sijaitsevassa Bøler Tunnelbanestasjonissa 1973, Bærumin sairaalassa 1982 sekä Oslossa sijaitsevissa Bjøråsenin koulussa 1984 ja valtion toimistotalossa 1985.


title: Irma Salo Jæger

text: Salo Jæger on ottanut osaa norjalaisten taiteilijajärjestöjen toimintaan ja ollut professorina Norjan valtion taideakatemiassa Oslossa 1986–1992. Hänen johtamansa Irma Salo Jægerin ja Tycho Jægerin säätiö ylläpitää ateljeetaloa, joka on muokattu vanhasta pellavaöljytehtaasta arkkitehti Sverre Fehnin ja tämän kollegoiden suunnitelmien mukaan. Säätiö on perustettu Tycho Jægerin laserteknologiaa valmistaneen yrityksen tuotoilla.


title: Elohopeajodidi

text: Elohopeajodidi (HgI) on elohopea- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pigmenttinä ja analyyttisen kemian reagenssina.


title: Elohopeajodidi

text: Elohopeajodidi on dimorfista eli sillä on kaksi eri kiderakenneta. Näistä huoneenlämpötilassa stabiili on alkeiskopiltaan rombista ja väriltään oranssinpunaista. Toinen muoto on huoneenlämpötilassa metastabiili keltainen tetragonaalinen muunnos. Punainen muoto muuttuu keltaiseksi kuumennettaessa 126 °C:n lämpötilaan ja väri palautuu punaiseksi yhdisteen jäähtyessä. Tätä ilmiötä kutsutaan termokromismiksi. Elohopeajodidi on veteen käytännöllisesti katsoen liukenematonta, mutta se liukenee jodidiliuoksiin muodostaen kompleksisen tetrajodomerkuraatti(II)ionin ([HgI]).


title: Elohopeajodidi

text: Punaista elohopeajodidia voidaan valmistaa elohopean ja jodin välisellä reaktiolla, kun alkuaineita hierretään. Saostettaessa yhdistettä jonkin vesiliukoisen elohopeasuolan esimerkiksi elohopeanitraatin vesiliuoksesta jodidien avulla muodostuu ensin keltaista muotoa, joka muuttuu hyvin nopeasti punaiseksi muodoksi. Keltaista elohopeajodidia voidaan valmistaa sekoittamalla elohopeajodidin etanoliliuosta kylmän veden kanssa, josta se kiteytyy.


title: Elohopeajodidi

text: Elohopeajodidia voidaan käyttää pigmenttinä, eräiden ihosairauksien hoidossa, tietyillä metalleilla doupattuna fotovastuksissa, metakrylaattien ja akrylaattien polymeroitumiskatalyyttinä sekä analyyttisen kemian analyyseissä niin kutsutussa Nesslerin reagenssissa, jota käytetään osoittamaan ammoniakin tai ammoniumsuolojen läsnäolo.


title: Paris Las Vegas

text: Paris Las Vegas on hotelli ja kasino Paradisen alueella Las Vegas Stripillä Nevadassa lähellä Las Vegasia. Hotellin rakennusryhmä perustuu Pariisi-teemaan, ja se käsittää useita jäljitelmiä Pariisin tunnetuista rakennuksista. Siellä on muun muassa 165 metrin korkuinen pienoisjäljennös Eiffelin tornita, Montgolfierin ilmapallon mukainen kyltti, Riemukaaren jäljennös, joka on kooltaan kaksi kolmasosaa alkuperäisestä, sekä Place de la Concordella olevan La Fontaine des mers -suihkulähteen jäljennös. Lisäksi siellä on 1200-paikkainen teatteri nimeltä Le Théâtre des Arts. Varsinaisen hotellin julkisivu on jäljitelmä Pariisin oopperatalosta ja Louvresta.


title: Ask

text: Ask merkitsee seuraavia:


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Puolan ilmavoimien historia alkaa ensimmäisen maailmansodan jälkeen Puolan itsenäistymisestä vuonna 1918.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Venäjällä tsaarin vallan luhistuessa Puolan I armeijakuntaan perustettiin kesällä 1917 Minskissä Valko-Venäjällä ensimmäinen lentoyksikkö (), jonka päälliköksi määrättiin Zygmunt Studzinski. Aluksi sillä oli ainoastaan yksi lentokone, koulutuskäytössä ollut Nieuport. Myöhemmin Bobruyiskissä vallattiin juna, jonka lastina oli ilmavoimien kalustoa. Kalustotäydennys ja henkilöstön koulutus mahdollisti yksikön laajentamisen maaliskuussa 1918 Puolan I armeijakunnan lentojoukoiksi (), jonka päälliköksi nimitettiin Piotr Abakanowicz. Keväällä yksikkö saavutti täyden vahvuuden. Saksalaiset lakkauttivat ja riisuivat aseista armeijakunnan toukokuussa 1918, jolloin lentäjät tuhosivat lentokoneensa estääkseen niiden joutumisen saksalaisille. Armeijakunnan viimeinen päiväkäsky on päivätty 20. kesäkuuta 1920. Ilman kalustoa olevat lentäjät menivät Kubaniin, jossa muodostettiin uusi yksikkö.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Ranskan presidentti perusti 5. kesäkuuta 1917 itsenäisen Puolan armeijan Ranskaan. Presidentti Poincaré luovutti 18. kesäkuuta 1918 joukoille myös ilmavoimien tunnukset, vaikkei suunnitelmissa ollutkaan varsinaisten joukkojen perustaminen. Heinäkuussa ensimmäinen osasto puolalaisia lentäjiä ja kenttähenkilöstöä lähetettiin Dijoniin ilmasotakouluun. Lentokoulutus saatettiin loppuun Paussa.


title: Puolan ilmavoimien historia

text:
Ranskassa olevan Puolan armeijan komentaja Josef von Haller tapasi Ranskan puolustusministerin, jolta sai luvan maaliskuussa 1919 perustaa puolalaisen lento-osaston () Pauhun. Osaston päällikkönä oli Jerzy Kossowski ja siihen kuului 88 lentäjää ja lentäjäoppilasta, kolme tähystäjää, kaksi teknikkoa ja noin 110 kenttähenkilökuntaan kuuluvaa. Osaston lähtiessä Puolaan Haller pyrki saamaan mahdollisimman paljon kalustoa mukaan. Ranskalaiset luovuttivat osastolle kaluston seitsemälle laivueelle.
Haller hankki Breguet 14A2 konein varustetut 39 ja 59 laivueet ja 66. laivueen, jonka kalustona oli Breguet 14B2. Lisäksi hankittiin Salmson 2 -konein varustetut 580, 581 ja 582 laivueet ja 162. laivue Spad S.VII -koneineen. Jokaisen laivueen vahvuus oli täysi eli 12–15 lentokonetta, 8–10 ajoneuvoa sekä varakoneita. Lentäjät palasivat Puolaan kahdessa erässä ensimmäisen saapuessa toukokuun alussa 1919 Varsovaan, josta se siirtyi edelleen Lubliniin.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Puolan aluetta hallinneiden maiden valvonnan romahtaessa syksyllä 1918 Puolan valtion perustaminen alkoi. Puolalaiset joukot perustettiin ottamaan valvontaansa miehitysjoukkojen jälkeensä jättämät tilat ja omaisuuden. Miehitysjoukkojen sekasortoinen poistuminen esti jälkeen jätetyn omaisuuden järjestelmällisen tuhoamisen ja puolalaiset valvoivat erityisesti lentokenttien ja niiden kaluston haltuunottoa.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Puolalaiset saivat ensimmäisenä hallintaansa Rakowicen kentän Krakovassa. Kourallinen Itävalta-Unkarin ilmavoimissa palvellutta puolalaista kenttähenkilökuntaa otti kentän valvontaansa 31. lokakuuta 1918 johtajanaan kpt. pil. Roman Florer. He muun muassa estivät kentällä toimineiden lentokoneiden tuhoamisen tai viemisen Itävaltaan. Muutamaa päivää myöhemmin lentokentällä perustettiin Puolan ilmavoimien yksikkö.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Puolan ilmavoimien luominen alkoi jo ennen 11. marraskuuta 1918 annettua itsenäistymisjulistusta. Maa oli Saksan ja Itävalta-Unkarin joukkojen hallinnassa, mutta puolalaiset ottivat alueita valvontaansa jo ennen aselepoa ja keskusvaltojen romahtamista. Aluksi ilmavoimien kalustona oli saksalaisten ja itävaltalaisten hylkäämää kalustoa, jota käytettiin Ukrainan konfliktissa vuoden 1918 lopulla.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Venäjän kanssa käydyssä sodassa 1919–1920 Puolaan tuli koneita lännestä. Kesään 1920 mennessä oli perustettu viisitoista tiedustelu ja neljä hävittäjälaivuetta sekä yksi pommituslaivue. Ilmavoimat ottivat aktiivisesti osaa sotatoimiin, kunnes ne päättyivät lokakuussa 1920.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Sotatoimien Venäjää vastaan päätyttyä ensimmäisen maailmansodan aikaiset lentokoneet pääosin poistettiin palveluksesta ja ilmavoimat varustettiin pääosin ranskalaisin lentokonein. Vuosina 1924–1926 hävittäjäkalustona oli 280 kappaletta Spad S.61 -hävittäjiä. Keveinä pommikoneina oli aluksi Potez 15 ja myöhemmin Breguet 19 ja Potez 25, joista viimeksi mainitut oli pääosin valmistettu Puolassa. Keskiraskaina pommikoneina oli Farman Goliath ja myöhemmin Fokker F.VII.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Ennen puolalaisten suunnittelemia hävittäjiä valmistettiin viisikymmentä tšekkiläistä Avia BH-33 -konetta lisenssillä merkinnällä PWS-A. Ensimmäinen puolalaisten suunnittelema ja valmistama hävittäjä ilmavoimille oli PWS.10, joita oli vuonna 1932 palveluksessa 80 kappaletta. Puolan laivaston ilmavoimat käytti ranskalaisia lentoveneitä kuten Schreck FBA.17, Lioré et Olivier LeO 13 ja sen muunnelmaa LeO 135 sekä Latham 43. Kaikki nämä oli poistettu operatiivisesta käytöstä vuoteen 1939 mennessä.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Vuonna 1933 Zygmunt Pulawskin suunnittelema ensimmäinen ylätasoinen kokometallinen PZL P.7A otettiin palvelukseen. Koneita tilattiin 150 kappaletta ja niiden parannettua versiota PZL P.11a 50 kappaletta. Vuonna 1935 otettiin P.11c koneita palvelukseen 175 kappaletta. Konetyyppi oli käytössä aina toiseen maailmansotaan saakka.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Ranskalaiset pommikoneet korvattiin puolalaisvalmisteisilla PZL.23 Karaśeilla, joita valmistui 250 kappaletta vuoden 1936 jälkeen. Tyyppi oli kuitenkin toisen maailmansodan alkaessa jo vanhentunut ja se korvattiin PZL.37 Łośeilla, joka saatiin palvelukseen 1938.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Tulenjohto ja tiedustelukoneena käytettiin hidasta ja helposti vaurioituvaa Lublin R-XIII ja RWD-14 -koneita. Laivaston ilmavoimilla oli Lublin-koneita kellukkein varustettuna. Hieman ennen sotatoimien puhkeamista tilattiin CANT Z.506 -torpedokoneita, mutta ainoastaan yksi saatiin Puolaan ilman aseita. Koulukoneina oli RWD-8 ja PWS-26. Puola tilasi 160 kappaletta Morane-Saulnier M.S.406 ja kymmenen Hawker Hurricanea, mutta toimitukset eivät alkaneet ennen hyökkäystä.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Saksan hyökätessä Puolaan 1. syyskuuta 1939 ilmavoimat oli pääosin hajautettu. Pääosa kentille tuhoutuneista koneista oli käytöstä poistettuja tai koulukoneita. Hävittäjät oli sijoitettu viitentoista laivueeseen. Sotatoimien aikana PZL-11-hävittäjät ampuivat alas runsaasti saksalaiskoneita. Sotatoimien aikana pääosa ilmavoimien kalustosta tuhoutui ja loput pakenivat joko Romaniaan tai tuhottiin. Romania otti lentokoneet palvelukseensa, mutta henkilöstöstä pääosa siirtyi edelleen Ranskaan.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Puolan kukistuttua Puolan ilmavoimien uudelleen muodastaminen aloitettiin Ranskassa. Ainoa valmiiksi saatu yhtymä ennen Saksan hyökkäystä Ranskaan oli GC I/145, joka oli varustettu Caudron C.714 -koneilla. Puolalaisia oli lisäksi sijoitettu lukuisiin ranskalaisiin laivueisiin.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Ranskan antauduttua puolalaiset siirtyivät Britteinsaarille, jossa heistä muodostettiin Puolan ilmavoimina tunnettu osa kuninkaallisiin ilmavoimiin. Ensimmäiset laivueet olivat 300. ja 301. pommituslentolaivueet sekä 302. ja 303. hävittäjälaivueet, joiden kalustona oli Hawker Hurricane I -hävittäjät. Hävittäjälaivueet osallistuivat taisteluun Britanniasta elokuussa 1940. Puolalaisista muodostettu 303. hävittäjälaivue oli sotatoimien tehokkain.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Vuotta myöhemmin perustettiin lisää puolalaisista muodostettuja laivueita. Sotatoimien päätyttyä Euroopassa ja kansainvälisen tilanteen muuttuessa kalusto palautettiin RAF:lle, mutta ainoastaan pieni osa henkilöstöstä palasi Puolaan.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Neuvostoliitossa perustettiin Puolan kansanarmeija () ja sen osaksi Puolan armeijan ilmavoimat () vuonna 1943. Aluksi ilmavoimat koostuivat kolmesta rykmentistä ja muutamasta laivueesta, mutta vuonna 1944 ilmavoimia laajennettiin perustamalla kolmi divisioonainen Puolan 1. armeijakunta ja yhdistämällä ensin perustetut divisioonaksi.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Sotatoimien päättyessä ilmavoimat olivat suurelta osin Puolassa, jossa ne toimivat uudelleen muodostetun Puolan ilmavoimien runkona.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Sosialistisen Puolan ilmavoimat perustettiin 1947. Ilmavoimille toimitettiin vuodesta 1950 alkaen Neuvostoliitosta Petljakov Pe-2 ja Tupolev Tu-2 -pommituskoneita, Jakovlev Jak-17 -hävittäjiä, Iljušin Il-12 -kuljetuskoneita, Jakovlev Jak-18 -koulukoneita. Vuotta myöhemmin ilmavoimat varustettiin suihkukonein Jak-23 ja Mikojan-Gurevitš MiG-15 -konein ja vuodesta 1961 alkaen MiG-17-konein.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Neuvostoliitosta hankittujen MiG-15 koneiden lisäksi koneita valmistettiin Puolassa vuodesta 1952 alkaen lisenssillä nimellä Lim-1. MiG-15bis-koneiden lisenssivalmisteiset versiot tunnetaan nimellä Lim-2 ja MiG-17 nimellä Lim-5. Koneista valmistettiin myös Puolassa suunniteltuja maataisteluversiota Lim-6bis.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Poliittisen järjestelmän vaihduttua 1989 ja Euroopan aseiden rajoittamisen edetessä Puolan ilmavoimia supistettiin merkittävästi. Vuonna 1990 ilmavoimilla oli MiG-21, MiG-23, MiG-29, Su-20 ja Su-22 -koneita. Loput Lim-6bis poistettiin käytöstä alkuvuodesta 1990 ja pian myös Su-20 koneet. MiG-23 koneet poistettiin vuonna 1999 niiden pienen määrän aiheuttamien ylläpito-ongelmien vuoksi. 1990-luvulla Puola ei hankkinut uusia taistelukoneita ja se hankki ainoastaan vuonna 1995 lisää MiG-29 koneita Tšekistä, joka poisti omaa kalustoaan. Samoin kuin 2004 MiG-29 koneita Saksasta, joka oli saanut ne hallintaansa Itä-Saksan ilmavoimilta.


title: Puolan ilmavoimien historia

text: Vuonna 2003 MiG-21 koneet poistettiin palveluksesta ja siten vuonna 2004 oli käytössä vain MiG-29 ja Su-22 koneita. Su-22 koneet tarvitsivat taistelukyvyn ylläpitämiseksi modernisointia. Vuonna 2003 päätettiin hankkia F-16C Block 52 koneita uudeksi monitoimihävittäjäksi. Ensimmäiset operaatio Peace Skyn mukaiset konetoimitukset tehtiin marraskuussa 2006 ja ne jatkuivat vuoteen 2008. Puolan ilmavoimat sai 36 F-16C ja kaksitoista F-16D konetta.


title: Cleo (laulaja)

text: Joanna Klepko (s. 25. kesäkuuta 1983 Szczecin, Puola), tunnettaan myös taiteilijanimellään Cleo, on puolalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Puolaa vuoden 2014 Eurovision laulukilpailussa Kööpenhaminassa, Tanskassa yhdessä Donatanin kanssa kappaleella "My Słowianie"..


title: Peabody Energy

text: Peabody Energy on maailman suurin yksityisen sektorin kivihiilen tuottaja. Yhtiön hiilivarantojen suuruudeksi arvioitiin 7,55 miljardia tonnia vuoden 2014 lopussa ja myynti oli 249,8 miljoonaa tonnia.


title: Peabody Energy

text: Peabody Energy tuotti noin 8 % Yhdysvaltain sähköntuotannosta vuonna 2015.


title: Peabody Energy

text: Peabody Energy ajautui yrityssaneeraukseen Yhdysvalloissa hiilen markkinahintojen pudottua alkuvuodesta 2016. Australian toiminnot jatkuivat normaalisti. Hiilen halpeneminen, tiukemmat ympäristömääräykset ja maakaasun kysyntä ovat ajaneet muitakin hiilen tuottajia talousvaikeuksiin.


title: Peabody Energy

text: Newsweekin yhdysvaltaisista pörssiyrityksistä tekemässä ympäristövaikutusten vertailussa Peabody sijoittui 493. sijalle 500:sta ja 31 energia-alan yrityksen joukossa sijalle 29.


title: Peabody Energy

text: Peabody on rahoittanut noin kahtakymmentä lobbausjärjestöä ja ajatushautomoa, jotka kyseenalaistavat ihmisen osuuden ilmastonmuutoksessa. Tukea olivat saaneet George C Marshall Institute, Institute for Energy Research ja Center for the Study of Carbon Dioxide and Global Change.


title: Ivan Švarný

text: Ivan Švarný (s. 30. lokakuuta 1984 Nitra, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa KHL:n slovakialaisjoukkue HC Slovan Bratislavassa. Hänet on tunnettu pelityyliltään peruspuolustajana.


title: Ivan Švarný

text: Švarný on HK Nitran kasvatti. OHL-joukkue Belleville Bulls varasi hänet 43. pelaajana . Švarný siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2002–2003, jolloin hän voitti pudotuspeleissä Bullsin sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Kaudella 2013–2014 Švarný oli runkosarjassa joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+15=20. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi pelaamaan miesten pelejä Yhdysvaltoihin CHL-joukkue New Mexico Scorpionsiin.


title: Ivan Švarný

text: Kaudeksi 2005–2006 Švarný palasi kotimaahansa ja siirtyi kasvattajaseuransa HK Nitran Extraliga-joukkueeseen. Hänen tulokaskautensa toi 53 runkosarjaottelussa tehot 3+5=8 ja 13 playoff-ottelussa tehot 3+2=5. Kaudella 2006–2007 Švarný oli joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 9+13=22. Hän sijoittui 146 minuutillaan koko Extraligan jäähypörssissä kuudenneksi. Kaudeksi 2007–2008 Švarný siirtyi Tšekin Extraligan HC Třineciin, josta hän vaihtoi kuitenkin kesken kauden samassa liigassa pelaavaan HC Litvínoviin. Kaudella 2008–2009 Švarný voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +13. Kaudella 2009–2010 hän oli kuudella osumallaan Litvínovin eniten maaleja tehnyt puolustaja Karel Pilařin kanssa. Pudotuspeleissä Švarný jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Peter Jánskýn kanssa lukemalla +3.


title: Ivan Švarný

text: Švarný palasi kaudeksi 2011–2012 taas kotimaahansa ja siirtyi HC Slovan Bratislavan riveihin. Hän teki ammattilaisuransa yhden kauden piste-ennätyksen tehoilla 9+20=29, joilla Švarný oli joukkueen tehokkain puolustaja ja sijoittui koko Extraligan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Hän oli myös kevään 2012 pudotuspelien tehokkain puolustaja tehoilla 3+7=10. Švarný voitti kauden päätteeksi Slovakian-mestaruuden ja hänet valittiin Extraligan tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2012–2013 Slovan siirtyi pelaamaan KHL:ään. Švarný teki ensimmäisellä KHL-kaudellaan runkosarjassa tehot 1+7=8.


title: Ivan Švarný

text: Heinäkuussa 2013 Švarný siirtyi try-outille KHL:n kroatialaiseen laajennusjoukkue Medveščak Zagrebiin. Hänen koejaksonsa ei tuottanut jatkosopimusta, mutta elokuun lopulla Medveščak kuitenkin ilmoitti tehneensä Švarnýn kanssa uuden, vuoden mittaisen sopimuksen. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi KHL:n valkovenäläisjoukkue Dinamo Minskin riveihin. Švarnýn rooli jäi kuitenkin pieneksi ja hän ei pelannut joukkueessa enää toista sopimuskauttaan, vaan palasi kaudeksi 2015–2016 vuoden mittaisella sopimuksella HC Slovan Bratislavaan. Maaliskuussa 2016 Švarný teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Ivan Švarný

text: Kaudeksi 2016–2017 Švarný nimettiin HC Slovan Bratislavan varakapteeniksi. Helmikuussa 2017 hän siirtyi kuitenkin loppukauden sopimuksella SM-liigajoukkue Oulun Kärppiin, kun Slovan oli menettänyt mahdollisuutensa pudotuspeleihin ja Kärpät tarvitsi siirtotakarajalla vielä vahvistusta puolustukseensa. Kaudeksi 2017–2018 Švarný palasi taas kaksivuotisella sopimuksella Slovaniin.


title: Ivan Švarný

text: Švarný edusti Slovakiaa MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2013, 2014 ja 2016. Viimeisimmässä turnauksessa hänet valittiin Valko-Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä Švarný on pelannut 111 A-maaottelua tehopistein 3+13=16.


title: Silna

text: Silna (Силна, Vahva) bulgarialaisen pop-folk-laulaja Kalin seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2012.


title: Ähäkutti

text: Ähäkutti on suomalaisen Ilona-yhtyeen toinen studioalbumi vuodelta 1988. Levy äänitettiin JJ-Studiolla tammikuussa 1988. Levyn tuottajana toimi TT Oksala. Levy julkaistiin sekä vinyylinä (PÄLP86) että C-kasettina (POKS86).


title: Luettelo ratsastuksen olympiamitalisteista

text: Ratsastus on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuodesta 1900, ja yhtäjaksoisesti vuodesta 1912. Menestynein maa olympialaisten ratsastustapahtumissa on Saksa.


title: Marit af Björkesten

text: Marit Valentina af Björkesten, o.s. "Pennanen" (s. 15. elokuuta 1970) on suomenruotsalainen toimittaja ja televisiojohtaja. Hän on ollut vuodesta 2012 Svenska Ylen johtaja. ja siten Svenska Ylen vastaava johtaja, ja sitä kautta myös televisiokanavan Yle Fem, radiokanavien Yle Radio Vega ja Yle X3M sekä Suomen suurimman verkkopalvelun. Keväällä 2017 Björkesten nimitettiin Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan sijaistavaksi johtajaksi ja vastaavaksi toimittajaksi Atte Jääskeläisen tilalle. Hänellä on takanaan pitkä ura Hufvudstadsbladetissa, jossa hän työskenteli toimittajana, pääkirjoitustoimittajana ja pääkirjoitusosaston päällikkönä.


title: Nina Fellman

text: Nina Fellman (s. 16. joulukuuta 1964) on ahvenanmaalainen toimittaja ja poliitikko (Ålands socialdemokrater).


title: Nina Fellman

text: Fellman oli aiemmin Nya Ålandin päätoimittaja. Hän asettui ehdokkaaksi Ahvenanmaan maakuntapäiville syksyllä 2015 ja tuli valituksi. Sen jälkeen muodostettuun hallitukseen hänestä tuli kanslia- ja kuntaministeri.


title: Frank Spellman

text: Frank Isaac Spellman (17. syyskuuta 1922 Paoli, Pennsylvania – 12. tammikuuta 2017) oli yhdysvaltalainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Hän kilpaili painoluokassa alle 75-kiloiset.


title: Frank Spellman

text: Maailmanmestaruuskilpailuissa Spellman sijoittui vuonna 1946 kolmanneksi ja vuonna 1947 toiseksi.


title: Frank Spellman

text: Lontoon olympialaisissa 1948 Spellman voitti olympiakultaa yhteistuloksella 390 kg. Punnerruksessa hänen tuloksensa oli 117,5 kg, tempauksessa 120 kg ja työnnössä 152,5 kg. Tulos oli olympiaennätys.


title: Frank Spellman

text: Ammatiltaan hän oli valokuvaaja.


title: Deux

text: Deux (; kansainvälisesti "Two") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Werner Schroeterin ohjaama ranskalais-saksalais-portugalilainen draamaelokuva, jonka pääosassa on Isabelle Huppert kaksoisroolissa. Elokuva seuraa kolmen kuukauden ikäisinä erotettujen kaksoissisarten, Magdalenan ja Marian (Huppert), elämiä. Schroeter käsikirjoitti elokuvan Huppert mielessään. Käsikirjoitusta oli laatimassa myös Cédric Anger.


title: Deux

text: "Deux" kuvattiin Portugalissa ja Pariisin, Marseillen ja Arlesin kaupungeissa Ranskassa 3 140 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Gémini Films, France 2 Cinéma, Madragoa Filmes ja Road Movies Filmproduktion. Elokuvan virallinen traileri julkaistiin 23. lokakuuta 2002.


title: Deux

text: "Deux" sai ensi-iltansa Ranskassa, Cannesin elokuvajuhlilla 19. toukokuuta 2002. Elokuva sai Ranskassa teatteriensi-iltansa 13. marraskuuta 2002 ja Portugalissa 17. tammikuuta 2003. Elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa oli Gémini Films ja Portugalissa Atalanta. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 14 199 katsojaa ja sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton.


title: The Red Bulletin

text: The Red Bulletin on itävaltalainen Red Bull Media Housen kustantama ja julkaisema suurin aikakauslehti. Se ilmestyy neljällä eri kielellä 12 kertaa vuodessa. Lehden levikki on maailmanlaajuisesti 3,1 miljoonaa kappaletta.


title: The Red Bulletin

text: The Red Bulletin ilmestyi aluksi vuosina 2005–2008 vain Red Bullin Formula 1 -tallin omana varikkohuumorilehtenä, jonka ensimmäinen numero ilmestyi 2005 Monacon GP:n viikonloppuna. Alun perin lehden piti ilmestyä jo Imolassa. Syksyllä 2006 lehti tuli luettavaksi myös nettiin. Keväällä 2007 McLarenin tallipäällikkö Ron Dennis kielsi lehden lukemisen tallinsa varikkotiloissa.


title: Bai Bureh

text: Bai Bureh (n. 1840–1908) oli sierraleonelainen heimopäällikkö, josta on tullut maan itsenäistyttyä merkittävä kansallissankari. Hän kävi lyhyen sodan Britannian siirtomaahallintoa vastaan. Britannia alisti sisämaan päällikkökunnat majaveron alaisuuteen, mistä syntyi vastustusta. Britit pitivät Bai Burehia kapinajohtajana ja käynnistivät 1898 kymmenen kuukautta kestäneen sodan hänen vangitsemikseen. Bai Bureh karkotettiin Sierra Leonesta mutta pystyi palaamaan maahan vuonna 1905.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehin isä oli merkittävä lokojen sotapäällikkö, ja hänen äitinsä oli kotoisin nykyisen Makenin lähistöltä ja kuului todennäköisesti temneihin. Bai Bureh sanoi itse haastattelussa olevansa temne, joksi häntä viitataan myös aikalaisasiakirjoissa. Osa nykykirjailijoista pitää häntä kuitenkin lokona.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehin isä seurasi sukunsa perinteitä ja lähetti nuoren poikansa Gbendembuun sotureille tarkoitettuun kouluun. Siellä hän sai nimekseen Kebalai, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”se, jonka kori ei ole ikinä täysi” ja viittaa peräänantamattomaan soturiin.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehista tuli tunnettu sotapäällikkö 1860- ja 1870-luvuilla. Hän palveli muun muassa susuhallitsijan alaisuudessa puolustaakseen oikeaoppisia islamin käytäntöjä. Bai Bureh harjoitti itse perinteisiä uskontoja, mutta myös islam vaikutti häneen suuresti.


title: Bai Bureh

text: Hänestä tuli Kassehin hallitsija vuonna 1886, ja tuolloin hän sai myös kuninkaallisen nimensä Bai Bureh. Bai on hallintovaltaan viittaava arvonimi. Bai Bureh sai asemansa sotasaavutustensa ansiosta. Kassehin päällikölle ei ollut tiedossa perinnöllistä seuraajaa, joten Bai Burehille tarjottiin paikkaa.


title: Bai Bureh

text: Päällikkönä Bai Bureh joutui vastaamaan Kassehin päällikkökunnan ja Britannian vuonna 1871 tekemän sopimuksen toteutumisesta. Sopimuksen ehtoihin kuului alueen tiestön pitäminen vapaana kauppiaille ja kaikkien päällikkökuntien riitatilanteiden jättäminen brittien hoidettavaksi. Bai Bureh oli auttanut brittejä sotapäällikkönä, ja brittihallinto vahvisti hänen asemansa 1880-luvun puolivälissä.


title: Bai Bureh

text: Ensimmäinen brittihallinnon edustaja, joka tapasi Bai Burehin, oli luultavasti matkustava asiamies George H. Garrett, joka oli ollut maaseudulla solmimassa rauhaa. Matkallaan hän tapasi Bai Burehin, joka vastusti rauhansopimusta, joka oli tehty hänen poissa ollessaan. Garrett vangitsi Bai Burehin, joka kuitenkin pakeni matkalla Freetowniin. Garrett ei uskaltanut pienen joukkonsa kanssa yrittää vangita häntä uudestaan.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehin ja Bai Ingan välille syttyi 1888 rajariita. Siirtomaahallinto muistutti päälliköitä brittien kanssa tekemistään sopimuksista ja vakuutti, että hiljattain valittu kuvernööri James Shaw Hay tulisi ratkaisemaan riitatilanteen. Hay ehdotti Bai Burehille ja Bai Ingalle, että riidan sovittelisi kolme heimopäällikköä. Bai Bureh ilmoitti, ettei hyväksyisi päätöstä tajuttuaan päälliköiden päätöksen menevän häntä vastaan. Lopulta Bai Bureh hyväksyi ratkaisun, kun britit uhkasivat rangaista tahoa, joka rikkoisi rauhan.


title: Bai Bureh

text: Vaikka Bai Bureh joutui muutamia kertoja vaikeuksiin, hän kuitenkin tuki brittien siirtomaahallintoa. Hän oli jopa vuonna 1892 mukana auttamassa brittijoukkoja tukahduttamaan susujen kapinaa. Bureh luokiteltiin kuitenkin brittihallinnossa uppiniskaiseksi, koska hän ajoi myös omia poliittisia päämääriään.


title: Bai Bureh

text: Britannia julisti 1896 myös Sierra Leonen sisämaan kuuluvan siirtomaihinsa. Tämä tarkoitti niin sanottua majaveroa. Bai Bureh oli yksi 24 heimopäälliköstä, jotka allekirjoittivat vetoomuksen veron peruuttamiseksi. Britit vastasivat sierraleonelaisten vastustukseen voimalla ja pidättivät, syöksivät vallasta ja kohtelivat väkivaltaisesti joitakin johtajia.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehia epäiltiin kapinajohtajaksi. Brittihallinto käynnisti vuonna 1898 operaation hänen vangitsemisekseen, mikä aiheutti noin kymmenen kuukautta kestäneen sotatilan. Bai Bureh käytti taisteluissa sissitaktiikkaa. Hän oli oppinut brittiarmeijan taktiikan sodittuaan yhteistyössä niiden kanssa. Bai Burehin menestys innoitti muitekin liittymään taisteluihin. Briteillä oli kuitenkin täysin ylivoimainen aseistus, joten heinäkuuhun mennessä oikeastaan vain Bai Burehin joukot pystyivät vastarintaan. Kuvernööri Frederic Cardew tarjosi 100 punnan palkkiota Bai Burehista, jonka sanotaan tehneen vastatarjouksena 500 punnan palkkion Cardew’sta.


title: Bai Bureh

text: Bai Bureh ehdotti useita kertoja rauhanneuvotteluita, mutta Britannian siirtomaahallinto hylkäsi niistä monet. Lokakuussa kuvernööri Cardew’lle tuli rauhanpyyntö, kun kuninkaallinen asiamies David P. Chalmers oli Freetownissa. Cardew ei olisi suostunut tähänkään rauhaan, mutta Chalmers vaati sitä. Bai Burehin antautumisesta marraskuussa liikkuu kahta tarinaa. Toisen mukaan britit olisivat onnistuneet vangitsemaan hänet, ja toisen mukaan hän olisi tullut pensaikoista ja ilmoittanut sodan olevan ohitse.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehia syytettiin ensin maanpetturuudesta, mutta kruunun virkamiehet pitivät sitä kuitenkin liian rankkana syytteenä. Bai Bureh ja kaksi muuta vangittua saivat tuomionsa 30. heinäkuuta 1899. Heidät karkotettiin Kultarannikolle. Bai Bureh palasi Sierra Leoneen 1905 ja sai uudelleen asemansa Kassehin päällikkönä. Hän kuoli Kassehissa 1908.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehista on tullut Sierra Leonen itsenäistyttyä yksi maan suurimmista kansallissankareista. Jo hänen elinaikainaan liikkui tarinoita hänen taikavoimistaan, kuten kyvystä kadota tai elää veden alla.


title: Bai Bureh

text: Bai Burehista tunnetaan vain kaksi aikalaiskuvaa, valokuva, joka löydettiin vuonna 2013, ja brittilaisen upseerin H. E. Greenin tekemä lyijykynäpiirros. Yhdysvaltain rauhanjoukoissa palvellut Gary Schulze palkkasi 1960-luvulla Sierra Leonen kansallismuseon perustajan M. C. F. Easmonin luvalla J. D. Marsh -nimisen hautamuistomerkin tekijän tekemään oikeankokoisen puuveistoksen Bai Burehista. Siitä tuli todella suosittu, ja se veti museoon tuhansia kävijöitä. Veistoksen kasvot päätyivät myös sierraleonelaiseen seteliin.


title: Nifoksipaami

text: Nifoksipaami (DP 370) on bentsodiatsepiinijohdannainen, ja sitä muodostuu kehossa pieniä määriä flunitratsepaamin aineenvaihduntatuotteena. Sitä on myyty muuntohuumeena internetissä.


title: Nifoksipaami

text: Nifoksipaamilla on voimakas unta pidentävä ja ahdistusta poistava vaikutus, ja se on vähemmän toksinen lormetatsepaamiin ja flunitratsepaamiin verrattuna hiirillä.


title: Garden of Chains

text: Garden of Chains on heavy metal -yhtye Ancaran neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 3. maaliskuuta 2017 levymerkillä Concorde Music Group. Sitä on äänitetty Suomen lisäksi Los Angelesissa, ja sen ovat tuottaneet mm. Jimmy Westerlund ja Erno Laitinen. Albumin julkaisukeikka järjestetään Tavastia-klubilla 8. maaliskuuta 2017.


title: Garden of Chains

text: Marraskuussa 2015 yhtye soitti epävirallisesti maailman korkeimman sähköisen keikan n. 4600 metrin korkeudessa, jossa kuvattiin musiikkivideo kappaleeseen ”Ending Mode”.


title: Elina Björklund

text: Elina Björklund (s. 1970) on suomalainen talousvaikuttaja. Hän toimii Reima Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 2012. Vuonna 2017 Talouselämä-lehti arvioi hänet Suomen talouselämän 37. merkittävimmäksi päättäjänaiseksi.


title: Elina Björklund

text: Koulutukseltaan Björklund on kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut analyytikkona Kansallis-Osake-Pankissa ja Meritassa, ja johtotehtävssä Iittalassa ja Fiskarsissa. Vuonna 2016 Björklundista tuli Marimekon hallituksen varapuheenjohtaja ja EVA:n valtuuskunnan jäsen.


title: Soriso

text: Soriso on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Sorison naapurikunnat ovat Gargallo, Gozzano, Pogno ja Valduggia.


title: Gargallo

text: Gargallo on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Gargallon naapurikunnat ovat Borgomanero, Gozzano, Maggiora ja Soriso.


title: Maggiora

text: Maggiora on kunta Pohjois-Italiassa Novaran maakunnassa Piemonten alueella. Maggioran naapurikunnat ovat Boca, Borgomanero, Cureggio, Gargallo ja Valduggia.


title: Descendants: Wicked World

text: Descendants: Wicked World (tai pelkästään Wicked World) on tietokoneanimaatiolla luotu animaatiosarja. Sarja perustuu Disney Channel Original Movien "Descendants"-elokuvaan. Sen esittäminen aloitettiin Disney Channel-kanavalla 18. elokuuta 2015.


title: Descendants: Wicked World

text: "Disney Channel" ilmoitti ""Descendants: Wicked World"" animaatiosarjan teosta nopeasti "Descendants"-elokuvan julkaisun jälkeen. Heinäkuussa 2016 "Disney Channel" ilmoitti sarjan saavan toisen tuotantokauden.


title: Aari (nimi)

text: Aari on suomalainen miehen etunimi. Se on kutsumamuoto nimestä Adrianos. Nimi on annettu Suomessa noin 200 miehelle, eniten sitä on annettu 1900-1940-luvuilla.


title: La Vie moderne

text: La Vie moderne (kansainvälisesti "Modern Life") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Laurence Ferreira Barbosan ohjaama ranskalais-sveitsiläinen draamakomediaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert, Frédéric Pierrot ja Lolita Chammah. Elokuva on Laurence Ferreira Barbosan, Bruno Guibletin ja Yvonne Kerouedanin käsikirjoittama.


title: La Vie moderne

text: "La Vie moderne" sijoittuu Pariisiin ja koostuu kolmesta itsenäisestä tarinasta, jotka kertovat kolmesta eri yksinäisestä ihmisestä. Claire (Isabelle Huppert) on naimisissa oleva lapseton kotirouva, joka saapuu Pariisiin hakemaan lääkäriltä apua hedelmättömyyteensä. Eronnut ja työtön Jacques (Frédéric Pierrot) taistelee oikeudesta nähdä poikaansa. Äkkipikainen 17-vuotias Marguerite (Lolita Chammah) ei tule kenenkään kanssa toimeen ja päättää omistaa elämänsä Jumalalle.


title: La Vie moderne

text: "La Vie modernen" kuvaukset alkoivat 9. huhtikuuta 1999 ja päättyivät 22. kesäkuuta 1999. Elokuva kuvattiin Pariisissa 3 360 000 euron budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Gémini Films, StudioCanal, Les Films du Camélia ja Light Night.


title: La Vie moderne

text: "La Vie moderne" sai ensi-iltansa Ranskassa 1. maaliskuuta 2000 ja Sveitsissä 7. maaliskuuta 2000. Elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa oli Gémini Films ja Sveitsissä Agora Films. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 62 796 katsojaa ja sai ranskalaisilta elokuvakriitikoilta lähinnä myönteisen vastaanoton. "La Vie moderne" kilpaili vuoden 2000 Torinon elokuvajuhlilla parhaan elokuvan palkinnosta, mutta ei voittanut sitä.


title: La Vie moderne

text: "La Vie moderne" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 30. marraskuuta 2000.


title: Martina Bárta

text: Martina Bárta (s. 1. syyskuuta 1988), on tšekkiläinen laulaja ja muusikko, joka asuu Berliinissä, Saksassa. Hän toimii laulajana ja käyrätorven soittajana jazz-bändissä nimeltä "4 To The Bar". Bárta edusti myös Tšekkiä vuoden 2017 Euroviisuissa kappaleella "My Turn" Kiovassa, Ukrainassa.


title: Mikael Gabriel × Isac Elliot

text: Mikael Gabriel × Isac Elliot on rap-artisti Mikael Gabrielin ja poplaulaja Isac Elliotin yhteinen EP, joka julkaistiin 2. helmikuuta 2017.


title: Mikael Gabriel × Isac Elliot

text: Julkaisu oli aiemmin vain englanniksi levyttäneen ja äidinkieleltään ruotsinkielisen Isac Elliotin ensimmäinen suomenkielinen levytys.


title: Keaton Henson

text: Keaton Henson (s. 24. maaliskuuta 1988) on englantilainen laulaja-lauluntekijä, runoilija sekä kuvataiteilija.


title: Keaton Henson

text: Henson on tunnettu mielenterveyttä, surua, tuskaa ja rakkautta käsittelevistä melankolisista teoksistaan.


title: Keaton Henson

text: Parhaan ystävänsä kannustettua Keatonia, tämä julkaisi debyyttialbuminsa ""Dear..."" internetissä marraskuussa 2010. Levy äänitettiin Keaton Hensonin omassa asunnossa, joka sijaitsi vilkkaalla lentoliikenne reitillä. Joissain albumin kappaleissa voi kuulla etäisen taivaalla lentävän lentokoneen äänen. Vuonna 2012 Henson perusti oman levy-yhtiönsä Oak Ten Recordsin ja uudelleen julkaisi ""Dear..."" albumin.


title: Keaton Henson

text: 20. heinäkuuta 2012 Henson julkaisi "The Lucky EP".n sekä 25. helmikuuta 2013 "Birthdays" levyn.


title: Keaton Henson

text: Vuoden 2014 kesäkuussa Keaton Henson julkaisi yhteistyössä sellisti Ren Fordin kanssa tehdyn "Romantic Works" albumin.


title: Keaton Henson

text: Lokakuussa 2015 Henson julkaisi "Behaving" albuminsa, joka eroaa hänen aikaisemmasta tuotannosta elektronisella soundillaan.


title: Keaton Henson

text: Henson on tunnettu raastavista rakkauslauluistaan - lyrikoissaan hän käsitteleekin muun muassa rakkautta, yksinäisyyttä sekä henkistä tuskaa. Yhtenä hänen koskettavimmista teoksistaan onkin pidetty "Sweetheart, What Have You Done To Us" kappaletta ja siihen kuvattua musiikkivideota jossa artisti romahtaa henkisesti.


title: Keaton Henson

text: "”Sweetheart, What Have You Done To Us’ captures a real “moment” for Keaton, and is not only the first video in which he appears – it’s the first clip we can think of in which a male performer breaks down (Sinead O’Connor and Duffy aside…)”"


title: Keaton Henson

text: Keaton on mukana myös Yellow Bird Projektin "GOOD PEOPLE ROCK: A Yellow Bird Project Covers Compilation" albumilla jossa YBP artistit tekivät toisten YBP artistien kappaleista covereita. Levyltä löytyy muun muassa Hensonin versio Beach Housen "Take Care" kappaleesta.


title: Keaton Henson

text: Lontoolainen tanssiryhmä BalletBoyz on myös tehnyt yhteistyötä Keatonin kanssa – muun muassa käyttäneet hänen score musiikkiaan elokuvassaan. Heidän yhteistyöstään löytyy muun muassa Youtube-video.


title: Keaton Henson

text: Keaton Henson on parhaiten tunnettu muusikon urastaan, sen lisäksi hän työskentelee myös kuvataiteilijana.


title: Keaton Henson

text: Vuonna 2012 hän julkaisi graafisen novellin "Gloaming" joka kertoo kaupunkiin eksyneistä yksinäisistä sieluista.


title: Keaton Henson

text: 2013 Keaton julkaisi "Birthdays" albumistaan deluxe version jota varten hän maalasi suuren teoksen jonka sitten rikkoi 196 osaan jotka albumin tilanneet saivat levyn mukana.


title: Keaton Henson

text: Hensonin visuaalista tapaa toteuttaa asioita voi nähdä missä tahansa hänen tuotoksessaan. Hän vastasi DIY-lehden haastatteluun syyskuussa 2016 pelkästään piirtämällä.


title: Keaton Henson

text: Hän on suunnitellut myös muun muassa levynkansia, esimerkiksi Dananananaykroydin "Hey Everyone!" (2009) sekä Enter Shikarin "Take to The Skies" (2007).


title: Keaton Henson

text: Keaton Henson vaalii yksityisyyttään ja on julkisesti kertounut kroonisesta ahdistuneisuudestaan, joka on yksi syy hänen hiljais elolleen. Hänen kotisivujensa yhteydenotto osiossa lukee;


title: Keaton Henson

text: Keaton on esiintynyt julkisesti livenä vain harvoja kertoja pahan esiintymiskammonsa vuoksi. Vuonna 2012 järjestetyssä "Gloaming" tapahtumassa ihmiset kuuntelivat kuulokkeilla ja katsoivat projektorilta viereisestä huoneesta taltioitua livenä soittavaa Keatonia. Hän soitti myös "NPR Music Tiny Desk" konsertissa kappaleensa "You Don`t Know How Lucky You Are, Sweetheart What Have You Done To Us" sekä "You". Myös yksi syy artistin harvalle esiintymis määrälle on kappaleiden henkilökohtaisuus.


title: Keaton Henson

text: Keaton Hensonin on näyttelijä Nicky Hensonin sekä balettitanssija Marguerite Porterin lapsi.


title: Keaton Henson

text: Visuaalisen "Gloaming" novellin lisäksi Keaton Henson on julkaissut myös runokokoelman "Idiot Verse" vuonna 2015. Teos on koottu Hensonin pikkutunneilla kirjoittamistaan runoista viimeisen 3 vuoden aikavälillä.


title: Keaton Henson

text: Marraskuussa 2012 Keaton Henson suunnitteli t-paitoja Yellow Bird Projektille, joka kerää rahaa syöpää sairastaville nuorille aikuisille.


title: Keaton Henson

text: 2012 Last.fm palvelu julkaisi Keaton Hensonin kanssa tehdyn videon, jossa artisti toteuttaa itseään maalaamalla laivan osia. Videon äänimaailma pohjautuu Keatonin ääneen lausuttuun runoon "Grow Up With Me".


title: HPC

text: HPC voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Namibiantoko

text: Namibiantoko ("Lophoceros bradfieldi") on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Angola, Botswana, Namibia, Sambia ja Zimbabwe.


title: Namibiantoko

text: Lajin kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan paikallisesti yleinen ja esiintyvän hajanaisesti. Sen elinaluetta ovat varsinkin kuivat trooppiset metsät, mutta pesimäkauden ulkopuolella sitä esiintyy myös kosteissa metsissä savannilla ja kuivilla pensaikkoalueilla.


title: Namibiantoko

text: Tieteellinen nimi on annettu eteläafrikkalaisen luonnontieteilijän R. D. Bradfieldin (1882–1949) muistoksi.


title: Namibiantoko

text: Birdlife International -sivuston mukaan laji on äärimmäisen uhanalainen, vaikkakin IUCN:n punaisella listalla se on merkitty elinvoimaiseksi. Kanta on pienenemässä.


title: Fibre Channel

text: Fibre Channel (FC) on suurinopeuksinen verkkoteknologia massamuistivälineiden liittämiseksi palvelimiin.


title: Fibre Channel

text: Teknologian pääasiallinen käyttö on Storage area network (SAN) järjestelmissä.


title: Fibre Channel

text: "Fibre Channel Protocol" (FCP) on väylällä käytetty protokolla, joka voi välittää ylemmän tason protokollia kuten FDDI, SCSI, HIPPI ja IPI.


title: Andrew File System

text: Andrew File System (AFS) on Carnegie Mellon -yliopistossa kehitetty hajautettu levyjärjestelmä.


title: Andrew File System

text: IBM on julkaissut avoimen version OpenAFS.


title: Andrew File System

text: OpenAFS on saatavilla useille Unix-kaltaisille järjestelmille sekä Linux, Mac OS X ja Microsoft Windows alustoille.


title: Andrew File System

text: AFS on vaikuttanut muun muassa Coda-tiedostojärjestelmän kehitykseen.


title: Takaväljä

text: Takaväljä () on entinen kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Narvusin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsi Laukaanjoen oikealla rannalla noin viisi kilometriä Suuresta-Narvusista pohjoiseen.


title: Takaväljä

text: Takaväljä eli venäjäksi ”Uusikylä” lienee syntynyt 1700-luvulla. Sen ensimmäiset asukkaat saapuivat Laukaansuusta. Paavali I lahjoitti Korovinan kartanoon kuuluneet kylät vuonna 1797 eversti Jegor Rennelle. Vuonna 1848 Takaväljällä asui 133 inkerikkoa ja 45 inkerinsuomalaista. Suomalaiset kuuluivat Kosemkinan luterilaiseen ja inkerikot Haavikon ja vuodesta 1874 lähtien Joenperän ortodoksiseen seurakuntaan. Kylässä oli tsasouna. Takaväljän suomalaissukuja olivat Laammanen, Paasi, Pölhö ja Varkki. Vuonna 1862 kylässä oli 33 taloa ja 156 asukasta. Talonpojat olivat tilanomistajan maaorjia. Vuonna 1899 Takaväljä kuului kyläkuntana Luutsan volostiin. Sen 235 asukasta olivat väestönlaskennan mukaan kaikki ”suomalaisia”. Luterilaisia oli 46 henkeä. Kyläläiset kävivät töissä Struuppaan telakalla.


title: Takaväljä

text: Neuvostoaikana Takaväljä muodosti Narvusin volostiin ja vuodesta 1927 Jaaman piiriin kuuluneen kyläneuvoston. Vuonna 1928 se liitettiin Suuren-Narvusin kyläneuvostoon. Vuonna 1939 kylässä oli 321 asukasta. 1920-luvulla palaneeseen kylään rakennettiin neljäluokkainen koulu ja kerhotalo. Maatalouden kollektivisoinnin aikana perustettiin kolhoosi. Vetäytyvät neuvostojoukot sytyttivät vuonna 1941 Takaväljän palamaan ja saksalaiset polttivat myöhemmin loputkin kylän 40 talosta. Sodan jälkeen kylää ei rakennettu uudestaan ja tulipaloissa säilynyt tsasouna purettiin polttopuiksi. Vuonna 1958 Takaväljältä mainitaan kuitenkin yhdeksän asukasta, ja se esiintyi vielä vuoden 1966 kyläluettelossa.


title: Valko-Venäjän Fed Cup -joukkue

text: Valko-Venäjän Fed Cup -joukkue edustaa Valko-Venäjää Fed Cupissa. Se toimii Valko-Venäjän tennisliiton alaisuudessa. Valko-Venäjä osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1994. Kaiken kaikkiaan Valko-Venäjä on pelannut 93 maaottelua, joista voittanut 68 ja hävinnyt 28.


title: Virgin in Veil

text: Virgin in Veil on suomalainen deathrock -yhtye. Se perustettiin alkuvuonna 2015. Yhtye on kiertänyt muun muassa Euroopassa, Japani, Yhdysvalloissa ja Meksikossa.


title: Puolan ilmavoimat

text: Puolan ilmavoimat () on Puolan asevoimien puolustushaara, joka vastaa ilmapuolustuksesta. Heinäkuuhun 2004 sen nimenä oli ilmapuolustus ja ilmatorjuntajoukot . Vuonna 2014 ilmavoimiin kuului 16 425 sotilasta ja 475 lentokonetta, jotka oli sijoitettu kymmeneen tukikohtaan Puolassa.


title: Puolan ilmavoimat

text: Puolan ilmavoimien historia alkaa ensimmäisen maailmansodan päättymiseen ja Puolan itsenäisyystaisteluun. Saksan ja Neuvostoliiton vallattua maan vuonna 1939 noin 70 prosenttia kalustosta tuhoutui, mutta suuri määrä henkilöstöstä pakeni Unkarin ja Romanian kautta Ranskaan jatkaakseen taistelua. Toisen maailmansodan aikana puolalaisia lentäjiä taisteli sekä länsi- että itärintamalla.


title: Puolan ilmavoimat

text: Neuvostoliitosta toimitettiin 1970-luvulla Puolan ilmavoimille kaksikymmentä Suhoi Su-20 ja 104 kappaletta Su-22-koneita, jotka muodostivat vielä vuonna 1992 neljä maataistelurykmenttiä, joissa oli tiedustelutehtäviin 24 Mikojan-Gurevitš MiG-17 ja kahdeksan Su-20 konetta. Su-22 koneista on palveluksessa 48 ja ne on sijoitettu 7., 8. ja 20. taktiseen lentolaivueeseen. Tarkoitus on modernisoida kalustoa niin, että sen kykenisi jatkamaan palvelusta aina 2020–2022 asti.


title: Puolan ilmavoimat

text: 1990-luvun alussa ilmapuolustustehtävissä oli kahdeksan rykmenttiä, joiden kalustona oli 221 kappaletta MiG-21-koneita, jotka on poistettu pääosin palveluksesta. Lisäksi ilmavoimilla on 37 MiG-23-konetta. Vuosina 1989-1990 Neuvostoliitto toimitti kaksitoista MiG-29 hävittäjää, joista yhdeksän on edelleen palveluksessa 1. taktisessa lentolaivueessa Minsk Mazowieckissä. Ilmapuolustuksen taktisesta tiedustelusta vastasi 24 MiG-21RU-konetta. Vuonna 1996 vaihdettiin Tšekin kanssa yksitoista PZL W-3 Sokół -helikopteria kymmeneen MiG-29-koneeseen ja vuonna 2004 ostettiin 23 MiG-29:ää Saksasta. Koneiden heikon kunnon vuoksi ainoastaan neljätoista saksalaiskonetta päätyi palvelukseen. Palveluksessa olleet koneet ovat Nato yhteensopivin järjestelmin varustettuja ja ne on sijoitettu 41. taktiseen lentolaivueeseen Malborkiin.


title: Puolan ilmavoimat

text: Vuonna 1997 Puolan hallitus aloitti 350 MiG-21 ja Su-22 koneen korvaajan etsinnän. Vaatimuksena oli sadan monitoimihävittäjän hankinta. Nato-jäsenyyden mahdollistamiseksi koneiden hankinta suunnattiin länsimaihin ja ehdokkaiksi esitettiin Dassault Mirage 2000, Saab JAS 39 Gripen sekä F-16. Marraskuussa 1998 Puola vastaanotti BAen, Saabin ja Daimler-Benzin ehdotuksen MiG-29-koneiden modernisoinnista, jolla pyrittiin varmentamaan Gripenin valinta. Joulukuussa Puolan puolustusministeriö kysyi mahdollisuutta liisata Yhdysvalloista 36 F-16 hävittäjää. Yhdysvallat ilmoitti hyväksyvänsä käytettyjen F-16- tai F/A-18-koneiden liisauksen viideksi vuodeksi noin sadalla miljoonalla dollarilla, mihin sisältyisi lentäjien ja huoltohenkilöstön koulutus.


title: Puolan ilmavoimat

text: Puolan hallitus ilmoitti 27. joulukuuta 2002 ostavansa eikä lainaavansa F-16-koneita. Sopimus allekirjoitettiin 18. huhtikuuta 2003 ja sen mukaan Puolalle toimitetaan 36 F-16C- ja 12 F-16D-konetta 3,5 miljardilla dollarilla. Koneiden luovutus alkoi vuonna 2006. Ensimmäinen kone suoritti koelennon Texasissa 14. maaliskuuta 2006. Koneet ovat palveluksessa 3. ja 6. taktisessa lentolaivueessa Poznan Krzesinyn lentotukikohdassa sekä 10. taktisessa lentolaivueessa Laskissa.


title: Puolan ilmavoimat

text: Vuonna 1992 ilmavoimilla oli kaksi kuljetuslentorykmenttiä, joiden kalustona oli kymmenen Antonov An-2, yksi An-12, yksitoista An-26, kymmenen Jak-40, yksi Tu-154, kolme Iljušin Il-14 -lentokonetta sekä neljä Mil Mi-8 ja Bell 412 -helikopteria.


title: Puolan ilmavoimat

text: Ilmavoimat tilasi kymmenen CASA C-295M -kuljetuskonetta, joista kahdeksan luovutettiin 13. kuljetuslentolaivueelle Krakova-Baliceen. Koneet on varustettu GPS:llä, soihduin sekä ohjusvaroittimin.


title: Puolan ilmavoimat

text: Helmikuussa 2014 tilattiin kahdeksan M-346-koulukonetta korvaamaan TS-11 Iskrat. Finmeccanica luovutti ensimmäiset kaksi konetta marraskuussa 2016.


title: Puolan ilmavoimat

text: Helikopterijoukkoja oli 1992 kolme rykmenttiä, joissa oli kolmekymmentä Mil Mi-24, 130 Mi-2 ja 21 Mi-8-helikopteria.


title: Haastekilpailu

text: Haastekilpailut ovat kilpailuja, joissa etsitään ratkaisuja tai ideoita esimerkiksi yhteiskunnallisiin haasteisiin. Kilpailuissa voidaan etsiä myös uusia keksintöjä tai teknologioita. Haastekilpailuiden tavoitteena on usein laajentaa ihmiskunnan kykyjä jonkin tietyn ongelman ratkaisemiseksi tai tavoitteen saavuttamiseksi. Haastekilpailut yleistyvät parhaillaan sekä Suomessa että kansainvälisesti kovaa vauhtia. Kuuluisimpia haastekilpailuita on Britanniassa järjestetty Longitude Prize (1714–1765 ja jälleen vuodesta 2014 lähtien). Suomessa tunnettuja haastekilpailuita ovat tiedepohjainen ideakilpailu Helsinki Challenge, Sitran Ratkaisu 100 ja suomalaisten säätiöiden yhteinen haastekilpailu Vuosisadan rakentajat.


title: Jodoformi

text: Jodoformi eli trijodimetaani (CHI) on halogenoituihin alkaaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä sekä antiseptisenä aineena lääketieteessä ja eläinlääketieteessä.


title: Jodoformi

text: Jodoformi on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta ja sillä on tunnusomainen epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee vain hyvin niukasti veteen ja paremmin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin, etikkahappoon, kloroformiin ja bentseeniin. Jodoformi hajoaa valon vaikutuksesta. Voimakkaasti kuumennettaessa jodofomi hajoaa, jolloin muodostuu muun muassa jodia.


title: Jodoformi

text: Jodoformia voidaan valmistaa emäksisissä olosuhteissa asetonista, kaliumjodidista ja natriumhypokloriitista tai etanolista ja jodista emäksisissä olosuhteissa. Myös eräät muut ketonit ja alkoholit reagoivat muodostaen jodoformia. Tämä reaktio tunnetaan myös jodoformireaktiona. Nykyään teollisesti jodoformia valmistetaan kuitenkin pääasiassa elektrolysoimalla jodidien laimeita etanoli- tai asetoniliuoksia.


title: Jodoformi

text: Jodoformia voidaan käyttää haavojen hoidossa antibakteerisena aineena. Sitä voidaan myös käyttää viisaudenhampaiden poiston jälkeen ehkäisemään alveoliittia. Jodoformia voidaan myös käyttää kumien vulkanoinnissa. Orgaanisen kemian synteeseissä jodoformia käytetään jodi- ja dijodikarbeenien lähtöaineena, trijodimetyyliryhmien liittämiseen alkeeneihin radikaaliadditiolla, hiiliradikaalien sammuttamiseen ja jodialkeenien muodostamiseen aldehydeistä.


title: Alina Fernández

text: Alina Fernández Revuelta (s. 19. maaliskuuta 1956, Havanna, Kuuba) on kuubalaissyntyinen radiojuontaja ja luennoitsija. Hän syntyi Havannassa 1956 Fidel Castron ja Natalia Revueltan aviottomasta suhteesta. Fernándezista tuli Kuubassa äänekäs Castron arvostelija. Hän yritti loikata Kuubasta useita kertoja, mutta onnistui vasta vuonna 1993. Saatuaan turvapaikan Yhdysvalloista hän alkoi luennoida Kuubasta ja kirjoitti kokemuksistaan kirjan "Alina. Memorias de la hija rebelde de Fidel Castro".


title: Hematopoieesi

text: Hematopoieesi eli verenmuodostus on biologinen prosessi, jolla keho tuottaa lisää verta. Terveen aikuisen ihmisen keho tuottaa noin 10–10 uutta verisolua päivässä. Verisolut muodostuvat hematopoieesissa luuytimessä sijaitsevista erikoistuneista kantasoluista.


title: 45 Special

text: 45 Special on Oulun kaupungin keskustassa, Saaristonkadulla sijaitseva musiikkiklubi eli ravintola. Järeään 0.45 kaliiperin (9 mm) käsiaseeseen nimellään viittaava 45 Special avattiin vuonna 1990. Sen ovat perustaneet entiset Zero Nine -nimisen hardrock-yhtyeen jäsenet. Paikallisessa kielenkäytössä ravintola tunnetaan nimellä ""Nelivitonen"".


title: 45 Special

text: Ravintola 45 oli myös hyvin tunnettu legendaarisen maineen saavuttaneesta portieeristaan, Juha Oksasesta, joka menehtyi äkillisesti sairauskohtauksen saatuaan 2008. Nykyinen (2017) ravintolapaikan pitäjä, ravintoloitsija Ilpo Sulkala on valittu vuoden 2011 positiivisimmaksi oululaiseksi.


title: Kumba (elokuva)

text: Kumba (videolevityksessä myös Kumba – puoliraidallinen seepra, ) on vuonna 2013 julkaistu eteläafrikkalainen animaatioelokuva. Variety-lehden elokuva-arvostelussa Kumban esikuvaksi ja vertailukohdaksi nostetaan Disney-klassikko Leijonakuningas (1994). Arvostelu näkee aiheen valinnassa ja käsittelyssä myös rotuerottelun tematiikkaa.


title: Kumba (elokuva)

text: Kumba on eteläafrikkalaisen animaatioyritys Triggerfishin toinen täyspitkä animaatioelokuva, ja sitä pidetään yrityksen ensimmäistä tuotantoa parempana. Teknisessä mielessä elokuvan 3D-version antamaa lisä arvioidaan kuitenkin vähäiseksi 2D-versioon nähden.


title: Kumba (elokuva)

text: Elokuvassa seurataan pienen mutta pontevan, ulkoasultaan muista poikkeavan seepran seikkailua. Kumba-seepra syntyy etuosaltaan raidallisena, mutta takapäästään valkoisena. Kun seepralauma ja muut savannin eläimet joutuvat kuivuuden keskelle, taikauskoinen lauma haluaa nähdä pienokaisen raitojen puuttumisen olevan yhteydessä sateettomuuteen. Kumba ei tästä lannistu, vaan lähtee etsimään myyttistä keidasta, josta vesipulaan saataisiin helpotusta. Matkasta muodostuu seikkailu, jonka aikana pieni seepra löytää monia ystäviä ja kohtaa tovereineen useita vaaroja. Kumba oppii arvostamaan omaa erilaisuuttaan ja matkakumppaniensa vahvuuksia.


title: Kumba (elokuva)

text: Suomenkielisen dialogin on kääntänyt Anna Holknekt.


title: Kumba (elokuva)

text: Elokuvan ohjaaja ja tuotantoyritys voittivat useita palkintoja animaatioelokuvalla. Kumba sai muun muassa Afrikan elokuva-akatemian palkinnon (AMAA, Africa Movie Academy Award) ja Sansibarin kansainvälisen elokuvafestivaalin (ZIFF, Zanzibar International Film Festival) palkinnon sekä Etelä-Afrikan elokuva- ja televisiopalkinnon (SAFTA, South African Film and Television Award) vuoden parhaasta animaatio-elokuvasta, sekä kiinalaisen Setsuanin televisiofestivaalin Kultainen panda -palkinnot parhaasta animaatiosta ja parhaasta ulkomaisesta animaatiosta.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: HSA-arkkitehtuuri () on AMD:n kehittämä rakenne, jossa CPU ja GPU voivat käyttää samaa muistiväylää ja muistia vähentäen muistien välisiä siirtoja.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurista käytetään myös termiä "hUMA" ().


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuuri on välimuistin yhtenäisyyttä tukeva, eli CPU ja GPU näkevät aina validin ja yhtenäisen tilan muistista. Arkkitehtuuri tukee myös virtuaalimuistin käyttöä "on-demand-paged" muistisivuille (levylle tallennettujen sivujen käsittelyä).


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuuri helpottaa OpenCL ja CUDA ohjelmointia yksinkertaistamalla tarvittavaa muistihallintaa.


title: HSA-arkkitehtuuri

text:
HSAIL on välivaiheen ("intermediate") käännös ohjelmasta, joka käännetään varsinaiselle grafiikkasuorittimen käskykannalle.
OpenCL:n SPIR-välikäännös voidaan kääntää HSAIL-muotoon.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: HSAIL käännös käyttää LLVM kääntäjäarkkitehtuuria.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Tavallisen grafiikkasovelluksen kannalta useita muistien välisiä siirtoja voidaan vähentää.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Menetelmää voidaan hyödyntää muiden apusuorittimien kanssa kuten digitaalinen signaaliprosessori (DSP).


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuuria käytetään muun muassa PlayStation 4 pelikonsolin tekniikassa.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: AMD APU-malleissa on myös tukea tekniikalle.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Myös järjestelmäpiireissä käytetään arkkitehtuuria.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Imagination Technologies kehittää arkkitehtuuria käyttävää piiriä, jossa yhdistyvät MIPS-suoritin ja PowerVR-grafiikkasuoritin.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuuria edustaa voittoa tavoittelematon HSA Foundation -järjestö, johon kuuluvat yritykset kuten ARM Holdings, AMD, Qualcomm, Texas Instruments, Imagination Technologies, MediaTek ja Samsung.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: C++ AMP kirjasto GPGPU -ohjelmointiin on yksi kehityskohteista.


title: HSA-arkkitehtuuri

text: HSA Foundation on Linux Foundationin jäsen.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Erkki Heinonen (21. maaliskuuta 1922 – 19. joulukuuta 1993) oli suomalainen shakinpelaaja, shakkitoimittaja ja shakkitehtävien laatija. Pelishakissa hän sai kansallisen shakkimestarin arvon ja tehtäväshakissa hän oli kansallinen tehtävämestari.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text:
Erkki Heinonen vietti nuoruutensa Kotkassa. Shakin säännöt hän oppi jo nuorella iällä. "Suomen Shakki" -lehden numerossa 3/1953 kerrotaan hänen oppineen pelaamaan vuoden 1935 tienoilla. Vakavan kilpapelaamisen Heinonen aloitti vuonna 1940, jolloin hän voitti maksimituloksella Kotkan Shakkikerhon syysturnauksen B-ryhmän. Keväällä 1941 hän voitti saman kerhon turnauksessa A-ryhmän. Vuonna 1945 Heinonen siirtyi Helsinkiin. Siellä hän teki elämäntyönsä. Hän työskenteli OTK:n jalkineosaston tarkastajana.
Aktiivisimmalla peliurallaan Heinonen edusti pelaajana "Helsingin Työväen Shakkikerhoa" (HTS). Hän korottui I luokkaan HTS:n turnauksessa 1945. Seuraavina vuosina hän saavutti useita hyviä sijoituksia Helsingissä pelatuissa kisoissa: 1. sija HTS:n kevätturnauksessa 1946, Werle-turnauksen 2. palkinto (1946), 2. palkinto "Helsingin Yleisen Shakkiseuran" (HYS) turnauksessa 1947 sekä vuonna 1949 Lauttasaaren cup-kisan voitto. Maaliskuussa 1947 Suomen Shakkiliitto (SSL) ja Työväen Shakkiliitto (TShL) pelasivat 100 pöydällä ottelun niin kutsutusta Karhumaljasta. Ottelussa SSL oli parempi pistein 56–44. Erkki Heinonen kukisti kuudennella pöydällä shakkimestari Thorsten Gauffinin. Peli sai Kari Tikkasen mukaan kauneuspalkinnon. Huhtikuussa 1947 Heinonen osallistui Työväen Shakkiliiton (TShL) 9. liittoturnaukseen. Hän sijoittui mestariryhmässä jaetulle 5.–7. sijalle. Kisan voitti Helsingin Työväen Shakkikerhoa (HTS) edustanut shakkimestari Mauno Laisaari ja toiseksi sijoittui Hannes Honkanen (HTS). Honkanen sai kisan tuloksen perusteella shakkimestarin arvon.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Vuonna 1947 Helsingin Yleinen Shakkiseura (HYS) järjesti kansallisen kilpailun. Siihen osallistui useita shakkimestareita. Thomas Ristojan mukaan kisa oli yksi ajan vahvimpia kansallisia turnauksia. Kilpailun tulokset olivat seuraavat: 1. Jorma Vesterinen 9/12, 2. Veijo Kiuru 9 (hävisi vertailun), 3. Ragnar Krogius 8,5; 4. Aatos Fred 8, 5.–7. Toivo Salo, Runar Burman ja Ilmari Solin 6,5; 8. Erkki Heinonen 6, 9.–10. Ilmari Niemelä ja Aarne Visa 4,5; 11. Mauno Laisaari 4, 12. Bruno Breider 3,5 ja 13. Hannes Honkanen 2 pist.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Erkki Heinonen osallistui vuonna 1953 Työväen Shakkiliiton 15. liittoturnaukseen 1. luokan ryhmässä ja voitti sen tuloksella 8/9. Hän hävisi ainoastaan myöhemmin shakkimestariksi kohonneelle Kalevi Kaunoselle, joka edusti Kotkan Työväen Shakkikerhon (KoTS). Heinonen sai kisan menestyksen perusteella 45. pelaajana Suomessa kansallisen shakkimestarin arvon vuonna 1953. Sen sijaan samana vuonna pelatussa Karhumalja-ottelussa hän ei menestynyt. Hän hävisi shakkimestari Esmo Ridalalle 2–0.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text:
1950-luvulla Heinonen osallistui kolmesti shakin suomenmestaruusturnaukseen. Vuonna 1955 jäi alkuryhmässä jakamaan sijoja 7.–8. Ryhmän voitti shakkimestari Matti Rantanen, joka sai loppukilpailussa SM-hopeamitalin. Mestaruuden voitti shakkimestari Aatos Fred. Vuonna 1956 Heinonen saavutti parhaan tuloksensa SM-kisoissa, kun hän jakoi Toivo Salon voittamassa turnauksessa sijoja 5.–8. Seuraavana vuonna 1957 Suomen mestaruuden voitti Kaarle Ojanen Heinosen sijoituksen ollessa 12. sija. Vuonna 1959 Heinonen osallistui Suomi–Viro-maaotteluun, jossa pelasi kaksi peliä Valter Heueria vastaan tasatuloksin 1–1. Ottelu pelattiin Tallinnassa.
Erkki Heinosen ensimmäinen shakkitehtävä, kuusisiirtoinen mattitehtävä, julkaistiin Helsingin Sanomissa 12. marraskuuta 1939. Hänen laadintauransa käynnistyi varsinaisesti, kun eräs hänen ensimmäisistä julkaistuista tehtävistään ilmestyi vuonna 1942 "Aseveli"-lehdessä ja hänet esiteltiin tehtävän yhteydessä.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Vuoteen 1974 mennessä Heinonen oli laatinut yli 200 tehtävää, joista oli julkaistu 104. Yli puolet tuotannosta on kaksisiirtoisia mattitehtäviä ja kolmisiirtoisia mattitehtäviä on noin 17 % kokonaismäärästä. Näiden lisäksi Heinonen laati apumatteja, itsemattitehtäviä, satushakkitehtäviä sekä monisiirtoisia mattitehtäviä.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Heinonen oli saavuttanut tehtävillään vuoteen 1974 mennessä kilpailuissa 12 kertaa ensimmäisen palkinnon ja yhteensä sijoittuneita tehtäviä (palkinto, kunniamaininta, kiitosmaininta tai maininta) oli 57 kappaletta. Hänen huomattavimpia saavutuksiaan olivat hopeamitali kaksisiirtoisten mattitehtävien ryhmässä Helsingin shakkiolympialaisten yhteydessä järjestetyssä olympiaturnauksessa 1952 ja 2. palkinto tehtävätyyppinä harvinaisella kahden siirron pakkomattitehtävällä 1. kansainvälisessä joukkuelaadintakilpailussa ("World Chess Composition Tournament", WCCT) 1972–1975. Tehtäväshakillisten ansioidensa vuoksi Heinonen sai 30. maaliskuuta 1974 kansallisen tehtävämestarin arvon. Hän oli 17. henkilö Suomessa, joka sai kyseisen tittelin.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Laatimisen ohella Heinonen myös tuomitsi tehtäväkilpailuja. Niistä ansioista hänelle myönnettiin 1976 kansallisen tehtävätuomarin arvonimi (pätevyysalana kaksi- ja kolmisiirtoiset mattitehtävät) sekä 1979 kansainvälisen tehtävätuomarin arvo (pätevyysalana kaksi- ja kolmisiirtoiset mattitehtävät).


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Muun shakillisen toiminnan ohessa Erkki Heinonen työskenteli myös shakkitoimittajana. Hän toimitti vuosina 1957–1963 Suomen Sosialidemokraatin shakkipalstaa.


title: Erkki Heinonen (shakkimestari)

text: Suomen Tehtäväniekat julisti Heinosen 50-vuotispäivän kunniaksi 1972 juhlakilpailun kaksisiirtoisille mattitehtäville. Siihen otti osaa 217 tehtävää 19 maasta. Heinonen tuomitsi kilpailun itse. Kisan voittajaksi selvisi Unto Heinosen laatima tehtävä. Erkki Heinonen kommentoi voittotehtävää seuraavasti:


title: Ulla Pursiheimo

text: Ulla Irmeli Pursiheimo, o.s. "Huttunen" (s. 4. toukokuuta 1944 Viipuri) oli suomalainen matemaatikko ja Turun yliopiston sovelletun matematiikan professori emerita. Hän oli professori 1971–1999.


title: Ulla Pursiheimo

text: Pursiheimo on perehtynyt matemaattiseen optimointiin ja kontrolliteoriaan. Myöhemmällä urallaan hän keskittyi varsinkin opetuksen kehittämiseen. Pursiheimo oli ensimmäinen matematiikan naisprofessori Suomessa ja oli 2000-luvulle asti ainoa nainen, joka on Suomessa nimitetty professorin virkaan.


title: Ulla Pursiheimo

text: Pursiheimo valmistui ylioppilaaksi 1962, filosofian kandidaatiksi 1967, lisensiaatiksi 1970, väitteli tohtoriksi 1972 Turusta. Hän oli Turun yliopiston sovelletun matematiikan assistentti 1966–1972, lehtori 1972, apulaisprofessori 1972–1974 ja professori vuodesta 1974.


title: Irina Elovaara

text: Irina Elovaara (s. Helsinki) on suomalainen neurologi ja Tampereen yliopisto neurologian professori vuodesta 2001. Dosentti Elovaara tuli tuolloin määräaikaseen virkaan Harry Freyn seuraajaksi ja seuraavana vuonna vakinaiseksi viranhaltijaksi. Pääviran lisäksi hänkin on toiminut TAYS:n sivuvirkaisena ylilääkärinä.


title: Irina Elovaara

text: Elovaara valittiin Suomen Neurologisen Yhdistyksen puheenjohtajaksi 2008.


title: Irina Elovaara

text: Elovaara johtaa neuroimmunologian tutkimusryhmää. Hän on saanut alan koulutuksen Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa ja väitteli 1988 Helsingin yliopistossa, josta hän sai pätevyyden. Sen jälkeen hän kouluttautui vuosina 1991–1993 Yhdysvalloissa Bethesdassa Neuroimmunology Branch, NINDS, National Institutes of Healthissa ja toimi vierailevana tutkijana 1996–1997 Tukholman Karoliinisen instituutin mikrobiologian ja tuumoribiologian keskuksessa. Tampereen yliopistosairaalan neurologian osastolle hän tuli 1991 ja Tampereen yliopistoon 1993 neuroimmunologian apulaisprofessoriksi.


title: Irina Elovaara

text: Elovaara on tehnyt yksin ja yhdessä lähes parisataa tieteellistä artikkelia, katsausta ja kirjan osaa. Hän on osallistunut useisiin kliinisiin kokeisiin multippeliskleroosin alalla.


title: Heavy (Linkin Parkin kappale)

text: Heavy on Linkin Parkin kappale, joka julkaistiin singlenä 16. helmikuuta 2017. Se on yhtyeen ensimmäinen single sen seitsemänneltä studioalbumilta, "One More Light", joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Kappaleella esiintyy vierailevana laulajana Kiara Saulters, joka käyttää artistinimeä Kiiara.


title: Heavy (Linkin Parkin kappale)

text: Kappaleen ovat kirjoittaneet Linkin Parkin kanssa Julia Michaels ja Justin Tranter.


title: Heavy (Linkin Parkin kappale)

text:
Digitaalinen single
CD single


title: One More Light

text: One More Light on yhdysvaltalaisen Linkin Park -yhtyeen seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 19. toukokuuta 2017. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin 16. helmikuuta 2017 kappale ”Heavy”, jossa esiintyy vierailevana laulajana Kiiara.


title: One More Light

text: Linkin Park aloitti seitsemännen studioalbuminsa nauhoitukset loppuvuodesta 2015, jolloin Mike Shinoda kertoi NME:lle, ettei tiedä vielä miltä se tulee kuulostamaan, mutta ei ainakaan samalta kuin yhtyeen edellinen albumi, vuonna 2014 julkaistu "The Hunting Party". Tammikuussa 2016 yhtye julkaisi Facebook-sivuillaan tekstin ”takaisin töihin tällä viikolla” sekä sen yhteydessä kuvan Chester Benningtonista laulamassa. Helmikuussa 2017 Linkin Park julkaisi sosiaalisen median tileillään promovideoita, joissa Mike Shinoda ja Bennington työskentelivät uuden albumin parissa. Shinoda kertoi yhtyeen seuraavan uutta toimintatapaa albumin tuottamisessa. Brad Delson tarkensi, että he ovat tehneet niin monta äänitettä, että heille on selvää kuinka tehdä äänite, ja he eivät halunneet mennä helpointa tietä tällä kertaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”Heavy” 16. helmikuuta 2017. Sillä vierailee poplaulaja Kiiara.


title: Chinese Gardenin metroasema

text: Chinese Garden on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Eastissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 5. marraskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Lakesiden metroasema

text: Lakeside on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 5. marraskuuta 1988. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Lakesiden metroasema

text: Nimensä mukaisesti Lakeside sijaitsee Jurongjärven rannalla.


title: Windows 10 Mobile

text: Windows 10 Mobile on Microsoftin älypuhelimille julkaisema Windows 10 -versio. Se on yhtiön aiemman Windows Phone -mobiilikäyttöjärjestelmän seuraaja. Päivityksen tekemiseen tarvitsee Versiopäivitysneuvojasovelluksen. Microsoft on julkaissut seuraavien Lumia-versioiden virallisen Windows 10 -päivityksen: Lumia Icon, 1520, 930, 640, 640XL, 730, 735, 830, 532, 535, 540, 635 1GB, 636 1GB, 638 1GB, 430, 435, BLU Win HD w510u, BLU Win HD LTE x150q, MCJ Madosma Q501.


title: Windows 10 Mobile

text: Muihin laitteisiin Windows 10 Mobilen saa Windows Insider -sovelluksella.


title: Windows 10 Mobile

text: Lokakuussa 2017 Microsoft kertoi ettei enää kehitä uusia ominaisuuksia tai laitteita alustalle.


title: Boon Layn metroasema

text: Boon Lay on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 6. heinäkuuta 1990. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Pioneerin metroasema

text: Pioneer on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Jurong Westissä Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 28. helmikuuta 2009. Asemaa käyttävät East West Linen junat.


title: Joo Koonin metroasema

text: Joo Koon on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Pioneerissa Singaporen läntisellä suuralueella. 28. helmikuuta 2009 avattu asema oli East West Linen läntinen pääteasema 18. kesäkuuta 2017 asti, jolloin linjan jatke Tuas Linkiin avautui.


title: Gul Circlen metroasema

text: Gul Circle on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasin ja Pioneerin rajalla Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2018 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta.


title: Gul Circlen metroasema

text: East West Line kulkee Tuas Linkin laajennuksella pitkin monikerroksista viaduktia, jossa junien alla kulkee autotie. Niinpä linja on poikkeuksellisen korkealla: Gul Circlen aseman katto on 33 metrin korkeudella maanpinnasta eli noin kymmenkerroksisen talon korkeudella.


title: Tuas Crescentin metroasema

text: Tuas Crescent on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema Tuasissa Singaporen läntisellä suuralueella. Se avattiin 18. kesäkuuta 2017 osana East West Linen Tuas Linkin laajennusta.


title: Tuas Crescentin metroasema

text: Kuten muu Tuas Linkin laajennus, myös Tuas Crescentin asema sijaitsee kaksikerroksisen viaduktin ylätasolla.


title: Velkoja (Hämeenlinna)

text: Velkoja on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan kaupunkialueen eteläpuolen Miemalassa sijaitseva pieni lampi.


title: Velkoja (Hämeenlinna)

text:
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella olevaan Vanajanselän alueeseen. Siellä se kuuluu Hämeenlinnan alueeseen, joka on vesistöjen neljäs jakovaihe.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Lampeen näyttää laskevan vain yksi oja, joka alkaa luoteessa olevalta suolta. Lammella ei ole laskuojaa. Se sijaitsee harjujakson pohjoisrinteen alla Norjanmäen ja Palvaanlinnan välillä. Harjun päällä on muutamia vapaa-ajan asuntoja ja rantaan on rakennettu kaksi rakennusta.


title: Keskisjärvi

text: Keskisjärvi eli myös Keskijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ilmoilassa sijaitseva järvi.


title: Keskisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958.


title: Keskisjärvi

text: Vuoden 1956 peruskartassa järvellä ei ollut yhtään mökkejä ja sen länsirantaa seurasi pellonreuna. Ensimmäinen mökki oli rakennettu vasta 1976 kartassa. Siinä sen nimi oli ”Keskijärvi”.


title: Pispalan Radio

text: Pispalan Radio on nimensä mukaisesti Tampereen seudulla kuuluva paikallisradioasema. Se lähettää ULA-taajuudella 99,5 MHz, ja ainoana jatkuvan toimiluvan asemana Suomessa myös keskipitkillä aalloilla taajuudella 729 kHz. Asema on kuultavissa myös netissä.


title: Pispalan Radio

text: Aseman omistaa Pispalan Radioyhdistys ry. Se lähettää paikallisesti tuotettua ohjelmaa. Musiikissa pääpaino on erityisesti 1920–1960-lukujen kotimaisissa iskelmissä. Asema aloitti toimintansa vuonna 2015.


title: Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

text: Jouttijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneen Laitikkalassa, Hattulassa ja Valkeakosken Uskilassa sijaitseva järvi.


title: Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeella, jonka kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 95,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on kaksialtainen siten, että altaita yhdistää 700-metrinen, matala ja leveimmillään 100-metrinen salmi. Järven ainoa saari sijaitsee itäaltaassa. Siihen laskee 8 ojaa, joista järven itäpäähän laskeva oja on huomattavin. Järven länsipäähän laskeva oja on myös Mustalammin järvenlaskun vesijättömaan kuivatusoja. Jouttijärven laskuoja lähtee järven länsipään etelärannasta ja se laskee vajaa neljä kilometriä Lampiseen. Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä. Sekä itäaltaan että länsialtaan ympäristössä sijaitsee runsaasti peltomaata. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa sekä Talaankärjen rantasauna. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Kolmen kunnan rajat yhtyvät länsialtaan keskellä niin, että suurin osa järveä kuuluu Pälkäneelle.


title: Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

text: Järven salmi on erittäin matala ja ruohottunut. Itäaltaassa on hyvin avovettä, mutta länsialtaassa kasvaa rehevä vesikasvillisuus.


title: Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Joutijärvi". Kartassa rantaviiva seuraa järven itäisen altaan nykyistä rantaviivaa melko tarkasti. Sen sijaan järven länsiallas vaikuttaisi olevan puolet pienempi ja etenkin altaan eteläosa olisi maatunut jättäen Sarasen maatilan pellot näkyviin. Järvessä on siten suoritettu järvenlasku.


title: Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)

text: Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi kirjoitetaan ”Outijärvi”, mutta seuraavassa vuonna 1976 julkaistussa kartassa jo ”Jouttijärvi”. Molemmista kartoista sekä vielä 1986 kartasta voidaan seurata, kuinka länsialtaan pohjoisrannoilla peltoalaa raivataan vesijättömaalta lisää.


title: Matkolammi

text: Matkolammi eli myös Matkalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ruununmyllyssä sijaitseva järvi.


title: Matkolammi

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Katumajärven valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen eteläopään läpi virtaa Myllyjoki, joka laskee Katumajärveen. Myllyjoen alajuoksulla on pato, joka säännöstelee joen vedenpinnan korkeutta ja samalla epäsuorasti myös lammen vedenpintaa. Lampeen laskee kolme lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Lampi on 850 metriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria, joten sitä voidaan kutsua myös järveksi. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä, jossa on edustettuna suota, metsää ja peltomaata. Ruununmyllyn taajama-alue levittäytyy sen länsirannoille. Eri puolille lammen rantoja on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Asuinalueella sijaitsee myös yleinen uimaranta. Valtatie 10 ylittää järven laskuojen 50 metriä lammen etelärannasta.


title: Kankaistenjärvi

text: Kankaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalan ja Hämeenlinnan Kankaisissa sijaitseva järvi.


title: Kankaistenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaihe on Katumajärven valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain alle 10 lyhyttä ojaa, mikä johtuu järveä kiertävistä korkeista mäistä. Järven laskuoja lähtee järven eteläosan Tiheenlahdesta ja virtaa pääosin länteen ja laskee Matkolammin läpi kuljettuaan Katumajärveen. Järven pinta-ala on 279 hehtaaria. Koska järvi on luodattu, on voitu määrittää järven tilavuus. Järvessä on vettä 15,96 miljoonaa kuutiometriä, jolloin veden keskisyvyydeksi tulee 5,7 metriä. Järvessä on selän itäpuolella järven pituussuuntaa seuraava yli 10-metrinen syvänne, jonka eteläpäässä sijaitsee jäätien alla ja Kivikarin edustalla järven syvin kohta. Siellä järvi on 17,8 metriä syvää. Järvessä on 7 saarta, joista Kivikari, Parooninsaari, Mustikkasaari ja Silkansaari ovat huomattavimmat. Muut saaret ovat luotomaisen pieniä. Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 15,0 kilometriä. Eteläpuolen rannat ovat jyrkkiä, mutta pohjoispuolen rannat ovat melko matalia. Peltoja löytyy vain Kankaisten kylän puolelta sekä järven pohjoispäästä. Järven rantojen lähellä on sijainnut muutama maatila, mutta nykyään rannoille rakennetut yli 100 vapaa-ajan asuntoa vaikuttavat järveen eniten. Kuntien välinen raja ylittää järven eteläpäästä kohti pohjoispäätä, mutta sitten raja kääntyy pohjoisessa itään ennen Tervasaaren niemeä. Yli puolet järvestä kuuluu Janakkalan puolelle. Valtatie 10 kiertää järven sen pohjoispään ohitse.


title: Kankaistenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kangasten järvi" ja sen länsipuolen kylän nimi oli ”Kangais”. Kartan värityksen mukaan järven rantoja oli raivattu niityiksi tai pelloiksi, mutta Randalan torppaa lukuun ottamatta järvi oli autio. Myös tässä kartassa Tervasaari oli niemi. Valtatien 10 edeltäjä kulki järven pohjoispään ohitse.


title: Kankaistenjärvi

text: Vuoden 1962 peruskartan mukaan kunnanraja ylitti järven päästä päähän suorana jakaen järven kahtia. Vain Tervasaaren takana, Rantalassa ja Kankaisten kylän kohdalla oli muutama mökki. Vuoden 1976 kartassa metsiin oli rakennettu metsäteitä ja samalla oli järven rannoille tuotu tien haaroja. Mökkejä oli rakennettu paljon uusien teiden myötä.


title: Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)

text: Ahvenistonjärvi eli myös Ahvenisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ahvenistolla sijaitseva järvi.


title: Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)

text:
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaiheen alue on Leteenojan valuma-alue, johon järvi kuuluu.
Järven vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä meren pinnan yläpuolella, mutta järveen ei ole tulo-ojia eikä myöskään laskuojia, joten sen vesitalous riippuu ympäröivän harjualueen pohjaveden tilasta. Järvi on 800 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Se mahtuu lähes kokonaan luonnonsuojelualueelle, joka on perustettu sen ja harjualueen ympärille. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rantoja seuraa polku, joka on osa puiston polkujen verkostoa. Järven eteläpäässä sijaitsee kaksi rakennusta. Eteläpäässä sijaitsee yleinen uimaranta.


title: Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)

text: Vuoden 1961 peruskartassa järvellä oli eteläpäässä kolme rakennusta, joista eteläisimmän viereen oli kirjoitettu ”Urheilukeskus”. Järveä kutsuttiin tulloin nimellä ”Ahvenisto”.Suojelualueen rajat oli merkitty vuoden 1976 karttaan.


title: Kokkijärvi

text: Kokkijärvi on Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakuntien rajalla sijaitseva järvi. Eteläosa järvestä kuuluu Urjalaan Annulaan ja pohjoispuolisko Hämeenlinnaan entisen Kalvolan kunnan alueella Harviaan.


title: Kokkijärvi

text: Vesistöaluejaossa järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä Tampinkosken alueesen. Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee mäkisessä maastossa olevassa laajasa painaumassa, missä siihen ohjautuu lukuisia pieniä ojia valuma-aleen eri suunnilta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se putoaa yli 25 metriä matkallaan Tampinkoskelle, missä se yhtyy Tarpianjokeen. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista vielä osaa viljellään nykyäänkin. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2847, joka on Urjalan ja Toijalan välinen maantie. Järven länsipäässä laskuojan luusuassa kohtaavat kolmen kunnan rajat, josta järven yli kulkee Hämeenlinnan raja niin, että Urajalan puolelle jää hieman yli puolet järvestä.


title: Kokkijärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuoli ja osittain laskuojan varsi oli raivattu pelloiksi. Peltojen itäpuolella sijaitsi suosta raivattuja niittyjä. Pohjoisrannat eivät kartassa näytä suuremmin raivatuilta, mutta siellä sijaitsi kolme taloa. Etelä- ja länsirantojen rinteessä sijaitsivat kahden talon ”Järvis by” ja ylempänä rinteessä neljän talon ”Anmila by”. Järven länsipään ohitti Toijalan kylältä lähtevä postitie.


title: Kokkijärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa järven laskuoja virtasi esteettä alas Tarpianjokeen, mutta vuoden 1980 kartassa näkyy uomassa kolme läpivirtauslammikkoa ja vuoden 1990 kartassa niitä on neljä. Nykyisin uomassa niitä on jo viisi.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Lintumaanjärvi–Kallijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Lintumaalla ja osin Urjalan Perholla sijaitseva järvi.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 197 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Järven eteläallasta kutsutaan Kallijärveksi ja pohjoisallasta Lintumaanjärveksi. Altaita yhdistää kapea ja jokimainen salmi, jonka yhdystie 13689 ylittää. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 13,9 kilometriä.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Eteläinen Kallijärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Siihen laskee 10 lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa. Eteläiseen Joensuunlahteen laskee Uurtaanjärvestä alkuunsa saava Tarpianjoki. Jokeen yhtyy myös idästä Muulinjärvesta alkava laskuoja. Rantojen lähellä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista osa on edelleen viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Joensuunlahti on halkaistu kuntarajalla, josta pieni osa kuuluu Urjalalle.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Pohjoinen Lintumaanjärvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Altaan pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joita toinen tuo Ahlajärven vesiä ja ojitetun Ämmänkorven kuivatusvedet. Laskujoki alkaa järven luoteispäästä Harvianjoen nimisenä, mutta uoman nimi muuttuu alempana takaisin Tarpianjoeksi. Rantojen lähellä on sijainnut kaksi maatilaa, joiden pellot ovat edelleen viljelyssä ja vapaa-ajan asuntoja löytyy viisi.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kallijärvella sijaitsi ”Paakois by”, jossa oli silloin vain yksi talo. ”Linaumaajärvi” sijaitsi ”Aindumaa by”, jossa oli kolme taloa.


title: Lintumaanjärvi–Kallijärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa salmen lounaispuolella sijaisti Lintumaanlampi, joka oli aiemmin kuivatettu ja josta nostettiin piimaata. Nostoalueen kuivatusvedet johdettiin Kallijärven länsirantaan. Alue otettiin myöhemmin viljelyyn, jonka peltoja kuivattiin samaa ojaa myöten.


title: Ahlajärvi (järvi)

text: Ahlajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.


title: Ahlajärvi (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Äijänpäänoja, joka on Tyvijärven ja Iso-Salannin yhteinen laskuoja. Muita laskuojia on kymmenen, joista eteläiseen lahteen laskeva tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä Navettavuorelta saakka ja luoteisrantaan laskee Saajanmitan laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee kilometrin jälkeen Lintumaanjärven luoteispäähän. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä, 800 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Puolet rannoista rajautuvat peltomaahan ja loput soistuneeseen metsään, joka on ojitettu. Rantojen vesiraja on usein avosuota. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järveä kiertävältä yhdystieltä 13689.


title: Ahlajärvi (järvi)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoispäässä sijaitsi Ahlajärven kylä ja itäranalla sijaitsi ”Mältsä gård” ja kaakkoisrannassa ”Kartano gård”. Silloiset peltoalueet olivat nykyisiä laajemmat ja myös järven rantaviiva kulkee eri lailla kuin entisaikoina. Rantaviivan muutokset saattavat johtua järvenlaskusta.


title: Iso-Salanti

text: Iso-Salanti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi.


title: Iso-Salanti

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee suoalueiden vaikutuspiirissä ja siihen onkin johdettu useita suo-ojia. Järveen laskee suoraan noin 30 suo-ojaa ja Pikku-Salannin laskuojan kautta Hanhisuolta saman verran lisää. Iso-Salannin laskuoja mutkittelee paikoin luontaisesti ennen yhtymistään Äijänpäänojaan sen yläjuoksulla. Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää, mutta rantaan työntyy paikoin muutama kangasmetsän niemeke. Alueella ei ole juurikaan peltomaata. Rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691.


title: Muulinjärvi

text: Muulinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Pirttikoskella sijaitseva järvi.