Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

Subiectul I. 
 Timpul efectiv de lucru este de 3 ore. 
 Subiectele se tratează pe foi separate 
 
Subiectul I  (40  puncte) 
Citiți, cu atenţie, sursa de mai jos: 
A. ,,Primele indicii de împotrivire la expansiunea colonială europeană apăruseră încă î nainte de 
războiul din 1914, dar semnele prevestitoare ale decolonizării s -au amplificat în perioada 
interbelică. Cele mai însemnate puteri coloniale, Anglia și Franța, își întăriseră și mai mult imperiile 
împărțindu-și coloniile germane și turcești, dar ideea națională începuse să se facă si mțită la tot 
mai multe popoare colonizate. Popoarele colonizatoare nu erau îngrijorate; cu toate acestea, cel 
de-al doilea război mondial a modificat considerabil situația. Mai întâi la niv elul principiilor, căci 
aliații făcuseră războiul în numele dreptului la autodeterminare al popoarelor. Semnând Carta 
Atlanticului, Churchill precizase cât se poate de limpede că aceste principii nu se aplicau 
popoarelor colonizate, poziție impracticabilă, de fapt, deoarece Statele Unite și Uniunea Sovietică 
se proclamau puteri anticolonialiste, iar, pe de altă parte, încă de la crearea Organizației Națiunilor 
Unite, majoritatea în cadrul acesteia o formau țări foste colonii, care cu greu admiteau menținerea 
sistemului colonial”. 
(J. Carpentier, F. Lebrun, Istoria Europei) 
 
B. ,,Un ultim aspect al acestui recul al hegemoniei europene este incontestabila  diminuare a 
influenţei sale intelectuale. Fără îndoială că, aşa cum am spus -o deja, aceasta răm âne încă 
importantă în domeniul literaturii şi al  artelor plastice. Berlinul pînă la venirea la putere a 
nazismului, Viena până ceva mai tîrziu, Parisul şi Londra în toată perioada interbelică, rămîn în 
aceste domenii „oraşe-călăuze" în care apar mişcările de avangardă, în care se fac şi se distrug 
celebrităţile şi modele, în care au loc evenimentele cele mai importante. (…) această  dominaţie 
menţinută în domeniul literelor şi artelor este însoţită de un recul clar în alte domenii: de exemplu 
cel al tehnicilor de producţie şi al gestiunii dominat de americani, sau cel al ştiinţei judecat după 
„măsura" premiilor Nobel. În sfîrşit, să nu uităm că greutăţile de după războ i au arătat tuturor 
epuizarea unui model politico- filosofic european, bazat pe ideea de raţiune, de progres şi de 
libertate. 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei) 
 
C. ,,Europa trebuie să facă faţă mai întâi apariţiei noilor poli ai puterii. Marile state din afara Europei 
au profitat din plin de conflict care le-a permis să-şi mărească producţia industrială şi agricolă, să 
le ia europenilor numeroase pieţe de desfacere, mai ales în Asia şi să-şi îmbunătăţească simţitor 
balanţa de plăţi. Principalele beneficiare au fost Japonia care a vândut în China, în India, în Asia 
de Sud-Est produse pe care Europa nu le putea furniza şi a exportat în ţările beligerante material 
de război mărindu-şi de cinci ori producţia industrială. 
                                                                               (Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei) 
 
Pornind de la aceste surse, răspundeţi la următoarele cerinţe: 
 
1. Menționați, din sursa A o acțiune desfășurată de statele europene și o consecință a acesteia în 
plan socio-economic, din sursa B.               4 puncte 
2. Precizați câte un stat european la care face referire sursa A, respectiv sursa B.       4 puncte