Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza nationala

SUBIECTUL I          (40 de puncte) 
Citiți, cu atenție, sursele de mai jos: 
A. „Ceea ce i-a impresionat extraordinar pe călătorii antici în Mesopotamia erau dimensiunile 
gigantice ale construcțiilor, edificii enorme ce au putut fi înălț ate cu un material de construc ție atât 
de ingrat cum este cărămida nearsă [...]. În domeniul lucrărilor de utilitate publică, asirienii au fost 
neîntrecuți. În secolul al VIII-lea î.Hr. regele Sanherib aducea de la Ninive apa de la o distanță de 
30 km, printr- un apeduct care traversa o vale. [...] Dar ceea ce e mai uimitor este că, mult timp 
înainte, în mileniul al III-lea î.Hr., în construcția mormintelor regale din Ur apar – pentru prima dată 
în lume – bolta și cupola. [...] Arhitectura era dominată [...] de ideea religioasă și de cea monarhică. 
[...] Mai mult, arhitectura a întrecut aici în grandoare tot ceea ce se realizase până la acea dată. [...] 
Palatul lui Sargon din Khorsabad se înălța pe o terasă de 10 hectare construită din cărămidă astfel 
încât să fie protejat contra inundațiilor. Același plan și aceleași proporții grandioase le întâlnim și la 
temple. Încă din mileniul al III-lea î. Hr. templele sumeriene, ale căror dimensiuni erau uneori de 50 
metri pe 80 metri, avea u o varietate de forme. Tipul clasic, din prima epocă sumeriană, era cel de 
formă rectangulară, cu patru porț i. Cu materialul de construc ție existent, coloanele interioare, de 
susținere, nu puteau fi nici dispuse la mari distanțe unele de altele, nu puteau fi nici prea înalte, nici 
zvelte, fapt care făcea să nu poată fi creat un spațiu arhitectonic armonios.“ 
 (Ovidiu Drimba, Istoria culturii și civilizației, vol. I) 
 
B. „S-a remarcat că niciodată , până la egipteni , și în nicio altă parte a lumii la acea dată, 
piatra n-a fost atât de mult întrebuin țată. Utilizarea acestui material durabil era asociată cu ideea 
religioasă de veșnicie pe care piatra o conferă operei. Piramida era „sălașul etern” al faraonului. În 
schimb locuința sa temporară, pala tul, era construit din cărămidă uscată la soare fapt pentru care 
nu s-a păstrat nici măcar planul unui palat regal. De asemenea, nici templele nu puteau fi concepute 
altfel decât în piatră pentru că templul era numit de egipteni „casa veșniciei”.  
În timpul Regatului Vechi, odată cu afirmarea cultului soarelui s-au construit „templele solare”. 
Cum ceremonia cultului zeului Ra se desfăș ura sub cerul liber, aceste temple constau dintr-un zid 
de incintă dreptunghiular, curtea era dominată de un obelisc plasat pe un soclu, alături  un mic 
sanctuar cu statuia zeului. [...] Cu Amenofis al III- lea, Egiptul revine la o politică de pace care îi va 
permite faraonului să ridice numeroase ș i grandioase construcții de felul magnificului templu de la 
Luxor [...] cu 134 de coloane, dispuse pe 16 rânduri distribuite și modelate astfel încât să creeze un 
efect estetic, să confere construcției o armonioasă rezo lvare a raporturilor dintre elementele 
arhitectonice”  
(Ovidiu Drimba, Istoria culturii și civilizației, vol. I) 
 
C. „Caracteristic – în arhitectura – epocii elenistice este gustul pentru colosal. [...] 
Monumentalul altar din Pergam era, de asemenea, ridicat pe un grandios postament în t repte și 
înconjurat de celebra friză care reprezintă lupta dintre titani și zei, capodoperă a sculpturii elenistice 
în basorelief. [...] Armonia, măsura, proporț iile echilibrate ale edificiilor epocii clasice sunt acum 
sacrificate în beneficiul grandorii, care urmărea să sporească prestigiul monarhului. Tendi nța de a 
impresiona prin grandoare și fast se descifrează ș i în formele – de efect căutat, lipsite de graț ia și 
eleganța simplităț ii - în care constructorii amestecă stilul doric cu cel ionic, arătând o preferinț ă 
specială pentru bogatul capitel corintic . [...]. Prin cultura latină –  formată aproape în întregime la 
școala culturii elenistice, - antichitatea greacă a fost integrată ca element de bază, normati v și 
formativ, culturii europene “    (Ovidiu Drimba, Istoria culturii și civilizației, vol. I)