Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

SUBIECTUL I     ___________                   (40 de puncte) 
 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
A. „Pentru intelectualii români, anul 1848 a marcat triumful ideii de națiune.  […] În 
Moldova și Țara Românească, intelectualii au căutat să desființeze protectoratul Rusiei și să 
restabilească echilibrul istoric cu Imperiul Otoman, în timp ce în Transilvania, în regiunea 
învecinată, Banat, aflată sub stăpânirea Ungariei, și în Bucovina ei și -au propus să unească 
toți românii într-un singur stat autonom. […] Revoluția de la 1848 din Principatele Române a 
fost, în primul rând, opera intelectualilor liberali pașoptiști, care se maturizaseră pe la 18 30-
1840. Ei au fost aceia care au inițiat -o, i-au definit obiectivele și au condus -o. Generația de 
la 1848 s- a deosebit de înaintașii săi prin cunoașterea nemijlocită a Europei Occidentale. 
[…] O dată cu o cunoaștere mai profundă a Europei, diferențele dintre Principate și A pus au 
devenit și mai evidente pentru ei, ceea ce i -a îndemnat să treacă mai rapid la înfăptuirea 
reformei, pentru a recupera astfel timpul pierdut. Aspirațiile generației de la 1848  și-au găsit 
expresia practică în nemulțumirea generală, a tuturor claselor sociale din Principate, față de 
condițiile politico-economice existente. Mulți boieri nu erau de acord cu metodele autoritare 
folosite de domni, dorind putere și pentru ei, în timp ce alții cereau  reforme moderate în 
agricultură și în administrația publică; clasa mijlocie, aflată în plină dezvoltare, protesta 
împotriva taxelor mari plătite statului și perpetuării excluderii sale de la guvernare; țăranii 
erau hotărâți să lupte pentru desființarea îndatoririlor tot mai mari de clacă și obligații față de 
moșieri și pentru a-și îmbunătăți nivelul de trai, care se înrăutățise în anii 1840.“ 
(M. Bărbulescu, D. Deletant, K. Hitchins, Ș. Papacostea, P. Teodor, Istoria României) 
 
B. „În Țara Românească, unde, după izbucnirea revoluției la Paris și Viena ”duhurile 
erau foarte agitate”, revoluționarii erau divizați în privința modalității de declanșare a acțiunii. 
Ion Brătianu ar fi vrut să strângă români transilvăneni cu care să coboare în țară, B ălcescu, 
fost iuncher în armată, era favorabil unei lovituri date de militari. Încă din 1844, el își 
exprimase convingerea că regenerarea românilor va porni din instituțiile lor ostășești. […] În 
cele din urmă, după un atentat neizbutit împotriva domnitorului Gheorghe Bibescu, revoluția 
a fost declanșată la Islaz (9/21 iunie) de un grup condus de Ion Heliade Rădulescu, autorul 
Proclamației ce cuprindea și revendicările pașoptiștilor […] Două zile mai târziu, revoluția 
izbucnea și la București. Bibescu a semnat ”constituția”, dar, speriat de plecarea din 
Capitală a consulului rus, a abdicat și a părăsit țara. Puterea a fost preluată de un guvern 
provizoriu, în care erau reprezentate atât aripa moderată cât și cea radicală ale 
revoluționarilor. Guvernul, sprijinit de populația Capitalei, a reușit să înfrângă tentativele 
forțelor conservatoare de a-l răsturna și a început aplicarea programului de la Islaz.“ 
               (F. Constantiniu, O istorie sinceră a poporului român) 
 
C. „Revoluția română de la 1848 din Transilvania a fost, la fel ca în principate, o revoluție 
a intelectualilor. Ei au fost cei care i-au formulat țelurile și au conceput o strategie  pentru 
atingerea lor. Obiectivele lor își aveau rădăcinile în ideile specifice evoluției societății  
românești în Transilvania, așa încât au acordat întâietate emancipării naționale. […] Toa te