Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
 
A. "Planul Marshall a stârnit reacţii diverse. Au fost voci ca re acuzau S.U.A. de urmărirea intereselor 
proprii în Europa. De exemplu, în Marea Britanie unde antiameri canismul era prezent în aceşti ani se făceau 
aprecieri de genul că: «aproape fiecare zi aducea Marii Britanii o nouă dovadă a slăbiciunii sale şi a dependenţei 
sale de S.U.A. Este o pilulă amară pentru o ţară obişnuită s ă aibă controlul deplin al destinului său naţional». 
Primirea generală a ajutorului Marshall a fost totuşi, foart e pozitivă, entuziastă în multe state participante. 
Planul Marshall aducea celor 16 state care l-au acceptat a proape 13 miliarde dolari repartizaţi pe principiul 
priorităţii şi în număr descrescător între Regatul Unit, Franţa, Germania de Vest şi Italia. În fapt, ajutorul S.U.A. 
nu era acordat fiecărui stat în mod bilateral. Între condiţiil e puse de Washington în afară de reducerea barierelor 
vamale, se solicita elaborarea unui plan comun de redresare şi înfi inţarea unor instituţii economice care să 
repartizeze şi să gestioneze ajutoarele." 
(C. Neagu, Istoria construcţiei europene.) 
 
B."La 9 mai 1950 în salonul Orologiului din Quai d'Orsay, minis trul afacerilor de externe Robert 
Schuman prezintă oferta publică a statului francez către German ia de a pune în comun producţia de cărbune şi 
de oţel. Comunicatul ministrului obţinuse aprobarea Consiliului de M iniştri, dar a reprezentat o surpriză pentru 
opinia publică. Înfiinţarea unui centru al industriei grele în  Europa Occidentală fusese sugerată şi de cancelarul 
Germaniei, Konrad Adenauer, la 1 ianuarie 1949. Interesat în ridica rea controlului unilateral asupra Ruhrului 
exercitat, de la terminarea războiului de către aliaţi, prop unea înlocuirea lui cu o asociaţie de drept internaţional 
pe bază cooperativă. În asociaţie-Germania urma să intre cu feroas ele din Ruhr, Franţa cu minereul din Lorena, 
Franţa, Germania, Saar, Luxemburg, Belgia, cu industria lor g rea. Ideea fusese enunţată şi de deputatul laburist 
Frederic Lee, în faţa Adunării Consultative a Consiliului Europei. De altfel, Adunarea Comitetului de Miniştri o 
inclusese între recomandările sale." 
(C. Neagu, Istoria construcţiei europene.) 
 
C."Conferinţa şi-a desfăşurat lucrările la Messina între 1 şi  2 iunie 1955. Conferinţa adoptă o rezoluţie 
care exprima dorinţa comună a statelor reprezentate «de a t rece la o nouă etapă». Participanţii au căzut de 
comun acord să constituie un Comitet format din reprezentanţi guve rnamentali sub preşedinţia lui Paul-Henri 
Spaak. Sarcina Comitetului consta în elaborarea unui raport  care să schiţeze în linii mari ceea ce va însemna 
Comunitatea Economică Europeană şi Euratomul. Comitetul ş i-a început lucrările la 9 iulie 1955 la castelul 
Val-Duchesse, aproape de Bruxelles. A fost organizat pe patru comi sii având ca obiect problemele energiei 
tradiţionale, ale energiei nucleare, transporturilor şi lucrăr ilor publice, ale Pieţei Comune. Pe parcursul 
dezbaterilor s-a evidenţiat interesul unanim pentru Piaţa Comună generală. Rămânea în discuţie dosarul energiei