midnightdove-dev/olimpiada huggingface dataset:
Model subiect olimpiada de informatică, clasa a 10-a, faza județeană

1 -  charlie                            100 puncte 
Charlie a decis să se joace cu literele dintr-un șir de caractere, șir ce conține doar literele mici ale alfabetului englez 
’a’…’z’. Jocul constă în a elimina litere din șir după următoarea regulă: fie L1, L2, L3 trei litere aflate pe poziții 
consecutive în șir, atunci  litera L2 poate fi eliminată dacă și numai dacă este strict mai mică lexicografic decât 
literele L1 și L3.  
Pentru a face jocul mai interesanțCharlie atașează eliminării literei L2 un cost egal cu valoarea maximă dintre 
ō(L1) și ō(L3), unde prin ō(litera) înțelegem numărul de ordine al literei  respective în alfabet     
(ō(’a’)=1, ō(’b’)=2,…,ō(’z’)=26). Charlie aplică în mod repetat procedeul de eliminare și calculează 
suma costurilor eliminărilor efectuate. 
Cerinţe  
Fiind dat un șir de caractere să se determine: 
a) Lungimea maximă a unei secvențe de litere alternante, adică o secvență pentru care literele aflate pe poziții 
consecutive sunt de forma:  Li > Li+1 < Li+2 > Li+3 < Li+4 > … < Lj. 
b) Suma maximă pe care o poate obține Charlie aplicând în mod repetat procedeul de eliminare a literelor, 
precum și șirul obținut în final. 
Date de intrare  
Fişierul de intrare charlie.in conţine pe prima linie un număr natural p. Pentru toate testele de intrare, numărul p 
poate avea doar valoarea 1 sau valoarea 2. Pe următoarea linie se află un șir de caractere. 
Date de ieşire 
Dacă valoarea lui p este 1,  se va rezolva numai punctul a) din cerință.  
În acest caz, în fişierul de ieşire charlie.out se va scrie un singur număr natural L ce reprezintă lungimea maximă a 
unei secvențe de litere alternante.  
Dacă valoarea lui p este 2, se va rezolva numai punctul b) din cerință.  
În acest caz, fişierul de ieşire charlie.out va conține două linii. P e p rima linie se va afla  șirul rezultat în urma 
eliminărilor repetate de litere respectând regula enunțată, iar pe cea de-a doua linie suma maximă obținută. 
Restricţii şi precizări 
• 3 ≤ numărul de litere ale șirului inițial ≤ 100000 
• Pentru rezolvarea corectă a primei cerinţe se acordă 25 de puncte, iar pentru cerința a doua se acordă 75 de 
puncte. 
• Pentru 30% dintre teste numărul de litere ale șirului ≤ 1000 

2  -  panda                            100 puncte 
 
O rezervație de urși panda , privită de suș are formă  dreptunghiulară și este compusă din n rânduri 
identice, iar pe fiecare r ând sunt m țarcuri identice cu baza  pătrată. Țarcurile sunt îngrădite și sunt 
prevăzute cu uși către toate cele 4 țarcuri vecine. Ușile sunt prevăzute cu câte un cod de acceșca atare  
acestea se închid și se deschid automat. Prin acest sistem, unele  ţarcuri sunt accesibile ursuleț ilor, iar 
altele le sunt interzise acestora. În T țarcuri se găsește mâncare pentru ursuleți. 
Ursuleții din rezervație poartă câte un microcip care le deschide automat ușile țarcurilor unde pot intra și 
închide automat uşile țarcurilor interzise. Un țarc este accesibil ursulețului dacă ultimele S cifre ale 
reprezentărilor binare ale codului țarcului și ale codului k de pe microcip  sunt complementare. 
(
Model subiect olimpiada de informatică, clasa a 10-a, faza județeană

1  alinieri 90 de puncte 
Se consideră modelul unui sistem solar format din  N planete care se rotesc în jurul unei stele Șîn sens 
trigonometric. Traiectoriile planetelor se consideră circulare și de raze diferite, iar vitezele de rotație ale 
planetelor în jurul stelei sunt numere naturale și sunt exprimate în grade pe zi (0/zi). 
Cerință 
Cunoscând numărul de planete N și vitezele lor de rotație Vi, 1≤i≤N precum și două numere naturale  P 
și Z, să se determine numărul A de alinieri a câte minimum P planete, pe o dreaptă ce trece prin centrul 
stelei Șdupă trecerea celor Z zile. Evoluția sistemului solar începe cu toate planetele așezate orizontal, 
în dreapta stelei S.
2  arh 90 de puncte 
Dexter și-a definit propriul algoritm  de arhivare a șirului favorit  Țșir format numai din litere mici ale 
alfabetului englez . Șirul arhivațnotat cu  Șpoate fi format din cifre, litere mici ale alfabetului englez, 
parantezele drepte [ și ] și parantezele rotunde ( și ), precum și caractere *.   
Fixi, curios din fire, descoperă algoritmul și încearcă să dezarhiveze șirul Șprin efectuarea  unor 
transformări repetate. O transformare poate fi de unul dintre cele 3 tipuri de mai joșunde s-a notat cu C o 
secvență din S formată numai din litere.   
1) O secvență a lui S de forma n(C), unde n este numărul natural poziționat imediat înaintea parantezei 
rotunde, se transformă într-o secvență D obținută prin scrierea concatenată, de n ori, a șirului C.
3  leftmax 90 de puncte 
 
În clasa lui Dexter sunt N elevi de înălțimi distincte. La ora de sporței sunt așezați în linie, de la stânga la 
dreapta. Profesorul lor , Johnny, va selecta pentru un exercițiu elevi aflați pe poziții consecutive în linie, 
astfel încât cel mai înalt elev dintre cei selectați să se afle în prima jumătate a acestora. 
 
De exemplu, dacă elevii au, în ordine, înălțimile 1, 5, 4, atunci profesorul poate să îi selecteze pe cei cu 
înălțimile 5 și 4, dar nu poate să îi selecteze pe cei cu înălțimile 1 și 5. Desigur, există mai multe moduri 
de a selecta elevii astfel încât să fie satisfăcută condiția de mai sus. Profesorul Johnny ar vrea să afle în 
câte moduri se poate face acest lucru. 
Cerinţă 
Dându-se N și înălțimile elevilor din clasă, aflați în câte moduri pot fi selectați oricâți elevi aflați pe poziții 
consecutive, astfel încât să fie îndeplinită condiția din enunț. 
 
Date de intrare 
Fișierul de intrare leftmax.in conține, pe prima linie, numărul N, iar pe a doua linie înălțimile elevilor în 
ordinea în care sunt așezați în linie. 
Date de ieşire 
Fișierul de ieșire leftmax.out conține pe prima linie răspunsul la cerință, sub formă de rest al împărțirii 
la 1.000.000.007 (modulo 1.000.000.007). 
Restricţii și precizări 
● 1 ≤ N ≤ 100.000 
● 1 ≤ înălțimea oricărui elev ≤ N 
● Dacă se selectează un număr impar de elevi, atunci considerăm că cel din mijlocul selecției se află 
în prima jumătate a elevilor selectați 
● Pentru 10 puncte, N ≤ 1.000 și elevii sunt ordonați descrescător după înălțime 
● Pentru alte 35 de puncte, N ≤ 1.000 
● Pentru alte 20 de puncte, N ≤ 30.000
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 10-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A.  „După cucerirea unei Italii extrem de farâmiţate, Napoleon a unit principatele, formând trei diviziuni 
mai mari, cu instituţii oarecum liberalizate. În urma Congresului de la Viena peninsula a fost împărţită în 
nouă state, printre care Regatul celor două Sicilii în sud, Statele Papale în centrul Italiei, Piemont, 
Lombardia şi  Veneţia în nord, precum şi alte teritorii mai mici. Austria guverna nemijlocit Lombardia şi 
Veneţia, deţinând supremaţia în întreaga peninsulă.  
       Deşi prea putin italieni erau preocupaţi de problema unităţii şi a expulzării străinilor, liberalismul 
şi naţionalismul au făcut ca o parte a minorităţii instruite să ia atitudine împotriva sistemului reinstaurat şi 
a dominaţiei austriece. Ei s-au organizat în grupuri secrete de rebeli, în jurul unor focuri de cărbuni , de 
unde şi denumirea pe care au căpătat o ulterior „cărbunarii”.În anii ’20 trupele lui Metternich au reprimat 
rapid revolta acestor opozanţi ai vechiului regim, însă printre italienii nemulţumiţi s-a accentuat starea de 
spirit propice izbucnirii unei mişcări revoluţionare.   
(John R. Barber, Istoria Europei Moderne) 
B.  „De la sfârşitul Evului Mediu, popoarele slave din  Balc ani au fost rupte de Europa. Incluse în 
Imperiul Otoman, ele au luat parte la decăderea, marcată de pierderea autorităţii sultanilor, care îi lasă să 
guverneze în locul lor pe marii viziri sau pe paşalele(administratori) din provincii. Provinciile balcanice, 
strâmtorile Bosfor şi Dardanele, Asia Mică stimulează lăc omia vecinilor spaţiului turcesc  şi în primul 
rând pe cea a ţarului. „Problema orientală”- adică aceea a împărţirii Imperiului Otoman- a constituit deja 
unul din principalele motive ale rupturii dintre Napoleon şi Alexandru I. Ea  rămîne elementul major al 
ostilităţii anglo-ruseşti, ţarul erijându-se în protector al popoa relor creştine din Balcani pentru a-şi 
justifica mai bine interesul pentru accesul în mările calde  (pe atunci numite”mările calde), adică pentru 
strâmtori, la care Marea Britanie  face, din refuzul de a-i vede a pe ruşi pătrunzând în Mediterana, unul 
din principiile esenţiale ale politicii sale esenţiale. 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei) 
C. „Problema slavilor sudici (începând din 1804), văzută ca parte a problemei orientale, va viza în primul 
rînd Imperiul Otoman. Motorul mişcării slavilor sudici îl va constit ui Serbia după recunoaşterea 
autonomiei sale (1817), ea fiind susţinută frecvent de către Rusia, ca vârf de lance al expansiunii ruseşti 
<ajutor frăţesc> pentru slavi şi ortodocşi. Memoriul lui Ilja G arasanin (1844) pune deja şi problema 
împotriva Austriei: ideea fundamentată se contura a fi acee a a unificării tuturor slavilor sudici.    
(Imanuel Geiss, Istoria Lumii) 
 
 
Pornind de la aceste surse istorice, răspundeţi următoarelor cerinţe : 
1.Precizaţi, pe baza sursei A, două consecinţe ale Congresului de la Viena asupra peninsulei. 
                                                                              6 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 10-a, faza judeteana

SUBIECTUL I (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A.„Remodelând harta Europei, Congresul de la Viena a făcut din Imperi ul austriac marea putere a
Europei centrale și a plasat practic Italia sub dominația acestuia. Simbol al puterilor absolutiste, al căror 
teoretician și apărător era Metternich, imperiul Habsburgilor rămâne înțepenit în structurile Vechiului 
Regim la menținerea cărora veghează o poliție bănuitoar e și copleșitoare. (...) Unitatea acestui imperiu 
eterogen nu poate fi menținută decât prin forță, iar când Mett ernich ajunge apostolul absolutismului în 
Europa, el se gândește mai întâi cum să păstreze intergitatea imperiului habsburgic. 
(Metternich) face din opoziția față de progres baza politicii sale. Ori , această opoziție este suportată 
cu greu de burgehzia vieneză, nerăbdătoare, ca și celelalte b urghezii europene, să ia parte la treburile 
statului. Ea (...) va declanșa mișcarea de care cancelarul nu a încetat să se teamă încă din 1815.”  
(S. Bernstein, P. Milza, Istoria Europei) 
B. „Declanșarea revoluției din 1848 în Italia nu este cu nimic t ributară în faza ei inițială
insurecției pariziene din luna februarie. Ea începe în 1847, o dată cu alegerea lui Pius al IX-lea pe tronul 
Sfântului Petru, care își justifică reputația liberală pe care o a re în Italia prin câteva reforme aplicate 
statelor pontificale. Imediat, întreaga țară începe să se miște. Manifestațiile anti-austriece au loc aproape 
peste tot, provocate de strigătele de “Trăiască Pius al IX-lea”. Cele mai mari au loc în regatul 
lombardo-venețian unde populația refuză să cumpere tutun pentru a nu da bani administației austriece ” 
.(S. Bernstein, P. Milza, Istoria Europei) 
C. „Insurecția pariziană (...) declanșează în Germania două serii de m ișcări care se accelerează
brusc după demisia cancelarului austriac: mișcări liberale în int eriorul fiecărui stat și mișcări naționale 
unitare. (...) La 18 martie, regele (Frederic Wilhelm al IV -lea) promite o constituție. În după-amiaza 
aceleași zile, mulțimea se adună în fața palatului regal p entru a-l aclama pe suveran și pentru a cere 
plecarea trupelor foarte numeroase și prezente peste tot. Împins de anturajul său dar mai ales de fratele 
său, Frederic Wilhelm dă ordin să se degajeze împrejurimile castelului, ceea ce cavaleria se pregătește să 
facă, provocând o încăierare cu mulțime. Soldații trag și om oară mai mult de 200 de persoane, dar 
berlinezii răspund la provocare ridicând baricade.”  
(S. Bernstein, P. Milza, Istoria Europei)
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

Subiectul I (40 de puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A.„Îndată după Al Doilea Război Mondial, în urma victoriei asupra 
fascismului, democraţia părea că avea să triumfe în lume; mai cu seamă în 
Europa (Italia, Germania de Vest, Austria, Ungaria, Cehoslovacia...), dar şi în 
Japonia, mai greu în India. Foarte rapid însă reculul se face simţit în Europa de 
Est, odată cu apariţia democraţiilor populare (lovitura de stat de la Praga din 
1948) şi extinderea comunismului pe celelalte continente (...). Un  nou val de 
democratizare cuprinde Europa la sfârşitul anilor '80, odată cu prăbuşirea statelor 
comuniste cu economii ruinate şi societăţi dezorganizate. Acolo unde au 
supravieţuit o tradiţie democratică şi un sens al opoziţiei, democraţia se 
instalează rapid şi alegerile libere încredinţează puterea unor formaţiuni de 
centru. (...) Sub presiunea claselor populare şi mijlocii în expansiune, înaintarea 
democraţiei se realizează şi în restul lumii, mai ales în America Latină şi 
Centrală.” 
                   (Béatrice Compagnon, Anne Thévenin, O cronologie a secolului XX) 
 
B. „Din punct de vedere politic, regimurile nordice au rezistat în mod 
remarcabil încercărilor războiului. Monarhia parlamentară, simbol al unităţii 
naţionale, a fost menţinută în Suedia şi restabilită, după ocupaţie, în Danemarca 
şi în Norvegia. În Islanda republica devine  noul cadru legal al independenţei 
(...).Totuşi, restabilirea democraţiei, consensuală din principiu, este însoţită, la 
nivel de concept, de indispensabile adaptări, constituţionale şi politice. În Suedia, 
la începutul anului 1945, majoratul electoral este coborât de la 23 la 21 de ani ş i 
ultimele restricţii de tip cenzitar sunt suprimate, atât pentru alegerile generale c ât 
şi pentru cele locale ." 
                           (François-Charles Mougel, Europa de Nord în secolul al XX-lea) 
 
Răspundeţi următoarelor cerinţe: 
1. Menţionaţi, pe baza textelor A şi B o deosebire referitoare la regimul politic 
din Europa de    Est, respectiv din Europa de Nord.                           4 puncte 
2. Menţionaţi, pe baza textului B, două măsuri referitoare la consolidarea 
regimului politic din  Europa de Nord.                                                  6 puncte                              
3. Formulaţi, pe baza textului A, un punct de vedere despre evoluţia regimului 
politic la sfârşitul secolului al XX -lea  folosind ca argument două informaţii din 
text.                                                                                                      9 puncte                              
4. Menţionaţi, pe baza textului B, două forme de organizare statală.      4 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I          (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. „Într-o conferință de presă din 21 decembrie 1951 , la Paris, generalul Charles de Gaulle și -a 
expus concepția sa cu privire la Europa. 
«[...] Argumentele pentru formarea unei Comunități Europene sunt numeroase și evidente. Este 
clar că, din punct de vedere economic, țările care formează bătrânul nostru  continent sunt, în mare 
măsură, complementare unele altora. Totodată, acest promontoriu al Eurasiei, vorbind despre cei 
care s-au sustras mareei sovietice [...], formează un întreg care ar putea crea un echilibru în raport 
cu cele două mari puteri mondiale sau, cel puțin, ar fi capabil să se apere de cei care -l amenință. 
Mai putem aminti că statele care au rămas libere în Europa sunt acelea care încă mai au resurse 
de cunoaștere și sunt vetrele progresului uman. Dacă vom putea să le unim din punct de vedere 
economic, din punct de vedere al securității, din punct de vedere al culturii, atunci vom introduce cu 
siguranță un nou tip de pace, definitivă, în lumea noastră dezorganizată[...]. America nu face parte 
din Europa. Am observat acest lucru privind o hartă [...]».” 
           (”L`Histoire”, Avril 1993) 
 
B. „Majestatea Sa Regele Belgiei, preşedintele Republicii Federale Germania, preşedintele 
Republicii Franceze, preşedintele Republicii Italiene, Alteţea Sa Regală Marea Ducesă de 
Luxemburg, Majestatea Sa Regina Ţărilor de Jos (...) au decis să creeze o Comunitate 
Economică Europeană (...). 
Art. 2 - Comunitatea are ca misiune, prin stabilirea unei piețe comune și prin apropierea 
progresivă a politicilor economice ale Statelor membre, promovarea unei dezvoltări armonioase a 
activităților economice, o expansiune continuă și echilibrată, o stabilitate mărită, o ridicare 
accelerată a nivelului de trai și relații mai strânse între statele pe care le unește.  
Art. 3  (1)- Pentru atingerea scopurilor prevăzute la articolul 2, activitatea Comunității cuprinde, în 
condițiile și în conformitate cu termenele prevăzute de prezentul tratat: [...] 
c)Abolirea, între Statele membre, a obstacolelor în faţa liberei circulaţii a persoanelor, se rviciilor 
şi capitalurilor; [...] 
e) Instaurarea unei politici comune în domeniul agricol; 
f) Instaurarea unei politici comune în domeniul transportului; [...] 
h) Apropierea legislațiilor naționale în măsura necesară pentru a face posibilă funcționarea unei 
piețe comune; [...] 
Art. 137 
Parlamentul European, constituit din reprezentanţi ai popoarelor statelor reunite în Comunitate, 
exercită prerogativele care îi sunt conferite prin prezentul tratat. 
Art.  138 
(1) Reprezentanţii în Parlamentul European ai popoarelor statelor reunite în Comunitate sunt 
aleşi prin vot universal direct.  (...) 
(3) Reprezentanţii sunt aleşi pentru un mandat de cinci ani. (...) 
(5) După avizul Comisiei şi cu aprobarea Consiliului, care hotărăşte cu majoritate calificată, 
Parlamentul European stabileşte statutul şi condiţiile generale privind exercitarea funcţiilor
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I                           (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. ,,Posesor al unor identități multiple, aparținând în mod simultan mai multor grupuri umane 
constituite pe baza a diferite criterii -spațiale, sociale, lingvistice - fiecare individ are șansa de a deveni 
un liant între grupuri și de a participa la dialogurile dintre acestea. Cu alte cuvinte, un ins oarecare face 
parte în același timp dintr -o anumită categorie de vârstă, alta profesională, alta a apartenenței 
lingvistice, alta a spațiului geografic, etc. Apartenența sa la un grup poate fi determinată de factori 
obiectivi, independenți de propria voință sau poate fi rezultatul unei opțiuni, la fel cum fiecare individ 
manifestă raporturi privilegiate cu una sau mai multe dintre identitățile pe care și le asumă. Între toate 
aceste categorii se stabilesc relații dinamice de coordonare și subordonare, a căror configurație, la un 
moment dat, determină, deopotrivă, profilul individual și profilul grupurilor din care face parte fiecare 
dintre noi.”  
(Laura Jiga Iliescu, Religie și etnicitate într -o zonă multiconfesională și multietnică a 
Transilvaniei, în Ghid de politici interculturale, Centrul educația 2000 +, Humanitas, 2005) 
 
B. „Proiectul în sine este vechi. Europa a fost unită cândva, fie prin f olosința unui idiom 
nivelator (latina în Evul Mediu, franceza mai târziu, engleza astăzi), fie prin universalitatea credinței: 
Bizanțul la răsărit, Sfântul Imperiu Romano-German la apus. Ideea unei unificări de natură politică, are 
și ea, o istorie venerabilă, de la Henric al IV lea la Winston Churchill, de la Saint -Simon și  Napoleon 
Bonaparte, la Aristide Briand și Cudenhove-Kalergi. Până și la noi, în România, gândul unei simfonii a 
puterilor europene s -a conturat încă de la începutul secolului XIX. Un cărturar al momentului                
( Eufrosin Poteca) visa profetic, o Europă, care să se întindă de la Portugalia până la Siberia. 
 ( Andrei Pleșu, Revista 22, nr 19, mai 2002) 
 
C. „ Nu există decât o singură Europa: chiar când corpul ei este mutilat și divizat, gândirea ce 
ne conduce spre ea este una și indivizibilă. Europa nu se poate naște la o viață nouă în Vest, dacă ea 
moare în Est, ea nu-și poate regăsi sănătatea, măreția și forțe noi decât în cadrul limitelor sale naturale. 
În nicio parte cuvântul Europa nu provoacă o rezonanță mai puternică și mai emoționantă ca în țările 
din Est. Ideea unității europene reprezintă pentru jumătate din continent un fel de promisiune, de pace, 
și de aici o promisiune de eliberare.  
(Discursul lui Grigore Gafencu la Congresul Europei, Haga, 1948) 
 
Pornind de la aceste surse istorice, răspundeți următoarelor cerințe: 
 
1. Precizați, pe baza sursei A, două din formele de diversitate la care se referă.                 4 puncte 
2. Menționați, din sursa B, două valori pe care se baza în trecut unitatea Europei.               4 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos : 
A. Societatea vest europeană a evoluat de la război încoace în se nsul unei afirmări tot mai mari a 
individului, fenomen care a început să se manifeste de câţiva  ani şi în ţările din Europa  de Vest. Ca o 
revoluţie secundară, care nu s-a produs în acelaşi ritm în toate ţările şi în toate regiunile Europei şi care nu a 
atins peste tot acelaşi nivel, constrângerile sociale legate de credinţele religioase, de regulile morale 
vehiculate de familie, de şcoală şi de difelitele grupări  ("clasă socială", partid etc.) au slăbit, în timp ce se 
transformau şi instituţiile care le dăduseră naştere. Regresul  practicii religioase în toate ţările Occidentului, 
criza ideologiilor globalizate, distrugerea familiei tradiţ ionale, au avut în acelaşi timp drept cauză şi efect 
privilegierea individului în raport cu formele colective ale vieţii sociale şi transformarea libertăţii în valoare 
absolută. (Istoria Europei) 
 
B.Statul comunist era permanent într-un război nedeclarat cu propriii cetăţeni. Ca şi Lenin, Stalin 
exploata nevoia de inamici: era în logica statului stali nist să se mobilizeze constant împotriva duşmanilor 
săi - din exterior, dar mai ales din interior. 
În Ungaria, dintr-o populaţie totală de mai puţin de zece mil ioane, se estimează că un milion de 
persoane au fost arestate, urmărite in justiţie , încarcerate s au deportate  intre 1948 şi 1953. O familie din 
trei a fost direct afectată. În Cehoslovacia, se estimează că  la începutul anilor ’50 existau 100.000 de 
deţinuţi politici la o populaţie de 13 milioane, cifră care n u include zecile de mii de oameni puşi la muncă 
silnică în mine.  
Sovietizat, Estul european s-a îndepărtat constant de jumătatea vestică a conţinentului. În timp ce  
Europa de Vest se pregătea să intre într-o eră a transformărilor spe ctaculoase şi prosperităţii fără precedent, 
Europa de Est aluneca în hău : o perioada sumbră de inerţie şi resemnare, ritmată de cicluri de protest şi 
supunere, ce avea sa dureze aproape patru decenii. E simptoma tic şi oarecum logic faptul că, in timp ce 
Planul Marshall a pomptat 14 miliarde de dolari în economia  renăscândă a Europei Occidentale, Stalin a 
extras cam aceeaşi sumă din Europa de Est, prin reparaţi i de război, livrări forţate şi impunerea unor 
legături comerciale flagrant dezavantajoase. (Tony Judt, Epoca postbelică. O istorie a Europei de după 
1945) 
 
C.Rasismul devine doctrină de stat și practică politică, punct ul final constituindu-l Discursul de la 
Poznan(al lui Himmler, șef SS) în care vorbele și faptele  se amestecă în mod înfricoșător:„Există un 
principiu absolut pentru SS: trebuie să  ne purtăm în mod loial , corect, fidel și amical față de cei care sunt 
de același sânge cu noi, nu însă și față de alții. Nu îmi  pasă deloc ce devin rușii sau cehii. Sângele pur și 
înrudit cu al nostru ni-l vom apropia la nevoie, chiar furându-le c opiii. (...) Noi, germanii, singurii din lume 
care ne purtăm cum se cuvine cu animalele, vom proceda la  fel și cu aceste animale cu chip de om. Ar fi
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

Subiectul I   (40 de puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A.„Iar [în 1290], fiind (...) Negru Voievod, mare herţeg (...) pre Făgăraş, 
ridicatu-s-a de acolo cu toată casa lui şi cu mulţime de noroade, rumâni, 
papistaşi*, saşi şi de tot felul de oameni. Pogorându -se pre apa Dâmboviţii, 
început-a a face ţară nouă. Întâi, a făcut oraşul ce-i zic Câmpulung. Acolo a făcut 
o biserică mare şi frumoasă şi înaltă. De acolo a descălecat la Argeş şi a făcut  
oraş mare s-au pus scaunul de domnie, făcând curţi de piatră şi case domneşti şi 
o biserică mare şi frumoasă. Iar noroadele ce pogorâse cu dânsul, unii [au ajuns] 
până în apa Siretului şi până în Brăila, iar alţii [au ajuns] peste tot locul, de au 
făcut oraşe şi sate până în marginea Dunării şi până la Olt.” 
                                                                            (Letopiseţul Cantacuzinesc)                              
*catolici 
 
 B. „Şi plecat-au din Maramureş cu toţi tovarăşii lor şi cu femeile şi cu copiii 
lor peste munţii cei înalţi, şi tâind pădurile şi înlăturând [pietrele], trecut -au munţii 
[Carpaţi] cu ajutorul lui Dumnezeu, şi le -au plăcut locul şi s-au aşezat acolo şi-au 
ales dintre dânşii pe un om înţelept, cu numele Dragoş, şi l -au numit sieşi (...) 
voievod. Şi de atunci s-a început, cu voia lui Dumnezeu, Ţara Moldovenească”. 
                                         ( Cronica anonimă)  
 
 C.„Iar în acel timp Bogdan, voievodul românilor din Maramureş, adunând 
în jurul său pe românii din acel district, trecu pe ascuns în ţara Moldovei, supus ă 
coroanei regatului ungar şi cu toate că a fost lovit de multe ori de armata regelui 
[Ungariei], sporind mult numărul locuitorilor români, acea ţară a crescut 
[devenind] un stat.”           
                                                                          (Cronica lui Ioan de Târnave) 
 
D.„Drept aceea, prin aceste rânduri voim să ajungă la cunoştinţa tuturor 
că, întorcându-se căutătura privirii noastre spre viteazul bărbat Balc, fiul lui Sas, 
voievodul nostru maramureşean, iubitul şi credinciosul nostru, şi rechemând în 
amintirea înălţimii noastre nemăsuratele lui slujbe, prin care acesta s- a făcut 
plăcut Maiestăţii Noastre, (...) a venit din ţara noastră moldovenească în regatul 
nostru al Ungariei, aducându-ne slujbele ce a văzut el cu înnăscuta sa iscusinţă 
că sunt spre folosul sporirii cinstei şi puterii noastre. Iar noi (…) am dăruit şi am 
hărăzit pomenitului voievod Balc (…) moşia numită Cuhea, ce se află în ţara 
noastră a Maramureşului, cu alte două sate trecute în mâinile noastre regeşti de 
la voievodul Bogdan şi fiii săi, necredincioşi învederaţi ai noştri, pentru
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

SUBIECTUL I      ______________ (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. ”Sub raportul celorlalte revendicări de ordin politic , revoluționarii de la 1848 însc riseseră în 
programul lor citit  în fața mulțimii de țărani și a ostașilor la Islaz în ziua de 9 iunie , înlăturarea 
protectoratului străin, independența «administrativă și legislativă» a țării; desființarea privilegiilor și 
a rangurilor, deci egalitatea în fața legii , cu corolarul necesar : impunerea tuturor la d are potrivit cu 
averea; o adunare care să nu aibă caracter exclusiv boieresc ca până atunci , ci să cuprindă 
reprezentanți și ai păturii de mijloc, adică ai burgheziei; domn ales pe termen de cinci ani , din toate 
stările societății , ceea ce înseamnă iarăși și din rândurile burgheziei ; miniștr i și funcționa ri 
responsabili; libertate completă a  tiparului; instituirea unei gărzi n aționale, care să apere cuceririle 
revoluției. De o  deosebită importanță era articolul 13 al programu lui revoluționar , prevăzând 
emanciparea clăcașilor și împroprietărirea lor, cu despăgubire acordată foștilor stăpâni ai  pământului 
respectiv; aducerea la îndeplinire a acestui punct al programului însemna asigurarea unei baze 
puternice de mase, a revoluției.”                     (Constantin C. Giurescu, Viața și opera lui Cuza vodă) 
 
B. „ Ideile de propăș ire națională și de reformă socială care se manifest aseră atât la 1821 cât și la 
1840 în Muntenia, și-au aflat aplicarea politică prin revoluția de la 1848-1849. Izbucnită în toate cele 
trei țări român ești și constituind manifestarea cea mai dinspre r ăsărit a revoluț iilor ce au zguduit 
societatea europeană în acești ani . Cu toate că nu au început simultan și cu toate că au existat unele 
revendicări specifice în programele respe ctive, până la urmă s -a ajuns la sintetizarea unor deziderate 
comune, și anume : desființarea dijmelor și a altor obligații ale țărănimii față de mari i proprietari,  
abolirea privilegiilor ,  a rangurilor boierești ,  libertatea individuală, a cuvântului și a  scrisului, 
atribuirea funcțiilor după merit , etc. Revendicarea libertății și a e galității în drepturi a națiunii 
române din Transilvania și Unirea Principatelor - înscrisă în programul din Moldova  - înseamnă 
definirea și fixarea , de către revoluționarii r omâni de la 1848 , a primei etape majore către statul 
național unitar înfăptuit la 1918 . A mintim,  deo potrivă participarea unor fruntaș i m unteni și 
moldoveni la acțiunile revoluției r omâne din Transilvania .” (Constantin C. Giurescu, Istoria 
Bucureștilor)
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos : 
A. „Țările Române caută să profite de slăbirea Porții și să se e mancipeze de sub suzeranitatea acesteia. În 
Moldova, cărturarul Dimitrie Cantemir, care ajunge domn (1710 - 1711), încheie o alianță cu Rusia lui 
Petrucel Mare. Armatele ruso-moldovene sunt înfrânte însă l a Stănilești, pe Prut (1711), iar Dimitrie 
Cantemir va fi silit să-și petreacă restul zilelor în Rusia  (...). În condițiile ofensivei habsburgice și 
rusești, turcii nu mai au încredere în principi aleși din rându l boierilor locali. Ei trec la un alt sistem de 
compromise între autonomie și administrație directă, acela al numirii unor domni din rândul grecilor din 
Fanar (cartier al vechiului Constantinopol) (...) sau din familii româneș ti fanariotizate (...). Se 
instaurează astfel, în 1711 în Moldova (începând cu Nicolae Mavrocord at) și în 1716 în Țara 
Românească (începând cu același Nicolae Mavrocordat), reg imul fanariot. Regimul (...) va însemna o 
sensibilă reducere a autonomiei celor două Țări Românești și  o creștere masivă a obligațiilor față de 
Imperiul Otoman. Sub fanarioți Principatele pierd orice iniția tivă în politica externă. Domnii nu sunt 
altceva decât funcționari ai Porții, numiți și revocați după bunu său plac”.  
(I. Bulei, O istorie a românilor) 
B. „Cea dintâi amenințată de expansiunea otomană a fost Țara Româ nească sub Mircea cel Bătrân (...). 
Timp de câțiva ani după înscăunarea sa, el a continuat c onfruntarea sa cu Regatul Maghiar urmând 
direcția dominantă a politicii externe a predecesorilor săi. În 1389, el  a încheiat alianță cu regale 
Poloniei, Vladislav Iagello, act cu caracter explicit anti ungar. Curând însă, evoluția evenimentelor în 
nordul Peninsulei Balcanice, urmare a marilor succese ale puterii otomane, l-a determinat să-și 
reorienteze politica externă spre Ungaria regelui Sigismund de  Luxemburg, la fel de amenințată ca și 
Țara Românească de expansiunea otomană. Alianța cu Ungar ia s-a încheiat pe baza recunoașterii 
stăpânirii domnului Țării Românești în Almaș și Făgăraș , în sudul Transilvaniei, cu titlul de feud, și în 
Banatul de Severin.” 
(M. Bărbulescu, D Deletant, K. Hitchins , Ș Papacostea , P Teodor, IstoriaRomâniei)    
 
C. „Desfășurată precumpănitor în cadrul creat de acțiuniea Ung ariei, Poloniei și Imperiului Otoman, 
politica externă a lui Ștefan cel Mare a fost un efort const ant de a emancipa Moldova de sub tutela lor, 
de a-i reîntregi teritoriul amputate în deceniile precedente de  „protectorii” străini ai pretendențior la 
domnie și de a preîntâmpina primejdiile care pândeau țara la orizont. (...). Adus la domnie de forțele care 
și întrecut se străduiseră, în repetate rânduri, să desprindă M oldova din legătura cu Polonia, pentru a o
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza judeteana

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A. „În Atena Adunarea poporului devine acum puterea legislativă 
supremă. Solon nu a admis însă ca poporul să rezolve singur toate chestiu nile. 
El a înfiinţat un sfat special, alcătuit din 400 de persoane, pentru a d iscuta în 
prealabil legile. Poporul nu avea altceva de făcut decât să aprobe sau  să 
respingă proiectele de legi propuse. Cu toate acestea, Adunarea poporului a 
exercitat o mare influenţă, deoarece de ea depindea alegerea înalţilor demnitari 
ai statului. La adunarea poporului puteau participa numai cetăţenii aten ieni cu 
drepturi depline. Sclavii, femeile şi metecii [străinii] nu aveau acces la Adunarea 
poporului. 
Respectarea legilor şi sup ravegherea modului de aplicare a lor erau 
încredinţate areopagului*.”   
                                                               (Plutarh, Oameni iluştri ai Greciei) 
 
*instituţie supremă, cu rol de judecată şi control la Aterna, în secolul al VII -lea-al 
VI-lea î.Hr. 
 
B.„Au fost trimişi la Atena (...) împuterniciţi din partea republicii romane, cu 
misiunea de a cerceta faimoasele legi ale lui Solon şi pentru a cunoaşte 
instituţiile şi legislaţiile Atenei şi ale celorlalte cetăţi greceşti. (...) Decemvirii* au 
poftit pe toţi cetăţenii să vină şi să citească legile alcătuite de ei şi afişate în  
forum pe care ei le pun la îndemâna întregului popor, pentru binele, fericirea  şi 
propăşirea statului, familiilor şi urmaşilor lor (...) De aceea, toţi cetăţenii t rebuie 
să cumpănească bine în mintea lor fiecare lege şi fiecare articol în parte şi să -şi 
dea apoi părerea, şi ceea ce li se pare lor că nu a fost bine gândit şi întocmit sau 
a întrecut măsura să aducă la cunoştiinţa întregii obşti.”  
                                                                                 (Titus Livius, Ab urbe condita) 
 
*comisie alcătuită din zece persoane,  aleasă la conducerea statului în an ul 451 
î.Hr.  
 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Menţionaţi, pe baza textelor A şi B  câte o informaţie referitoare la rolul 
legislativ al cetăţenilor.                                                                   6 puncte 
2. Precizaţi, pe baza textelor A şi B, câte o instituţie cu rol de a elabora 
legile.                                                                                              6 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza judeteana

SUBIECTUL I        (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos : 
A.   ,,Originile sistemului democratic grecesc trebuie căutate în formele de guvernare colectivă ale 
polis-ului, forme care s-au consolidat în decursul secolului al VI-lea î.Hr. Într-adevăr, prima, din câte 
se știe, constituție adevărată a Atenei – cea dată de Solon în 594 î.Hr – și care a rămas în vigoare 
timp de 86 de ani, deci de -a lungul aproape a întregului secol, avea un caracter democratic cert. Dar, 
totodată, prevederile ei făceau multe concesii clasei oligarhilor. Conducătorul mișcării democratice 
ateniene, pe nume Clistene, după ce a ajuns la putere (508 î.Hr.) a modificat în sens democrat radical 
constituția lui Solon. Aceste reforme au făcut din Clistene fondatorul democrației ateniene. (...) A 
instituit Consiliul celor 500, din care făceau parte, prin tragere la sorți, câte 50 de membri din fiecare 
trib. Adunarea Poporului a fost investită cu drepturi suverane.(...) Spre a -și apăra reformele – în 
primul rând contra eventualității tiraniei – a instituit ostracismul, procedură exclusiv ateniană. Cel 
care a luptat timp de 30 de ani pentru democratizarea statului atenian a fost Pericle (cca. 500 -429 
î.Hr), adevăratul conducător al Atenei în calitate de strateg. Culmea atinsă în timpul său de regimul 
democratic, de economia, de cultura și arta ateniană a justificat denumirea acestei epoci de <secolul 
lui Pericle>.'' 
                                                                         (Ovidiu Drimba, Istoria culturii și civilizației)  
 
B.     „Sub conducerea lui Pericle democraţia ateniană a parcurs ultima etapă din evoluţia ei (...). 
Exercitarea drepturilor politice, adică faptul de a lua parte la adunarea poporului, de a face parte din 
consiliu ori din tribunalul popular, nu era însoţită de acordarea nici unei indemnizaţii; la fel se 
întâmpla cu exercitarea magistraturilor. Pentru reprezentanţii claselor populare era un dezavantaj, 
căci mulţi dintre ei – începând cu ţăranii din Atica, care aveau una sau două zile de mers pentru a 
ajunge în capitală – părăseau şedinţele acestor organisme, lăsând câmp liber celor mai bogaţi. Pentru 
a corecta efectele acestor inegalităţi, Pericle a stabilit un sistem de indemnizaţii zilnice, care trebuia 
să permită celor mai săraci să fie judecători, magistraţi, membri în bulé. (...) Democraţia antică nu a 
cunoscut, de fapt sistemul reprezentativ. Instituţia deţinătoare a pu terii poporului este adunarea 
(Ecclesia). Puterile sale nu sunt nelimitate, în sensul că legile votate de ea trebuie să fie conforme cu 
legile deja în vigoare. Dar este implicată în toate problemele vitale ale cetăţii. Ea votează legi şi 
decrete, decide asupra războiului şi păcii, alege magistraţii cei mai importanţi, fixează în liniile sale 
generale conducerea operaţiilor militare.”                  (Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei)
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 10-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A. „Imensa majoritate a englezilor nu poate admite ca regele să facă prozeliţi sau să încerece să readucă 
Biserica din Anglia sub autoritatea romană. Dealtfel burghezia este violent ostilă oricărei încercări de 
absolutism. (...) Ea în scrie pe drapelele pe care le flutură în 1688 Pentru un Parlament liber, pentru religia 
protestantă. In ianuarie, Parlamentul declară tronul vacant şi îi oferă Mariei şi lui Wilhelm devenit Wilhelm  
III, de comun acord, cu condiţia să jure că va respecta Declaraţia Drepturilor , text rezumând drepturile 
recunoscute englezilor (...). In special interzice regelui suspendarea legilor, dispensarea executării lor, 
erijarea unei jurisdicţii excepţionale. (...) Desigur, suveranul se bucură totuşi de o influenţă considerabilă, 
căci el numeşte ofiţerii în armată şi marină şi chiar pe toţi înalţii funcţionari. Dar puterea sa este limitată. 
(...) Parlamentul este cel care votează lista civilă regală; care reglementează succesiunea la tron (...). 
Cabinetul nu este decât o emanaţie a Parlamentului...”. 
(Suzanne Pillorget, în Istoria Universală) 
 
B. „[In Franţa] începând cu decretele din august  şi cu Declaraţia drepturilor, au avut loc schimbări 
fundamentale, care au suprimat majoritatea instituţiilor fostului regim. (...) 
Cea mai faimoasă dintre instituţiile abandonate a fost cea a monarhiei, abolită în 1792. Schimbarea nu 
avea să dureze,  întrucât monarhia a revenit  (...) deşi nu mai era aceeaşi c u cea din 1789. Atribuţiile sale 
urmau să fie limitate, în special  de o adunare aleasă, care avea dreptul să voteze legi. Adunările care au 
funcţionat în timpul revoluţiei nu erau tocmai democratice, de vreme ce după primele adunări , votul a fost 
încredinţat unei mici minorităţi de proprietari. Totuşi, legislativul ales prin vot avea să fie una dintre 
schimbările permanente aduse de revoluţie. 
Reformele Adunării Constituante s -au dovedit a fi, în ansamblu, cele mai radicale şi mai durabile din 
revoluţie. (...) Deosebirile legale dintre stări au dispărut, ca şi privilegiile nobililor, ale bisericii (...). Biserica 
a fost drastic transformată de pierderea dijmei şi a pământurilor sale. (...) A fost deschis accesul pe bază de 
merit în cariera administrativă, în cea militară şi în cea bisericească.” 
(Duncan Townson, Franţa în revoluţie) 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Precizaţi, pe baza textului B, o prevedere referitoare la sistemul electoral.                                4 puncte 
2. Menţionaţi, pe baza textelor A şi B, o asemănare referitoare la consecinţele revoluţiei asupra instituţiei 
monarhiei şi selectaţi din texte câte o informaţie prin care să susţineţi asemănarea menţionată. 7 puncte 
3. Menţionaţi, pe baza textelor A şi B, câte o informaţie referitoare la Biserică.                             6 puncte 
4. Precizaţi, pe baza textului B, modalitatea în care se realizează promovarea în funcţiile militare.3 puncte  
5.  Prezentaţi rolul Parlamentului, folosind două informaţii din textul A.                                         5 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 10-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
A. „După patru ani de numeroase dificultăţi financiare, teritoriale şi constituţionale, Statele Unite 
au elaborat, în septembrie 1787, o Constituţie care se baza pe separarea puterilor, conferind  
conducerea puterii executive unui preşedinte ales pentru o perioadă de patru ani şi puterea 
legislativă celor două camere: Camera Reprezentanţilor şi Senatul; conferind în fine, 
conducerea puterii judiciare unei Curţi Supreme, formată din nouă membri inamovibili. 
Mai mult decât s -a spus, Revoluţia Americană are o importanţă foarte mare. Pentru prima 
oară, ideile filosofilor au condus la un text constituţional în care ideile iluminişti lor capătă 
realitate. Pe de altă parte, abolirea oricărei urme de regim feudal, dezv oltarea sufragiului 
universal, <desinstituţionalizarea> Bisericilor sunt fenome politice de o foarte mare importanţă.”   
(François - G. Dreyfus, Istoria universală, volumul III) 
 
B.„Constituţia din 1791 instaurează o monarhie constituţională după modelul britanic, cu 
separarea puterilor în stat (...) Primele alegeri bazate pe sufragiul cenzitar desemnează pentru 
doi ani o Adunare legislativă independentă faţă de rege, care nu are dreptul să o dizolve. Ea 
este însărcinată să voteze legile şi să-i controleze pe miniştri. Puterea executivă est e 
încredinţată regelui, declarat scutit de responsabilitate şi inviolabil.(...) Între ani i 1789 şi 1791, o 
societate nouă se naşte în Franţa. O societate inspirată de principiile iluministe şi care duce la  
prăbuşirea monarhiei absolute (...). Destrămarea societăţii împărţite pe ordine din Vechiul 
Regim, cu şirul său de privilegii şi inegalităţi, face loc unei societăţi în care i ndividul este rege şi 
în care egalitatea juridică - nu însă şi cea socială - este deja stabilită.” 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei) 
 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Menţionaţi, pe baza surselor A şi B, câte o informaţie referitoare la adunările legislative. 
           4 puncte 
2. Menţionaţi, pe baza surselor A şi B, câte o informaţie referitoare la  alegerea adunărilor 
legislative.          4 puncte 
3. Menţionaţi, pe baza surselor A şi B, o deosebire referitoare la puterea executivă şi selectaţi 
câte o informaţie din fiecare sursă prin care să susţineţi deosebirea menţionată. 
8 puncte 
4. Formulaţi, pe baza  surselor A şi B, o opinie referitoare la principiile iluministe şi selectaţi 
câte o informaţie din fiecare sursă prin care să susţineţi opinia menţionată. 9 puncte 
5. Prezentaţi un fapt istoric desfăşurat în secolul al XVII -lea care are drept consecinţă 
promovarea „modelului britanic”, la care se referă sursa B.   5 puncte 
6. Prezentaţi o altă asemănare şi o altă deosebire, referitoare la Revoluţia Americană şi  cea 
Franceză, în afara celor la care se referă sursele.    10 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza nationala

Subiectul I(40 de puncte) 
Cititi cu atentie textele de mai jos: 
A. “Dorita de (presedintele S.U.A,Woodrow) Wilson,bazata pe un compromis intre conceptiile 
idealiste dar totodata pragmatice ale anglo-saxonilor si proiectul francez (…),Societatea 
Natiunilor a demonstrate foarte curand ca are puteri limitate.Desigur,pactul inclus in tratate de 
negociatorii de la Versailles proclama in caz de conflict intre statele semnatare ,necesitatea 
dezarmarii si a arbitrajului realizat de Adunare sau de Curtea Internationala de Justitie de la 
Haga .(…).Dar absenta Statelor Unite in toata aceasta perioada interbelica ,cea a URSS pana in 
1935,regula unanimitatii si lipsa unei forte internationale (…) inoperante.                                                                                                             
               A existat totusi (…)  un <spirit pacifist al Genevei > bazat pe respectul dreptului (…) 
care guvernase dintotdeauna relatiile dintre state .In spiritul acestui principiu (…),(a fost propus 
in anul 1924) un proiect cunoscut sub numele de < Protocolul de la Geneva> si a carui noutate o 
constituie recurgerea la arbitrajul obligatoriu .Orice diferend international trebuia supus judecatii 
Curtii Permanente de Justitie sau arbitrajului Societatii Natiunilor .Statul care refuza un astfel de 
sprijin ar fi considerat agresor si ar trebui sa suporte sanctiuni inclusiv militare(…). 
             Protocolul a fost semnat de zece state dintre care Cehoslovacia si Franta. Dar opozitia 
Marii Britanii duce pana la urma la esecul acesteia.” 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei ) 
B. “ Cea de a doua etapa a acestei apropieri (franco -germane) este Tratatul de la Locarno din 16 
octombrie 1925 ,prin care Marea Britanie,Italia si Germania (…) se angajeaza sa respecte statu -
quoul granitelor franceze si belgiene.De fapt,Germania nu face decat concesiuni minore,intrucat 
la aceasta data nu poate porni in vest un razboi revansand;dar se fereste  sa-si garanteze granitele 
rasaritene,a caror revizuire o urmareste:or,tocmai acolo se afla un real pericol de razboi pentru 
Franta,din cauza aliantei  sale cu Polonia.