Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. „Un organism statal cu o organizare complexă, avându -l drept conducător ( dux) pe Menu 
Morout, care își moștenea stăpânirea de la bunicul său Morut, era delimitat de râurile Tisa, Mureș și 
Someș, hotarul său răsăritean fiind pădurea Igfon, care îl despărțea de «țara ultrasilvan ă». 
Reședința lui Menumorut se afla în cetatea Biharea […]  a cărei existență în această epocă a fost 
confirmată fără echivoc de cercetările arheologice. În afara acesteia, Anonymus menționează și alte 
asemenea cetăți (castrum Zotmar, castrum Zyloc), care, alături de așezările și fortificațiile identificate 
pe teren, completează tabloul unei stabilități aflate într-un neîndoielnic proces de maturizare. Situată 
în plină câmpie a Tisei, țara lui Menumorut era locuită de diferite populații, fapt  pentru care 
Anonymus arată că armata acestuia era alcătuită din «soldați adunați din diferite neamuri». […] 
Situat în zona de contact dintre ariile de influență ale Bulgariei și Moraviei Mari, avantajat de 
redutabila forță militară de care dispunea și de controlul exercitat asupra unui important segment al 
comerțului cu sare, Menumorut își cucerise însă spre sfârșitul secolului al IX-lea, o poziție care nu 
trădează existența nici unui raport de subordonare față de cele două puteri care își disputau controlul 
asupra Câmpiei Panonice.”    
 (Ioan Aurel-Pop, Ioan Bolovan, Istoria României) 
 
B. „Un asemenea organism statal ( terra), menționat de cronicar corespunde pe deplin ca 
teritoriu, marii concentrări de așezări constatate în nord -vestul Transilvaniei, conducătorul său (dux) 
se numea, potrivit aceluiași cronicar, Menumorut și își avea reședința în cetatea Biha rea […]. La 
tratativele pe care le are cu solii lui Arpad, Menumorut le spune acestora să t ransmită ducelui 
Ungariei că […] el nu va ceda din pământul lui «nici cât un deget deoarece această țară o are 
moștenire de la strămoșul său, iar acum, grație stăpânului său, împăratul din Constantinopol, nimeni 
nu poate să-i smulgă țara din mâinile sale» […]. Inițial, Menumorut i-a respins pe unguri dincolo de 
Tisa […]. La începutul secolului al X- lea însă, secuii, după ce se aliază cu ungurii, trec peste râul 
Criș și participă alături de aceștia la asediul cetății Biharea (castrum Byhor). Asediul a durat 13 zile, 
iar luptele au fost crâncene, cronicarul amintind pentru prima dată pierderile suferite, atât de către 
oastea lui Menumorut cât și de unguri și de secui.”    ( Istoria Românilor) 
 
C. „După cum rezultă din cronici, ducatul lui Menumorut va rămâne până la începutul 
secolului al XII-lea în stăpânirea moștenitorilor familiei arpadiene și […], în împrejurări necunoscute, 
[…] alipit la voievodatul bănățea n, probabil de Ahtum. […] La 2 iunie 1247, regele Bela al IV-lea 
permitea cavalerilor ioaniți să transporte sare spre părțile dintre Bulgaria , Grecia și Cumania «să 
scoată sare din orice ocnă din Transilvania de unde le va fi mai ușor», menționându-se cu acest prilej, 
nave mari și mici pentru transportul sării. […] 
 Într-adevăr, pentru a ieși din criza profundă ce atinsese regatul […]  regele Bela al IV-lea al 
Ungariei, ca odinioară, tatăl său, în 1211, a crezut că poate îndrepta lucrurile, cel puțin în ceea ce 
privește ținutul de margine de la Severin apelând la […] așa numiții cavaleri ioaniți. Printre condițiile 
și prin rânduielile diplomei din 1247 impuse cavalerilor sau convenite cu regele, în vederea intrării în 
posesiune, actul enumeră următoarele: jumătate din foloasele, veniturile și slujbele din Țara 
Severinului și din cele două cnezate menționate ale lui Ioan și Farcaș, se cuvin regelui, cealaltă 
jumătate revenind cavalerilor […]. Cavalerilor ioaniți li se conceda «toată Cumania, de la râul Olt și 
Munții Transilvaniei […]  în afară de țara lui Seneslau, pe care am lăsat -o acelora, așa cum au 
stăpânit-o și până acum». Regele Bela al IV-lea s-a văzut constrâns de împrejurările de moment să 
țină seama de realități social-politice românești de mult constituite și consolidate. Erau cel puțin două 
puteri locale între care și cea condusă de Seneslau, peste care regele arpadian nu a putut trece. ” 
           ( Istoria Românilor)