Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza nationala

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. „Deși mișcarea condusă de Tudor Vladimirescu nu a durat mult, obiectivele pe care și -a 
propus să le atingă își aveau sorgintea în experiența istorică recentă a poporului r omân. 
Proclamarea dreptului la autodeterminare întruchipa voința generală de eliberare de sub dominația 
turcească și fanariotă [...]. În ciuda înăbușirii acestei răscoale, mișcarea pentru indepen dență și 
curentul reformator politico-economic și-au urmat cursul nestrămutat. [...] 
O altă problemă nerezolvată se referea la rolul Rusiei. Noul țar, Nicolae I (18 25-1855), era 
hotărât să apere cu orice preț interesele Rusiei în Principate; în 1826 el l -a silit pe sultanul turc să 
semneze Convenția de la Akkerman. Prevederile acesteia reafirmau prerogativele Rusiei ca 
«putere protectoare» și cereau domnilor, boierilor și Porții să respecte «observațiile» 
ambasadorului rus de la Constantinopol. Guvernul rus părea decis să scoată complet Principatele 
de sub suzeranitatea otomană, deoarece a solicitat domnilor și boierilor să elaboreze un 
regulament general, în scopul reorganizării, în plan intern, a administrației politice și a vieții 
economice. [...] 
În ansamblul lor, Regulamentele Organice au deschis calea unor profunde transformăr i în 
Principate. [...] De asemenea, ele au grăbit momentul unirii Moldovei cu Țara Românească, prin 
crearea, în cele două țări, de instituții politice aproape identice și prin garantarea  cetăț eniei 
comune pentru locuitorii lor.“ 
( M. Bărbulescu, D. Deletant, K. Hitchins, Ș. Papacostea, P. Teodor, Istoria României) 
 
B. „Principatele dunărene nu mai puteau fi cârmuite cu elemente care pierduseră complet 
încrederea Porții; ea a revenit, după 110 ani de regim fanariot, la domnii au tohtoni, numind în 
Moldova pe Ioniță Sandu Sturdza, iar în Țara Românească pe Grigore Ghica. [...] D omnia 
moldoveană a lui Ioniță Sandu Sturza (1822 -1828) a oferit cadrul pentru manifestarea voinței de 
putere a micii boie rimi. Obiectivele ei și -au găsit expresia în proiectul de constituție zisă a 
«Cărvunarilor» (aluzie la societatea revoluționară secretă italiană a carbonarilor)  în care A.D. 
Xenopol a văzut „cea dintâi manifestare politică a cugetării liberale”, întrucât î n textul ei se formula 
fără echivoc „principiul constituțional: domnia legilor, în înțelesul că autoritatea domnu lui era 
limitată și subordonată organismului reprezentativ – Sfatul obștesc [...]  
Victoria protipendadei a fost asigurată și de înțelegerea turco -rusă fixată prin Convenția de 
la Akkerman (1826). Acordul confirma restabilirea domniilor pământene, stabilea al egerea 
domnilor de D ivan și fixa durata domniei la șapte ani; rolul Rusiei [ca putere protectoare]  era 
consolidat; se prevedea elaborarea unor regulamente generale care să amelioreze situația  celor 
două principate prin reorganizarea sistemului de conducere și administrație.” 
 (Florin Constantiniu, O istorie sinceră a poporului român ) 
 
C. „Războiul ruso -turc de la 1828- 1829, încheiat prin pacea de la Adrianopol, a avut 
însemnate urmări pentru țară, așezând relațiile cu Poarta pe baze cu totul noi, î ntărindu-i 
autonomia, desființând raialele și monopolul comercial turcesc, scoțându -le practic din sfera de 
dominație politică și economică a Imperiului. Tratatul prevedea de asemenea reorga nizarea 
neîntârziată a administrației lor interne pe temeiul unor Regulamente Organice [...]. 
Din punct de veder e extern, principala schimbare introdusă prin tratatul de la Adrianopol, 
legiferată apoi de Regulamente, a fost introducerea protectoratului rusesc. Sultanul a r ămas 
suzeranul nominal, dar adevăratul stăpân al Principatelor a devenit țarul. Influența rusă a crescut și 
mai mult prin introducerea în Regulamente, în ciuda opoziției Adunărilor Obștești,  a așa -numitului 
«articol adițional», care dădea dreptul Petersburgului să se opună oricărei reform e interne dacă o 
socotea în defavoarea Rusiei.”                    
(Vlad Georgescu, Istoria românilor de la origini până în zilele noastre)