Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza nationala

SUBIECTUL I           (40 de puncte) 
Citiți, cu atenție, sursele de mai jos: 
A. „Partidul a acționat cu rapiditate pentru a transforma România, urmând modelul  sovietic și 
folosind normele și practicile staliniste. Naționalizarea întreprinderilor industriale, a bă ncilor și a 
societăților de asigurări, a minelor și întreprinderilor de transport în iunie 1948 nu numai  că a 
permis introducerea planificării centralizate cantitative, ci și distrugerea bazei  economice a celor 
stigmatizați ca dușmani de clasă. Confiscând micile proprietăți agricole și amenințându -i pe 
proprietari fără înconjur, comuniștii au impus agriculturii probleme din ce în ce mai complexe. La  2 
martie 1949, proprietatea asupra pământului a fost luată complet din mâinile particularilor. Aceasta 
a permis lichidarea rămășițelor fostei clase moșierești și a chiaburilor, echivalent al termenului 
sovietic „kulak”, definind „țăranii înstăriți”, aceia care angajau forță de muncă indiferent de mărimea 
proprietății lor. “       (D. Deletant, România sub regimul comunist) 
  
B. „Pentru doctrinarii partidului, atât comuniști cât și socialiști, actul de la 11 i unie 1948 a 
reprezentat principala acțiune revoluționară și a fost , prin urmare, înfățișată ca adevăratul punct 
dialectic, „pragul” la care coloana vertebrală a vechii societăți a fost ruptă. Hotărârea care a 
anunțat-o a subliniat că naționalizarea va lichida contradicția creată de faptul că „clasa muncitoare” 
își asumase deja controlul puterii politice a țării, dar nu deținea și controlul economiei. Această 
acțiune avea să grăbească înaintarea către socialism, întărind astfel independența economică și 
politică a țării și punând capăt capitalismului de stat. […] Însă mai presus de toate, ea va înlătura 
ultimul obstacol din calea viitoarei planificări economice, singura care pute a conduce la progresul 
economic, la lichidarea subdezvoltării și înapoierii economice. Se susține că odată cu 
naționalizarea terenul era pregătit în vederea noii politici economice comuniste.”   
        (Ghiță Ionescu, Comunismul în România) 
 
C. „O consecință a campaniei masive de industrializare, sub Gheorghiu-Dej, fusese crearea a ceea 
ce putea fi numită o clasă mijlocie de tehnicieni, oameni de știință și economișt i. Capacitatea noii 
clase de a exprima un interes de grup era legată de măsura în care cond ucerea de partid era 
pregătită să slăbească monopolul planificării centralizate […]. Cu toate acestea, orice și oricâte idei 
reformiste ar fi putut avea Ceaușescu, acestea au fost abandonate de către el în 1967. A fost 
menținut controlul rigid al Comitetului Central asupra planificării centralizate, suf ocând astfel orice 
părere pe care tehnocrații ar fi putut-o formula pentru influențarea politicii. […] 
În lumina admirației lui Ceaușescu pentru Stalin, nu este surprinzător faptul că pol itica 
economică a fost caracterizată de obsesia pentru industrializare și opoziția totală față de orice 
formă de proprietate privată. În consecință, Ceaușescu a fost cu atât mai iritat de faptul că 
promotorul reformelor economice în blocul răsăritean, în 1985, avea să fie noul l ider sovietic, 
Mihail Gorbaciov și, ca atare, la ședința Comitetului Central  din noiembrie 1985, și -a exprimat 
opoziția implacabilă față de schimbare. “ 
 (M. Bărbulescu, D. Deletant, K. Hitchins, Ș. Papacostea, P. Teodor, Istoria României) 
 
D. „Economia românească este, fără îndoială, cea mai strict centralizată și rigid plan ificată 
economie din întreg lagărul socialist, o situație care generează ineficiență, lipsă de flexibilitate, 
care descurajează inițiativele. Accentul excesiv pus pe dezvoltarea industriei grele a creat u n 
dezechilibru economic care face ca pe hârtie țara să arate bogată, dar cu prețul sărăcirii populației. 
În mod paradoxal, fabricile industrializării socialiste, în loc de a produce bogăție, produc sărăcie. 
Pe de altă parte, chiar și dezvoltarea industrială pare să fi ajuns la un punct mort, m etodele prin 
care a fost realizată până acum transferul forței de muncă din agricultură în industri e, creditele 
occidentale, acumularea forțată pe seama consumului, sleindu-se treptat.“ 
(Vlad Georgescu, Istoria românilor. De la origini până în zilele noastre) 
Pornind de la aceste surse istorice, răspundeți următoarelor cerințe: 
1. Menționați, din sursa A, o acțiune referitoare la proprietate și o consecință a acesteia, din 
sursa B.           4 puncte