Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza judeteana

SUBIECTUL I                                                                                                                    (40 puncte)
 
Citiți cu atenție sursele de mai jos : 
Sursa A . „ Dinastia a XVIII- a inaugurează perioada Regatului Nou (1650? -1085 î.hr), odată cu o 
hotărâtă politică de expansiune înspre regiunile Asiei Mici. Ceea ce caracterizează acestă perioadă este 
militarismul. Regii acestor dinastii par a- și fi descoperit o adevărată vocație războinică, un orgoliu de 
cuceritori  și un gust de a acumula cât mai multe prăzi și prizonieri. Tuthmois III (1504-1450 î.hr) în 
lunga sa domnie, poartă nu mai puțin de 17 războaie, în Siria, altele în Fenicia, Nubia și Palestina, 
întinzându-și autoritatea necontestată până la țărmurile Eufratului și impunând țărilor supuse tributuri 
grele. Niciodată Egiptul nu ajunsese la o asemenea putere, opulență și strălucire -despre care ne dă o 
imagine grandiosul templu al lui Amon din Karnak. ( …) 
  ( ….) Faraonul Ramses al II-lea (…) în ambiția sa de a recuceri Siria s -a ciocnit de puterea 
militară a hitiților. I-a învins în bătălia de la Kadeș, dar a preferat  să încheie pace (1284 î.Hr), când s-a 
ivit alt dușman, mai periculos asirienii.  Spre a asigura liniștea țării el a căutat, printr -o perseverentă și 
abilă politică diplomatică, să stabilească un  eficace joc de alianțe. (…)  Urmașii lui Ramses al II -lea 
vor rezista un timp cu suc ces. Dar în curând grave tulburări interne, mișcări populare și conspirații de 
palat, vor aduce țara –  în timpul neînsemnaților regi ai dinastiei  a XXI -a (1085-945 î.Hr) într-o stare 
de decadență. Cu aceasta, epoca Regatului Nou a luat sfârșit.” 
                                                                           (Ovidiu Drîmba, Istoria culturii și civilizației, Vol. I) 
 
Sursa B. „Sub conducerea lui Pericle democraţia  ateniană a parcurs ultima etapă din evoluţia ei (...). 
Exercitarea drepturilor politice, adică faptul de a lua parte la adunarea poporului, de a face parte din 
consiliu ori din tribunalul popular, nu era însoţită de acordarea nici unei indemnizaţii; la fe l se 
întâmpla cu exercitarea magistraturilor. Pentru reprezent anţii claselor populare era un dezavantaj, căci 
mulţi dintre ei – începând cu ţăranii din Atica, care aveau una sau două zile de mers pentru a ajunge  în 
capitală – părăseau şedinţele acestor organisme, lăsând câmp liber celor mai bogaţi. Pentru a corecta 
efectele acestor inegalităţi, Pericle a stabilit un sistem de indemnizaţii zilnice, care trebuia să p ermită 
celor mai săraci să fie judecători, magistraţi, membri în bulé. (...)”. 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei) 
 
Sursa C . „În epoca regală, puterea aparține regelui, fără nici o restricție: autoritatea militară, 
privilegiul de „a împărți dreptatea”, de a convoca adunarea poporului și de a -i supune moțiunile și 
totodată  întreaga răspundere a relațiilor cu zeii. Totuși, rege „de drept divin”, Romulus se înconjurase 
de un consiliu format din patres, senatul, și avea obiceiul de a reuni poporul în adunări (…) În cele din 
urmă s-a luat hotărârea ca reg ele să fi e numit de popor și ca această numire să fie ratificată d e senat.