Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I                                                                                                                                        (40 de puncte )
 
Citiți cu atenție următoarele surse istorice: 
 
A. „Greutățile Primului Război Mondial marchează profund culturile europene din perioada interbelică, în 
mod direct prin evocarea acestuia și indirect prin perceperea unei profunde crize de civilizație care repune 
în discuție valorile umane. Rezultatul este refugierea în vis, irațional sau estetism și definirea caracterului 
absurd al lumii care dau naștere [...] căutărilor suprarealiste ce explorează inconștient ul sau afirmă rii 
expresioniste a personalității artistului detașat de lumea exterioară. [Suprar ealismul și expresionismul], 
deschizătoare de drumuri, nu pot totuși să eclipseze importanța mișcării neo -clasice a «reîntoarcerii la 
ordine» care marchează toate domeniile vieții intelectuale și artistice [...]. 
Începând din anii treizeci, tendința către căutările estetice favorizează angajar ea intelectualilor în luptele 
politice marcate de atracția pe care o exercită asupra lor totalitari smul comunist și fascist. Ori tocmai 
aceste regimuri au încercat să pună sub control viața intelectuală [...]. În sfâr șit, între cele două războaie, 
apare și se dezvoltă o cultură de masă în care presa, magazinele, benzile desenate, varietățile ocupă un loc 
important, activitățile principale ale epocii rămânând totuși sportul și cinematograful.”      
                                             (Berstein, S., Milza, P., Istoria Europei) 
B. „Începând cu anul 1914, Europa a parcurs o lungă perioadă de crize militare și socio-economice. Șocul 
acestor evenimente a determinat căderea unui număr de guverne democratice, altele fiind supuse la grele 
încercări. Această perioadă de criză, și în special groaznicul măcel din timpul Marelui Război, au afectat 
profund arta și gândirea europeană [...]. Artele din această perioadă au fost influența te de starea generală 
de disperare, precum și de evenimentele speciale care au marcat- o. În 1918, un grup de autori și artiști a 
inițiat o campanie de exprimare a absurdului sub semnul căruia se desfășura existența umană. Pentru a -și 
reliefa punctul de vedere, ei au mers până acolo, încât au dat curentului un nume fără sens, D ada. 
Dadaiștii țineau discursuri și creau opere artistice și literare intenționa t neinteligibile. În mod paradoxal, 
dadaismul conținea un mesaj extrem de clar, și  anume că membrii acestei elite protestau împotriva lipsei 
de umanism a epocii în care trăiau [...]. Condițiile tragice ale războiului și grava criză economică au  
distrus state europene, dar în același timp au favorizat crearea unor opere capitale, atât în artă cât și în 
literatură. O mare parte a celor mai reprezentative creații literare ale secol ului XX au apărut în anii ’20 și 
’30, ca reacție a scriitorilor la gravele probleme ale epocii.”                                             (Barber, J., Istoria 
Europei moderne) 
                                                  
C.  „În atmosfera de după război și de după revoluția din Octombrie, sau, încă și ma i mult, în epoca 
antifascistă din anii ’30 și ’40, stânga și adesea stânga revoluționară a fost cea care a atras avangarda.  
Într-adevăr, războiul și revoluția au politizat mai multe mișcări nepolitice de av angardă foarte cunoscute 
în Franța și Rusia [...]. După cum influența lui L enin a adus înapoi marxismul în lumea occidentală ca 
unica teorie și ideologie importantă a ideologiei sociale, tot așa a asigurat transformarea avangardelor în 
ceea ce național-socialiștii au numit, fără să greșească, bolșevism cultural [...]. Dadaismul era în favoarea 
revoluției. Succesorul lui, suprarealismul, a întâmpinat dificultăți numai când a trebuit să decidă pentru ce 
tip de re voluție era, majoritatea sectei alegându-l pe Troțki în defavoarea lui Stalin. [...] Gropius, Bru no 
Taut, Le Corbusier, Hannes Meyer și întreaga brigadă Bauhaus i -au acceptat pe sovietici - e drept, într- o 
perioadă în care marea recesiune [economică din Europa] făcea Uniunea Sovietică să fie atrăgătoare nu 
numai din 
punct de vedere strict ideologic, ci și profesional pentru arhitecții occidentali.”             
                                                                                                               (Hobsbawm, E. Secolul extremelor)    
 
1