Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza judeteana

SUBIECTUL I         (40 de puncte) 
Citiți, cu atenție, sursele de mai jos: 
 A. „Politica de aneantizare a Bisericilor, care abia după destalinizare se va domoli în 
majoritatea ţărilor, constituia pivotul unei acţiuni mai ample de deculturalizare a societ ăţii civile. 
Obiectivul era - şi aici, după modelul sovietic - înlocuirea «cultu rii burgheze» cu o «cultură 
socialistă». [...] În România, zelosul Mihai Roller supraveghează rescrierea manualelor de istorie în 
conformitate cu ideile marxist- leniniste, având misiunea de a sublinia legăturile istorice cu Rusia. 
Din biblioteci şi librării sunt eliminate toate cărţile de inspiraţie burg heză. Scriitorii, profesorii și 
ziariștii nu mai pot scrie de acum decât sub controlul cenzurii. Deşi multe personali tăţi din lumea 
culturală acceptă să se supună şi să colaboreze cu noul regim, alţii refuză şi îşi pierd astfel funcţiile 
oficiale. Chiar şi aşa, reduşi la inacţiune, aceşti intelectuali rămân suspecţi şi devin primele victime 
ale campaniilor de represiune. [...] Anumiţi scriitori, acuzaţi de «discuţii ostile» şi de trimiterea unor 
manuscrise în Occident, sunt arestaţi şi judecaţi în procese -spectacol, menite să intimideze 
intelighenţia. Asemenea Partidului Comunist Sovietic, partidele comuniste vor să controleze tot, să 
domine tot: literatura, istoria, artele şi chiar ştiinţele, luându -i sistematic pe sovietici ca referinţă şi 
model.“    (Jean-François Soulet, Istoria Europei de Est de la al doilea război mondial până în prezent) 
 
B. „Instaurarea regimului «democrat-popular» [în România] a adus modificări grave şi culturii 
naţionale. Şi în acest domeniu a fost imitat modelul sovietic. Obiectivul principal al  «politicii» 
culturale a fost înlocuirea cât mai rapidă a valorilor tradiţional e, printr-un nou sistem bazat pe 
ideologia marxist-leninistă, care avea ca scop formarea «omului nou». De acum statul şi guvernul 
român şi -au îndreptat eforturile spre făurirea unei culturi socialiste, care însemna anihilarea 
identităţii naţionale. Din toate bibliotecile au fost scoase tipăriturile cu conţinu t antisovietic, fascist, 
hitlerist, legionar, rasist, şovin, reacţionar, monarhic, social -democrat şi antimuncitoresc. [...] 
Cenzura totală sau parțială a autorilor începuse în iulie 1946, când au fost retrase circa 2000 de 
titluri de cărți, reviste etc.[...] În toată țara au luat ființă noi  teatre, opere (un progres notabil pentru 
că erau subvenționate de stat), de pildă: teatre de stat în orașele Arad, Oradea,  Brăila, Constanța 
etc. [...] Se jucau mai întâi piese rusești, apoi „O scrisoare pierdută” pentru a se arăta decăderea 
burgheziei române.”               (Nicoleta Ionescu-Gură, Stalinizarea României) 
 
C. „În 1948, Biserica Română Unită a fost lichidată de regimul «democrat-popular». În această 
acțiune, autoritățile de la București au urmat indicațiile Kremlinului [...]. Î n 1948 începea presiunea 
ideologică a regimului, «teoria marxist -leninist-stalinistă fiind impusă în toate formele de 
învăţământ, în întreaga viaţă culturală: presă, teatru, radio şi sectorul editorial . Circulația presei şi 
a cărţii occidentale a fost interzisă, iar emisiunile de radio bruiate . Ofensiva s-a abătut şi asupra 
institutelor culturale occidentale care mai functionau în România». Închiderea acestor institute 
culturale a preocupat conducerea partidului în toamna anului 1948, pe care le cataloga ca «oficine 
de spionaj». Primul închis a fost Institutul Francez. [...] Institutele erau conside rate periculoase 
pentru regim, deoarece «făceau propagandă prin cărți și fil me, fiind frecventate de mulți români, 
îndeosebi intelectuali, studenți și elevi». În ședința secretariatului C.C. al P.M.R. [Partidul 
Muncitoresc Român] din 1 martie 1950 s- a hotărât închiderea institutelor culturale occidentale 
urmând ca Ana Pauker, în calitate d e ministru de Externe, să o aducă la cunoștința 
reprezentanțelor diplomatice respective, iar lui Teoharie Georgescu i s -a fixat ca sarcină să 
aresteze pe toți cei care frecventaseră institutele și să-i trimită în batalioane de muncă.”            
(Nicoleta Ionescu-Gură, Stalinizarea României) 
Pornind de la aceste surse istorice, răspundeți următoarelor cerințe: 
1. Menționați din sursa B un eveniment politic și o consecință a acestuia în domeniul relig ios 
din sursa C.          4 puncte  
2. Menționați câte o formațiune politică din sursa A, respectiv din sursa C.   4 puncte