Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza judeteana

Subiectul I. 
 Timpul efectiv de lucru este de 3 ore. 
 Subiectele se tratează pe foi separate. 
 
Subiectul I                                                                                                           (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie textul de mai jos: 
A. „Timp de două secole şi jumătate, Roma şi Cartagina au trăi t într- o bună înţelegere. 
Relativa depărtare dintre teritoriile lor, despărţite de mare, şi faptul că ambiţiil e lor erau 
complementare – dominarea Peninsulei Italice, pentru prima, cea a Mediteranei, pentru a doua – 
au împiedicat fricţiunile între aceste două puteri în creştere şi au garantat pacea.  Dar sfârşitul 
războiului cu Tarentul marchează o întorsătură în politica romană... 
Miza primului război punic este Sicilia. În 264 î.Hr., neliniştiţi de prog resele cartagineze în 
Sicilia, romanii hotărăsc să trimită trupe în insulă pentru a susţine împotriv a celor din urmă pe 
mamertini care, în serviciul locuitorilor din Messina, apoi îndepărtaţi de ei, au pus mâna pe acest 
oraş şi şi-au întins dominaţia asupra cetăţilor vecine. Riscul unei înfruntări directe cu Cartagina este 
mare, dar, la Roma, Senatul este supus presiunii tuturor celor ce au de gând să cucerească Sicilia: 
marii proprietari funciari care aspiră să cucerească noi pământuri şi sclavi, cei ce spri jină armata, 
antreprenorii diverselor lucrări publice, dar şi muncitorii şi meşteşugarii care trăiesc de pe  urma 
expediţiilor militare... Opţiunea pentru război câştigând, lupta se angajează între cele două puteri 
mediteraneene.” 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei, vol. I) 
 
B. „Reformele lui Solon nu au pus capăt războaielor civile. În 561 î.Hr, sprijinit de țărănimea 
săracă și de o parte din clasa de mijloc, Pisistrate a pus mâna pe putere ocupând Atena cu ajutorul 
unei gărzi din bătăuși înarmați, pusă la dispoziție de partidul popular, după ce a simulat un atentat 
contra propriei sale persoane. De mai multe ori alungat de la putere, el a sfârșit prin a se impune în 
539 î.Hr, pentru un deceniu, ca tiran de necontestat al orașului. Cu el, r egimul aristocratic se 
sfârșește prin a se descompune. Domeniile numeroșilor eupatrizi au fost confiscate și împă rțite. 
Țăranii beneficiau de împrumuturi în bani cu dobânzi avantajoase, ca și de crearea jud ecătorilor 
itineranți care parcurgeau Atica pentru a regla măruntele litigii, altădată tran șate cu mare profit, în 
favoarea șefilor marilor familii. 
Pisistrate favoriză, pe de altă parte, dezvoltarea agriculturii și a activitățil or industriale și 
comerciale, ceea ce a dus la o puternică creștere a situației materiale a clasei de mijloc, și, practic, 
– asemenea oricărui bun reprezentant al tiraniei în căutarea unui consens lărgit – o politică externă 
expansionistă, asigurând Atenei controlul Salaminei și al insulei sfinte Delos... A  întreprins mari 
lucrări de înfrumusețare și de utilitate publică, care au furnizat atenienilor multe locu ri de muncă, 
dar și un prestigiu rar întâlnit în lumea greacă, prestigiu mereu în creștere da torat organizării de 
mari sărbători religioase și patriotice – Panateneele și Marile Dionysii – cu ocazia cărora aveau loc 
manifestări literare, care contribuiră curând la transformarea Atenei î n capitala intelectuală a 
Greciei.” 
(Serge Berstein, Pierre Milza, Istoria Europei, vol. I) 
Răspundeţi următoarelor cerinţe: 
1. Selectaţi, din sursa A, patru categorii sociale romane, care susţineau războiul cu cartaginezii.  
4 puncte 
2. Precizați, din sursa B, două sărbători religioase și o informație în legătură cu acestea. 
4 puncte