Model subiect olimpiada de Biologie, clasa a 9-a, faza locala

IX-A
I. ALEGERE SIMPLĂ
La următoarele întrebări (1 -30) alegeţi un singur răspuns corect din variantele propuse.
Celula procariotă nu conţine:
ribozomi;
mezozomi;
nucleol;
nucleoid.
Organit celular fără membrană este:
aparatul Golgi;
ribozomii;
lizozomii;
reticulul endoplasmatic.
Profaza I se caracterizează prin:
dezorganizarea fusului de diviziune;
despiralizarea cromozomilor;
refacerea membranei nucleare;
crossing-over.
Centrozomul:
este o componentă a cromozomului;
se mai numeşte centromer;
se află în apropierea nucleului;
se formează când celula se divide.
Citokineza:
are loc după ultima fază a mitozei;
constă în separarea citoplasmei şi organitelor celulare în celulele fiice;
se desfăşoară diferit în celulele vegetale şi animale;
toate răspunsurile sunt corecte.
Cromozomi bicromatidici recombinaţi există în:
anafaza I a meiozei;
metafaza mitozei;
anafaza II a meiozei;
anafaza mitozei.
Peretele celular:
lipseşte la ciuperci;
conferă celulelor animale o formă neregulată;
conţine mureină la celulele procariote;
este alcătuit din mănunchiuri de glucoză.
Cloroplastele:
nu sunt organite celulare autodivizibile;
nu sunt responsabile de fotosinteză;
sunt delimitate de o membrană dublă cu criste;
conţin material genetic.
Sinteza de ADN celular are loc în:
profază;
interfază;
metafază;
mitoză.
Celula vegetală se deosebeste de cea animală prin prezenţa:
cromozomilor şi a ribozomilor;
nucleolului şi a lizozomilor;
mitocondriilor şi a nucleului;
peretelui celular şi a cloroplastelor.
11.	Grana face parte din structura:
cloroplastului;
aparatului Golgi;
mitocondriilor;
reticulului endoplasmatic.
12.	Sinteza proteinelor celulare are loc la nivelul:
membranelor şi RE rugos;
mitocondriilor şi peretelui celular;
vacuolelor şi nucleului;
RE rugos şi ribozomilor.
13.	Enzimele respiratorii se găsesc în structura:
cloroplastului;
aparatului Golgi;
mitocondriilor;
nucleului.
14. Celulele reproducătoare masculine:
se formează în urma mitozei;
reprezintă celule diploide;
se formează în urma meiozei;
reprezintă generaţia diploidă.
15.	La finalul telofazei II a meiozei:
are loc schimbul reciproc de material genetic între cromozomii omologi;
se formează nuclei cu un număr de cromozomi redus la jumatate comparativ cu celula – mamă;
se formează nuclei cu un număr de cromozomi dublu comparativ cu celula – mamă;
cromozomii se dispun în planul ecuatorial al celulei.
16.Organismele triplu heterozigote :
prezintă acelaşi genotip, ca şi starea triplu homozigotă dominantă;
produc câte patru tipuri de gameţi feminini, respectiv patru tipuri de gameţi masculini;
produc gameţi puri din punct de vedere genetic, pentru fiecare caracter în parte;
rezultă din încrucişarea a doi indivizi triplu homozigoţi, ambii dominanţi.
    17. La porcuşorii de Guineea, caracterul de “blana netedă“ (B) este dominant asupra celui de “blană aspră“, iar caracterul de “culoare neagră” a blănii (N) este dominant asupra celui de “blană albă“. În cazul încrucişării BbNn cu BbNn, proporţia descendenţilor cu blană neagră şi netedă va fi:
1 / 16;  
6 / 16;   
8 / 16;   
9 / 16 .
    18. Încrucişând găinile de Andaluzia între ele, în descendenţă rezultă:
25% găini albe, 50% găini de Andaluzia şi 25% găini negre;
50% găini negre şi 50% găini de Andaluzia;
25% găini de Andaluzia şi 75% găini negre;
50% găini albe şi 50% găini negre.

    19. Legea purităţii gameţilor are următoarele caracteristici, cu o excepţie. Care?
gameţii sunt puri din punct de vedere genetic;
în prima generaţie (F1), 100% din descendenţi sunt heterozigoţi;
raportul de segregare fenotipic în F2 este de 3 : 1;
raportul de segregare fenotipic în F2 este de 9: 3: 3 : 1.
    20. Fenotipul:
este rezultatul interacţiunii dintre genotip şi mediu;
reprezintă structura genetica a organismelor;
este moştenit de obicei de la genitorul matern;
reprezintă totalitatea genelor unui organism.
    21. Cromozomii bivalenţi sunt:
monocromatidici;
bicromatidici;
tetracromatidici;
hexacromatidici.
    22. Mezozomul se formează prin invaginarea:
peretelui celular la ciuperci;
membranei plasmatice la algele brune;
membranei celulare la bacterii;
lamelei mijlocii la plante.
    23.Bazele azotate ce realizează legături triple de hidrogen în ADN sunt:
adenina şi guanina;
uracilul şi adenina;
citozina şi guanina;
adenina şi timina.
    24. Gameţii sunt puri din punct de vedere genetic deoarece conţin:
gene alele în stare homozigotă;
câte doi factori ereditari din fiecare pereche;
câte un factor ereditar din fiecare pereche;
cromatide surori identice.
    25.Din încrucişarea AaBbCc x aabbcc, genele fiind situate pe perechi diferite de cromozomi, toate tipurile de descendenţi rezultaţi sunt:
homozigoţi;
recombinaţi prin crossing-over;
triplu heterozigoţi;
diferiţi genotipic şi fenotipic.
    26.Membrana plasmatică:
conţine un dublu strat de trigliceride;
permite deplasarea proteinelor în bistrat;
are un model structural diferit la celulele vegetale şi animale;
are canale formate de proteine extrinseci.
    27.Incluziunile ergastice:
conţin exclusiv substanţe organice;
sunt o formă de depozitare a unor substanţe aflate în exces;
conţin mureină şi pectină;
fac parte din componentele protoplasmatice ale celulei.
    28. Turgescenţa unei celule:
variază într-un mediu izotonic;
scade într-o soluţie hipertonică;
se reface prin plasmoliză;
creşte într-un mediu hipertonic.
    29. Alegeţi afirmaţia incorectă privitoare la nucleu:
nucleul este de obicei sferic, situat central;
în nucleu se găsesc acizi nucleici;
la exterior, nucleul este înconjurat de o membrană simplă prevăzută cu pori;
în exteriorul nucleului se află substanţa nucleară, numită nucleoplasmă.
    30. Celula procariotă se deosebeşte de cea eucariotă prin prezenţa:
       A. plasmalemei;
       B. ribozomilor;
       C. organitelor de mişcare;
       D. mezozomilor.
II. ALEGERE GRUPATĂ
La următoarele întrebări ( 31-60 ) răspundeţi cu:
A - dacă variantele 1, 2 şi 3 sunt corecte
B - dacă variantele 1 şi 3 sunt corecte
C - dacă variantele 2 şi 4 sunt corecte
D - dacă varianta 4 este corectă
E - dacă toate cele 4 variante sunt corecte
      31. Capsula:
este caracteristică celulelor procariote;
poate fi învelită în mucus;
conferă rezistenţă celulei;
este echivalentul membranei plasmatice.
 Centrozomul:
este organit specific neuronului;
nu este prezent în celula hepatică;
este centrul cromozomului;
conţine microtubuli.
Citosolul:
reprezintă substanţa fundamentală a citoplasmei;
nu prezintă curenţi citoplasmatici şi incluziuni citoplasmatice;
înglobează microtubuli, microfilamente şi fibre intermediare;
toate răspunsurile sunt corecte.
Miofilamentele de actină:
sunt proteine;
se observă la microscopul electronic în miofibrile;
sunt mai subţiri faţă de cele de miozină;
sunt componente ale acizilor nucleici.
Crossing – overul:
determină variabilitatea organismelor;
determină apariţia mutaţiilor;
are loc în profaza I a meiozei;
toate răspunsurile sunt corecte.
Organite celulare autodivizibile sunt:
cloroplastele;
ribozomii;
mitocondriile;
aparatul Golgi.
Nucleolema:
se continuă cu membrana reticulului endoplasmatic;
poate fi acoperită de ribozomi;
prin porii ei este exportat ARN mesager şi ARN ribozomal;
se întâlneşte şi la procariote.
Nucleoplasma conţine:
proteine fibrilare cu rol în menţinerea formei nucleului;
cromatina în timpul diviziunii celulare;
proteine histonice;
numai ADN şi proteine.
Cromozomii:
reprezintă structuri celulare în număr constant şi caracteristic speciei;
sunt bicromatidici pe toată durata ciclului celular;
sunt alcătuiţi din două cromatide unite prin centromer;
se individualizează prin condensare şi spiralizare în interfază.
Baze azotate purinice sunt:
adenină şi citozină;
adenina şi uracil;
adenină şi timină;
adenină şi guanină.
O plantă de mazăre cu genotipul NN:
e un hibrid;
e pură din punct de vedere genetic;
este heterozigotă;
este homozigotă.
Celula nu consumă energie pentru:
difuziune;
osmoză;
transport pasiv;
transportul transmembranar al apei.
Lizozomii:
sunt prezenţi în celula bacteriană;
conţin ARN şi proteine;
conţin enzime oxidoreducătoare;
conţin enzime hidrolitice.
Celula vegetală:
prezintă perete celular celulozic;
creşte în volum în soluţii hipotonice;
prezintă perete celular polizaharidic;
prezintă capsulă.
Cromozomii sunt tetracromatidici:
în profaza I a meiozei;
în profaza II a meiozei;
în metafaza I a meiozei;
în anafaza I a meiozei.
O celulă cu 2n = 4 cromozomi are patru centrioli în:
profază;
anafază;
sfârşitul metafazei;
începutul telofazei.
La nivelul plasmalemei:
pompa Na/K consumă ATP ;
în repaus sarcinile”+” sunt la exterior;
în repaus sarcinile”-„ sunt la interior;
pompa Na/K exportă mai mult Na.



Clorofila: 
este un organit celular specific plantelor;
e formată din aminoacizi;
se află în stroma cloroplastului;
este localizată în grana.
Enzimele:
determină viteza, sensul şi succesiunea reacţiilor chimice din celule;
acţionează asupra oricărei substanţe;
acţionează în mod specific asupra unui anumit substrat;
sunt proteine structurale.
Faza G1 a ciclului celular este:
etapa în care se dublează cantitatea de ADN;
etapa în care se realizează sinteză de proteine, celula creşte în dimensiuni;
prima etapă a profazei;
o etapă a interfazei.
Organizarea procariotă este caracteristică:
bacteriilor;
algelor verzi;
algelor albastre-verzi;
ciupercilor.
În telofaza mitozei:
cromozomii omologi se grupează în perechi;
se dezorganizează membrana nucleară;
se asamblează fusul de diviziune;
cromozomii se despiralizează.
În celula eucariotă numărul nucleilor variază astfel:
doi în celula hepatică;
numeroşi în celula musculară netedă;
lipseşte în hematia adultă;
unul singur în celula musculară striată.
Flagelii:
acoperă toată suprafaţa celulei;
sunt ancoraţi în membrană printr-un corpuscul bazal;
au o structură identică cu centriolii;
sunt formaţi din microtubuli.
Aparatul Golgi:
poate prezenta ribozomi ataşaţi pe faţa externă veziculelor;
generează vezicule periferic;
iniţiază sinteza proteinelor;
participă la sinteza peretelui celular.
Vacuolele:
depozitează substanţe toxice la plante;
sunt delimitate de o membrană dublă – tonoplast;
la protozoare pot avea rol în digestie;
sunt mari în celula animală şi pot lipsi la plante.
Participă la transportul intracelular:
proteinele transmembranare;
reticulul endoplasmatic rugos;
veziculele formate prin exocitoză;
reticulul endoplasmatic neted.
La finalul meiozei se formează:
patru celule haploide;
două celule haploide;
patru gameţi;
două celule somatice.
Acidul ribonucleic poate fi întâlnit în structura:
reticulului endoplasmatic rugos;
corpusculilor Nissl;
mitocondriilor;
aparatului Golgi.
Sunt caracteristici structurale ale cloroplastelor:
prezintă membrană internă cutată, formând tilacoide;
substanţa fundamentală este stroma;
conţin grana, bogată în clorofilă;
au rol esenţial în fotosinteză.
III. PROBLEME
La întrebările 61-70 alegeţi răspunsul corect din cele patru variante propuse

Un bărbat dreptaci şi cu sprâncene groase (caractere dominante) a cărui mamă este stângace şi are sprâncene subţiri se căsătoreşte cu o femeie stângace cu sprâncene subţiri. Selectaţi varianta corectă pentru descendenţa posibilă a acestei familii:
75% copii dreptaci; 75% copii cu sprâncene groase;
100% copii dreptaci; 100% cu sprâncene groase;
50% copii dreptaci; 50% copii cu sprâncene groase;
75% copii stângaci; 75% copii cu sprâncene subţiri.
Se încrucişează două soiuri de mazăre: unul cu tulpină înaltă şi bob galben, caractere dominante, cu altul cu tulpina pitică şi bobul verde, caractere recesive. Care va fi, conform legilor mendeliene, genotipul indivizilor de mazăre cu tulpină înaltă şi bobul verde, în F2, şi ce raport de segregare îi corespunde, ştiind că ambii indivizi parentali sunt homozigoţi?
ÎÎGG şi Îî gg; 9/16;
ÎîGg şi îîgg; 3/16;
Îîgg şi ÎÎgg; 3/16;
ÎÎgg şi îÎGg; 3/16.
Dacă se încrucişează două soiuri de tomate, unul cu fructe roşii, caracter dominant, şi unul cu fructe galbene, caracter recesiv, care va fi, conform legilor mendeliene, procentul de plante pure din punct de vedere genetic rezultate în F2 dacă ambii indivizi parentali sunt homozigoţi?
100%;
25%;
50%;
75%.
Un bărbat dreptaci şi cu pistrui, dar a cărui mamă este stângace şi nu prezintă pistrui se căsătoreşte cu o femeie stângace şi fără pistrui. Precizaţi care este varianta corectă pentru descendenţa posibilă a acestui cuplu, legat de particularităţile prezentate (gena pentru pistrui şi gena pentru dreptaci sunt dominante):
75%- copii dreptaci, 75%- copii cu pistrui;
100%- copii dreptaci, 100%- copii cu pistrui;
75%- copii stângaci, 75%- copii fără pistrui;
50%- copii dreptaci, 50%- copii cu pistrui.
O celulă diploidă cu 5 perechi de cromozomi se divide mitotic de n ori. Care este numărul de mitoze suferite de această celulă dacă în placa metafazică a tuturor celulelor fiice rezultate se găsesc 160 cromatide?
4;
5;
3;
2.
La o plantă monocotiledonată cu 2n = 24 cromozomi, celulele epidermei au fost distruse în urma unui traumatism mecanic. Au loc intense procese de diviziune celulară pentru refacerea ţesutului. Stabiliţi următoarele:
  a) numărul şi tipul cromozomilor dintr-o celulă a acestui ţesut aflată în anafază;
  b) numărul de cromozomi din fiecare celulă imediat după formarea ei;
  c) tipul de diviziune realizat de aceste celule;
<table border="1" class="dataframe">
  <thead>
    <tr style="text-align: right;">
      <th></th>
      <th>0</th>
      <th>1</th>
      <th>2</th>
      <th>3</th>
    </tr>
  </thead>
  <tbody>
    <tr>
      <th>0</th>
      <td></td>
      <td>A</td>
      <td>B</td>
      <td>c</td>
    </tr>
    <tr>
      <th>1</th>
      <td>A</td>
      <td>48 cromozomi bicromatidici</td>
      <td>dublu faţă de celula mamă</td>
      <td>mitoză</td>
    </tr>
    <tr>
      <th>2</th>
      <td>B</td>
      <td>48 cromozomi monocromatidici</td>
      <td>egal cu cel al celulei mamă</td>
      <td>diviziune indirectă</td>
    </tr>
    <tr>
      <th>3</th>
      <td>C</td>
      <td>24 cromozomi monocromatidici</td>
      <td>12</td>
      <td>meioză</td>
    </tr>
    <tr>
      <th>4</th>
      <td>D</td>
      <td>24 cromozomi bicromatidici</td>
      <td>24</td>
      <td>diviziune ecvaţională</td>
    </tr>
  </tbody>
</table>

O celulă cu 2n = 10 cromozomi se divide prin meioză, dând naştere la patru ovule. În timpul diviziunii se succed mai multe evenimente:
 1. deplasarea cromozomilor bicromatidici spre polii celulei;
 2. formarea fusului de diviziune;
 3. asocierea cromozomilor omologi în tetrade;
 4. clivarea cromozomilor la nivelul centromerului;
 5. deplasarea cromozomilor monocromatidici spre polii celulei.
Alegeţi varianta care exprimă ordinea corectă în care intervin evenimentele din cursul diviziunii:
3, 2, 1, 4, 5;
3, 2, 4, 1, 5;
2, 1, 4, 5, 3;
3, 2, 4, 5, 1.
Durata diviziunii mitotice variază în funcţie de specie. La grâu diviziunea mitotică a unei celule somatice cu 2n = 14 cromozomi durează 60 de minute, dintre care: 8 minute metafaza; 18 minute telofaza; profaza- jumătate din durata diviziunii. Stabiliţi:
  a) timpul necesar desfăşurării anafazei;
  b) numărul şi tipul de cromozomi din placa metafazică, la începutul metafazei.
4 minute, 28 cromozomi monocromatidici;
12 minute, 28 cromozomi bicromatidici;
4 minute, 14 cromozomi bicromatidici;
8 minute, 14 cromozomi monocromatidici.
O celulă animală în metafaza mitotică are:
9 fibrile/celulă;
36 fibrile/celulă;
36 fibrile/centrozom;
18 fibrile/centriol.
O celulă cu 2n = 10 cromozomi suferă mitoze succesive. Stabiliţi:
  a) după câte diviziuni rezultă 128 celule.
  b) câţi centrioli se găsesc în toate celulele fiice aflate în anafaza celei de a patra diviziuni.
7 diviziuni; 32 centrioli;
6 diviziuni; 32 centrioli;
8 diviziuni; 16 centrioli;
7 diviziuni; 8 centrioli.