Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

Subiectul I. 
 Timpul efectiv de lucru este de 3 ore. 
 Subiectele se tratează pe foi separate 
 
Subiectul I                                                                                                                       (40  puncte) 
Citiți cu atenție sursele de mai jos: 
 
A. „Scurt timp după instaurarea regimului fanariot, în cursul unui nou războ i austro -turc 
(1716-1718), adversarii dominației otomane au putut să -și manifeste deschis și viguros ostilitatea 
față de Poartă. Eșecurile înregistrate de oastea otomană au dat curaj boierilor partizani ai eliberării 
prin austrieci. [...] Memoriul din 16 martie 1718 (prezentat de Radu Golescu, Ilie Știrbei și Ioan  
Avramie) cuprinde în embrion direcțiile pe care va evalua gândirea politică a boierimii în a doua fază 
a luptei de emancipare națională. 
Programul maximal al acestor boieri era trecerea Țării Românești sub autoritatea Curții din 
Viena, domn urmând a fi numit Gheorghe Cantacuzino, și păstrarea datinilor,  ce nu puteau fi 
schimbate decât prin acceptul țării. Programul minimal lua în considerație revenirea Țării Românești 
sub suzeranitatea otomană și, în acest caz, se cerea ca domnul să fie pământean și numit pe viață, 
înlocuirea lui putând avea loc numai cu consimțământul boierilor.” 
(Paul Cernovodeanu, Istoria românilor, vol. VI) 
 
B. „Politica de reforme a domnilor fanarioți s -a lovit de rezistența clasei politice românești. 
Împotrivirea ei a avut două motivații: socială și națională. Asaltul dat de domnii fanarioți împotriva 
privilegiilor boierimii a determinat reflexul conservator al acesteia. În timpul războiului austro -ruso-
turc din 1787-1792, când trupele austriece au ocupat temporar Țara Românească, boierii au cerut  
comandantului trupelor imperiale, prințul de Coburg, să anuleze măsurile fanariote, denunțate de a 
fi vrut să ruineze clasa boierească. 
În același timp, ostilitatea boierimii față de domnii fanarioți a fost expresia voinței de ieșire de 
sub dominația otomană a întregii societăți moldo-muntene.” 
(Florin Constantiniu, O istorie sinceră a poporului român) 
  
C. „Boierii, în marea lor majoritate, erau convinși că propria lor clasă era de de fapt forța 
politică conducătoare și tindeau să-și identifice interesele cu cele ale țării în întregime. 
 [...] Aceștia au elaborat proiecte de reformă constituțională și administrati vă de mare 
originalitate, dar n- au făcut nici o încercare să -și ascundă prejudecățile de clasă și și -au rezervat 
exercitarea puterii. Erau convinși că monarhia este cea mai potrivită formă de guv ernământ pentru 
Principate. [...] Majoritatea prefer au absolutismul luminat [...], dar considerau respingător regimul 
fanariot. [...] Mulți boieri preferau monarhia constituțională, prin care înțelegeau pur și simplu un stat 
boieresc. Marii boieri, în mod special, preferau această formă întrucât erau siguri  că le va da 
posibilitatea să -și extindă propria putere și să o limiteze pe cea a domnitorului. [...] Ideea  unei 
republici își avea și ea sprijinitorii ei, dar majoritatea erau mari boieri, car e o concepeau, așa cum 
făcuseră cu monarhia constituțională, drept un mijloc de limitare a prerogativelor do mnului și de 
asigurare a predominării propriei lor clase. Se gândeau, într-adevăr, la o oligarhie aristocratică [...].” 
(Keith Hitchins, Românii 1774-1866)