midnightdove-dev/olimpiada huggingface dataset:
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 11-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
A.„Societatea românească cunoaşte în anii interbelici însemnate progrese pe plan cultural. (...)  
Realizarea statului român unitar a permis o sincronizare mai rapidă, chiar spectaculoasă, la 
pulsul ideilor europene. Vestul domină, dar autohtonismul ştie să se acomodeze. Politica 
europeană de alianţe readuce în atenţia Europei ţările mici şi mijlocii, care joacă în cadrul 
Naţiunilor Unite un rol din ce în ce mai important (...). La punerea în valoar e a propriei culturi 
contribuie circulaţia liberă a populaţiei ţării în spaţiul european şi prezenţa unor impo rtante 
instituţii culturale şi ştiinţifice (universităţi, teatre, filamornici, institute de cercetare etc.) , 
organizate după model european şi la nivel european, având legături cu instituţiile simil are din 
lume. Elita intelectuală se formează în mare parte în Apus. (...) Prezenţa în ţară a unor institute 
culturale şi biblioteci străine a făcut posibilă intensificarea raporturilor cu ţările de origine, 
accesul la ultimul val de informaţie.(...)” 
(Ion Bulei, O istorie a românilor) 
 
B.„În perioada dintre cele două războaie mondiale, pe măsură ce România şi -a cristalizat 
expresia plenară ca stat naţional, curentele de dezvoltare politică, economică şi socială, 
perceptibile deja cu un secol sau chiar mai mult înainte, s-au maturizat. (...) 
Intelectualii preocupaţi de cursul viitor de dezvoltare al ţării lor formau două grupări largi, 
care pot fi desemnate sub numele de europenişti şi tradiţionalişti. Primii tratau România ca parte 
componentă a Europei şi insistau că ea nu avea de ales, că trebuia să urmeze calea dezvoltării 
economice şi sociale bătută deja de Occidentul urbanizat şi industrializat. Pe de altă parte, 
tradiţionaliştii subliniau caracterul agrar al României şi căutau modele de dezv oltare bazate pe 
moştenirea sa socială şi culturală unică.(...) 
Europeniştii, deşi abordau problema dezvoltării din perspective diferite, împărtăş eau o 
concepţie similară despre istoria modernă a României şi locul ei în Europa. Două personalit ăţi 
ies în evidenţă: criticul literar Eugen Lovinescu şi economistul şi sociologul Şt efan Zeletin. (...) 
Amândoi erau de acord că <occidentalizarea> era o etapă istorică necesară, prin care era 
menită să treacă fiecare ţară, şi ei nu se îndoiau că factorul catalizator principal pentru 
dezvoltarea României moderne l -au constituit influenţele exterioare, europene, şi nu forţele 
interne.” 
(M.Bărbulescu, D. Deletant, K. Hitchins, Ş. Papacostea, P. Teodor, Istoria României) 
 
Răspundeţi următoarelor cerinţe: 
1. Menţionaţi, pe baza sursei A, doi factori politici care influenţează evoluţia culturii române. 
6 puncte 
2. Menţionaţi pe baza sursei B, două caracteristici ale tradiţionalismului.  6 puncte 
3. Formulati un punct de vedere referitor la influen ța culturii europene asupra celei române , 
folosind ca argument două informaţii din sursa A.    7 puncte 
4. Formulati un punct de vedere referitor la europenişti, folosind ca argument două inform aţii 
din sursa B.         7 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza nationala

Subiectul I (40 de puncte) 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
A.„Art. 1. Poporul Moldovei, din vechime şi până astăzi, a avut şi are dreptul la autonomie cu 
Domnul său şi cu legile sale, sub suzeranitatea puternicei împărăţii căreia este închinat, cere 
să aibă, şi folosinţa acestui drept.(...) 
Art. 18. Toţi moldovenii sunt egali înaintea legii. 
Art.19. Poporul cere întărirea vechei instituţii a Sfatului obştesc. Puterea legiuitoare se 
exercită de Domn împreună cu Sfatul Obştesc. Puterile administrativă şi executivă se exercită 
de Domn singur.” 
(Constituţia cărvunarilor, 1822) 
 
B. „Adunarea ad-hoc a Moldovei, păşind pe calea ce i s -a prescris de către Tratatul de la 
Paris, (…), declară că cele întâi, cele mai mari, mai generale şi mai naţionale dorinţi ale ţării 
sunt:  
1. Respectarea drepturilor principatelor şi îndeosebi a autonomiei lor (…). 
2. Unirea Principatelor într-un singur stat sub numele de România. 
3. Prinţ străin cu moştenirea tronului, ales dintr -o dinastie domnitoare a Europei şi ai cărui 
moştenitori să fie crescuţi în religia ţării. (...) 
5. Puterea legiuitoare încredinţată unei obşteşti adunări, în care să fie reprezentate toate 
puterile naţiei.” 
(Proiectul de rezoluţie al Adunării ad-hoc a Moldovei, 7/19 octombrie, 1857) 
 
C.„Art. 1 – Principatele-Unite-Române constituie un singur s tat indivizibil, sub denumirea de 
România.  
Art. 19 – Proprietatea de orice natură, precum şi toate creanţele asupra Statului sunt sacre şi 
neviolabile. Nimeni nu poate fi expropriat decât pentru cauză de utilitate publică legalmente 
constatată şi după o dreaptă şi prealabilă despăgubire. (…) 
Art. 32 –  Puterea legislativă se exercită colectiv de către domn şi reprezentaţiunea 
naţională. Reprezentaţiunea naţională se împarte în două adunări: Senatul şi Adunarea 
Deputaţilor. Orice lege cere învoirea câtor trei ramuri ale puterii legiuitoare.” 
(Constituţia din 1866) 
 
D.„ Art. 1.Regatul României este un stat national, unitar şi indivizibil. (…) 
Art. 5. Românii, fără deosebire de origine etnică, de limbă sau de religie, se bucură de 
libertatea conştiinţei, de libertatea învăţământului, de libertatea presei, de libertatea întrunirilor 
(...) 
Art. 10. Toate privilegiile de orice natură, scutirile şi monopolurile de clasă sunt oprite pentru 
totdeauna în statul roman. (…)  
Art. 34. Puterea legislativă se exercită colectiv de către rege şi reprezentaţiunea naţională. 
Reprezentaţiunea naţională se împarte în două Adunări: Senatul şi Adunarea Deputaţilor.” 
 (Constituţia din 1923)
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A. „Pus în faţa atâtor fapte grave, guvernul princiar s -a văzut silit (...)  să facă şi el pregătiri militare, căci dacă 
neutralitatea pe care a păstrat-o până acum ar fi ameninţată, fie prin acte de agresiune din partea Turciei, fie 
prin intervenţia vreunei alte puteri care ar dori, indiferent de scop, să ocupe România, datoria sa faţă de ţară 
nu i-ar îngădui să rămână un spectator nepăsător. A fost un timp când ţara noastră  era un câmp deschis 
pentru lupte şi bătălii, dar acum acest câmp a fost îngrădit pentru totdeauna de către garanţia c olectivă a 
Marilor Puteri. Intr- adevăr, Tratatul de pace de la Paris, din 1856, a făcut din România o ţară de netrecut 
pentru acţiunea diferitelor puteri străine. Separată de Turcia şi nefăcând parte  integrantă din Imperiul 
Otoman, aşa cum îi place Sublimei Porţi să pretindă, ţara noastră a rămas neutră şi, în toate împrejurările, 
guvernul princiar a avut drept deviză a atitudinii sale neutralitatea.” 
(Nota diplomatică a Ministerului Afacerilor Străine al României, ianuarie 1876) 
 
B.       „Art. I. Guvernul Alteţei Sale Domnului României Carol I asigură armatei ruse care va fi chemată a 
merge în Turcia, libera trecere prin teritoriul României şi tratamentul rezervat armatelor amice. 
Toate cheltuielile car e ar putea fi ocazionate de trebuinţele armatei ruse, de transportul său  (...) cad 
naturalmente în sarcina Guvernului imperial. 
Art. II. Pentru ca nici un inconvenient sau pericol să nu rezulte pentru România din faptul trecerii 
trupelor ruse pe teritoriul său, Guvernul Majestăţii sale Impăratul tuturor Rusiilor se obligă a menţine şi a 
face a se respecta drepturile politice ale statului român, astfel cum rezultă din legile interioare şi tratatele 
existente, precum şi a menţine şi a apăra integritatea actuală a României.” 
(Convenţia româno-rusă din 4 aprilie 1877) 
C.      „Art. I. Franţa, Marea Britanie, Italia şi Rusia garantează integritatea teritorială a Regatului României pe 
toată întinderea frontierelor sale actuale. 
      Art. II. România se angajează să declare război şi să atace Austro -Ungaria în condiţiile prevăzute de 
Convenţia militară. 
      România se angajează totodată să înceteze, din momentul declarării războiului, toate relaţiile economice 
şi schimburile comerciale cu toţi inamicii Aliaţilor. (...)  
     Art. VI. România se bucură de aceleaşi drepturi ca şi Aliaţii ei, de tot ce are legătură cu p reliminariile, cu 
negocierile păcii precum şi cu dezbaterea problemelor ce vor fi supuse hotărărilor Conferinţei de Pace.” 
(Convenţia politică dintre România şi Antantă din 4/17 august 1916) 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Menţionaţi, pe baza textului A, două informaţii istorice aflate în relaţie cauză -efect referitoare la atitudinea 
României faţă de evenimentele din 1876.                                                                 6 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie textele de mai jos: 
A. „Incă de la venirea [lui Otto I] la tron în 936, se conturează linia generală a politicii sale; pe de o parte el îi 
consideră pe marii duci ca funcţionari şi vasali, pe de alta este uns la Aix-la Chapelle. Ducii vor lupta o 
bucată de vreme împotriva noului rege, dar vor fi siliţi să cedeze şi să se supună suzeranului lor. Episcopii şi 
abaţii sunt numiţi de rege: alegerile episcopale sunt controlate îndeaproape. Demnitarii ecleziastici sunt 
consideraţi, ca şi ducii, vasali cărora regele le oferă beneficii şi de la care el aşteaptă un ajutor material şi 
moral. 
   După cum procedase şi Carol cel Mare, Otto I interveni în afara limitelor regatului Germaniei. (...)  In 
951 Otto I veni în Italia şi luă coroana regală. Dar n -a îndrăznit atunci să coboare până la Roma. Câţiva ani 
după aceea, victoria de la Lechfeld (955) i - a întărit prestigiul. Otto reveni din nou în Italia la chemarea 
papei Ioan XII. La 2 februarie 962, Otto este încoronat de papă imperator et augustus.” 
(Pierre Riché, Istoria Universală) 
 
B. „Francia Occidentală, care va deveni regatul Franţei (...), îşi alege după moarte lui Carol cel Pleşuv, nu un 
rege carolingian, ci pe contele de Eudes, care se afirmase la Paris în 885 în lupta împotriva 
normanzilor.Timp de un secol, descendenţii săi şi cei ai carolingianului Carol cel Pleşuv se perindă pe tronul 
Franţei până în clipa în care, în 987, coroana trece definitiv celor dintâi, în persoana lui Hugo Capet –  fiu al 
lui Hugo cel Mare – care a beneficiat de ajutorul clerului (...). Hugo este proclamat rege la Noyon, pe 9 
iunie şi uns la Reims, două zile mai târziu. 
In secolul al XI-lea regatul Franţei este încă o constituţie fragilă, fără niciun fel de unitate (...) Influenţa 
suveranului capeţian este foarte slabă. Peste tot, de altfel, ea trebuie să înfrunte pe marii feudali (...) care, 
toţi, au o putere deseori superioară celei a lui Hugo Capet. (...) Totuşi, suveranii capeţieni vor ştii să profite 
de anumite avantaje: bogăţia pământurilor din I’lle de France, aflate în centrul domeniului regal; domniile 
lungi care le permit să -şi asigure succesiunea alegându -şi, încă în viaţă fiind, fiii mai mari (...). Capeţienii 
introduc încetul cu încetul principiul moştenirii coroanei în propriile familii. Ceremonia încoronării (...)  face 
din el alesul lui Dumnezeu, ceea ce- i conferă un imens prestigiu speculat de clericii din anturajul său (...) 
care pun primele fundamente ale unei teorii asupra puterii suverane şi independente din imperiu. ” 
(Serge Bernstein, Pierre Milza, Istoriţa Europei)
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
A.„ Sumerienii, a căror origine este necunoscută, reprezintă punctul de plecare al 
oricărei evoluţii istorice pe care o putem concepe. Ei au preluat şi utilizat acumu lările 
mai vechi ale evoluţiei neolitice (oraşe, temple, prima pictogramă, sigiliul rotund) ca într-
o explozie culturală, la scurt timp după apariţie (aprox. 3300 î.Hr.), pe cursul inferior a l 
Eufratului şi Tigrului, dezvoltându -se până la o cultură superioară (…) –  hieroglife 
perfecţionate care au evoluat rapid spre abstractizare, spre scrierea cuneiformă utilizată 
în administraţia templelor, în oraşele-state (printre altele Eridu, Ur, Uruk, Lagaş, Umma, 
Nippur, Kiş). În fruntea lor se afla un rege- preot (…) sfătuit de o adunare a nobililor.  
Oraşele-state sumeriene au cons truit o primă comunitate culturală (...), însă nu şi o 
comunitate politică. Mai mult, ele rivalizau, fiecare încercând să -şi impună hegemonia, 
cu centre de greutate mereu în schimbare. Dominaţia spirituală şi politică a oraşelor -
state, templele şi palatele, au cunoscut primul recul datorită relaţiilor tensionate d intre 
ele.” 
(Imanuel Geiss, Istoria lumii.Din preistorie până în anul 2000) 
 
B.„Primele documente scrise ale civilizaţiei egiptene datează din anul 3000 î.Hr. Înainte 
de această dată ţara era împărţită în două regate: cel al Egiptul ui de Jos, la nord, 
cuprinzând zona deltei, mai avansat din punct de vedere economic şi cel al Egiptului de 
Sus, care cuprindea valea Nilului (…), dispunând de o armată eficientă. Cel ca re a 
realizat procesul de unificare a ţării a fost Egiptul de Sus în jurul anului 3000 î. Hr. (…) 
Egiptul a cunoscut cea mai înfloritoare perioadă din istoria sa între mileniul I II şi II î. Hr. 
(…) În timpul lor [primelor două dinastii] a început să se definească org anizarea 
birocratică-administrativă (cca. 3000 -2700 î.Hr.). Transferarea capitalei la Memphis a 
marcat începutul puterii egiptene. În această perioadă faraonul mai important a fost 
Zoser, căruia i se datorează grandiosul complex funerar de la Saqqara. Urmaşii săi, 
Kheops, Khephren şi Mykerinos, au lăsat prin mormintele lor, piramidele de la Ghizeh, 
un grandios simbol al nivelului atins de civilizaţia egipteană. O perioadă de criză, «prima 
perioadă intermediară» (2200 -2050 î.Hr.) s -a constatat atunci când principii provinciali 
au încercat să iasă treptat de sub autoritatea faraonului.” 
(Enciclopedie de istorie universală) 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Precizaţi, pe baza sursei B, o informaţie referitoare la arhitectura orientală.3 puncte 
2. Menţionaţi, pe baza sursei B, două informaţii aflate în relaţie cauză -efect referitoare 
la «prima perioadă intermediară».           5 puncte
Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 9-a, faza nationala

Subiectul I (40 puncte) 
Citiţi cu atenţie sursele de mai jos: 
 
A.“În primul rând, Solon a anulat toate datoriile şi a interzis ca de atunci încolo cineva să mai fie 
făcut rob din pricina datoriilor. El a poruncit să fie găsiţi toţi ţăranii vânduţi în străinătate în robie 
din pricina datoriilor şi răscumpăraţi pe socoteala statului. (...) 
Solon a atras la conducerea statului nu numai pe eupatrizi, ci şi pe oamenii bogaţi de 
origine simplă. El a împărţit pe toţi cetăţenii în patru categorii în funcţie de venituri. (...)  
Cetăţenii din primele trei categorii puteau să ocupe înalte posturi în stat. [Cei din a patra 
categorie] nu aveau alt drept decât acela de a participa la adunarea poporului şi la judecăţi.  
După aceea Solon a luat puterea judecătorească de la eupatrizi şi a dat -o în mâinile 
poporului simplu. Tribunalul popular (sau heliaia) era format în timpul lui Solon din cetăţeni şi de 
aceea apăra interesele poporului. Judecăţile erau acum accesibile pentru toţi cetăţenii liberi.” 
(Plutarh, Oameni iluştri ai Greciei) 
 
B. „Clistene a împărţit pe toţi atenienii în zece triburi, în loc de patru, amestecând categoriile 
sociale de mai înainte, deoarece voia să fie părtaşi cât mai mulţi oameni la drepturile 
cetăţeneşti. Clistene a mai împărţit ţara în treizeci de districte numite „deme", zece în oraş ş i în 
împrejurimile lui, şi zece pe malul mării şi în interiorul Greciei. El i -a făcut “demoţi” pe toţi cei 
care locuiau în aceeaşi demă, pentru ca atenienii să nu mai fie numiţi după numele tatălui, ci 
după numele demei respective, şi astfel noii cetăţeni să poată fi identificaţi mai uşor. Triburilor 
le-a dat un nume, alegând zece din cei o sută de eroi fondatori, pe care- i aflase el în urma 
răspunsului primit de la oracolul Pithiei.”       
(Aristotel, Constituţia atenienilor) 
 
C. „Deşi pentru a ocupa în Atena funcţii obsteşti nimeni nu trebuia să fie neapărat un om bogat, 
săracii nu puteau să se îndeletnicească cu activitatea de stat. Ei erau nevoiţi să muncească tot 
timpul, pentru a se putea hrăni atât pe ei, cât şi familia lor. La propunerea lui Pericle, s-a instituit 
o plată pentru îndeplinirea obligaţiilor de stat. La început ea era dată juraţilor, iar după aceea şi 
altor persoane oficiale, plată pentru fiecare zi pierdută de aceştia cu treburile obşteşti.(…)  
În plus, pe teritor iul statelor care făceau parte din Liga ateniană au fost înfiinţate colonii 
ateniene, în care fiecare atenian putea să capete un lot de pământ. Prin aceste colonii erau 
dintr-o dată rezolvate două probleme:  se creau garnizoane dincolo de hotarele Aticii şi  se 
ameliora situaţia poporului simplu.”        
(Plutarh, Oameni iluştri ai Greciei) 
 
Răspundeţi următoarelor cerinţe:  
1. Precizaţi, pe baza sursei A, două măsuri luate în favoarea ţăranilor.           4 puncte  
2. Menţionaţi, pe baza sursei  B, două informaţii aflate în relaţie cauză-efect referitoare la 
reformele lui Clistene , precizând rolul fiecăreia dintre aceste informaţii ( cauză, respectiv 
efect).                  5 puncte