Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 10-a, faza judeteana

SUBIECTUL I                                                                                                                         (40 puncte)
 
  
Citiți cu atenție sursele de mai jos:  
 
A.  „După câțiva ani de la revoluţia din 1830, monarhia lui Ludovic Filip este total ruptă de 
poporul care îi oferise puterea, iar Europa poate vedea în această monarhie o asigurare împotriva 
revoluţiei sociale atât de amenințătoare. Într-adevăr, regimul continuă să evolueze într -o direcție 
conservatoare, ceea ce va duce la o ruptură cu pătura cea mai progresistă a burgh eziei. Atitudinea 
personală a regelui este în acest sens determinantă. Lumea s -ar fi putut aştepta din partea acestuia, care 
cunoștea foarte bine sistemul englez, să-şi angajeze regimul pe calea liberală şi parlamentară inaugurată 
de monarhia britanică. Numai că, sub aspectul de bunăvoință şi de aparență burgheză, Ludovic Filip 
este un autoritar care suportă cu greutate influenţa miniştrilor săi. De aceea, face eforturi pentru a- i 
neutraliza, învrăjbindu-i între ei, problema puterii regale devenind astfel miza luptei politice. Thiers, 
care exprimă ideile burgheziei liberale când declară că "regele domneşte dar nu guvernează", se lovește 
de Guizot, pentru care "tronul nu este un fotoliu gol". În 1840, regele îl demite pe primul ministru şi îl 
numeşte pe Guizot.” 
(Serge Berstein. Pierre Milza- Istoria Europei) 
 
B.  „În întreaga Germanie, ca şi în Imperiul austriac, mişcarea liberală pare să fie animată de o forţă 
irezistibilă. Dar, în timp ce în statele Habsburgilor aceasta este însoțită de tendințe naţionale centrifuge, 
în Germania ea provoacă aspirații naţionale care tind în mod contrar spre realizarea ideii de unitate. (...) 
Ambițiosul program pangermanic al Par lamentului scoate în evidenţă primele dificultăți. Revendicarea 
teritoriilor populate de germanofoni provoacă proteste din partea Olandei şi a  Rusiei. Un război cu  
Danemarca este pe punctul de a izbucni din cauza anexării ducatelor daneze de Schleswig şi de 
Holstein, în care trăiește un mare număr de germani. Dar cu ce armată  să se înceapă războiul? 
Parlamentul nu dispune de nici una. Trebuie deci să apeleze la suverani. De altfel, ei sunt aceia care, în 
1848, zdrobesc o revoltă de extrema dreaptă şi care amenință Parlamentul din Frankfurt. Apare tot mai 
clar faptul că acest  Parlament nu este decât o adunare de oratori fără susținători , care, dacă nu vrea să 
devină ridicolă, trebuie să urgenteze realizarea  proiectului de constituire a unui stat german dotat cu 
mijloacele necesare guvernării.” 
(Serge Berstein. Pierre Milza - Istoria Europei) 
 
C.  „Pentru intelectualii români, anul 1848 a marcat triumful ideii de națiune. În ambele Principate 
și în Imperiul habsburgic, ei și -au justificat cererile de independe nță sau autonomie politică prin 
invocarea dreptului legitim la autodeterminare al unei comunități etnice. În Moldova și Țara 
Românească, intelectualii au căutat să desființeze protectoratul Rusiei și să restabilească echilibrul 
istoric cu Imperiul Otoman, în timp ce în Transilvania, în regiunea învecinată, Banat, aflată sub 
stăpânirea Ungariei, și în Bucovina ei și -au propus să unească toți românii într -un stat autonom. S- a 
analizat chiar ideea unirii tuturor românilor de o parte și de cealaltă a Carpaților , pe baza puternicelor 
legături etnice, lingvistice și culturale dintre aceștia. Dar astfel de gânduri erau efemere, căci ipotezele 
și reveria contraveneau realităților politice, în special pragmatismului Rusiei și Austriei.”