Model subiect olimpiada de Istorie, clasa a 12-a, faza judeteana

SUBIECTUL I             (40 de puncte) 
Citiţi, cu atenţie, sursele de mai jos: 
A. „Politica externă a lui Petru [I Mușat] a avut o linie precisă: alianță strânsă cu Polonia și cu 
Țara Românească. […] Atât în Ungaria, cât și în Polonia domnea […] Ludovic, supranumit cel Mare. 
În 1382 el moare […] lăsând două fiice […]  care-și vor împărți moștenirea: Maria ajunge regină a 
Ungariei și se căsătorește cu Sigismund de Luxemburg ; Hedviga devine so ția principelui lituanian 
Vladislav Iagello care […] e recunoscut și ca rege al Poloniei. Cei doi regi nu au  avut multă vreme 
raporturi bune, fiecare crezând că i s -ar fi cuvenit și stăpânirea celuilalt.  Pentru Moldova, după 
moartea lui Ludovic, se punea o problemă din cele mai însemnate în legătură cu politica sa 
externă: trebuia să-și definească atitudinea, față de cele două regate antagoniste. Cu cine să țină 
domnul Moldovei: cu Ungaria sau cu Polonia? Răspunsul se putea prevedea: față de cea dintâi, 
era amintirea luptelor pentru independență, a conflictelor din vremea, nu prea îndepărtată a  lui 
Bogdan, și, mai ales, posibilitatea ca regii Ungariei să revend ice oricând fosta lor marcă de 
apărare. Cu polonii mai curând se putea face o înțelegere.“        ( C. C Giurescu, Istoria românilor)    
 
B. „Forma pe care a îmbrăcat -o politica externă a lui Mircea [cel Bătrân ] n-a fost 
întotdeauna aceeași. Mai ales că pe lângă preocuparea principală – combaterea primejdiei turcești – 
se mai adăugau și alte probleme, cum era aceea a raporturilor cu ungurii, cu Moldova și cu polonii. 
[…] În ce privește relațiile lui Mircea [cel Bătrân] cu polonii, se constată un paralelism semnificativ cu 
domnii Moldovei. […] Întreaga politică externă a lui Alexandru [cel Bun ] a fost dominată de 
raporturile cu polonii. Prinsă între Ungaria și Polo nia, cele două mari puteri vecine, catolice și 
feudale, Moldova ortodoxă trebuia să se hotărască pentru o apropiere de una din ele. […]  Pentru 
Polonia pledau o serie fapte […], se formase deja o t radiție în acest sens și Alexandru cel Bun a 
urmat-o și el. […] Actul din […] 1402 prin care recunoaște ca suzeran al său pe Vladislav Jagello […] 
apare ca un act natural. […] Polonii i-au cerut lui Alexandru cel Bun reînnoirea repetată […] a actului 
din 1402. […] În reînnoirea din 1404 […] apare un element în plus de asigurare: […] ajutor împotriva 
tuturor dușmanilor […]. Reînnoirea din 1411 are o dispoziție categorică de ajutor reciproc împotriva 
ungurilor. […] Ajutorul reciproc împotriva Ungariei n -a mai avut însă când să fie  pus în aplicare. 
Sigismund, văzând primejdia tot mai amenințătoare a turcilor, s-a gândit că e preferabil să ajungă la 
o înțelegere cu polonii, încheind deci un conflict ca re dura de peste două decenii, spre a avea 
libertate de mișcare împotriva primejdiei dinspre miazăzi, și, eventual, ajutor.”   
           ( C. C Giurescu, Istoria românilor) 
 
C. „Alexandru [cel Bun], în mai multe rânduri, […] l-a ajutat cu oaste pe Vladislav Jagello în 
luptele cu cavalerii teutoni. În 1422, trimite un detașament de 400 de călăreți; aceștia sunt atacați în 
fața cetății Marienburg de o armată mult superioară ca număr. […] Mulți dintre teutoni sunt uciși, alții 
răniți, ceilalți se retrag în dezordine urmăriți de moldovenii, care […] au luat cu acest prilej și o pradă 
bogată. «Astfel – povestește cronicarul polon Dlugosz – într-un chip minunat moldovenii cu o ceată 
de puțini oameni au bătut o oaste mare a dușmanului și s-au întors în tabăra oștirii regale învingători 
și încărcați cu o pradă uriașă. »  
La trei ani după Tratatul de la Lublin, în mai 1415, Alexandru cel Bun […] primește la Sneatin 
vizita lui Vladislav Jagello : încă o dovadă că raporturile dintre cele două țări rămăseseră bune. ”
          ( C. C Giurescu, Istoria românilor) 
 
Pornind de la aceste surse istorice, răspundeți următoarelor cerințe: 
1. Precizaţi o asemănare între politica promovată  de domnii Moldovei prezentat ă în sursa A și 
aceea din sursa B, susținând-o cu câte o informație selectată din fiecare dintre aceste surse.
            5 puncte  
2. Prezentaţi un fapt istoric referitor la relațiile politice dintre Țara Românească și Polonia în a 
doua jumătate  a secolului al XIV-lea precizate în sursa B, utilizând și două informații din 
această sursă.          7 puncte