Nogle der kender noget til reglerne for tilskud til skovrejsning? Jeg roder rundt på nettet for at finde bl.a. arealkrav. Er der nogle minimumskrav der skal være opfyldt for at man kan få tilskud til skovrejsning og den efterfølgende drift? m.v.h Jette
Statsskovdistrikter/ vildtkonsulenter. Jeg tror at det er odsherred du høre under. Det gør vi nemlig, og da vi skulle søge om planter, og tilskud til sø skulle vi nemlig det. Og han er mægtig flink. Kommer gerne ud og forklare og tegner og fortæller. Hans nummer er 5932 8016 email  Eller også prøv at søge under natur og skovstyrelsen. Måske der kommer lidt frem der.
Jeg fandt endelig et   - her står minimum 5 ha - men er det i bynære omåder kan der gives dispensation ned til 2 ha. Det må jeg hjem og lurer lidt mere på og tak for nummeret, Vibeke, ham kunne jeg jo også lige kontakte... m.v.h Jette
... en fra Hedeselskabet ud og hjælpe os. De kom ud gratis, mod at man så bare brugte dem, hvis man besluttede sig for at rejse skov/fik godkendelse til skovrejsning. Det fik vi ikke. Og der var ingen sure miner da vi så måtte sige "tak for denne gang"..
Hej. Min kæreste og jeg er ved at se på et hus (til leje), hvortil der hører nogle engarealer, som vi skal holde. Og den hyggeligste måde at holde dem på vil selvfølgelig være at leje dem ud som sommerfolde, hvilket jo kræver at de bliver hegnet. Hvilket jeg ved der vil være marked for i området. Spørgsmålet er så det (nok ikke så) enkle: Hvad koster det at etablere? KH/Helle
.. mere information er nok nødvendigt.. Hvor stort er dette engareal? Hvilket hegn har du i tankerne? skal der laves vandkopper? Er der brugbar græs, eller skal marken lægges om?
Hermed lige et smart link, hvor du kan tegne dit hegn, og beregne hvad det ca koster: Du skal bare gå ind under "tegn og beregn"...
Kommer lidt an på, hvor mange heste der skal igennem på en gang, hvor vilde de er osv... Men ikke under 4 meter synes jeg. Hvor bredt er leddet? :Pia
men så kan den også græsses af når den bliver for langhåret og der er plads hvis der er nærgående muler på foldene ved siden af. Ikke under 4 meter, ville jeg sige. Eva
lavet så det passer med at fjederhåndtagene til foldene lige kan nå over og lukke / lukke op for de forskellige folde alt efter hvor hestene skal ind. Jeg har et par voksne hingste der skal trækkes frem og tilbage og her må jeg sige at 5 meter ikke er meget hvis der står hopper på begge sider så jeg vil mene at 5 meter er passende. Vi bruger løbegangen til vores 2 gamle ponyer, de går fint der og hygger sig og sidst men ikke mindst så er det jo også meeeget vigtigt at det altid er dem der kommer først ind  
Jeg har også løbgange op til marken - da det ellers ville tage en krig at lukke ud. Mine er omkring 3-4 meter og det går fint. Man skal bare sørge for at få de svageste ud først - så kan de løbe op på marken hvis de stærke er efter dem. Jeg har ikke haft problemer endnu - de lærer hurtigt at komme væk og de kan såmænd også komme forbi hinanden - hvis ikke lige en af førerne har stille sig på tvær. På billedet kan du se en af mine løbegange - hvor krikkerne er på job som græsslåmaskiner.  
Er der nogen herinde, der har erfaring at bygge ny stald helt fra bunden? Hvis, vil jeg meget gerne høre mere.. Hvad valgte i? "traditionel" staldbygning, hal, modulstald..? Lavede i det selv? Hvad kostede det at lave osv. Fortæl fortæl 
stald i 1997/98. Vi fik et Byggerådsivningsfirma til at bistå os. De klarede tegninger, ansøgninger, udbud, kontrol med byggeri mm. Det gjore vi kunne koncentrere os om vores arbejde ( dengang arbejdede vi mange timer hver dag)De stod som byggeherre sammen med os, div de tog osse ansvar for fejl og mangler ( hvilket vi erfarede, værende en god ting) Stalden er bygget op i elementer.Uden på elementerne er sat mursten op og inde i stalden H-blokke - til sidst blev det hele filset. Grunden/jorden rettede vi selv ud, så der var klar.
Vi har bygget helt ny stald på 12 Gange 9 meter ( ca) Læs evt i tråden: Vis mig din stald Vi har lavet alt selv. ( undtaget el-kloak) Der var skov for 8 mdr siden.. Der hvor der nu er en stald 
Din stald ser rigtig fin ud. Vil meget gerne høre mere om jeres fremgangsmåde, hvor i købte bokse mm., hvordan den er bygget op - Er det kun træ? osv. Håber du vil dele din erfaring 
tager jo lidt tid. Tegningerne på bygningen er lavet i samarbejde med en trælast. Det er også dem som har leveret alt materialet. Hele stalden ( minus tag-naturligvis) er lavet i træ. Især pga det æstetiske. ( Vi er lidt kræsne, mht hvordan det ser ud) Men det har også været utroligt nemt at arbejde med. Har selv gravet ud til sokkel o.s.v. Alt beton/cement er leveret med store lastbiler. Boksene købte vi i Jordrup ( HD Boksen) Kanon service, og lige specialt lavet som vi ville ha det. Han var ude flere gange og hjælpe med at måle op så vi var sikre på boksene passede ind i stalden. Alt i alt har den kostet os omkring 160.000 incl 8 bokse. ( VI bruger så 1 boks til sadelrum)
med nogle priseksempler som i det foregående indlæg, sætter ligesom tingene i perspektiv. Mvh Camilla
Tak for din beskrivelse. Den er rigtig brugbar - Vil jeg helt sikkert tage med ind i mine overvejelser.. Havde faktisk frygtet at prisen ville være noget højere.
iogmed vi jo faktisk har en hel bygning INCL 8 bokse ( med fronte og sider) så syntes jeg faktisk også vi har gjort det billigt.. Vi var først på jagt efter " udebokse", købt som færdige moduler.. ( Der er mange forskellige firmaer der laver) Og var faktisk på vej til sverige for at hente... Men så fik vi en ide at gå til den lokale tømmerhandel.. Og det viste sig at vi nok har sparet ca 25000 kr på den måde. Samtidigt har vi fået personlig rådgivning.. Flere gange.. Det eneste minus er at vi ikke havde nogen arbejdstegning  -- Det var ligesom bare at forestille sig og så igang med måle arbejdet.. Vi har haft et uheld med en hingst der sparkede et lille hul i bagvæggen.. DEt var SÅ nemt at repperere.. Der var jeg GLAD for vi ikke havde bygget i sten.. VI har hele indersiden beklædt med massive sparkeplader , men hingsten var utroligt nok, nået op over pladehøjden. Havde det været sten der havde været beskadiget, var det svært at repperere igen. Men når det er træ man arbejder med, var det lige til at finde søm/skruer, sav og vupti var det ovre. Iøvrigt den ting vi har være mest glade ved: --Ovenlysvinduer.. ALtså gennemsigtige tagplader.. Vi sparede hvor vi kunne og fik kun 3 rækker.. Men HELDIGVIS: Dem kunne vi ikke ha undværet. Vi har også sparet på vinduer. Har kun 1 oplukkeligt vindue i stalden ( og den kæmpe port) Alle vores heste er jo ude hele dagen, og døgn fold hele sommeren.. Så jeg ville ikke bruge penge på vinduer i boksene. -- De gider nok ikk kigge ud om natten *G* - Men igang med tegnebrættet,.. Prøv at tænke så mange ting igennem som muligt.. Vand, oplukkelige fronte, bredde på gang, indgangsparti, foderkrybber (hvordan) , strøm, etc.
Er vi igang med at bygge fra bunden... Lidt under den den ene halvdel bliver til garage/værksted hvor der så er høloft over... Stalden bliver med 4 bokse + et sadelrum og 2 striglepladser / vandspiltov og toilet. Vi har fået rejst stålspær - højde 7 m. Stalden er 9,5 x 21 m. Stalden bliver muret i lecablokke, med mursten omkring viduer + gesimser. Tag bliver betontegl. Bund støbt at flydende beton. Vinduer der kan åbnes helt så hestene kan kigge ud og sige godmorgen  Vi budgettere m. 300.000 kr. og indtil videre holder det rimeligt stik.. Du er velkommen til at stille spørgsmål 
Din stald lyder nøjagtig som det vi har i tankerne  Hvilke bokse skal i have? Har du billeder? 
Vi har li´bestilt materialer idag til vores nye stald!   Det bliver (næsten) helt fra bunden det skal bygges og den kommer til at bestå af stålplader (li´som en hal) og der bliver plads til 6 større bokse og et vandspiltov. Boksene bliver lavet af fundasten. For tag,vægge,træ (til skelet) og fundasten koster det indtil videre 43.000. Så mangler vi lys og få lagt vand samt købe vandrør,drikkekopper,krypper o. lign. Det hele bliver "selv-gjort" men vi er heldigsvis lovpriset med gode venner/familie i form af tømrer,murer,vvs´er samt elektriker så det bliver heldigvis ikke en større formue!  Opdateringer på byggeriet følger! 
hej, jeg har lige et spørgsmål, vi står og kigger på hus. Der er en stald, men der er skrå vægge . der er cirka 1.90 meter fra bunden og op til starter. er der nogen regl for høj en stald skal være ?? mvh Ann-Katrine
Der kommer vist nok nogle regler der siger 2.4 m i eksisterende stald og 2.6 m i nybyggeri .
Vi har lige fået en kæmpe vandregning. Det er selvf pga hestene...de drikker jo en masse vand på sådan et år.  På denne vandregning er de 2500 aflednings afgift. Hvad gør I andre? Er der ikke noget med at man kan slippe for aflednings afgiften? Det er jo ikke noget vand der kommer ned i kloaken og skal afledes. Har I nogle ideer? Hilsen Birgitte Olsen
Hej Birgitte. Vi har 2 vandmålere. 1 der er tilsluttet beboelsen - her betaler vi for vand + kloakafledning. 1 der er tilsluttet stalden - her betaler vi kun for vand. Det er rigtig mange penge at spare især når man betaler ca. 50 kr. pr kubikmeter vand i afledningsafgift!! Mvh Pia*
Nu har jeg talt med kommnunen om det. Jeg skulle være momsregistreret og have det som hovederhverv for at kunne slippe for aflednings afgiften. Pia er du så landmand eller stutteriejer? Hilsen Birgitte
Hej Birgitte. Uh ha! Jeg er bare heldig at være flyttet ind et sted hvor det allerede var installeret. Et ganske alm. lille husmandsted lige på grænsen mellem land og by. De tidligere ejere fik det installeret i forbindelse med renovering af stald/garage. Om de var momsreg. ved jeg ikke, men levede af landbrug gjorde de ikke, de havde begge fuldtidsarbejde. De havde et par heste og 2 køer, jordtilhørende 3 hektarer, det kan vel ikke brødføde en familie. Måske er der forskel fra amt til amt med kriterierne for opsætning af vandmålere. Held og lykke med at få trumfet det igennem. Mvh Pia*
Ja der er garenteret andre regler fra kommune til kommune. Men hvor er du heldig, tihii
Vi havde besøg af en dame fra SKAT ifm opstart af vores hestepension, og der diskutterede vi netop vandafledningsafgiften. Ifølge hende kan det kun lade sig gøre at fratrække vandafledningsafgiften, hvis man har en måler på kloaken. Det er altså ikke nok at kunne dokumentere hvor meget vand der bruges i stalden, man skal kunne dokumentere, hvor lidt der løber i kloakken ude i stalden. Og vi er både momsregistrerede, erhvervsdrivende, men det er altså ligemeget i denne sammenhæng.
Er der nogen der har købt bokse fra Kongsted i Esbjerg? Ville bare høre om de var pæne, og hvordan kvaliteten er?
Jeg er ikke så heldig jeg har fået bokse endnu..   min mand har fortravlt med at lave tilalle andre.. MEN De er håndlavet.. intet lavet af maskine eller masse produktion.. Hvad entet du skal bruge en på 3,12m eller 4 m. er prisen den samme.. du er selv medbestemmende til det færdige resultat. Vi har masse billeder vi kan sende fra forskellige stalde.. mved venlig hilsen Dorthe Kongsted
Jeg har allerede bestilt 6 bokse af din mand. Glæder mig til at få dem sat op. De så gode ud på billederne 
hej dorthe! er du sød at lægge billeder og priser ind?? vi skal bygge til sommer og jeg samler i øjeblikket info... venligst anne w
så er der billeder på min p.
Dorthe: Hvad er priserne på de forskellige bokse? Og hvor høje er de? på billederne ser de nemlig ikke så høje ud, men det kan også være vinklen billedet er taget på.?
Måske snyder billedet, men på den boks med grønne tremmer ser afstanden mellem tremmerne ud til at være ret stor. For at en hest ikke skal kunne sidde fast med et ben i mellem to tremmer, må afstanden max. være 75 mm. Jeg har før haft en hest, der hang med et bagben i tremmen, og måtte skæres fri med vinkelsliber. Det er meget ubehageligt, og har gjort mig meget opmærksom på afstanden mellem tremmerne.
Vi anbefaler det også men vi har få kunder som vil have den store afstand.. det er mest på de vandrette.. lodrette kører som regel på 7,5.. men det er folks egen beslutning..
Hej Dorthe.. Jeg skal have bygget bokse NU, og helst igår... Skal have lavet 7 stk. hvoraf de tre er folebokse.. Hvad koster de?? Jeg er meget interesseret.. Mvh Linda
om nye boxe,da de ander er ved at være brugt,jeg kunne også godt bruge pris kristina
Hej allesammen. Jeg vil gerne have lavet en ridebane her i løbet af foråret og vil derfor gerne have nogle gode råd. Hvor stor skal den være; er 20*40 nok eller kan man lige så godt lave 20*60 med det samme? Hvilken bund? Hvad holdes nemmest frostfri? Er det nødvendigt at dræne? Og i så fald hvordan? Skal der graves jord af der hvor banen skal ligge, eller laver man den bare ovenpå? (der er lerjord hvor den skal ligge) Hvad koster det? Banen kommer til at ligge på en åben mark; er det nødvendigt med læhegn? Er det nødvendigt med hegn om banen? Håber der er nogen som er friske med nogle gode råd. Mvh. Maibrit.
hvad du skal gøre ved banen og hvilken str banen skal have afhænger jo af hvad du forventer at bruge den til Dressur? spring? løsspring? andet? jeg ville ikke undvære hegnet omkring. havd der skal gøres ved bunden afhænger af jordbundsforholdene, dvs er det lerjord, sandjord eller??? jorden skal planen ud så den er i "vatter" Min egen abne er lavet billigt dvs jorden er afrettet, ingen dræn og 0/8 grus på. men på denne årstid er denmeget våd, vi har også lerjord, så vandet forsvinder kun langsomt, så dræn havde været en god ide, men omvendt bruger jeg den sjældent i forvejen... pris på en ridebane excl hegn ligger mellem 5000 kr (min egen) og 100.000 (lavet af en prof.) Karina
Tak for dit svar. Der er lerjord hvor banen skal ligge. Grunden hælder kun meget lidt, så jeg tror ikke det er nødvendigt at rette ud. Jeg skal bruge den til dressur, horsemanshiptræning, måske spring og måske til en islænder. Jeg vil også gerne forsøge at få nogle heste opstaldet, så den skal kunne bruges til lidt af hvert. Maibrit.
Hejsa, Vi har en god helårsbane, den er drænet godt og så er der lagt noget groft grus på af en slags. Til gengæld kan vi ride på den hele året med undtagelse af her hvor der efter tø lå et tykt lag is på. Du kan evt prøve at kontakte Chritina Kepppie 
med fed lerjord er, at den skal drænes godt og der skal pålægges et gennemtrædningsikkert lag under ridelaget, så hestene ikke kommer til at træde ned i leren. Årsagen er at lerjord holder på vandet og er laaang tid om at tørrre og mens det er vådt er jorden blød og glat som smør. Så derfor vil en bane med ridelag lagt på lerjord være våd og fuld af huller (de steder med meget lerjord træder hesten dybere i end andre steder) og ujævn at ride på. I den tørre sæson bliver banen knaldhård og stadig fyldt af huller nu blot tørre. Et gennemtrædninigssikkert underlag lagt oven på drænene kan f.eks. bestå af 20cm stenkulsslagger (miljøgodkendte) eller knust tegl som lukkes af med stenmel eller slagger. Ovenpå dette lag kan ridelaget så etableres.
Hvordan dræner man. Det lyder dyrt, hvis man skal lave alt det..? Maibrit
Til gengæld får du en bane uden store søer når det har regnet og hvis du vælger det rette grus også en der ikke støver al for meget når den er helt tør. Du må gøre op med dig selv hvor meget du skal bruge banen. Det er bare så ærgeligt når den kun bliver halvgod, for vi får meget regn til tider i danmark og en bane der ikke er drænet bliver uendelig tung og våd at ride på. Men der sker jo ikke noget ved at forhøre sig hos dem der kan lave baner...
men hvis man kan lave en del af det selv sparer man en del penge. Jeg valgte for 12 år siden den lidt billigere løsning med at lægge dræn og planere jorden og så pålægge et ridelag. Men banen har aldrig fungeret. Det var ca. kun 2 mdr om året at banen var til at ride på og da var den så tør, hård og fuld af gamle indtørrede huller. Så man kan sige at pengene var spildt Så for snart 2 år siden valgte jeg at lave det hele om. Og nu fungerer banen bare perfekt og der er ingen vand eller huller på banen. Normalt lægges drænene på den lange led af banen med en afstand af 4-5 m. I de meget våde områder kan man så grave kanaler mellem drænene (på tværs af banen) og fylde op med et materiale som vandet hurtigt trænger igennem. Drænvandet skal føres til en kæmpe opsamlingsfaskine eller markrende - markdræn eller andet som kan opsamle vandet. Drænene lægges med et lille hæld mod opsamlingsområdet - så vandet løber dertil. En god ide er at etablere spulebrønd - så drænene kan spules fri for sand og jord der måtte have fundet vej til drænene. Vi fik en entreprenør til at lægge dræn og etablere spulebrønde. Har man selv mod på dette kan man jo låne eller leje en rendegraver og så gå i gang. Så sparer man jo lidt penge. Den billigste løsning til et gennemtrædningsikkert underlag er de knuste tegl - det er billigere end slagger, da de i dag skal være miljøgodkendte for at ligge under åben himmel. Med mindre du bor i nærheden af Randers - for det er vist et af de få steder i DK de miljøgodkendte slagger kommer fra.
Jeg regner med at vi kan lave meget af det selv. Hvor mange penge har du brugt på din bane? Hvad ligger man øverst? Bare sand eller? Maibrit
Så har jeg fået min landzonetilladelse, og kan derfor indhente tilbud og tegninger på 72 x 22 m. ridehus. Det er bare så spændende ! Er der nogen der har fået bygget et sådan, til rimelige penge ? Nogen leverandøren i kan anbefale, eller andre i vil fraråde ? Og er der nogen faldgruber man skal passe på, eller i det hele taget andre gode råd. Hilsen Helle P
At du "bare" kan bygge løs når du har den tilladelse? Hvordan fik du den? mvh Camilla
tror jeg ikke at jeg kan. Nu er det til høring i 4 uger, efter at have været i lokalavisen. Og nu skal jeg så søge om selve byggetilladelsen, jeg kan ikke selv helt finde ud af det her system. Men der er nok en mening med det ! Nu skal jeg så have udvalgt nogen stykker, som får lov at give tilbud på projektet, og der håber jeg at der er nogen der kommer med forslag. Hilsen Helle
Jeg kan kun anbefale Bundgaard Byg A/S. De har selv det hele med. Det eneste man skal stille dem til rådighed er vand og stærkstrøm. Hvis man vælger et svensk byggefirma, skal man stille velværdsfaciliteter, sovepladser, el-værktøj og byggelift til rådighed. Efter 2½ uge var ridehallen færdig.
På min kommunes hjemmeside står der en regel om, at der må gå 3 heste pr. hektar. (det er i forhold til at der ikke sker overgødning) Tror det er ens landet over. Jeg vil mene, at du sagtens kan have to hypper gående på 8000m2. Mvh Maria
"leve" på det . Altså ikke nøjes med det sommeren igennem uden ekstra foder . Og det skal være god veldrænet jord ellers er der store "chance" for ar den bliver for "påkørt" om vinteren.
Vi har en halv tønde ca, til min hest og en shetter pony. Fint nok til at "lufte" hesten, men de kan ikke leve af det. Vi må enten fodre om sommeren, eller leje os til sommergræs. Winnie
Jeg vil prøve at undersøge om der evt. kan købes/lejes mere jord til gården. Vi skal ud at kigge på den i morgen. Men ellers må vi vel kigge efter noget andet, for vi er jo ude efter noget hvor jeg kan have min hest hjemme, så det er vigtigt ar der er nok jord til. Pyha...hvor er det svært at finde det helt rigtig sted for os.
til to heste. Nej det passer ikke helt, for det er ikke det hele der er lagt ud til græs. Vi har vel 4-5 ha med græs (40-50.000 m2). Det kan de leve af hele året, forstået på den måde at vi har sommergræs fra maj til oktober, og hø/wrap til hele vinteren. Jeg vil sige som alle de andre, at er det kun til at lufte dem på, og du regner at de skal fodres ved siden af, så er det vel ok. Men du skal finde dig en leveradør af stråfoder. Held og lykke med huskøbet.
Så har jeg været ude at kigge på huset i dag. Det er ikke noget som overhovedet bliver aktuelt med det hus. Hold da op en mundfuld...alt skal renoveres, og det har vi hverken tid eller penge til. Nu har vi et andet hus i tankerne, der er så 2.7 tdr. land til, så det er lidt bedre. Men i skal alle have tak for jeres svar.
Gider i ikke sende forespørgelser til min mail adr. det er ikke altid jeg lige får tjekket denne tråd.. mvh dorthe kongsted
man kan sagtens dræne selv hvis man har forstand på det.. ellers ikke Hvis du forventer at din bane skal bruges af pensionæere etc, vil det jo være mere end jeg feks bruger in billige bane, den ville ikke holde til/tilfredsstille mange ved daglig brug. Og selv en lille hældning på banen vil mange ikke bryde sig om ,desværre, hvis de vil ride alm. dressur. Alene gruset kan du regne forbruget ud på 5-8 cm 0/8grus på feks en 20x40 = 64 m3 ved 8 cm... dvs en stor udgift til vognmand+grus alene... beklager en ok ridebane er ikke billig i anskaffelse. Karina
Hvad kostede jeres ny bane? Mvh Camilla
en super god ridebane for ca. 5 år siden. Jorden blev afrettet,der efter grubbede vi den, i ca. 80 cm´s dybde.(grunden til det ikke blev dræn er, den ligger højt oppe) Så lagde vi ca. 30 cm sandfyld på (blanding af sand, med lidt ler i)Til sidst et lag flis på 30 cm. Den er super og ride på.Aldig våd,støver ikke og holder længe på jordvarmen om vinteren. Den er aldrig glat og nem at jævne. Banen er 20 x 40 ( idag ville jeg ønske, jeg havde lavet den 20 x 60) Den er indhegnet.
Der skal laves ny større hestestald, så snart det er tid til døgnfold. Jeg efterlyser staldfif/ideer. Jeg er pt igang med at designe - lyder cool stalden, og har flere ideer til indretning. Listen af fif forlyder sådan indtil videre: Oplukkelig front, boks - nemmere udmugning. Vaskeplads:10 cm fordyb, med en prop i afløbet - hovene opsuger fugt. Vandslange ophænges over vaskeplads i noget svingbart halløj (ca 2,5m over) - ingen tråd på slangen. Fodring: Stativ med hjul til opvaskebajler, hurtigere over nemmere fodring Tager meget gerne i mod andre brugbare fif Venligst Merete Schelhase
i mit sadelrum, er der sat jernrør nede ved endevæggen, på tværs, altså fra væg til væg i 3 forskellige højder, der kan hænge mange dækkener og det ser pænt og ordentligt ud.. har sat overvågnings camera op ved boksene, bla. fordi vi venter føl, og det er jo også praktisk at ku holde lidt øje med hvad der sker i stalden når vi ikke er der.. Bettina
få en si/pose til at   afløbet i vaskepladsen, som man kan hive op og tømme, så afløbet ikke stopper til. Det er smart, hvis(når) hesten skider derinde    Fodringshuller til krybbefoder i boksfronten + vandkop placeret, så man kan trykke på den udefra - og se om hesten har skidt i den    Oplukkeligt vindue, som hesten kan stikke hovedet ud af, evt. en dør med halvdør, som i engelske bokse   Giver mulighed for meget frisk luft  Husk ventilation og fx huller eller 'riste' forneden i boksdørene, så der kan strømme lidt luft henover boksbunden og lufte ammoniakken væk (en 'laminær luftstrøm'). Jeg vil i øvrigt anbefale dig at låne/købe bogen: 'Hold hesten sund' af Petterson og Green! Der står en del om sundt staldmiljø. I det nye udkast til lov om hestehold, er der nogle virkelig gode betragtninger på de første ca 100 sider. Læs dem 
Vi har 2 barnevogne til at sætte foderspande i, det letter arbejdet så du ikke skal bukke dig du har fodret samlet. og barnevogne har store hjul så de kan køre i alt slaks vejr. Ja der blev grinet en del da de blev sat i foderrummet men nu kan alle se at det bare er smart en meget billig løsning Hilsen Birgit
Jeg skal have bygget 7 bokse i min hal, hvoraf de tre af dem, skal være folebokse. Hallen er belagt med SF-sten, så boksene skal laves oven på dem. Er der nogen her, som har erfaringer med køb af bokse??? Priser mv, og gerne også priser på lidt billigere bokse.. Havde selvfølgelig overvejet at lave boksen selv i fundablokke, men det kræver selvfølgelig, at vi rykker gulvet op flere steder, og det er jo også bekosteligt. Glæder mig til at høre fra jer.. Hilsen linda
Hej Linda Hvis jeg var dig ville jeg så lave 9 bokse istedet og så bare sørge for at skillevæggen kan fjernes i boksen. Så kan du nemlig bare fjerne en væg og lave den til foleboks når du skal bruge den, og sætte væg på igen når føllet skal fravænnes. Så har føllet sin egen boks ved siden af mor det første stykke tid   og foleboksen får en god størrelse.
se her  eller se anden tråd vedr. boks vi kan sagtens finde en fornuftig pris til dig. ;0)
Hej, Jeg går og overvejer at finde et ridehus/hal/rundbuehal, da det bare er øv ikke at kunne ride hele vinteren. Nogen der ved hvor man kan finde en sådan til en rimelig pris ? Det behøver ikke være kæmpe, 15x30 vil være fint. Nina
ja jeg går jo også og kigger selvom det nok er langt ude i fremtiden, men jeg har fundet lidt priser !! model s problemet er bare højden i siderne på dem !! #
Vi har en rundbuehal 16 x 45 fra Future rundbuehaller 6880 Tarm Telefon 75343148-20202248 Det er ca. halv pris i forhold til firkant-haller. Vi har også en stald på 10 x 30 som stald. Se   under boxe udlejes. Jytte
-hvad synes I? Det er stueetagen af huset, det er meningen at der skal bygges yderligere værelser ovenpå når der kommer børn i familien... Jeg ved godt at jeg skal have vendt yderdøren... Jeg forestiller mig at have loft til kip i den side af stue og køkken-alrummet der vender ud mod haven (op af på tegningen) Tine
men det rum der ligger ved siden af værelset, hvad er det til ? Og så havde jeg jo nok lavet badeværelset lidt om, sat døren ind i soveværelset så det bliver privat bad og så havde jeg nok lavet et gæsteWC/bad i det værelse ude ved hoveddøren. Du skal nok passe på at suen ikke bare bliver et langt smalt rum. Men ellers meget kreativt og lækkert...og ja loft til kip er dejligt, det har vi også på 1.sal i vores rækkehus
-tak for kommentarer. Jeg er heller ikke helt glad for stuen... -men jeg har ikke lige fundet ud af hvad jeg skal gøre ved den! Værelset med dobbeltdøre er beregnet til kontor. Vi vil gerne hvis det ikke bliver for langt fra alting da vi på skift arbejder derhjemme om aftenen, det ville være rart at kunne gøre det og stadig følge med i hvad der sker i køkken/alrummet. Jeg vil helst ikke lave om på "midten" af huset, jeg er glad for den måde køkken, kontor og gang hænger sammen, næsten uden spildplads. Resten kan godt ændres... Jeg har ikke lavet mere end et bad/toilet da jeg forventer at skulle have endnu et ovenpå... Rummet ved døren er tænkt som bryggers, måske skal der en dør deri også... Tine
i midten er en udemærket ting, centralt og man kan arbejde dog stadig følge med i hvad familien laver... Det med badeværelset var mere for at gøre det til et privat bad men hvis du har planer om at gøre rummet ved siden af indgangen til bryggers ville jeg klart anbefale dig at sætte en dør i ud til, det vil du blive glad for når der engang kommer børn til og du om vinteren for dem ind med mudderstøvler, flyverdragter etc. etc. Hvilke matrialer har du planer om at huset skal bygges i ? Skal det være bjælkehus, mursten eller måske fuldtømmer ?
-jeg er ikke så konkret endnu. Jeg har nemlig ikke noget sted at bygge mig hus endnu! Jeg forestiller mig at det skal være et nyt stuehus på en gård, og derfor skal det bygges så det ligner resten af gården, formentligt i musten, evt. pudset. Tine
hvor er du kreativ Tine... ved et kort kig har jeg følgende ændringer jeg selv ville lave: -flytte komfuret ind i hjørnet. selvom man har emfang vil osen brede sig i resten af køkkenet. -lave 2 håndvaske på badeværelset, det er bare sååå lækkert. Karina
Tak for jeres svar. Vi har kigge på hjemmesiderne, og har nu forespurgt Future Rundbuehaller om en pris. så nu venter vi med længsel.  mvh  Nina
os prisen, når du får yderligere oplysninger. Anne
Jeg skal nok skrive det når jeg får tilbage melding. jeg har fået tilbud fra "cover Scandinavia, cover all" 18,8 x 30,5 med port og "service dør". 316.000 plus moms. Montage 84.000 plus moms. Og så skal der jo lige fundament til. Jeg håber de andre måske er noget billigere Mvh Nina
Momsen er jo mindre end herhjemme, så mon ikke der var penge at spare ved at købe i Tyskland? Hvad med haller der skal rives ned - måske kan i få sådan en fætter billigt ved selv at fjerne den... Bare en tanke 
Det må da kunne gøres billigere!! Prøv at se på   og søg på stålspær. Mvh Winnie
Er det ok jeg låner et billede af jeres ridehal, og sender til firmael der bygger hallen?? Jeg vil nemlig gerne have en hal magen til jeres.. Iøvrigt rigtig fin hjemmeside i har  mvh Katja
Jeg overvejer at få bygget et 22x72 m ridehus. Og har en hørt en del tale om fordelene ved at få udenlandsk bygherre på projektet. Nogen der erfaringer med dette ? Nogen der kan anbefale nogen ? Hilsen Helle
besøg af en vognmand, der skal komme med nogle jernbanevogne til mig og han sagde at det var utroligt billigt at få bygget ridehuse for tiden. Han sagde at på det stykke, jeg havde bagved stalden ville et ridehus koste omkring 150.000 kr og jeg vil tro at det min. er en 15x30 bane han har regnet ud fra. Han havde selv lige bygget nyt ridehus, så han kender nok priserne og ved, hvor man kan finde det billigst. Det var så prisen for selve hallen. Ingen bander i siden osv.
Louise E. Har du så husket at få at vide hvor han købte det henne. Det ville være meget interessant. Nina
et dejligt indeklime med en stald i en rundbuehal. Tænkte på at der er så højt til loftet og meget luftigt... Men der er måske også ulemper? Mvh Signe
Ridehallen blev bygget i 1996. Prisen var. 205.000.00 for hallen opsat og 53.000,00 for punktfondament. Hos Futura rundhuahaller i Tarm Jytte
at du skal have jernbanevogne kørt ud. Vil selv gerne have sådan en til min nye stald. Hvad koster de, hvor har du fundet dem og ikke mindst - hvad koster de at få kørt ud? Mange hilsner - Lena
får jeg (hurra) forærende af min veninde, der har solgt alle sine heste. De står ikke så langt herfra (ca. 5 km) og jeg regner med at det kommer til at koste omkring 2500 kr inkl moms at få dem flyttet. De er ikke i super god stand, så jeg skal hen og reparere på dem, men det er en super god måde at opstalde heste på, så jeg er villig til at lægge lidt arbejde og penge i. Det er ret bekosteligt da de skal bruge special-biler og det tager en del tid at fastgøre de liner/wires, der skal løfte den. Jeg ser indimellem nogle til salg billigt eller til bortgivning, men rent faktisk kan det bedst betale sig at søge efter vogne tæt på en, da transportudgifterne hurtigt kan løbe op i det samme eller mere, hvis man finder en billig en, der står længere væk.
Så har jeg fået pris fra future, og det lyder sådan : Pris på Rundbuehal 16x30m med 1lukketgavl og gavl med port, som byggesæt ca 159000 kr +moms  Montage vil koste ca 37000 kr +moms Nina
jeg spørger tåbeligt. Men kan man ikke få en rundbuehal i målene 20x40 eller 20x60 ? hvorfor de "skæve" mål? Mvh camilla
Ja der er jo flere årsager til at vi har valgt målene 15x30. For det første stiger prisen hurtigere med bredden end med længden. For det andet, rider vi western, og det er yderst sjældent vi har brug for mere plads. Så et ridehus på 15x30 vil opfylde vores krav til brug i dårligt vejr. Mvh Nina
Hej Nina Tror du ikke at du fortryder at lave så smal en hal? Jeg rider også western...reining for at være mere specific. Og her er det vigtigt at have en bred bane. 20 meter er faktisk lige i underkanten. Min træners hal er 30 meter bred og det er bare så skønt.
jeg så er tilbudene ved at indfinde sig 1000000daske kroner lyder det første bud på og så må vi jo se hvad der kommer fra de andre? så hvis nogle har billiger priser vil jeg gerne vide det.
22 m x 42 m kostede kr. 676.000 plus lys, bund og barriere, anlægning af vej og parkeringsplads foran, samt beplantning. Nogle af vore venner har fået tilbud for nyligt fra samme byggefirma - og der var priserne altså steget noget siden da - ved også, at jernpriserne er steget noget de sidte par år, og arbejdslønnen stiger jo hvert år.
Er der nogen herinde der ved hvad det ca. vil koste, at bygge en helt ny stald. stalden skal være ca. 400 m2 og med fast gulv. Den pris jeg efterlyser er ikke md diverse inventar, men på en helt tom staldbygning. Er der nogen der ved hvad sådan en stald vil koste at opføre. jeg ved ikke helt hvilke materiale det skal bygges af, men i hvert fald ikke af træ, og den skulle gerne kunne isoleres (stalden er ikke til heste)
Tja det er ikk helt billigt men vi har li købt materiale til vores nye stald. Den bliver på 108 m2 og bliver lavet med et træskelet oven på et eksisterende fundament og både sider og tag er stålplader. Vi har købt materialerne fra en genbrugsstation -ikke fordi nogle af materialerne er brugt (de er splinternye og skåret ud til formålet) men fordi det var langt billigere dér end på de forskellige trælaster o.lign. i vores område. Prisen for træ (til skelet),stålplader (malet i den ønskede farve),lysplader til taget,skruer o.lign. er 40.000 kr. Og så har vi selv tre vinduer vi skal sætte i også. Vi havde fået tilbud en del andre steder fra og der ville det samme koste mellem 55.000 og 70.000 så dette var bar et super tilbud! 
Er der nogle af jer der har erfaringer med at bruge knust lyng i ridehusbunden? Overvejer det, så ville lige høre om der er nogle for/ imod det?
Lyng er jo et forgængeligt materiale. Det er sikkert udmærket at ride i. Spørgsmålet er nok blot hvor længe det holder før du skal skifte det ud... Jeg fandt desværre aldrig standen i Herning, måske andre kender endnu mere til produktet!?! m.v.h Jette
... kom lyng i sin udendørs ridebane forrige sommer. Han pralede vældigt af det, og jeg skulle da endelig komme og prøve at ride på det, for det var bare SÅ godt! Det så også pænt ud, det må jeg indrømme, og det virkede vældig fjedrende, men jeg fik mig aldrig taget sammen til at læsse hesten og køre hen og prøve. Så gik der nogle måneder, og han holdt helt op med at fortælle om den geniale ridebanebund. Da jeg hen på efteråret spurgte, hvordan det gik med den, sagde han at de vist var nødt til at få den fjernet igen, eller i hvert fald få noget sand fyldt i - for den var så p.sseglat, at den var farlig at ride i. Hans vurdering var, at den ikke kan tåle vand - og så er det nok ikke udendørs bund i DK, den skal bruges til. Jeg kan forestille mig, at den nok er bedre til indendørs brug. Hilsen Sif
at det koster 55kr + moms for ikke knust lyng og 85kr + moms for knust lyng/ m3 og oveni kommer transport så...
Jeg kunne godt tænke migat vide, alt hvad der er godt at vide som førstegangskøber af hus for et par med et par heste. såsom f.eks. uventede regninger, økonomi, hestehold, forsikringer, mødding, afhentning af skrald, vand/varme m.m. Alt hvad der er relevant.
God idé... Vi har lige købt ejendom med plads til 6-7 muler, så jeg kunne også godt tænke mig at hører fra nogle som har noget erfaring med de ting... Vi overtager huset den 1/4 og mulerne flytter nok ikke hjem før til sommer, da der skal renoveres en del... Nogle erfaringer...?? Kramser herfra...
Da vi jo kigger  Mvh Camilla
Vi købte vores gård 1. april sidste år, så det er stadig nyt. Men det som vi har "lært" er bl.a. at forsikring ikke bare er forsikring. Man skal huske at forsikre sig for, hvis ens traktor, havetraktor etc etc kører over en person eller laver skade af nogen art, for så dækker den almindelige forsikring ikke. Derudover er der jo standard udgifterne, som ejendomsskat, vand, el. Nina
Vi købte vores gård i nov 03 men flyttede først ind i feb. 05 så vi har boet her et år. Vi kan dog stadig ikke helt beregne vores forbrug da vi boede i campingvogn de første 6 mdr. Desuden havde vi en skurvogn med toilet, bad og køkken så vi har brugt rigtig meget strøm. Udligningen lød på 12.000  Men da man betaler forud, beregnet for forbruget året før, vidste vi jo godt at vi ville få stor regning ! Nu aflæser vi måleren hver den 1. og skriver det i et regneark, så vi ikke fremover får et chok når udligningen kommer. . Vi har 1 hest og 3 ponyer. Vi har ikke seperat vandmåler på stalden og kan ikke trække noget fra. I det år vi har boet her har vi brugt 210 m3. Husk at det ikke kun er vandet der koster men også afledningsafgiften som man betaler til kommunen. Der er stor forskel på den pris om du har kommunal kloak el. septi/trix tank Kommunen er fuldstændig ligeglad med at det hele ikke bliver afledt, men drukket !! . Ang. forsikring har vi lavet en landbrugsforsikring, der dækker både indbo, hus, fritid/ulykkeforsikringer og gæster på ejendommen mm. Pris ca. 10000 om året . Møddingen sætter vi ild til når hestene er kommet på døgnfold. Den brænder sammen i løbet af en uges tid. . Vi har en maskinstation til at lave vores wrap. Har ca. 4 tønder græs. Halm får jeg fra naboernes marker. Det giver jeg ikke noget for. En på vejen har en presser og vogn så han klare presningen. Det får han så lidt for  . . Charlotte
i har jo haft vores gård i snart tjaa. det må jo blive 21 år. Forsikringer: ring rundt og få en masse gode tilbud, vi har funder ud af at vi binder os for et par år af gange og får på den måde indhentet faste tilbud som gælder i de år aftalen løber. vi forsikre, ejendommen, udstyr i sadelrum, alt foder samt halm. Hestene er forsikret imod brand og hvis stalden feks. styrter sammen. alt indbo i stuehuset samt alle faste maskiner i ladebygningerne. terrænggående maskiner er forsikret for sig selv. Mødding har vi fådet lavet med støbt bund og samle beholder til alje, er godkendt af amtet/kommunen. vi laver en langsigtete plan for vores makers brug. 10 tdl. Det første år, satte vi vores varme, vand og elforbrug højt, så vi ikke fik en masse kedelige overraskelse. De første 4 år, havde vi udlejet det meste af vores jord til en bonde, for så blev jorden passet ordentligt indtil vi selv kunne overskue det hele. Lav en plan over hvilke ting i vil ha ændret på ejendommen. for når man går igang emd ombygning både inde og udendørs, ja så er det ærgeligt at bruge tid og penge på noget ombygning, som senere hend viste sig at skulle rives ned igen, eller ligge anderledes, for at få plads til andre ideer. Men det allerbedste råd jeg kan gi. Når der er overskud på kontoen, så gem det. lad være med at købe noget som ikke er velovervejet. vær fræk når i køber ind til ombygning og prut om prisen.
Vi overtog vores ejendom i juli sidste år, så vi er stadig ret nybagte gårdejere, men derfor har jeg stadig lidt erfaringer at dele ud af. Vores største "problem" ved ejendommen er som Inger siger, at få lagt en plan for hvad der skal ske med ejendommens bygninger osv. Når man flytter ind har man ofte nogle planer for, hvad der skal laves om og hvad der kan fungere. Men vi har hurtigt opdaget, at der skal tænkes meget længere end det enkelte rum eller bygning, da renoveringen oftest griber ind i hinanden, således at man pludselig er nødt til at renovere mere end man lige havde forestillet sig. I øjeblikket er vi ved at finde udaf, hvad der skal ske med vores udbygninger bla. hvordan vi får plads til både dobbeltgarage, værksted med plads til traktor, halmlade og gerne en lille løsdrift også. Det kræver virkelig at man kan se langt ud i fremtiden, så der kan lægges en plan som kan brydes op i mindre bidder, så det er til at overskue de forskellige projekter. Med hensyn til faste udgifter, så kan man få et godt fingerpeg via salgsopstillingen. Der er udgifter til el, varme mv. opgivet. Dog skal man være kritisk overfor tidligere ejers forbrug. Vi har erfaret efter købet, at sælger stort set altid har badet på sit arbejde og spist kold mad, så vores forbrug af vand og el er dobbelt så højt som sælgers var. Fra første juli og frem til nu har vi brugt for 12.500 i olie og brænde(oliefyr + brændeovn) ca 3500 til vand og 7500 i el. Vi har et stuehus på 125 kvm + overetage samt stald med 10 heste og oplyst ridebane. Ejendomsskatterne kan man altid få oplyst af sælger, da de jo ikke ændrer sig. I forsikring giver vi omkring 15.000, men så er alt også dækket inkl. os selv og alle dem der opholder sig på stedet for at hjælpe osv. Den største udgift indtil videre har dog været bespisning af familie og venner, som er flinke til at komme og give en hånd med. En overgang kørte jeg nærmest i pendulfart til Bilka for at holde køeskabet fyldt op, men når det nu er det eneste de skal have for deres hjælp, så gør jeg det gerne 
Hej, Min mand og jeg står for at skulle investere i en ny bil, til at trække hestetrailer og jeg vil i den forbindelse høre om der er nogen der kan anbefale en 4-hjuls trækker, som har 3 sæder foran (gul plade bil). Findes de overhovedet som 4-hjuls trækker, eller er det kun varebiler som har 3 sæder foran?. Bilen skal min. kunne trække 2 ton (trailer og 2 DV heste). Tak, -Louise
Var selv lidt i tvivl om hvor det skulle postes, men tænkte at folk på hesteejendomme i reglen også har 4-hjulstrækkere og erfaringer med dem. Vurderede derfor, at der var større succes for et fornuftigt svar i netop dette forum. -Louise
For nyligt lånte vi en amerikansk firhjulstrækker - og bilkyndig som jeg er - not...   kan jeg naturligvis ikke huske navnet på dyret. Det var en ordentlig fætter som netop havde et langt sæde i stedet for kun to forsæder. - de findes derude - spørg f.eks. hos JG Cartec i Osted.
Kan fås med et 3 sæde i midten, det er dog ikke et man sidder godt i på længere ture.. Der er flere andre der også kan fås det til, og som en skriver om en amerikaner bil, så er de næsten alle udstyret med bænk istedet for sæder..
nød til at finde dig i at skulle finde den store pengepung frem for der er faktisk ikke ret mange andre mærker end de amerikanske trucks som har 3 sæder foran i deres 4x4. Prøv at kigge på  Her er lige et billed fra deres liste.     og så er der flere af dem som også har en lille bænk bagi...
Der er selvfølgelig også chevrolet. Enten suburban, tahoe, blazer. Ford F-250 mener jeg også har. Nina
Tak for de gode svar, det gav inspiration til at begynde jagten på vores nye 4-hjuls trækker. -Louise
Vi har en Landrover Defender 110. Det geniale ved den er, at hvis man vælger én med midtersæde foran, kommer man op på de magiske 9 passagérsæder. Og det betyder faktisk, at den kan indregistreres som minibus - altså på hvide plader, men "kun" med 60% registreringsafgift   Det er vores, og derfor har vi ingen problemer med at få plads til vores datter, 2 hunde, en barnevogn og en masse indkøbsposer. Det knap så geniale ved bilen kan siges med to ord: "British engineering" - der sker sjove ting med en engelsk bil, som ikke sker med en tysk eller japansk. Til gengæld kører en Defender for evigt. Og så er det jo en brand-sej bil - det kan man ikke komme udenom. Jeg er super-glad for vores. Den kan godt nok ikke være i alle parkeringshuse, men så kan den så meget andet. Og når man først er vant til at parallelparkere den, er den en mis at manøvrere med.  
Sådan en defender kigger vi på til mig i øjeblikket  Men når den er minibus må man så køre med almindeligt B kørekort? uha - det er en dejlig trækhest sådan en bil. Mht til engelske biler - vi har en freelander - kør Aldrig tør i den - det kan den ikke tåle - pris kr. 10000... Jette
Nej, man skal have kørekort til m2, men i betragtning af hvor mange penge man sparer, synes jeg ikke, det gør så meget  Med venlig hilsen Julie Taylor Redaktør, Heste-Nettet
nissan patrol kan også fåes som bus, med de magiske 9 sæder - så den er også billig i vægtafgift - ca 2000.00 om året.. vi har en og den er bare så super praktisk både som heste bil og som familie bil... ps. min mand ønsker sig også sådan en defender i bus..  marianne som anbefaler nissan patrol 
vi søger også en bil der kan trække 2 tons og har set os lidt varm på en kassevogn (sådan en mange håndværkere køre i )den har ikke 4x4 men den har tre sæder og masser af plads bagi og så han den fåes for en overkommelig pris. Men ellers kan du søge på Bilbasen.
Vi har faktisk en 4x4 til salg.. Men den er kun med 2 sæder.. Men man kan godt sidde 3 i den hvis man ikke skal alt for langt..  Du kan se den herinde på markedet..
Til Mette: Det er vigtigt at der er 3 godkendte sæder i den, da det ene sæde skal bruges til babysæde, så derfor skal det være fuldt lovligt og ansvarligt, ellers tak for tilbudet  Til Anne-Marie: Har også selv tænkt lidt på varebiler, de er bare ikke særlig gode til at trække, også selv om de har 4-hjuls træk. Har i mange år trukket trailer med Toyata Hiace og det fungere fint på asfalt, den skal bare ikke se skyggen af våd græsmark. Og desværre er det de vilkår man har til hestearrangementer. Til Julie: Vi har godt kigget lidt på det med mini busser. Bl.a en Toyota Landcruser som minibus. Det er en rigtig god ide. Nu har jeg ellers lige taget trailerkort og troede det rækkede   . Min mand er ellers helt pjattet med den nye Discovery 3, den snakker han meget om. Ved dog ikke om den kommer med 3 sæder, men en lækker bil det er det. Angående "amerikanerne" synes jeg det er nogle ordentlige skrumler og så kommer de oftest som pick up trucks, men uden tvivl lækre biler, sæderne er lige som en sofa og der er masser af komfort. Bare lidt en stor omvæltning når man er vant til en nøjsommelig Hiace  -Louise
ekstra sæde eller sædet kan skiftes ud med et langt til de aller fleste toyotaér, vi ville ha haft et langt sæde så vi kunne være 3 i vores hi lux, men prisen var så høj at vi syntes at så kunne vi godt leve uden og købte så en personbil som ekstra bil når hele familien skal afsted.
Hej Min mand har en Toyota Hiace 4x4 kassevogn som han er meget glad for. Da han er skovarbejder, bruger han den meget i skoven og den trækker rigtig godt. Her i januar hvor der var meget sne, kørte den gennem ca 1/2 meter sne- ikke bare en drive men en vej der ikke var ryddet for sne. Vores Toyota er født med tre sæder. Hvis du kigger i bla. den blå avis kan du finde dem fra ca. 25.000 kr. God jagt. Med venlig hilsen Helle
Land Rover og atter Land Rover, som jeg har skrevet 1000 gange før. Er den lykkelige ejer af en 90" Turbo Diesel (3 sæder) som primært hestebil, og en 110" V8 12 pers. bus, som fungerer som privatbil, og ja den kræver lastbil/buskørekort, men tilgengæld koster den kun 810 kr. om året i vægtafgift. Har kørt LR siden 1987, og kommer nok aldrig til at køre andet, da mit liv er for kort til miniputbiler. Rigtige biler står fast, også i mudder. Hilsen Mumse   .
...Mumse right on...det er kun land rover der dur. Er selv den overlykkelige ejer af en 90'er (med 3 sæder foran og på gule plader) fra 87. Ja, den kan sommetider være lidt underlig, fejle de mærkeligste ting. Overgang i div. ledninger. det regner ind i bilen og om vinteren kører jeg med handsker og hue for ikke at fryse ihjel   ...men så'en er det og jeg er jordens lykkeligste bonderøv når jeg kører i den. Jeg har ihvertfald lært at bruge en skruetrækker og div andre værktøjer.  
man lærer, at være fiks på fingrene med et stykke værktøj. Til gengæld syntes jeg det er minimalt, hvad sygedage angår, og det er altid rart at have gaffatape og nylonstrømper og en smule værktøj med. Så kan man stort set altid reparere en LR. Og for øvrigt, så drypper en LR ikke olie. Den p... territorium af. Hilsen Mumse
Er der nogen som har erfaringer med hvilke lamper der er bedst (giver mest lys)på en ridebane? Og hvor de evt. kan købes/pris? Med Venlig Hilsen
se overskrift - den hedder ridebanelys - der har en nin@ skrevet og vist en udmærket løsning - som ikke er alt for dyr.. marianne
den er billig  Men jeg har også andre idéer  Jeg har før omtalt flagstang-princippet. Med det mener jeg, at man kan lave stænger, der sidder fast ved en pæl forneden, så de kan vippes ned, og man kan skifte lamperne  Forestil jer en flagstang, den behøver jo ikke at være hvid eller rund   , hvor der foroven er monteret en åben vinkel, så lampen kan lyse skråt ned, ligesom en gadelampe af den lidt ældre type. selve lamperne er så også disse ret billige (150-200 kr) 2 x 36 watts armaturer. Husk at de nok skal være IP 65, tror jeg det hedder (grad af vandtæthed). Hele baduljen kan så sænkes ned at man vender (flag-)stangen ned, skifte lamperne og rejser stangen igen  Selve pælen skal naturligvis graves godt ned, og stangen kan så fastgøres med bolte eller, hvordan man nu fastgør en flagstangs stang. På denne måde kan man nok nøjes med fx 2 lamper på hver langside -placeret i tredjedelspunkterne. Gå fra hjørnet en tredjedel ned ad langsiden og sæt et mærke. gå en tredjedel til og sæt et mærke til. Sæt så lamperne i mærkerne  Jeg tror man skal have lamperne op i ca 4 meters højde for at de kan belyse hele ridebanen - alt efter vinklingen på selve lamperne oppe i luften. Vi lavede et forsøg hjemme i haven, men man måtte ikke sætte så høje lamper op på stedet   Derfor blev det lyskasserne i stedet. Se denne tråd:
op af jern.De er fastspændt på et stykke jern med bolte.Jernet er støbt ned i jorden.Hvis og når vi skal skifte pære eller lign.,kan vi løsne boltene og lægge standeren ned. Vi har 4 stk - 2 stk 1000 w halogen og 2 stk 500 w halogen.De kan lyse en ridebane på 20x40 helt op, og halogenpærene holder længe.
Er den billigste løsning hvis ride banen skal bruges meget. De er rimelig dyre i indkøb ca. 1200.- pr lampe men til en 20x40 bane er 2 nok tilat lyse HELE banen op og en mere til en 30x60. en af disse lamper bruger 50W!!! Det er tit den type lamper der bruges til gadelys pga. det meget lave forbrug. Desuden har de en levetid på ca. 15000 timer pærene altså. Så forholdsvis dyr i anskaffelse men billig og med meget lidt vedligehold i drift. Mvh. Johan
supergode. Jeg har redet et sted, hvor der var sådan nogle  Men de skal så ret højt op i luften, for at virke godt, hvis der kun skal være 2 eller 3.
ja som overskriften siger, så hvilke firma lavede jeres ridehus, hvor meget lavede I selv, hvilke pris blev det? og hvor fik I det finansieret? og hvordan og hvorledes får man en byggetilladelse til et ridehus?
Vi bygger selv vores ridehus, idet min mand selv er entreprenør 22x65m isoleret med gavle i glas og lærketræ. Der findes en masse firmaer der bygger haller - prøv at se bagerst i nogle af hestebladene. Jeg har også set en række links på  Finansiering sker for vores vedkommende via egne midler og DLR kredit. Jyske Bank er også med på sidelinien. Tilladelsen til byggeriet afhænger af dit hesteholds status. Har du stutteri kan du blot   dit byggeri til kommunen, men er det hobby, rideskole eller hestepension skal du  . Vi har fået en fantastisk hjælp af Jannick Noe Nygaard fra Østlige Øers byggerådgivning. Han er uvildig og kender loven på området som sin egen bukselomme. Pøj pøj med byggeriet
Vi skal ha lavet grise-stalden om til heste-stald når vi flytte. Problemet er bare, at i grise-stalde er der alt for smale døre til at hestene kan komme ud og ind.. Så ville lige have lidt råd fra jer. Er det svært at lave døren større? 20 cm ville hjælpe meget.. Vi skal nok også ha væltet en mur derinde, så stalden bliver større. Hvis det altså kan la sig gøre  Har i nogle gode råd til mig..?
vores større. Jeg mener at han tog en vinkelsliber med en dims på til at skære i sten. Det tog ikke lang tid. En ny karm og en ny dør, så var det fikset.
også have lavet vores stalddør bredere og højere. Tror bare vi piller en række sten ud og lægger en ny overlægger i. Winnie
vi er igang med at lave dørene breder. Og det er ikke så svært vores en dør bliver lavet fra 90 cm. til 150 cm bred. der skulle hugges ud til en ny længere over lægger og da den var sat i fjernede de resten af stene.
synes bestemt også, der er rigtig mange gode ting i den  Naturligvis vil der altid være ting, man kunne ønske sig endnu mere af, men det er faktisk langt mere vidtgående, end jeg havde forestillet mig, de ville turde foreslå   
Jeg synes også umiddelbart at meget af det der står i rapporten ser ganske fornuftigt ud, selvom jeg synes der er lidt for mange antagelser og for lidt dokumentation Har kun læst lidt af den, men synes dog at nogle af formuleringerne er lidt kringlede feks. denne: Den sidste sætning kan jo forståes på 2 måder: 1. at man anbefaler at stalden skal være uden loft, altså åbent til kip. 2. at man anbefaler at stalden skal være uden loft til kip, altså med loft inden kippen. Jeg håber da at det er den første det er ment som, men første gang jeg læste det opfattede jeg det faktisk som nr. 2. Der var flere af denne type lidt uklare formuleringer, men ellers en udmærket rapport overordnet set. Mvh. MajkenM
det er ok klart  Der står: "..., Det lyder som en rigtig god anbefaling, og jeg synes det ikke rigtig kan forstås på andre måder 
Loft til kip er uden tvivl en super idé - hvis man har råd til at få det lavet, da det altså koster kassen! Og hvor skal man så lige opbevare det halm/hø, som ligger på loftet?
Er der en der vil fortælle mig om de nye krav til boks størrelsen for heste? Jeg kan ikke selv komme ind på deres side. Tak vh Anne
Det er fantastisk jeg forstår til fulde at landmænd ind imellem bvliver drevet til vanvid Jeg har 4 Shetlandsponyer på 82 cm i stang Nu skal jeg til at bygge ny stald da lofthøjden kun er 2,46 m dvs det er synd for mine ponyer at der kun kan stå tre oven på hinande eller hvad Mette
mennesker skal også følge bygningsreglementet. Dvs, at selv om de er små,   loftshøjden være den reglementerede... Det er vel nogle af disse overvejelser, man har gjort sig ? Altså en bolig er en bolig - og hestestald er en hestestald 
er ikke altid lige nemme at forstå.. f.eks et hus bygget i 1800 tallet er ikke ulovligt fordi lofthøjden er under 230 cm.. men en hestestald fra 1800 tallet bliver ulovligt hvis der ikke er 260 cm til loftet hmmm... jeg synes de bare skulle starte med reglerne for nybyggeri og ikke sætte frist til 2019 for eksisterende stalde.. mine heste er på sommergræs i 6 måneder... og de resterende 6 måneder er de kun inde i ca. 10-12 timer.. hvor meget glæde har de af jeg skal hæve loftet 10 cm for en kæmpesum.. som kan ruinere mange... og reglerne for løsdriftens lofthøjde er da latterlig.. for en hest går da bare ud hvis den vil strække hovedet.. men kravet om luftefold er helt iorden.. meeen jeg synes altså man skulle have mere fokus på burhøns istedet for en hest der er opstaldet i spiltov i 10-12 timer dagligt og ellers går på fold resten af tiden...
Massey Ferguson 6180 120 HK med turbo pris 600.000,- kr. 
VI har en Ferguson 135 multi. gav 15.000,- for den, købte den af min bror, køre rigtig godt selv om det er en ældre herre. ATV, købt i tyskland da det er langt billigere, gav 20.000,- for den 4X4. dejlig lille maskine som man lige kan koble en vogn efter også bruge den til at læsse møg på. inde i stalden 
Vi har en gammel Ferguson (1952), den klarer at slå høet med en fingerklipper, den kan vende det med høvender. Den kan harve en ridebane og vi er ved at få lavet en bagskuffel så vi kan jævne mulvarpeskud på foldene. Alt i alt en dejlig lille traktor, som kun har kostet 5.000 kr.
hej Berta min gode ven har lige købt en traktor Deutz 7006 med frontlæsser til 15000,kr . jeg kan anbefalder det mærke fordi den er luftkølet og nem og håndtere. hilsen Martin
Vi har en David Brown 850 - en gammel "gut" der fulgte med gården.. efter at have stået i min 4 år i en "garage" startede den efter et par nye batterrier, en gang kølervæske og 3 host  I daglig tale hedder den David,og den er en kæmpe hjælp i stalden, på markerne og i oprydningen omkring gården - dog kunne vi godt ønske os at David var udstyret med en frontlæsser.. det skal der være på vores traktor nr 2 ("man skal ikke gå ned på udstyret" citat min kæreste) men indtil da klarer vi os nu fint med bagskovlen. Vores "David" er et kært og uundværligt familiemedlem   de kan klart anbefales... Kristina
... en lille rød ferguson 35 (Benzin - desværre) - der fulgte med gården. Og en "nyere" John Deer 2150 - tror jeg nok den hedder. Den står os vel i 50.000,-. Vi fik den billigt, men den skulle repareres lidt meget, inden den blev brugbar. Der til er der jo så alverdens maskiner og vogne. Men det bedste vi nogensinde har købt til at sætte bag på John Deeren er et truck tårn. Sådan et par pallegafler kan bruges til ALT... Vi kører Wrap hjem på paller, kører træ hjem på paller, kører roer ud til rådyrene på paller osv osv osv... Guds gave til de dovne...
2 stk.. en Fiat 640 64 hk 2wd med en cheif 900 frontlæsser monteret og en International Harvester (IH) 785XL.. 75 hk 2wd vores fiat bruger vi til at læsse mødding samt hegn og utallige små løfteopgaver. dog har den sine begrænsninger da den er uden servostyring og derfor lige så tung som jeg ved ikke hvad hvis man vil køre med noget tungt på læsseren ih'eren klarer alt det andet med hø og halm og den slags samt til vejtransport af div ting. Selv er jeg jo som nogen af jer sikkert ved meget meget stor fan af case-ih og sværver til dette mærke hvor jeg klar til hobbylandbrug vil anbefale 844 som det ultimative
Jeg har en New Holland 8340 fra 1997. Den gav jeg 275.000,- for i 2001. Har også en ATV, en "something" Beartracker eller sådan noget. Den gav manden 50.000 for i 2002. Derudover en John Deere som jeg ikke kan huske prisen på og 4 andre traktorer, nogle gamle svende...
vi har en tusse gl model david Brown som fulgte med ved købte af ejendommen. den bruegs primært, til at ordren matkvejen + ridebanen med. prisen ved salg idag ville ikke være mere end 10.000 kr men den fungere perfekt. Såning, pløjning etc af folde gør naboen for os. ATVér siger os ingen ting, her er vi nok for meget byboer 
en Massey Ferguson 265 - en ordentlig lidt ældre kraftkarl, der kan ALT. Vi gav 25.000 for den i 1996. Derudover har vi vores rædselsgraver (en rendegraver der er MEGA grim). Den gav vi 12.000 for. Med de 2 maskiner kan vi klare alt i denne verden. Rædselsgraveren bruger vi f.eks. til at trykke foldpæle i jorden med.
Hejsa. Der er så ofte spørgsmål om hvordan man laver en ridebane, men det er svært at få et ordentlig svar. Idag faldt jeg over denne hjemmeside hvor der bliver fortalt de forskellige muligheder for at etablerer sin egen ridebane. Jeg ville bare lige dele det med alle jer der gerne vil lave ridebane men ikke lige ved hvilke materialer i skal bruge. Her er den så siden som reddede min dag  Hilsen en glad sofia
Hej Sofia. Tak for linket. Rigtig gode råd de har:-) km.
tipset det er rat og have i baghånden når vi skal til og ligge ny bund både i ridehus og udendøres banere
Vi skal nemlig have gjort noget ved vores her i foråret. Lige pt. er der delvis marksten/brosten, asfalt og jord - ikke nogen køn cocktail. Og jeg GIDER ikke bøvle med ukrudt en masse hele sommeren igen. Så vi har snakket om at få granitskærver på hele gårdspladsen. Men før det smides på, skal der så ikke være en form for underlag (altså mellem den nuværende gårdsplads og skærverne)??? Eller har I andre gode ideer??? Og hvad har I gjort??? Vh Diva
Vi har lagt sf sten og lavet en sti med køre fliser til møddingen så hos os kan vi muge i små sko ok altså hvis vejret tillader. det var lidt dyrt men jeg har ikke fortrut denne løsning Hilsen gårdmandinden
Jeg skal så ikke over gårdspladsen for at muge ud, da jeg har udgang i den ene ende af stalden ved siden af møddingen. Så der er ikke så meget praktisk at tage hensyn til... Vh Diva
Jeg er ret sikker på at der skal gøres noget ved underlaget før der lægges skærver på, hvis ikke ukrudtet skal komme igen. De tidligere ejere af vores ejendom havde fået grus lagt på gårdspladsen ovenpå et underlag af jord/pigsten/grus osv. og her gror ukrudtet ihvertfald lystigt op gennem det hele. Vi lever dog med det indtil videre, da vi ikke helt har besluttet hvordan gårdspladsen sakl ende med at se ud, men kønt er det absolut ikke. Hos mine forældre blev der kørt et lag stabilgrus på inden der blev lagt grus på, og her er der ingen ukrudt, kan dog ikke huske om der også er fibertex under. Mvh. MajkenM
Hej Vi har lagt Herregårdssten rundt langs kanten af gårdspladsen, hvor vi færdes til fods. I midten og i indkørslen, da er der granitskærver, da der foruden vores biler også skal køres med tungere maskiner. Det er ikke den billigste løsning, men det er rigtig flot og skærverne er rimelig nemme at holde. Ukrudt tages med en ukrudtsbrænder. Men en sådan gårdsplads er ikke velegnet til hestehove, da de kantede skærver let sætter sig fast i mellem hestens sko og hov. Desuden er skærver meget tunge at rive/flytte med, så der skal ikke laves ret mange huller i den belægning, som skal jævnes. Arealer til hestehove bør belægges med fliser eller sand/grus. Det er ikke nødvendigt at lægge fibertex under skærverne, men der skal lægges ca. 10 cm skærver for et det dækker tilstrækkeligt, sådan at der ikke kommer sollys ned og får ukrudtet til at spirre. Der kan selvfølgeligt godt lægges fibertex først, men det er en dyr løsning og ukrudtsfrøene, der kommer med vinden, vil alligevel spirre ovenpå fibertexen, hvis de får vand og sollys. Vores gårdsplads har holdt i 3 år med 13T skærver, men i år da kræver den nok, at der bliver kørt ekstra 5 T på. Det var så lidt om vores erfaringer med granit. MVH Helle Det var så mine erfaringer
mange mulighede at det er svært at vælge !! vi skal også igang når vejret bliver til det, vores gårdsplads ser mildt sagt træels ud efter at vi har fået lagt vores lade ned, planen i første omgang at pladsen skal afrettes, vi diskutere så lidt frem og tilbage om der skal såes græs eller der skal grus på igen, jeg er mest til gruset, fordi vi bor i så vådt et områd at jeg tror at græsset vil blive til noget smat og skal der græs skal der laves nye døre/porte i stald bygningen for så vil jeg ikke have heste i gården. en ting er vi dog enige om og det er at der skal noget op hvor laden stod før som kan skærme af ude fra vejn for føj hvor er der visse folk som er nysgerrige og som er lige ved at dreje nakken afled for at glo og vi vil nødig være skyld i et trafik uheld 
Det der med at alle folk siger man skal have dug under fliser og skærver for at undgå ukrudt!!! Det hjælper kun de første par år. Kender nogen der lavede terasse på den måde, de har ukrudt den dag i dag. Frøene bliver nemlig ført med vinden og slår rod oppe fra. Der er ganske vist mest i jorden, og jo så er man da bugt med det. men det kan altså ikke undgåes. Vi har almindelig perlegrus og en gang af fliser fra stuehus til stald. Men har heller ingen heste i gårdspladsen. Vneligst Charlotte
ca. 1200 m2, den er omkranset af 4 bygninger og ret 4 kantet . I ÅR kommer der så endenlig gang i opførelsen af mit SPRINGVAND     Det er indkøbt , og er med heste der sprøjter vand ud af munden ,ørne og en figur allerøverst oppe som hælder vand ud af en krukke  Der skal graves ud og ned og der skal støbes fundament og sokkel så det kommer op i 3,5 meter i højden . Der skal være en støbt "skål" udenom så der kan sættes planter i . Og så skal der være 3 spots der kan lyse det op om vinteren . Når alt det graveri er overstået SÅ skal der små ærtesten ,flere tons, på igen .
Hej vi er ved at anlægge granitskærver på gårdsplads, med flisegange til stald hus oa... Vi har fået lagt 10 cm knust beton under skærver- anbefalet for at de kan holde til kørsel. Pris for knust beton ca. 130 pr m3
Vi lavede gårdsplads sidste sommer, og valgte at ligge fliser. Det er for at slippe for at gå og fjerne úkrudt konstanst, og så ligger vores ejendom i et område hvor grundvandet står rimeligt højt. De første 5 år fik vi bare lagt perlegrus og lignede ovenpå når det forsvandt ned i jorden, men det er jo ikke en løsning på lang sigt. Så sidste år gravede vi ca. 1 meter ned og fik hele bunden stabiliseret, og derefter er der lagt over 400 km2 fliser. Vi har valgt nogle fliser der kan tåle en lastbil og lignende. Det ville være ærgeligt hvis de knækkede pga for stor vægt på dem. Så når der kommer ukrudt til foråret mellem fliserne - og det kan ikke undgås, heller ikke ved at ligge dug under fliserne da frøene jo kommer ovenfra - så er meningen at vi tager en gasbrænder og fjerne det. Bagefter kan man så tage havetraktoren og sætte kosten derpå, og vups, så skulle gårdspladsen gerne være flot igen. Rikke
Vi er lige flyttet ind for lidt over en måned siden. Så vi er først i gang med at lave stald og indhegning klar til hestene. Men gårdspladsen skal da også have en tur engang. Dog synes jeg den er rimelig pæn p.t...så er bestemt ikke ked af det. Og så er den jo min egen    Og så flot er den med sne ..*SS*   Måske vi skal have en slags bund/grus der ligner sne..??...hehe..det ser da godt ud 
jooo vel ser det flot og meget hyggelig ud. Der er lidt Morten Kock over din gårdsplads...  Bare det der er ryddet op og der ikke ligger en hel masse skrammel. Er der ryddet op, kan selv den gammel gårdsplads, der trænger til en kærlig hånd, se hyggelig ud. Når man køre ude i det danske land, ser de søde og pæne steder, er der desværre nogle, steder der ligner lossepladser... 
... er med ral på. Det er nemt og forholdsvist billigt. Ikke mindst når jeg så tager "luge-jernet" på ryggen, og "luger" en vindstille aften. 5-10 liter rækker fint når man bare "plet luger" hvor det trænger.
Gammeldags pigsten. Luges med "flydend hakjern" (Roundup) 3-4 gange om året, og holder sig derved pæn.  
med grus...måske ikke det optimale...men er nu glad nok for den...og ser skam pænt nok ud om sommeren når der er ryddet pænt op...blomster i krukker her og der... Man kan faktisk få det til at se pænt ud med små midler.   ...men nu hører jeg så også til dem der ikke kan fordrage når en gårdsplads mest af alt minder om ragnarok... Angelina...der er vel nok hyggeligt... Venlig hilsen Helle
tak skal du have...ja, vi har også en enkelt krukke stående derude under køkkenvinduet. Den havde en makker, som dog er bukket under for den hårde frost. Så nu må jeg nok ud og købe 2 helt nye...  Der skal nok også på et tidspunkt nyt grus. Selve indkørslen er tyndet lidt ud og det giver trælse vandpytter om vinteren. Den ståre busk nede i hjørnet vil manden have fjernet, da den åbenbart ikke tillader stenene/murværket bagved at tørre. Så væk med den og så må vi få os en lille "blomster ø" med gammel (kunstig) brøndpumpe..   Det er bare fór "morten korch" agtig og liiige noget for os...har også prøvet at lokke manden til at jeg kan få en strigleplads ude foran stalden (den hvide bygning)inde i gårdspladsen. Men det ville han så ikke være med til hehe...fint nok..
sidste år. Først fik vi skrabet ca. 10 cm af over det hele, fordi vi længe havde døjet med ukrudt. Derefter fik vi lagt et lag af knust beton på, og derefter et pænt lag granitskærver. En dyr løsning..., ingen tvivl om det. Og inden vinteren fik sit tag i lille Danmark, var de første spæde udkrudtsplanter ved at se dagens lys i vores nyanlagte gårdsplads, så jeg er desværre faktisk i tvivl om, hvor meget vi får for de ekstra penge andet end at vi synes det ser pænere ud end almindelig ral... Mvh Line
Hej Jeg skal have vores udendørsbane indhegnet gerne med træ, hvad kan I anbefale? Størrelse 22*60 Hvor meget skal man bruge, altså afstand på pæle/lægter m.m. Forslag modtages med kys-hånd!!! Mvh. Springer
banket nogle runde pæle i med ca 6 meters afstand og ovenpå hængt noget 80 mm fortøjningsreb.. det virker fint og det var meget billigt at lave
ved at indhegne vores ridebane på 20x40, men vi har valgt ar bruge telefonpæle, som vi har købt billigt af telefonselskabet:-), og det er så meningen vi vil have bredt hvidt bånd påmontert, hvis det ellers gad og blive noget varmere i vejret   , så vi kunne blive færdig!. mvh christel
Hej. Vi startede med at indhegne både folde og ridebane med træ-hegn, fordi vi syntes, det så rigtig flot ud med hvidt "Dallas"hegn. Men vi fortrød vores valg, da det kræver en del vedligehold. Nogle heste vælger at spise det. Og de brædder vi købte "slog sig" efterhånden. I hvert fald endte det ikke med at blive så pænt, som forventet. Så i stedet har vi sat stolper af runde stolper på 7 cm i diameter og malet hvide. Derpå har vi sat bredt hvidt strøm-bånd fra Harald Nyborg. På ridebanen er der selvfølgelig ikke mulighed for at tilslutte strøm. Det ser rigtig flot ud...på afstand ligner det alligevel "Dallas"hegn. Stoperne maler vi en gang hvert andet år og strømbåndet er nemt og billigt at skifte. Hilsen Maria
  er hegnet således ind (der mangler lige et par sider..men det kommer   ) Billigt, nemt og rost af alle, der synes det ser vildt fancy ud...
Er der nogen der ved hvad telefonpæle koster??? christelw kan du ikke prøve at sætte et billede ind af jeres bane??? Overvejer nemlig selv den løsning med telefonpæle...
... billige brugte plast-tæpperør. Boret hul igennem foroven (til tråd / bånd), fyldt dem med beton, og gravet (boret) dem i der hvor bogstaverne skal være på banen. Så er der trukket hvid el-bånd gennem, og de er blevet malet hvide, med ganske almindelig hvid plast maling.
Hej hej jeg satte hegn på to af mine tre marker sidste år.. dengang brugte jeg de trykimprænerede pæle fra Jem og Fix til den ene mark og den anden mark fik tæpperør. Hegnene er ca. 120 cm højt. Den sidste mark er med ren tung lerjord, så tæpperørene kan jeg godt glemme. jeg har brugt alle pæle så skal ud og købe nogle nye. Jeg regner med at købe nogle gode, og har fundet nogle der gives 20 års garanti på.. fint nok.. men men men hvor lange skal de være...??? den ene forhandler siger at de skal være 175 cm hvis jeg vil have et hegn på 110-120cm... og den anden siger de noget billigere pæle på 150 cm sagtens kan bruges.. men så kan de jo kun komme 30-35 cm ned i jorden... er det nok??? Jeg vil ikke lave et hegn som hestene nærmest bare kan hoppe over eller ødelægge... de må IKKE komme ud da jeg bor ved en mose... spørgsmålet er om pælene på 150 er nok også selvfølgelig nogle lange tykkere hjørnepæle.. eller om jeg skal sætte hegnet med pælene på 175 cm...
Hvis hegnet skal være 120 cm højt så ville jeg mindst vælge pælene på 175 cm, måske endda nogen på 200 cm. Dem på 150 cm vil jeg udelukke. Der er vist en gylden regel som siger at for at undgå at frosten "skyder/skubber" pælene op så skal de sættes ca. 90 cm ned i jorden. Jeg bruger selv pæle på 150 cm, mit hegn er 105-110 cm højt, jeg har ponyer. Enkelte af mine pæle har jeg efter vinteren været nødttil at sætte om da de havde bevæget sig op og stod løse. Nu bor jeg laaangt fra trafik og jeg har naturligt hegn og grøfter om mine marker så enkelte løse pæle bekymrer mig ikke så meget.
hegn sidste år købte jeg pæle/ stolper på 180. De blev sat ½ m i jorden.Dvs at hegnet er 130 højt. hullene blev lavet med pælebor og hullene blev stampet med støbemix. Jeg har ikke haft nogen problemer med pæle der bliver "løse" her i vinter. Det var et stort arb at lave hegnet men det skal dælme også holde for folden ligger ud til en stor hoved vej. Til et hegn på 120 ville jeg også også vælge stolper på ca 180 eller mere, 150 er for lidt til det kan holde..
er så hvor højt et hegn egentlig skal være til varmblodsheste... den tidligere ejer havde opsat hegn på 50 cm til varmblods.. min den ene hoppede lige over.. derfor skal det være højere.. jeg vil have to tråde til hegnet..
Jeg er så heldig at min kæreset er landmand og anlægsgartner og han siger at en god tommelfingerregel til hvor langt en pæl skal i jorden er: 1/3 af højden skal være i jorden... men at 90 cm. i jorden er det mindste hvis man kommer op i en højde af 120 cm og det skal kunne holde til at der måske bliver skubbet og andre ting... Håber det kunne bruges til lidt - her står vores pæle i hvert fald godt fast, de er aldrig bare væltet eller "hoppet" op af jorden men derimod knækket hvis der er skat noget.
Vores hegn er 105 cm, og det er jo til DV'ere. Men nu avler vi jo også dressurheste.  Vi startede med at købe 7*150 cm pæle og så har vi 10*225 cm i hjørnerne. De er alle banket ned, så de har en længde på 110 cm over jorden. Nu har vi sandjord og vi måtte under decemberorkanen se i øjnene at 40 cm er for lidt, mange af de stolper der blev ramt rigtigt af vinden havde mere eller mindre lagt sig. Så når vi skifter ud, bliver det med 7*175 cm pæle.
er øko pæle der holder i mindst 30 år med diameter 14-16 cm og længde 225 cm, mellempælene er 200 cm og 10 cm halvskårne øko. De er banket ned til 135 cm over jorden, dvs ca 60-65cm ned for mellempælene og 85-90 cm for hjørnepælene og de flytter sig IKKE. Der er to tråde på, i 70 og ca.130 cm. Det er et meget sikkert hegn.Holder både ponyer, heste og hingste på plads. På vinterfoldene er det kun 120 cm højt, men ellers ligesådan. Da vi købte stedet var der lavet hegn på 12 ha med mellempælene 30 cm i jorden og hjørnepæle på 10 cm banket ca 60 cm ned for 5 år siden og det kunne vi bare fjerne. KLAMP - det holder IKKE ret længe. Regn prisen ud over 30 år - så der den gode model billigst - det skal kun sættes op een gang og det andet kan du udskifte 4-5 gange på den tid. Eva
Da vi snart flytter   Jubii!! Så skal vi ha købt noget mere hegn. Vi bruger bånd eller tape, eller hva det nu hedder  Hvor kan vi købe det billigt? Meget gerne i ruller med mere end 200m, da der er 4 ha til gården.. Vi bruger 40 mm øverest og mener at den nederste er 10 mm.. Nogen der kan hjælpe.?
 der har vi selv købt hegn, jeg ved ikke om de har bånd, men de var de billigste med det vi skulle ha  Tina
jeres ejendomme   Jeg vil gerne se hvordan jeres gård ser ud.. Altså, stadlbygninger, løsdrift, folde, stuehus, evt. ridehal osv...! Kom kom, lad os se   Så kan jeg drømme videre imen jeg kigger på... Knus Lindis, som gerne vil være ejer af et hus på landet med løsdrift og ridehal/bane.. suk..
kan kun være enig med gaia - leder selv efter ejendom og ville synes det var fedt med lidt inspiration  mvh Tine
Vi skal lige have lavet hjemmesiden færdig, så skal I nok se hvordan vi Amagerbønder bor.  Nina
Via min præsentation kan i se min hjemmeside. I galleriet er der 7 sider med byggeri af ridehus og løsdrifts-stald. Vi er ikke helt færdige endnu.  
Tak for linket - spændende  Mvh Camilla
Hej alle. Jeg har læst jeres indlæg, men fandt aldrig rigtigt nummer på nedbrydningsfirma. Sagen er at jeg skal bygge til foråret og skal købe hal nu! Har i nogen tlf på nedbrydningsfirmaer eller andre billige halfirmaer hvor det ikke er rundbuehaller? Det haster! Eller bare nogle billige spær? Den skal som minimum være 20,5 bred evt ring til mig hvis i kender nogen på 31104191
Hej. Jeg er ret nysgerrig, og kunne godt tænke mig at vide, hvor meget en ridehal, ca. koster.? Altså med betaling for arbejde, og så videre. Hvis du kan hjælpe mig, må du også gerne skrive hvad det er incl, altså om det er med ridehusbund, og barriere o.s.v. M.v.h. Louisa.
god ide
...tillykke med endnu et forum *s*
vi manglede osse virkelig det forum. mvh katrine
Så logger jeg på en søndag, og SÅ er det nye forum der. Hvor er jeg stolt over min ide, og tak til dem der bakkede op. Mvh Camilla
med alm huse hvor der desværre ikke er plads til en hest - må vi os diskutere velligeholdelse ude og inde???
ja Tine, det tror jeg ikke i bliver bannet for.  Skriv endelig. Nina
Nej forhåbentlig ikke - men man ved jo aldrig 
Min kæreste og jeg skal have bygget en ridehal. Men hvordan laver man den bedste bund? Hvad skal der nederst og derefter? Sand, flis osv.? Og hvor meget af det skal der være? Er der nogen der kan hjælpe mig... På forhånd tak. Mvh Pernille
Ville jeg vælge soldafald fra   de kan også hjælpe dig med råd og vejledning. Start med et lag på ca 30 cm slagger der kompremeres oven på det ligger du ca 10-15 cm novopan soldafald.
Det forum der hedder hesteejendomme  Der er sikkert nogle der ved det inde  Mvh Camilla
Hejsa. Min forlovede (snart mand..   og jeg har købt en ejendom, hvor der bl.a er 20 x 40 m. kostald - med inventar og 2 gyllekanaler.  Ejendommen ligger mellem Skive og Holstebro. Inventaret fra kostalden skal ud (nogle der kan anbefale nogen til det??) og gyllekanalerne blændes/støbes, så gulvet blir plant. Planen er så at opbygge ca. 6 bokse i lega/funder blokke, med rør på langs foroven. Nogen herinde på dette fantastiske forum, der har ideer til hvor man finder oplysninger om mængde af cement, ca. pris for materialer mv.?? Vi kan gøre det meste selv. Tænkte om der fandtes hjemmesider, bøger mv til os gør-det-selv-selv, der kunne være retningslinie?? Planlægning er jo altid godt inden vi skal i gang.  Vi skal overtage i juni/juli. På forhånd tusind tak - alle råd modtages gerne!! Mvh Karen.
henvende dig til landbrugets rådgivningscenter (lr), de har en bog som jeg mener hedder noget i retning af "landbrugsbyggeri - en håndbog" eller noget i den stil, de kan sikkert hjælpe med titlen. Der står alt om blandingsforhold, materialer, metoder osv osv, en rigtig god grundbog til den der vil gøre det selv.. går du ud fra den bog kan du også måle op og derved finde materiale mængder og derved priser inden du går igang... Rigtig god fornøjelse, det er rigtig sjovt når man kommer igang..  PS. landbrugets rådgivningscenter har telefon nr. 87405000
Tusind tak for svarene - flere er yderst velkomne, men vil prøve med lr. Og kanon med entreprenør pris.  Kanon forum!! Knus Karen
Landscentret har udgivet en lille bog, som hedder "15 hestestalde" af Eric Clausen. Den er rigtig god at lade sig inspirere af. Den kan lånes på biblioteket eller købes for under 100 kr. Anne-Marie
vi har to usammenhængende matrikler, som adskilles af en anden matrikel, som vi ikke ejer. Jeg snakkede med ejeren igår og jo han vil da godt sælge den 4 ha store mark, som nærmest er en stor sø med ca. 1 tdr land brugbar græs... han vil også godt fordele/bytte matriklerne så de tre marker deles i to en øvre og en nedre.. på denne måde kan vi så sammenhængende jord. Men hvis vi køber jorden koster det noget der ligner 150.000kr incl div gebyrer... og hvis vi fordeler jorden koster det også div. gebyrer dog skal vi ikke betale for køb af jord.. er der ikke nogen der kender en nemmere løsning uden det koster en krig... det er altså mange penge at give for at kigge på en sø og få en smule græs til hestene.. hestene har græsset nu det er en muntlig aftale, samt jægerne også har bytte indbyrdes... håber i kan hjælpe.-..
Jeg ved ikke om du kan bruge det til noget. Vores nabo har lejet jord af en anden nabo, for at få større have. De har ganske simpelt lavet en kontrakt på 100 år, hvor der står de har lejet jorden for x aftalt beløb. Jeg ved ikke om de reelt holder i retten ved et evt. salg. Winnie
ordningen kører jo sådan set fint nu... men det er jo bare det.. hvis vi vælger at sælge på et tidspunkt er det jo altid mere værdigfuldt med omkringliggende marker og ikke bare noget løst hist og pist.. eller ejeren sælger og nye køber ikke vil lave aftalen...
Vi har byttet jord med vores nabo for at kunne bygge vores ridehus liiige der hvor vi helst ville have det. Vi fik en landmåler ud og fik ændret skøder og matrikelkort - jeg mener at det er løbet op i ca. 20-30.000. Jeg ved ikke om det kan lade sig gøre på nogen anden måde f.eks. blot med en tinglyst ret. Prøv at kontakte en landmåler eller teknisk forvaltning m.v.h Jette
jeg arbejder selv i en teknisk forvaltning og netop dette kender mine kollegaer ikke ret meget til... hvis det koster 20.000-30.000kr kan man jo lige så godt bare købe jorden for de ca. 120.000kr det vil koste så har man da en stor sø også ha ha..
En sø er da ikke at fornægte  Vi havde et stykke skov med mose som ikke var sammenhængende med resten af matriklen. Den så vores nabo alletiders mulighed for at gå på jagt i sammen med de andre ejere af skoven. For skoven fik vi et mindre stykke landbrugsjord som lå direkte op og ned af vores jord. Vi ville helst købe, men han var ikke interesseret i at sælge men ville gerne bytte - derfor mageskiftet. Og som en anden nabo så kækt siger "mer jord, mer magt" - her gælder en sø vel også  Det er halvpebret blot at mageskifte for der er nogle omkostninger til tinglysning, udformning af skøder og løn til landmåleren. Så skal I den tur igennem og kan købe istedet ville jeg personligt foretrække at købe. Jette
Du kan prøve at kontakte det lokale landbocenter. De har givet en juridisk afdeling der arbejder med ejendomshandler. 150.000 kr. for 4 ha er billigt. Men hvis de 3½ ha er sø, så er det en hel anden situation, og jeg vil mene at det er så er noget for dyrt. Hvis i bytter med naboen, sådan at I får de nedre arealer - får I så ikke bare sø?? Det er vel ikke så interessant. Jeg går ud fra I vil have jorden til græsning, og jeres heste er ikke sø-heste vel?  Omkostninger i forbindelse med at ændre på matrikuleringen vil jeg skyde på ligger omkring 25.000 kr. til landinspektøren. Dernæst kommer salær til landbocentrets ejendomskonsulent (eller alternativt en dyrere advokat). Og registreringsafgift til staten, som for 150.000 kr bliver til 2.300 kr. ( = 0,6 % af købesummen + 1.400 kr). Ved at bytte jorden med naboen, bestemmer i selv en byttepris. Som i princippet kan være nede omkring 20.000 kr/ha (helst ikke under den offentlige grundværdi), og der kan dermed spares nogle håndører i registreringsafgift samt evt. i skødesalæret. B8 (ejendomskonsulent   )
Vi har netop købt et nelagt landbrug og skal til at lave den gamle stald om til hestestald. Vi vil gerne have et halmloft, da det kniber med plads til halm andre steder. Men hvordan er det nu med brandsikkerheden? Der skal vel være en brandsikker etageadskillelse, eller skal der? Er der nogen der kender reglerne? Og er der nogen der har nogen erfaringer med sådan en, og vigtigst hvordan laver man den?? Det går jo hurtigt på et halmloft, hvis uheldet er ude... Håber der er nogen der kan hjælpe! Winnie
til teknisk forvaltning i din kommune, og snakke med beredskabschefen eller en anden der står for den Brandtekniske byggesagsbehandling, som det hedder. De vil garanteret gerne rådgive jer. Det er umildbart lidt svært at svare på dit spørgsmål. Bl.a. afhænger det af, om der har været et loft i stalden før - har der det, vil der sandsynligvis ikke være yderlige krav til det nye loft. River i til gengæld vægge ned, og begynder helt forfra, kan der være krav. I praksis skelnes der mellem en ombygning, tilbygning, nybygning, osv. og kravende er forskellige. Selve brandsikringen kan bestå af mange ting. Det sikreste vil være et beton loft, men det er jo upraktisk ved renovering. Ellers vil det typisk bestå af et par lag gips, træ-betonplader eller andet, og isolering mellem bjælkerne, som er sikret mod at kunne falde ned hvis det første lag under loftet brænder væk. Selvfølgelig skal døre eller lemme også være BS- eller BD-døre, huller til installationer skal lukkes rigtigt, osv. Men det afhænger altsammen af, hvad loftet bliver klassifiseret til. En BD-30 er f.eks. en Brand "Drøj" dør, som kan holde til en lettere brandpåvirkning i 30 min, og kan faktisk være lavet af træ, hvor imod en BS-60 dør, er en Brand Sikker dør, der kan holde til en kraftig brandpåvirkning i 60 min. osv. Det vil i øvrigt være en isoleret ståldør. Nå, men noget klart svar fik du ikke. Men håber du kan bruge det til lidt alligevel. Mvh. Jan
til at kigge ind på   , gå ind under Hestepensionen og gå til stalden. Her kan du se vores loft, som er et cementdække/loft, som er brændhæmmende. Vi har netop lagt det op,pga brandfarer ved halmopbevaring. Cementdækket kommer i færdig støbte "baner" og hejse på plads. Samt har vi sat branddører i stalden = lav forsikring
.. prøve at tage en snak med dit forsikringsselskab, der er nemlig forskel på om de opfatter det som en stald eller en lade, og det vil have betydning for en eventuel forsikrings sag hvis det brænder.. Kan ikke lige de eksakte regler, men ved der er en forskel, så hvis jeg var dig ville jeg lige checke op der også.. Din skorstensfejer kan også hjælpe hvis du har et fyr i bygningen, eller måske får det ( her tænker jeg særligt på bio fyr, der er særlige regler hvis du har korn eller træ piller på loftet til det formål).
Jeg har tit tænkt på hvad man gør i løsdrifte rent bundforholdsmæssigt. Sætter man "bare" et skur op og smider noget halm på bunden eller hvad gør man egentlig? Det skulle jo meget gerne være sådan at hestene kunne ligge tørt i skuret.
Som overskriften siger, hvad koster det ca. at anlægge en ridebane, gerne på både den "billige" og den "dyre" måde, er der nogen gode spare-tips til hvordan man gør det så billigt som muligt. På forhånd tak til dem der gider svare 
Vi skal igang med renovering af vores ridebane til foråret, så jeg kunne også godt tænke mig at vide lidt om priser, men også meget gerne noget om opbygning osv. Vores bane er drænet og stort set fri for vand, men de har vist glemt et fast lag under ridelaget, for i den ene side er der 5 cm ridelag (grus +skaller) og i den anden side 15 cm. Vi har overvejet at skrabe ridelaget af og lægge et lag stampet slagger el lign, og så ride laget ovenpå, evt. suppleret med ekstra skaller eller flis. Lyder det fornuftigt?
Ja, hvis man er så heldig at have et veldrænet område - altså hvor vandet selv forsvinder, så kan en ridebane på 20*60 laves for omkring 7000,- i grus. Det er hvad jeg har på min bane, og det fungerer rigtigt godt.(se billede på min præs.) Ideelt ville det være at få flis ovenpå, men det koster også ca. 6000-8000,-. Der er mange meninger om bunde og ridebaner, og det kan også laves rigtigt dyrt - til gengæld holder de længere. Jeg skal nok regne med at lægge et nyt lag på om 5-8 år. God fornøjelse med projektet 
Prisen afhænger helt af hvilken bane du vil have lavet. Vi skal have vores bane lavet så snart frosten er væk fra jorden. Efter en del søgen efter den helt rigtige løsning er vi nået frem til: Muld mm skal graves af og jorden skal rettes op (vores jord skråner en del og en ridebane skal vist ikke have mere end 1 cm fald pr. meter.) Dræn graves ned Knuste murbrokker i bunden, efterfulgt af sand Et lag stabilgrus der skal stampes Sand ovenpå Sold og sand som øverste ridelag. Hvis det laves på denne måde, skulle der være garanti for, at der ikke vil kunne komme til at stå vand på banen. Der bliver både drænet med drænrør og murbrokkerne dræner også godt. (der kan istedet for murbrokker bruges slagger det er lidt billigere, men så skal man altså være helt sikker på at der ikke er små jernstumper mm der i, ellers kan det blive farligt for hesten hvis ridelag og slagger bliver blandet sammen). Som ridelag kan der også anvendes skaller, de er lidt billigere end sold, men der er ikke ret stor forskel på prisen. Ja som i kan høre har jeg fået mange og lange forklaringer på alt dette   og har endelig fundet en entreprenør der virker til at have 100% styr på hvordan det skal laves bedst muligt. Så nu går jeg bare og venter på bedre vejr!!!
dårlig og dyr model du har fået dig der. At rette bunden op når mulden er væk kan risikere at lave DYBE huller - du må ALDRIG få flyttet materiale fra den ene ende af arealet til den anden for at rette op, så hellere grave ned i den ende der er for høj.Ved at flytte materiale i enn opretning får du lavet et glidelag og hele bunden bliver ustabil der hvor du lægger på. Murbrokker KAN arbejde sig op. Stabilgrus - stenene arbejder sig med sikkerhed op - har en veninde som fik lavet bane for 200.000 af en entreprenør der "havde tjek på det" - og måtte renovere for over 50.000 efter to år pga de fejl jeg nævner her. Ikke godt. Hvis du vil bruge stabilgrus skal der membran i. Ellers er en model der virker 1.afgravning + dræning 2.stenmel som bærelag 3.sand/grus og evt flis som ridelag Vi lavede sådan een, med en konsulent på, som også lavede baner for mange af de store steder hvor der er virkeligt slid på banerne og den blev rigtig, rigtig god.Men ikke super billig. Vi skal renovere i år og have fjernet et dræn der ikke virker (vi er flyttet og der medfulgte en klamphugger-bane) - da her er ridehus behøver den ikke være til helårsbrug, så jeg tror vi * fjerner det dræn- faskine møg der ikke virker * udvider 15 m i længden, inkl muldafgravning, den kan desværre ikke blive længere end 55 m * fordeler det eksisterende grus over hele arealet (det er ikke vasket og støver som bare #¤?%¤), * lægger 5 cm friskt, vasket grus på og * 5-6 cm flis fra løvtræer øverst Det bliver fjedrende, laver ikke meget hovslag, støver minimalt og kan gøres for ca 30.000 kr, håber jeg. Eva
Hej Efter mange forespørgsler og spekuleren lavede vi en 20x40 ridebane for 5 år siden. Den er stadig fin og velfungerende, men ikke optimal. Vi startede med at få gravet alt muldjorden af, og ned til et plant niveau. Grunden hælder nu ca. 1,5 %. Det var ca. 60 cm jord, der skulle graves af og arbejdet tog 1,5 dag med gummiged og stor traktor med tipvogn. 15000kr. + egen hjælp. Herefter blev der gravet en drænslange 2500kr ned i kanten af ridebanen hele vejen rundt. Den blev dækket med fiberdug og filtersand, og den ender ude til et kæmpehul i marken, som blev fyldt med store sten, og bagefter lukket med fiberdyg og jord. Det fungere nu upåklageligt som faskine. Der er 1% fald på drænslangen hele vejen rundt. Vi valgte at grave uden for hovslaget, da vi var nervøse for at grave inde på selve banen, da det måske med tiden vil falde sammen og give hulle i banen. Desuden da ligger ridebanen jo også nede i et hul nu, pga. det tykke muldlag, der blev fjernet, og alt overfladevandet i nærheden vil derfor automatisk løbe ned på ridebanen. Der blev nu kørt 50m2 knust beton og tegl på banen. Det skulle have været i en kornstørrelse på 5-15mm, men det kunne slet ikke opdrives lokalt, og det er jo transporten der koster mest. Første læs 0-15mm blev leveret, og det var næsten kun brokker i sandkorns størrelse. Så straks blev leverancen ændret til 15-35 mm stykker, men der var desværre også rigtig mange noget større stykker på 50-70mm. Men det var ikke til at ændre, sådan midt i arbejdet. 12500 kr. Herefter skulle der 150 m2 muslingeskaller på, som skulle give en ridebane, som også kunne benyttes om vinteren. Skallerne blev levere af Fredsø, som jeg tror er nogen af de eneste der levere skaller. 8000 kr. Der var lang ventetid på leveringen, flere måneder. Selvom at jeg udtrykkeligt havde aftalt levering fredag morgen, da var der lige tippet 50m2 rådne, stinkende og dampende skaller af i min indkørsel torsdag, da jeg kom hjem fra arbejde. Vi bor midt i en lille landsby, og til min skræk opdagede jeg at "muslingeskaller" også indeholder døde muslinger, søstjerne og andet affald fra muslinge produktionen. Da vi først fik leveringen i oktober, var der på den årstid en tung og fugtig tåge hver morgen. Så hele landbyen lugtede, som en fiskerihavn en sommerdag i ca. 3 uger, indtil at fluer og maddiker havde gnavet alle skallerne rene for muslingekød. Jeg var ikke populær i lokalområdet i den periode, og jeg får aldrig flere skaller på banen nu! Nu skulle banen så være superfin. Den var godt nok ikke frossen om vinteren, men tilgengæld da trådte hestene let igennem skallerne og fik nogle sten slæbt op i ridebunden. Desuden da var den også noget glat, og da jeg udelukkende havde ungheste at ride, var deres balancen jo ikke altid i orden, og derfor var banen ikke så behagelig at benytte. Året efter blev jeg uheldigvis smidt voldsomt af en af hestene, og da fungerede banen nu fortræffeligt som grovkornet sandpapir imod min ryg. Det blev så anledningen til at der blev kørt 5 cm sand, 5000kr, oven på skallerne. Skallerne er nu næsten helt væk i sand efter 2 år, men ridebanen er alligevel ikke blevet for tung at ride på. Nu er banen 5 år gammel. Den har koster ca. 45000kr + meget af vores egen arbejdskraft. Den bruges kun af mig selv og ikke hver dag. Den er god og jævn at ride på, men ikke frostfri mere. Selv lige efter kraftigt regnvejr er den brugbar, uden at der står pytter på den. Men i forhold til prisen og vores store arbejdsindsats, da havde jeg nu håbet på et bedre resultat. Med brokker som bund, da burde der havde været en fiberdug oven på, men jeg tør slet ikke tænke på hvad det så ville koste. Det var så min historie om anlæg af ridebane. Hilsen Helle
Der kan man bare se... og jeg som troede at vi endelig havde fundet den helt rigtige løsning. Vi skal ikke have flyttet noget jord, der bliver blot gravet dybere i den ene ende end den anden... Måske mig der har formuleret mig dårligt... Mener du at vi skal bruge stenmel og så droppe murbrokker og stabilgrus??? Så skal vi altså bare grave muld af og derefter dræne og så bruge stenmel og sand og sold??? Det er da rart med gode råd inden vi går i gang. Entreprenøren kommer vist forbi lørdag, så må jeg lige prøve at høre ham ad...
nu har vi to ridebaner en til ponyerne (35X19) og en der er 22X41 den lille er fuldstændig ubrugelig om vinteren da der kommer 15 cm mudder på den (der er ikke kørt noget på den overhovedet) den store er nogenlunde tør, men glat når det fryser, den er der heller ikke kørt noget på endnu. planen er der skal noget på dem begge inden næste vinter,så er det jeg godt kunne tænke mig at høre hvad man IKKE skal gøre. altså lære af andres fejl. vi vil gerne have flis på toppen af dem begge, og så skal det selvfølgelig gøres så billigt som muligt. der er allerede forslag i lange baner, og jeg suger al viden tilmig,men man kan jo altid blive klogere. nu skal det lige siges at vi har ler jord her hvor vi bor, og der ikke skal ret meget vand til før man rider rundt i "smat". venligst anne w
Jeg suger også alle de gode idéer og erfaringer til mig for vi står også overfor at lave ridebane i foråret. Eva, det forslag du nævner hvor I havde en konsulent på og som ifølge dit eget udsagn ikke blev super billig. Vil du afsløre hvilket beløb vi taler om ?? venligst Lone
Her er et link til en norsk artikel der beskriver en måde at gøre det på.
Linket virker ikke... 
Hej Jeg har været inde på   og ledte lidt for at finde opskriften på anlæg af ridebaner. Det lykkedes. Det er en meget fin beskrivende artikel, men der anbefales at bruge stenmel, og det tror jeg vil være meget svært at finde i Danmark, til en overkommelig pris. Artiklen er jo skrevet til Norge, hvor de har masser at granit klipper, som kan knuses. Hos dem er stenmel lige så almindelig, som sand fra grusgraven er hos os. Derfor vil det sikkert ikke være så lige til, at følge opskriften i den ellers meget interessante artikel. Den største udgift ved anlæg af ridebane, er jo maskin- og transportudgifterne, så det er væsentlig at vælge materialer der er inden for overkommelig rækkevide. Men prøv at finde den omtalte artikel. Det er god viden. Men det kunne være spændende om flere kunne fortælle om en god funktionel dansk opbygningen af en ridebane. Hilsen Helle
fordi vi måtte borttransportere muldjorden- der var ikke plads til at lægge det nogét sted og det gik der vist 30.000 kr til. Selve afgravningen kan vel gøres for ca 10.000 kr, 2 mand i 2 dage med maskiner. Materialerne til at fylde i kostede små 100.000 kr ialt, men den blev lavet i et område med virkelig sej lerjord og drænene blev lavet så de holder i 50 år, med store drænkanaler foret med dug, drænsten, drænrør, flere drænsten, dugen pakket omkring, filtersand øverst. Så kom bærelaget og der gik vist 185 tons stenmel, da vi jævnede ud med det - dernæst vasket grus for 15.000 kr og flis for 12.000 kr. Stenmelet kunne ikke skaffes fra Hedehusene så det blev kørt helt fra Kalundborg til Ballerup, vognmanden tog jord med retur osv. Vi havde et alt for stort maskinforbrug og en masse logistik pga pladsforholdene - ikke noget sted at lægge bunker. Så når vi skal renovere nu kan naboen komme med sin rendegraver og fjerne det jeg vil have væk og forinden har jeg bunker af det der skal fyldes i ...så det bliver hurtigt og effektivt og billigere. Eva
Jeg har absolut en discountbane. Lerjord, ingen dræn. Folden skråner i begge retninger, dog meget let i banens "sidelæns" retning. Vi fik gravet ned i den ene ende og kørt på i den anden og kørt godt til. 40 m3 vasket sand i første omgang, måske skal jeg have lidt på til næste år, der er bare pletter fordi det er svært at få det fordelt helt jævnt. Jeg ønsker mig en bobcat! Banen hælder stadig i længden, hvis man måler med water, men det kan ikke ses med øjet eller mærkes, og det var det jeg var ude efter. Vandet løber så af på den ene langside, og når jeg en gang har fået den brugt lidt, fordelt og trampet lidt i sandet, fyldt mere på osv. så regner jeg med at den kun er ubrugelig hvis den er isbelagt. Jeg har fint kunnet bruge den i styrtende regnvejr. Jeg skulle bare bruge en bane til hjemmehygge, jeg ved jo ikke om min hest nogensinde kommer til at gå rigtig dressur. Longering, løsspring, let ridning til lige lidt over 9000 kr. Ca. 50/50 til sand og mand med rendegraver. Banen er kun 16x38, derfor det lave sandforbrug. Det gav 5-7 cm hvis det blev fordelt helt ligeligt, hvilket det ikke helt er endnu. Men hegnspælene gør det svært for en traktor at komme ud i hjørnerne med en skraber. :Pia
ihvertfald og er LANGT billigere end stabil og slagger. Eva
Hvordan vil den bane, I har fået tilbud på skulle opbygges? Hvor stor bliver den, og hvor er det henne i verden? Det lyder MEGET billigt.
Nu har jeg fulgt Evas råd og fået tilbud på en bane lavet således: 1. afgravet og drænet 2. murbrokker (og lidt sand) i bunden og derpå stenmel 3. ridelag af sold/grus/sand Vores entreprenør mener nu, at man godt kan lave banen med stabilgrus, og at det er lige så holdbart hvis det bliver lavet rigtigt, men jeg tør ikke tage chancen. Han har godtnok lavet baner på den måde i flere år og de holder stadig uden problemer, men nu bliver det altså med stenmel i stedet. Vi skal have lavet en 20*60 bane og har fået et rigtig godt tilbud (synes vi selv) på 45.000 kr.
... kunne godt tænke mig at høre hvad det er for slagger i tænker på her...-for hvis det er slagger fra et forbrændingsanlæg er i ude på meget dybt og dyrt vand... Slagger fra forbrændingsanlæg må kun bruges fyld/indbygning under bygninger og faste (støbte) pladser.. og der skal tilladelse til fra kommune mm. til gengæld kan man få penge for at modtage det..(hvorfor mon...) Har deltaget i flere byggerier hvor der er blevet brugt slagger som opfyldning, og det er personligt ikke noget jeg vil have ind på min jord.. når sådan et læs er læsset af stinker det af en blanding af noget ubestemmeligt og så gamle batterier, og det kan af og til give hovedpine at rode med det, så tvivler på det er sundt...  Man ved jo heller ikke om man finder ud af noget andet omkring det i fremtiden, og da man har modtaget det står man også opført et eller ansedt sted... og måske pludselig som forurenet grund.. så bliver det dyrt.. At snyde med det er nok også en skidt ide´ da vi vel alle har en interesse i at bevare godt og drikbart grundvand..
Skal der ikke fiberdug over murbrokkerne for at forhindre dem i at vandre op i ridelaget? :Pia
Er der nogen herinde, der har erfaring med soldaffald til ridebanebund, kan det bruges både ude / inde. Også hvor man kan købe det og evt. pris. På forhånd tak
...også ved at undersøge mulighederne for en god bund, da vi er ved at få opført ridehus nu. Jeg fandt også frem til, at sold ville give en god, fjedrende bund. Her er en "opskrift" på ridehus-bund: 70% lersand 20% fyldsand 10% sold (= ca 6-7 cm) Fandt noget der hedder Nørlund-Viskum Træ Tlf 96725510, der sælger sold. Prisen er der 80,- pr rummeter + moms. Derudover kommer en levering. Håber det kan hjælpe lidt.
Fik et læs soldaffald på min udendørs ridebane for nogle år siden. Det giver en dejlig fast, fjedrende bund, og jeg skal helt sikkert have et læs mere her til foråret. Det hjalp også på banen i frostvejr - frøs ikke så let. Anne
Må man have lov at spørge om, hvad soldaffald er?? Anne Mette
Sold er et overskudsprodukt fra savværkerne, det er "store spåner", sold indeholder ikke barkflis (vigtigt for barken bliver glat) Jeg har fået et læs sold fra det lokale savværk, det ligger i indgangen til folden og jeg må indrømme at jeg er meget begejstret for det, nu har vi selvfølgelig haft vinter med frost og sne, men nu hvor alt er mudder og smeltevand er området med sold tørt og fast (læs: ikke fuldstændig optrådt!)Og jeg smed faktisk bare 25-30 cm sold lige ovenpå vand og mudder... Kristina
hvordan det lige hænger sammen med bortforpagtning af jord og priser på det? Jeg står i den situation at være blevet den heldige ejer af en møg gammel og faldefærdig landbrugs ejendom.  Jeg ønsker at bortforpagte ca 4 hektar, og min nabo vil gerne forpagte det, som han hidtil har gjort. Men så er det bare, at jeg ikke er så vidne på området, og derfor godt kunne bruge jeres hjælp. område..i nærheden af Fuglebjerg 1. hvad skal jeg tage for det pr hektar, hvis jeg søger og får tilskuddet? 2. hvis jeg lader ham søge og få tilskuddet hvad skal jeg så tage for det pr. hektar? mvh Maria
Så vidt jeg ved er det brugeren som kan søge - men skriv en kontrakt hvor det står at betalingspligten overgår til ejer ved forpagtningens slut. Det kan landboforeningen hjælpe med. Ellers er der noget med at man ikke selv kan søge senere. Vi har hele tiden fået 2000 pr. hektar om året. Jeg har ikke været vaks nok til at sætte mig ind i det med tilskud, jeg fattede ikke en bjælde. :Pia
Jeg er enig i at den der driver jorden kan søge tilskudet, men der laves en kontrakt hvori der skal stå at tilskudet bliver overdraget til dig ved ophør af lejeaftalen. Den bedste måde at finde prisen på jordlejen er at sætte en annonce i avisen ell.lign. derved finder du ud af hvor stor efterspørgelsen/ prisen på jorden er ( husk at skrive at du tillader dig at vælge imellem budene eller at forkaste dem alle) Prisen afhæger som sagt af efterspørgelsen i dit område, i vores område er prisen min. kr. 3000.- pr.ha men bare 4-5 km væk er den betydelig større. Ellers kan du spørge naboer eller andre lokale der kunne vide noget om priserne netop i dit område ( kan blive svært da landmændene holder priserne tæt inde til kroppen - forståeligt nok) Held og lykke med det.. 
Hejsa Min (land)mand siger at normal prisen ligger omkring 3000,-, men at der er steder i Jylland, hvor svinebønderne er i så bekneb med at komme af med gylle, at der betales kr. 6000,- pr. ha. Så det er vel udbud og efterspørgsel der bestemmer prisen. Mvh Dorte
Jeg overvejer at bygge en løsdrift/ læ skur nogen der har nogle billeder/ gode ideer??? Hilsen Michelle
Hej Michelle, Vi byggede i sommers - så jeg kan bidrage med gode forslag og erfaringer. Men desværre har jeg ikke nogle billeder. Fra tidligere forsøg ved jeg det er svært med ord at give et konkret billede af hvordan stalden er/fungerer. Generelt har vi valgt at lave vores løsdrift som en stald med støbt gulv osv. Vi har en port og opbevaring til hø/halm osv. i den ene ende af staldbygningen. Vi har valgt at indsætte bokse som kan lukkes eks. i tilfælde af sygdom. Vi lukker boksene hver dag når der fodres. Et par af de tips vi fik fra HN og som vi har brugt er: 1) at sikre en form for overdækning udenfor stalden. Dette har vi lavet så det virker som en form for terrasse. Og her opholder hestene sig meget. 2) at lave plads til at strigle, smedbesøg osv. venligst Lone
Mine to ponyer er så helsige at stå i løsdrift, som efter min mening er den bedste måde at leve på for mine to langhårede ponybasser..de trives strålende  Vi har bygget en løsdrift på 24 m2. den har en åbning på 2m. Jeg har lavet en smal fodergang, hvor kun jeg får adgang til. Vi har sat to krybber op i hver sin ende, hvor der er kæder til at binde dem i. Vi har bygget et træskelet, hvor der på ydersiden er metalplader og indersiden er fuldt beklædt med tykke brædder (dog kun til 130 ved væggen til fodergangen). Taget er bølgeetanit (staves?) løsdriften fungere fint..og er dejligt let for både ponyerne og mig. her ses et billede af den. 
hvad har du brugt som bund i den? Og hvad har den ca kostet dig?
Jeg har ikke støbt bund..så der er som sådan ikke nogen bund, andet end jorden..Men jeg benytter dybstrøelse. Ved der er forksellige holdninger hertil..men mine ponyer trives fint..og har ikke været syge de to måneder de har stået herhjemme. Faktisk var den lille forkølet, da han kom hjem..men det gik hurtigt over og de er begge friske og frejdige. Løsdriften har kun kostet os et 3000-4000 kr.(det dyreste var metalpladerne) Men det er også fordi vi har lavet det selv + vi fik tagpladerne gratis af mine svigerforældre(de gamle fra deres hus) og alt træet (undtagen de bærende stolper) var noget min forældre havde liggende som vi fik. På sigt er det meningen, at vi skal gøre plads i længen til stald eller bygge en ny. Så man kan sige at vores nuværende løsdrift er "midlertidigt" på længere sigt   . Dog skal der i stalden stadig laves løsdrift til de to tykke 
     se evt flere billeder på min hjemmeside under hestepension.
desværre ikke nogen billeder af vores løsdrift. Men min mand byggede et maskinhus på 300kvm der har mine damer en stor "boks". Jeg bruger også dydstrøelse. De trives rigtig godt, den ene er lige blevet 21 år. held og lykke med det... det er bare rigtig godt.
Takker for jeres gode svar, men hvad er dybstrøelse??? Hilsen Michelle
Dybstrøelse er ikke nogen bestemt slags strøelse..det er bare ganske almindelig byg eller hvede halm. Dybstrøelse betyder såment bare at du strøer hver dag, men at du ikke muger ud..dvs du lave en dejlig blød og varm madras. pt. er der en madras af halm og @!#$ på 20 cm i min løsdrift. Som oftes muger man kun 2-4 gange om året, når man dybstrøer..men det jo smag og behag..og kommer an på hestene som benytter løsdriften m.m.
hej Jeg skal til at bygge et læskur til mine heste (2) Er der nogen der har nogle gode forslag til materialle valg, størrelse på sådan et.Hvad man skal undgå o.s.v.? evt billeder af jeres læskur. tak Lisbet
Vi byggede læskur for 2 år siden og er meget glade for det. Størrelsen er 6 x 3 meter (dvs. 3 x 3 meter til hver hest). Vi har lavet støbt sokkel og beklædt læskuret med lærk. Taget er sort eternit. Indvendigt er der spånplade, som vi har malet. I hvert hjørne har vi hængt en stor høhæk. Bunden er stabilgrus, som er stampet godt, og vi har også lagt en god bund i et område omkring læskuret for at holde det tørt. I dag ville jeg dog have lavet læskuret dybere blandt andet pga. regn/sne/sol. Hvis det sner, er der ofte sne i læskuret, hvis vinden er i den retning. Vi har talt om at udvide læskuret med en slags terasse (altså forlænge taget), så der bliver mere læ/skygge. Hestene er meget glade for det og bruger det ofte. Anne
Hej Lisbth Prøv evt. at se vores hjemmeside - under læskure. Måske er der noget du kan bruge - eller evt. få inspiration fra...
hvordan dyrker man selv wrap og hvordan foregår det osv. ? mvh Tine
...at så dig en græsmark, med den græsblanding du ønsker, du kan få hjælp til valget af blanding der hvor du køber frøet, men ellers så går du ikke helt galt med en hesteblanding. Du gøder så marken, og venter på at græsset gror   . Hvis du først sår her i foråret kan du formentlig ikke nå at høste på det "normale" tidspunkt, da dit græs nok ikke vil være langt nok fremme, men det er ikke et problem, da man altid kan lave godt wrap med lidt planlægning i forhold til vejrudsigten. Normalt slås græsset et par uger før det ville være tjenligt til hø (hø siger en gammel regel skal være inde inden sankt hans - det er selvfølgelig ca.), tidspunktet afhænger dog af hvilket næringsstof indhold du ønsker i dit wrap. Når græsset skal slås så sørg for at at der afsættes en stub på ikke under 7 cm, for det første er en høj stubhøjde med til at hindre iblanding af jord, for det andet har græsset en hurtigere genvækst ved en højere stubhøjde. Skal du have maskinstation til at slå for dig, så prøv at finde en der kan tilbyde at bredsprede græsset samtidig med slåningen, igen for at forhindre iblanding af jord. Man vil for hver gang græsset skal vendes/rives få blandet en lille smule jord i græsset, jord er = med bakterier, og det vil bevirke en dårligere kvalitet, da der dannes smørsyre, som er = med dårligere kvalitet på det færdige produkt... Som du nok kan høre er de processer der sker lidt mere indviklede at forklare end som så, så tager den lette forklaring i første omgang.. Får du græsset bredspredt ved slåningen, og vejret er meget højt med masser af sol, har jeg selv erfaring for at der kan laves super wrap uden yderligere vending af græsset, er vejret lidt ringere, kan det blive nødvendigt med endnu en vending. Få græsset revet sammen lidt før det er helt tørt, der kan nemt ske det at maskinstationen har travlt i den periode der laves wrap, så de ikke har mulighed for at komme på det helt optimale tidspunkt, og for at undgå det bliver til hø kan du bremse tørringen lidt ved at rive det sammen lidt inden det er helt tjenligt til presning(afhænger igen af vejret, er det tungt og lummert vejr er det ikke nødvendigt at rive sammen lidt før) Tørstof % skal være over 50% og gerne højere når du får presset. Ved presningen, som du nok har maskinstation til, skal du huske at tage stilling til hvor store baller du vil have.. skal det være miniwrap (ca 50kg.), eller har du heste nok til at kunne bruge en større balle, eksempelvis 125 kg.. Accepter heller ikke at der går mere end HØJST 2 timer fra den første balle er presset til den står og er pakket ind... Nogle maskinstationer kører med for lille kapacitet på indpakkeren, og kan derfor ikke følge med presserens tempo, det skal du ikke acceptere, da det kun forringer din foderkvalitet hvis der går længere fra presning til indpakning... Håber du kan bruge det til noget... det er overfladisk gennemgået, men kan da bidrage til en start... Se eventuelt de mange tråde om wrap under ryttersnak - røgt og pleje, der er en masse folk der ved noget om mængder osv...
Dette på LR. Der var meget mere, men ved ikke hvordan man linker til siden?? Det kræver desuden abbonement at se siden..
tak for forklaringen - jeg har altid bare købt wrap men nu står vi og skal købe landejendom og det er da klart noget der er i mine overvejelser mht jordarealet, men når man ikke selv har maskineriet og skal have hjælp ude fra kan det så i det hele taget betale sig at lave det selv  mvh Tine
Her er et tænkt eksempel på, hvordan du måler tørstof procenten. Du tager en god håndfuld hø med ind i dit køkken og vejer det ret præcist på din bagevægt. Vi siger at høet vejer 100g. Herefter og tørrer det herefter i din bageovn i 1-2 timer ved ca. 95 grader. Nu skulle det gerne være helt tørt, og du vejer igen dit hø på vægten. Hvis det nu vejer 60g. Da vil det sige at tørstof procenten var 60% og vandprocenten 40%. (Fordampet vægt/totalvægt)x 100%= vandprocenten. Det skulle også være muligt at tørre høet i microbølgeovnen. Når vi laver wraphø, da forvejrer vi græsset i ca. 2 dage, hvis ikke det lige er bagende varmt sommervejr. Da er det kortere tid. Vi vil nemlig helst have at wraphøet bliver rigeligt tørt, da det så aldrig giver hestene problemer med tynd mave. Dette kan særligt være et problem i frostvejr. Mvh Helle
Ved ikke om jeg bare er ved at blive gammel , men er ved at gå i spåner over at skulle ride ude,ikke ride eller køre i ridehus for at bare kunne ride pga vejret. Så NU har jeg besluttet mig for at nu VIL jeg have et ridehus koste hvad det vil ( Næsten ). Måske hører mit indlæg til på økonomi og samfund ( ved det ikke ). Men det jeg vil spørge jer om er om nogen af jer ved om det er muligt/ nemt/besværligt at få byggetilladelse til at ændre en bygning ??? Vi har en bygning ( gammel stald )der er 30x10 m2 og det ville jeg gerne have gjort større.( til mindst 43x23m2 Vi bor i landzone med landbrugspligt.
er meget afhængigt af den enkelte kommune, så jeg ville skynde mig til ringe til teknisk forvaltning og høre dem ad. Men jeg kan ikke forestille mig at det er svært at få lov til at ændre en bygning, der står der i forvejen.
ikke være det store problem, hvis du har en hestepension. Når det er erhverv er det 100 gange mere sandsynligt du får lov. Du skal ikke søge landzone tilladelse men anmelde byggeriet. Mvh Mette
HMM der er nu forskel på om man bygger maskinhus, eller ridehus. Hvis man bygger maskinhus,er det rimeligt tilgængeligt at få byggetilladelse når man har landbrugspligt, men hvis man skal bygge ridehal, er reglerne for byggeriet helt andre, der er for eksempel noget med vindtrykket på bygningen når man man skal bruge bygningen til mennesker, og ikke kun til traktore, og det er en væsentlig ting, hvis det er erhverv står man sig jo bedst ved at have tingene i orden, da det i yderste nødstilfælde kan blive et forsikrings spørgsmål. Ikke at man ikke kan få byggetilladelsen, men det fordyrer byggeriet hvis man skal opfylde kravene til spær og bæring.
Med erhverv mener jeg hestepension eller stutteri. Så ridehus, går ind under driften. Jeg taler af erfaring  Hilsen Mette
udsagn. Da vi skulle bygge godkendt ridehal, var det mere omstændigt, end hvis det skulle have været en maskinhal, da der er andre regler for byggeriet, som INA nævner. Vi har landbrugspligt på jorden. Kender dog nogle, som har fået bygget maskinhal og bruger den som ridehal - også for de opstallede pensionærer. Gad vide hvad der sker, hvis nogen kommer til skade med hest i en ikke godkendt ridehal? Jeg tror, at det kan få alvorlige konsekvenser, både forsikringsmæssigt, med kommunen og amtet. Jeg ville i hvert fald ikke vove det.
Landbrugslovgivningen er sådan indrettet at du til erhvervsmæssig anvendelse blot skal anmelde at du opfører et ridehus. MEN hestepension/rideskole er IKKE landbrug! Derfor skal der ansøges ved opførsel af ridehuse til den slags anvendelse... Stutteridrift er at betragte som landbrug. Derfor ser man ofte at mange opfører en "maskinhal" som så anvendes til ridehus. Officielt må der ikke rides i en maskinhal. I nordsjælland kan det være en vanskelig opgave at få tilladelse til at opføre en ridehal. I vestjylland har jeg set eksempler på at nogen har fået EU-støtte til at opføre ridehus (§33 støtte). Der er himmelvid forskel på hvor i landet du bor. Inden du afslører dine tanker for kommunen   kan du eventuelt søge hjælp hos din lokale landboforening. Enten har de et bygningskontor eller de kan henvise til et som kan være behjælpelig med alt det praktiske. På Sjælland kan jeg på det varmeste anbefale Jannik Noe Nygaard fra Østlige øers byggerådgivning. Han kender ALT til lovgivningen på det område og har hjulpet rigtig mange med at få tilladelse til at opføre ridehuse. m.v.h. Jette - som er ved at få opført ridehus (uhu, hvor jeg glæder mig til det er færdigt   )
Hej HN'er, Jeg bor på 19 ha, og det sted, der ligger mest vand er - naturligvis - på ridebanen! Er der nogen af jer, der har erfaring med selv at lægge dræn i en ridebane? Hvad har det kostet og hvordan har I gjort? Hilsner, NinaB
Vi har gjort 3 ting for at dræne vores bane : 1 : Lagt ridebanen på det højeste sted i terrænet. 2 : Lavet banen med 15 cm knuste muslingeskaller og 3 cm fin grus. 3 : Langt markdræningsrør på den ene side,hvor det var påkrævet.
Jeg læste en tråd herinde på et tidspunkt (kan selvfølgelig ikke huske hvem der skrev det), men de havde lavet en kasse i hvert hjørne af ridebanen med lys i. Det så smart ud, men hvor meget lys det giver ved jeg ikke. På rideskolen, hvor min hest står, har vi en stor udendørs bane på ca. 80x80 meter. Der er en telefonpæl i hvert hjørne med spot i toppen, der naturligvis er drejet, så det lyser ind på banen.
en mast i hver hjørne og midt, på ca 6 meter,hvor der så går en meter i jorden,der er kanon lys uanset vejret,vi sælger også af dem. med venlig hilsen kristina boje (fyn)
Mene at lysmasterne på de 6 meter som Kristina snakker om, er den eneste rigtige løsning. Det bliver i hvert fald svært at få et bare nogenlunde ens lysniveau på banen med en "bedbelysning". Men selvfølgelig, hvis du mener at du kan nøjes med godt lys ude på volterne, så er det da en mulighed. Men ellers tror jeg at du er nået ret langt, med hensyn til pæreskift, ved at vælge den rigtige lyskilde. Undgå at bruge halogenlamper. De er billige i indkøb, men bruger mange Watt pr. lysenhed, og pærene springer alt for ofte. Vælger du derimod en natrium- eller Quiksølvslampe, får du en meget længere levetid, og meget mere lys pr. kilowatt du betaler til elværket. I praksis lyser en halogenpære cirka 1000-2000 timer, hvorimod dem jeg har omtalt, har en levetid på mellem 15000 og 30000 timer, altså i praksis flere år. Og så har natriumpære på 70 W omtrent samme lysudbytte som en 500 W halogenpære. Skal du så have 6 af dem, er besparelsen omtrent 2600 Watt, eller cirka 2,6 kilowatt time, hvis du f.eks. ridder en time. Nu nærmer prisen på en kilowatt sig jo snart 2 kroner, så det er en lille 5-krone sparet - i timen! Nå, jeg må hellere stoppe. Behøver vist ikke at nævne, at jeg lever af bl.a. at sælge sådanne lamper. I øvrigt giver natrium lamper et gulligt lys, hvorimod Quiksølvlamperne lyser hvidt, i lidt forskellige nuanser. Det er nemt at se, næste gang du køre i byen, eller et andet sted med gadelys. Lysrørsarmature er også en mulighed, effekten er bare ret beskeden, så jeg ville ikke selv vælge dem. Mvh. Jan
der har 'designet' kasserne i hvert hjørne af ridebanen  De kan ses på min præs. Jeg havde nok selv lavet lysmaster, hvis det havde været min egen ridebane, men de skal være høje for at være gode, - og det er så ikke sikkert, man kan få tilladelse  Der har været en sag ført helt til højesteret, hvor en ejer havde sat lysmaster op på sin ridebane - han tabte sagen  Det er nu ikke noget problem at lave lysmatser med udskiftelige pærer, for man kan jo bare lave dem som en flagstang  --- Bortset fra det, så giver mine lyskasser nu et udmærket og meget behageligt ridelys i mørket, og vores underviser er helt tilfreds med at kunne se ved dem  Det er en æstetisk løsning, det ser pænt ud   , og da de er placeret helt ude i hjørnerne, kommer man jo slet ikke hen til dem med hesten  Man bruger ét 2x36 watt armatur i hver kasse (de kan købes hos Harald Nyborg eller Silvan m. fl. for 150-200 kr, og er jo ret billige i strøm)
de er sørme da smarte, du er nødt til at komme med en udførlig forklaring, og ligge lidt nærbilleder ind - så jeg kan stjæle ideen - når jeg så har stjålet ideen, tager du patent på den hihi. men igen rigtig god ide  marianne
glemt tråden  Heidi skrev til mig i 'besked', så I får lige svaret herfra:   Og så spurgte Heidi, om man ikke kunne bruge plexeglas foran: Hvis I behøver flere detaljer, skal I bare spørge   Jeg kan også lige prøve at lægge et par billeder til ind på min præsentation, nu hvor man kan få flere på 
ja jeg vil nu holde med din svoger, som jeg også skrev længere oppe i tråden hihi - skynd dig at få taget patent, nu har jeg nemlig luret fidusen af hihi nej men tak igen - det var sødt af dig at du vil dele det med os.. marianne
Jo, en 60 m bane skal nok have lidt ekstra på midten, men jeg tænkte på, at man jo også kunne sætte 2 armaturer i hver kasse, således at man får   x 36 watt fra hver kasse. Det vil give en del mere lys, og sikkert række længere... Jeg har også overvejet, at hvis man vil sætte noget lys på midten, skal man jo ikke ride ind i det   - men hvis man har et hegn om banen, kan man jo lave en næsten tilsvarende kasse og sætte på 'lavkant' mellem de to øverste brædder midt på banen, og så sætte (mat) plexiglas foran, så man ikke smadrer dem  Det vil sikkert virke ok  Men det gode ved hjørnekasserne er bl.a. at man ikke kommer til at skygge så meget for lamperne, fordi man aldrig kommer helt tæt på dem   Det ville man gøre med midterlampen, og det vil genere evt. andre ryttere...
det igen  Ja, du kan da sagtens lave et hul i hegnet. 'Vores' hegn sidder faktisk for tæt på hovslaget. Jeg ville hellere have haft en lille rabat indenfor hegnet, af hensyn til ens knæ   , men det er jo ikke vores eget sted. Og så ville der også være bedre plads til evt. lyskasser, som så bare kunne stå/hænge der. Jeg har glemt at sige, at når kasserne ligner højttalere   , så er det fordi at lamperne - uden den lys-diffuserende forside - blænder for meget   I hvert fald for sarte mig  Så at hænge lamper op uden kasse, vil nok genere både hest og rytter 
da dette projekt står til mig til foråret søger jeg billeder, info og gode råd om dette. er der et eller flere kloge hoveder derude der ved noget om blandingsforhold, hvad der skal bruges af materialer, håber jeg i vil øse af jeres viden. venligst anne w
Hvilke maskiner har i selv, tænker blandt andet på maskiner til grovfoderproduktion...?? Hvad har i maskinstation eller nabo til, og hvad giver i for det??
Min mand er entreprenør så vi har indtil flere maskiner, men dem vi primært anvender i landbruget/hesteholdet er: Bobcat med pallegafler - den er god når vi får foder og spåner hjem på paller og med lidt snilde kan den også hente en balle wrap. Crosser med baneplaner og trailer - den planer bane, eller bruges til at kører ud og reparere hegn m.m. Traktor med afpudser og gødningsspreder - foldene og græsmarkerne skal jævnligt afpudses og vi har en enkelt fold vi gøder (er i mvj ordning). Lastbil med container - containeren anvendes til mødding. Af de lidt mere ekstraordinære maskiner som har været uundværlige fordi vi renovere, kan nævnes teleskoplæsser med lift, skovle og balletang, minigraver og en 14 tons gravemaskine på larvefødder. Vi har maskinstationen til at skårlægge, vende og wrappe vores hø. For os er der ikke økonomi i at have den slags maskiner stående, idet der kun er 12 ha med græs.
hest, er der et par traktore, en gødningsspreder, sprøjte, harve, plov, vogn til mødding, småballepresser, vogn til at køre mødding ud på marken med, vandningsmaskine og der er sikkert noget jeg har glemt.. Jeg mener han laver det hele selv, selvfølgelig med hjælp fra os opstaldere i høst 
Hov jeg glemte en pris for maskinstationen. skårlægning, vende hø + wrappe 150 baller pris ca. 30.000 incl moms. Vi hentede selv ballerne på marken.
på gården har vi: 2 traktore en med og en uden frontlæsser gødningsspreder aflæsservogn halmbane harve med planerudstyr plov høvender slåmaskine presser til småballer (ih 400 men 220 stk vog til) vi låner naboens tipvogn når der er behov for det msakinstationen står for udkørsel af møg
røret ud, det er den allerbedste løsning..
og skifte hele vandrøret.Men man kan skære et stykke ud,lave gevind i begge ender og indsætte det nye stykke.Den sidste løsning er dyrest,og bruges dér hvor det bliver besværligt og skifte hele røret.
har ret.. nyt rør på
...vent til frosten er væk ellers vil det bare tage længere tid for at tørre! Det tager ca 1 måned at tørre alt efter hvor mange kvm du vil støbe 
da frosten vil få betonen til revne, og værste fald vil den smuldre... det er rigtigt at beton er en måned om at hærde op (28 dage helt præcis), men det afhænger ikke af hvor mange kvadaratmeter du støber... hvis du ikke selv skal blande så er det meget anbefalelsesværdigt at bruge selvnivellerende beton... koster lidt mere men er meget hurtigere/nemmere at bruge, og dit gulv er tæt på 100% vandret...glit gulvet så snart man kan gå på det med træsko og kun laver små spor, ca 4 - 12 timer efter udstøbning.. så er du garanteret et perfekt gulv..
Det er ikke helt rigtigt at du bare kan støbe nu... Der er problemer med beton støbt i frostvejr, det kan dog som en skriver afhjælpes med vintermåtter eller varme i stalden... Langt de fleste professionelle entreprenører benytter beton med varme i på denne årstid (betonværket blander op med varmt vand), og desuden får man som regel altid tilsat hærder eller hurtigtørrer om man vil... og da beton udvikler varme under afhærdningen (som er fuldendt ved 28 dage) får man ved at accelerer processen op, vandet hurtigt ud af betonen. Har været med til at støbe over 10000 kvadratmeter gulv i forbindelse med mit arbejde det sidste års tid, og mit bedste råd er at vente... beton er en videnskab, og det opfører sig ikke altid efter bogen... så hvis du vil være 100% sikker på resultatet så vent til der er lidt mere forår i luften... Med hensyn til glitning, så er det da rigtigt at gulvet bliver mere glat, så hvis det er et problem for dig er det måske bedst at lade være, dog skal det siges at gulvet bliver mere stærkt i overfladen, og nemmere at holde rent hvis du glitter. Husk at vande gulvet i dagene efter du har støbt, og lig eventuelt presseninger ud over så det hele tiden er fugtigt i dagene efter (ca 7 dage) så får du det stærkeste resultat, og uden revner...(endnu en grund til at vente til termometret siger plus grader.. sprøjter du vand ud over nu fryser det og så er du sikker på dårligt resultat) Til dine vægge ville jeg anbefale dig at bruge strandmørtel, det er betydeligt nemmere at arbejde med end beton på lodrette flader..
nogle der har friske priser på flydebeton leveret fra værket
Vi har en gammel lade, som er i fuld gang med at blive lavet om til heste stald med to bokse. Der er bygget stabile mure, gulvet er hakket op, boksene er indkøbt og vi har planlagt alt ned til mindste detalje. I den ene boks skal der laves en dør direkte ud til marken. MEN vi glemte at vores tag skråner ud mod muren og der er ikke mere end max. 175 cm fra gulv til loft. dvs. døren bliver ikke mere end ca. 175 høj. Som sådan er det ikke noget problem, for det er små islændere der skal ind og ud af døren og der findes også en kæmpe ladeport hvor traktorer kan komme igennem.. Men problemet er at boksene har jo standard mål. Dvs at de er 210 cm høje over hele linien.. Det er Pegasusbokse i rustfrit stål.. Mit problem er at vi skal have skåret af rammerne for at de ikke stikker ud igennem taget på laden. Hvordan gør man nemmest det? Andre der har prøvet noget lignende? Hilsen Christina.
I skal ihvertfald ikke selv begynde at skære i boksenes tremmer/rammer. De er jo galvaniserede. I blir jo nok nødt til at bestille dem lavere 
bare mure boksene op (både sider og front) og lav en låge i fronten - hvis det alligevel kun er små islændere, der skal stå i boksene?
Hvad med bare at have en halvmur i mellem boksene, det har jeg, og er meget glad for det.  
staldshamrock: Boksene er allerede indkøbt og vi har snakket med leverandøren. De har tidligere haft samme problemstilling, hvor det er lykkedes at skære toppen af siderne af.. Jannie/Tabita Cramers: Boksen er bestilt og vi vil helst ikke begynde at murer, da vi engang i fremtiden måske gerne vil lave om i stalden. men kan godt se fordelen i at have halvmure. (det var egentligt min første plan, men da det ikke er mig der står for det økonomiske, blev mit forslag underkendt. der skal være en låge i front, det er i "bunden" af boksen der skal være en dør.. Hilsen Christina
til at skære i dem så skal i bruge en vinkelsliber med nogle meget tynde skræreskiver og ikke trykke for hårdt da i ellers ødelægger for meget galvanisering.. når i har skåret behandles fladerne hvor jernet nu er blevet blank med noget maling fra fosroc der hedder galvafroid.. det er i pricippet galvanisering på dåse som smøres på og beskytter mod rust.. husk i øvrigt brug sikerhedsudstyr (briller og høreværn) og mål 3 gange og skær 1
... om det vil være muligt at hæve loftet? Hvis udkastet om hestehold bliver godkendt som det er, så skal der være 2.60 fra øverste halmstrå til loftet. Hilsen Sif
Vi enten pløjer vores mødding ned på de folde der skal lægges om hvert år,eller så henter vores nabo der har køer det til hans marker. Men kender andre,der lejer en container og får det kørt væk af en vognmand.
en container, for 200,- pr. mdr. og giver 300,- pr. tømning. Det er nu rigtigt nemt, den står lige udenfor stalden.
efter høst, og der bliver det pløjet ned. Har man ikke den mulighed, kan man prøve at få en aftale om overførsel af husdyrgødning til anden mands jord.
Leje af container, det var min tanke i efteråret - jeg prøvede at Google, men fandt ikke nogen steder der tilbød en sådan løsning, måske ledte jeg ikke de rigtige steder. Hvor lejer du henne? Mvh Pia*
ud på foldene i foråret..
ca 2 trailerfulde på genbrug hver mdr. Resten bliver pløjet ned på vinterfolden inden der igen bliver sået græs..
Ja jeg er snart ejer af et nedlagt landbrug, hvor der trænger gevaldigt til at blive malet! MEN - hvilken maling kan I, kære HN-ænder, anbefale? Den skal være lys grå og dække supergodt, da den skal dække MØRK MØRK bordaux og SKRIGENDE grønne farver. Jeg er helt klar over at pris og kvalitet hænger sammen, så hellere give lidt flere penge og så slippe for at male 27 gange   . Jeg har ca 114 m2, der skal males, nogen der har en ide om hvor mange liter der går til dette? Skal nok nævne at alle væggende er pudsede så det er ikke tapet, der skal males. På forhånd tak.
dækstrem, er rigtig god og udviklet til at dække fra mørk til lys, den er så lidt anderledes for man skal male på kryds og tværs og ikke lige op og ned. Men den virker og har trods sin matte overflade en stor vaksbarhed i lighed med høj glans.
..om det er cementmaling eller plastik maling der er påført? Her hos os har vi på pudsede vægge altid brugt cementmaling (cempexo /skalcem) både inde og ude. Fordelen ved denne type er at væggen kan ånde og så er det super nemt at male med. Men jeg aner desværre ikke om de kan bruges på feks plastik maling (tror det ikke) Prisen på en spand cempexo/skalcem er ca 200 kr Mvh Mona
Har ingen anelse om, hvad der malet med tidligere, men det kan der findes ud af, tusind tak for forslagene.
ja det er ret vigtigt at du ved hvilken maling der er brugt før - hvis det er cempexo/skalcem - så kan du ikke male med andre typer, uden først at fjerne det gamle, og derefter gi det en grunder. jeg vil anbefale at du går i en farvehandel ikke et byggemarked, og får hjælp - de er uddannet til det... du skal påregne en liter pr 8 m2 - men igen alt afhængig at hvilken maling du vælger, igen spørg i en farvehandel... Marianne
være limfarve, der er malet med - det brugte man enormt meget i 'gamle dage'  Det smitter lidt af, så det kan man se 
plastic maling til murværk er noget fanden har skabt i VREDE. Vores gård havde den forrige ejer malet med plasticmaling oven på kalk. Kan godt love det er et møgjob at skrabe alt det maling af. En trykluft spooler er en hjælp men det tager ikke det hele og så er der kun håndkraft tilbage. Jeg vil, uden at få penge for det, anbefale flügger.  Det er super maling og de har maling til murværk som det kan ånde. Vi har malet alt træværk i stalden, murværk samt hele huset indvendigt. Bla. har vi renoveret trælofter som er 150 år gamle. Alt maling er skrabet af (endnu et møgjob   ) og så grunder og 2 x maling fra flügger. Og resultatet er supert. Hvis du vil se før/efter billeder så send mig en mail  Nu er godt maling ikke billigt men jeg gik i den lokale flügger forretning og forelagde mit projekt og spurge hvad det ville gi i rabat hvis jeg købte alt hos dem. Det tog under 1 minut at få 20% på alt. Og så får man en super rådgivning hver gang. Det er bare at spørge. Jeg har også før brugt Cempexo og syntes også det er godt. Min erfaring er dog at man skal gøre det hvert år, mens det går flere år før det er nødvendigt hvis det har fået murmaling. Men det er jo en smagssag. Og så rigtig god fornøjelse mit dit nye landsted Pernille Vi har været i gang i 2 år og her var sidst renoveret i 1949 !! Charlotte
Vi har lige opsat et stømhegn, men hvorfor er der ikke støm i? er det fordi de ikke er jodforbindelse? Hilsen Marianne
På den "støder" der laver strømmen er der 2 udgange. Den ene til hegnet og det anden til jordforbindelsen. Jo mere jordforbindelse jo mere størm får du på hegnet specielt hvis det er meget hegn der skal strøm på. Man kan købe nogle lange jordspyd i hegnsbutikker men et langt vandrør/jernrør kan også gøre det. Hvis det ikke er nok sætter man flere spyd/rør og forbinder dem. . mvh/Charlotte
ja det kan være fordi jordforbindelsen er i uorden.. enten fordi ledningerne er forbundet galt på strømgiveren eller fordi den simpelthen ikke er kraftig nok.. her er det værd at bemærke at jo mere fancy hegn (snor og tape) man har jo bedre jordforbindelse har man brug for da tape og reb har en langt større modstand pr km hegn end ståltråd og derfor skal jordforbindelsen være mere kraftig. hos os har jeg lavet en jordforbindelse det består af 3 galvaniserede ½tommer jernrør på 2 meter hver (en længde der er savet over 3 gange) hvor jeg har svejset en plade på toppen med 2 huller i og de er rammet ned med ½ meter mellemrum så pladen sidder ca 110 cm over jorden og alle spyddene er forbundet med kraftig hegnstråd. de3t kan holde strøm på alt også naboens hegn.. håber at det hjalp lidt
pladen på spyddet rager self. kun 10 cm op over jorden og ikke 110
Hej alle. Jeg bliver bare nød til at skrive et indlæg her. Først min baggrund for at skrive det jeg skriver her. Jeg er uddannet bygnings maler, og har været maler i snart 15 år, hvilket betyder at jeg har fulgt udviklingen af vand baseret maling fra den var noget... hmm L... og til det super produkt som den er i dag. Først svar til det egentlige spørgsmål her i denne debat. Generalt er min erfaring at DYRUP levere gode produkter til prisen. Dog vil jeg ikke anbefale deres maling til fodlister/dørkarme, den er bedre fra Nordsjö/SADOLIN. DYRUPS produkter sælges hovedsageligt i byggemarkede, og den rådgivning der gives i et byggemarked kan være lige så god som i en alm. farvehandel, det kommer an på sælgeren. Men har du spørgsmål du er i tvivl om så skriv en mail til mig   så skal jeg gøre mit bedste. Almindelig vægmaling (plastik maling) kan kan snildt males på vægge indvendig, nogle produkter er både til inde og ude. Bare husk at hvis det er ubehandlet cement vægge eller hvis de er afsmidtende, eller hvis der kommer gennemslag af fx løbesod/tjære/fugt, eller hvis der er salpeter udtræk, eller hvis mange andre ting, så skal der grundes først med den der til hørede grunder. Ellers holder det ikke i længden. Og husk at alt løst siddende skal afrenses inden ny påføring. Hvad angår mængden, så kommer det igen an på uderlaget. Rå cement suger mere end tidligere behandlet. Ligeledes bruger nogle mennesker mere maling end andre. Min erfaring er at den mængde vejledning som står på spanden ikke helt rækker i virkligheden. Og så tilbage til alle jer som mener plastik maling er noget skidt og at jeres hus er blevet ødelagt af det. Maler man oven på kalk, og det er lige meget om det er det ene eller andet produkt, så er man dælen dytme selv skyld i at skidtet ikke holder. Har man en kalket facade, så kalk den igen, efter at man har renset for løst siddende kalk. Alt andet holder kun efter total afrensning (sandblasning/højtryksspulning), og efterfølgende grunding. Cement maling (fx skalcem eller silikat maling) kan kun bruges hvor der tidligere har været brugt cement maling, eller hvis det er på rå cement. (En sillikat maling har bindemidlet kalivandglas eller er det IKKE silikat maling). Der ud over fås der   = Hygros/Paint store  = Dyrup  = Flügger farver Som det kan ses så er der nogle af dem som har flere navne, det er deres engros navn som bruges af fagfolk. Nå nu fik jeg det meste af min næsten vrede, over uvidenhed og gammel skrøne inden for maling typer ud. Så kan I holde jer munter så længe, og prøv lidt nytænkning når nu I skal male igen, de vandige produkterne lever i 99% af tilfældene op til hvad de "go'e gamle" har af ry. Mange hilsner fra Lena 
... at jeg har været med til at sandblæse et hus, pudse det op, det tørrede (i lang tid) og blev dereftewr grundet, og sidst men ikke mindst malet med plastic maling... Konklusion.. det ser ikke for godt ud efter 2 år... det er muligt Lena har ret i at plastic maling godt kan bruges til udendørs, men jeg tror nu det skal være et nyt hus så.. gammeldags murværk ånder muligvis mere end det man bygger med nu til dags. Har ihvertfald ikke set nogle ældre murværker malet med plastic maling hvor resultatet har været pænt i flere år, uanset forarbejdet, så jeg holder mig ihvertfald langt væk fra plastic maling til udendørs facader...
Jeg giver Lene ret,er også bygningsmaler med vidreuddannelse som farvekonsulent og det i misforstår er at til udendørs brug er det ikke plastikmaling man bruger men cementpulvermaling eller olieemulisionsmaling som det også kaldes,det er alle åndbaremalinger og lavet specielt til facader og udendørs brug så har i brug "plastik" malig har i fået dårlig rådgivning i farvehandleren... Vi kalder jo produkterne ved deres profesionalle navne og for jer er plastikmalig noget man kan bruge over det hele,men det er stor forskel,det hedder de altså ikke til udendørs brug og en kalket overflade kan man aldrig male ovenpå da der ikke er noget der kan binde på kalk og derfor skal det hele renses sf først. Må jeg spørge hvad malig i brugte til det hus der skallede efter 2 år? et nypuset hus skal stå mindst et års tid pga.salpertsyre og det skal være ordentligt gennemtørt eller er der ingen maling der kan holde.. For mig personlig har jeg selv brugt Sadolins Santex til udendørs og i min hestestald den er åben og nemmere at holde end kalk og det er et gammelt hus vi,men vi skal have det blæst og filset hvor jeg derefter vil bruge santexen til hele huset udendørs.
Tror du misforstår mig... det jeg ikke kan lide er plastic maling UDENDØRS, og det er du så vidt jeg forstår enig i... Men nogle byggemarkeder kan godt finde på at vejlede folk i den retning at de skal købe plastic maling til udendørs brug...hvilket jeg er imod.. Har arbejdet inden for byggebranchen i nogle år, så kender godt til udtørring osv. Har i min fritid sandblæst og pudset et hus op for nogle bekendte, sagde til dem (som du selv siger) at det skulle stå et år før de malede.. de ventede også tiden af, og gik så igang med at male, rådgivningen fik de i et byggemarked, og de rådede dem til at købe plastic maling (til at male med udendørs..), og nu har vi så lige sandblæst og pudset igen, 2 år efter de malede, på grund af afskalninger osv.. Så det er til UDENDØRS brug jeg er imod plastic maling, det er sikkert fint nok til indendørs brug mm. men udvendigt skal murværket altså kunne ånde, og det er tilsyneladende ikke alle byggemarkeder der er klar over det.. derfor advarslen mod plastic maling til UDENDØRS brug... Håber jeg har forklaret mig tydeligt nok 
Du kan godt male det indendørs nu,hvis pudsen er helt ensartet lysegrå over det hele... Det første du skal gøre er at give det en forankringsgrunder også kaldet mikrodispersor som er en farveløs gruder der binder pudsen,derefter kan du sagtens male med en plastikmaling til indendørs brug det er kun udevendigt det skal være en murmaling.. Og til jer alle Det kan aldrig betale sig at købe malig i et byggemarked,gå altid til en farvehandel de er professionale og det er kvalitets maling som kan holde i mange år (har ikke malet mit hus de sidste 10 og det står som nyt)så i slipper for det de andre på siden har prøvet,lige på maling kan det altså ikke betale sig at spare da der er stor forskel på kvaliteten. Håber i tager dette positivt...
Nogle der har ideer eller erfaringer til levende hegn rundt om folden, jeg tænkte selv på hyben og nøddebuske. Andre der har nogle ideer. Det skulle gerne være rimeligt hurtigvoksende. Hilsen Dorte
Jeg ´syntes at du skulle undersøge mulighederne for tilskud - vi skal have anlagt et 3 rækkers læhegn i den kommende sæson, efterår 2006-forår 2007, det får vi gjort gennem det lokale læhegnslaug og kan på den måde opnå 40/60% støtte på planter og pasning de første 3 år - hvilket svarer gør at det under ingen omstændigheder kan svarer sig at begynde at gå igang selv... Lauget har en aftale med Hedeselskabet, som planter og holder arealet de 3 år! Man kan selv søge tilskuddet - men det er vist en besværlig process. Jeg ved at Hedeselskabet anbefaler hyld, røn, vilde æbler og visse nøddebuske i læhegnet... (vil gerne vende tilbage når vi har haft møde med dem..) Kristina
Hejsa Fordelen er som det fortælles, at der bliver plantet og passet korrekt. Der bliver lavet en sammensætning af træer og buske, så det ret hurtigt bliver højt, men også tæt i bunden. Visse af træerne skal senere skæres ind/ned, også her kan det betale sig at lade Hedeselskabet gøre arbejdet. Vi fik for to år siden tyndet ud i læhegnene, altså skåret de træer ind/ned, som nærmest var ment som "forløbere". 3 stk a ca. 5-600 meter. Det tog en mand IKKE en halv dag at udføre det arbejde. Skulle vi ha' gjort det selv havde det taget dagevis og vi ville så nok være kommet til at beskære de forkerte træer nogle gange alligevel. Jeg ved vi bl.a. har eg, rødel, kirsebær, syren og...hmmm andre i vores. Rød el kommer hurtigt og gør at det allerede se ud af noget efter det første år. Mvh Dorte
Hvornår blev jeres hegn plantet? Vi havde Hedeselskabet til at lave vores sidste år, så det ligner ikke rigtigt noget endnu. Men jeg er nysgerrig efter hvor hurtigt, det egentlig vokser op og bliver lidt mere tæt. Med venlig hilsen Julie Taylor Redaktør, Heste-Nettet
Hej Vi er også i gang med at lave en ny stald, og så er der jo rigtig mange ting der skal vurderes og besluttes. Vi vil gerne have opsat frostfrie vandkopper i de 3 bokse og 2 spiltove der bliver i stalden. Men jeg er i tvivl om hvilken type der er velegnet til formålet. Vi har i vores nuværende løsdriftstald opsat 2 stk. store vandkopper fra La Buvette nedsat i kraftige plastikrør. Disse kopper har frit vandspejl og flyder og fungerer perfekt også i minus 20 graders frost. Men det var en dyr løsning ca. 12.000 kr incl. termostat, varmeledning osv. uden arbejdsløn. Det er en stor lettelse i hverdagen, at vi ved at hestene har vand, så den luksus vil vi også gerne have i den nye stald til de heste, der i arbejde. Derfor spørger jeg: Er der nogen der vil fortælle om deres erfaring med frostfrie vandkopper inde i en stald? Jeg har en ide om at vi kan nøjes med nogle mindre væghængte modeller. Men hvilke typer skal vi vælge? På forhånd tak til dem, der vil give os nogle gode råd! Mvh Helle
El-tracing (En varmetråd)og en drikkekop uden vandspejl. Tror jeg vil være den bedste løsning, hvis man skal tænke på prisen også. Jeg har været med til at lave en del stalde (er elektriker) en det er som oftes denne løsning som bliver valgt fordi den er overkommelig i pris. Det er dyrt hvis man skal holde et kar isfrit. både i anskaffelse og i brug. Hvis i vælger en forholdsvis dyb drikkekop og en ventil med et stor flow synes jeg i ville have en fornuftig løsning.
Hej Schwerin Måske du også kunne være behjælpelig med hvilken producent af vandkopper og varmetråde, som det er du har gode erfaringer med? Tak for hjælpen! Mvh Helle
Varme tråde fra Devi er en god og rimelig billig løsning og de er lette om montere. Hvad drikke kop du skal vælge??? Tjaaa... Det drejer sig bare om den er god dyb. Det kan for så vidt godt være en brugt fra en ko stald. Men sørg for at få en god ventil der kan give masser af vand. hestene gider ikke stå og drikke særlig lang tid af gangen. Så hvis ikke din ventil giver nok får de simpelthen ikke nok vand. Grene har nogle ok ventiler. Igen vælg nogle der er lavet til køer. De skal have rigtig meget vand så derfor er der et stor flow. Og af en eller anden grund er det billigere når det er til køer og ikke heste...  Håber du kan bruge det til noget... Johan
Hej Johan Jeg tror at kodeordet er "Devi". Jeg har fundet produktet via google, og priserne ser ganske fornuftige ud. Jeg var godt klar over nødvendigheden af at vandkopperne skal give en masse vand, min. 20l i minuttet, og der er derfor at vi har valgt det dyre vandingssystem i vores udendørs løsdrift. Men jeg vil nu studere vandkopperne til kvæg lidt nærmere. For du har ganske ret i, at så snart der står "hest" på produktet, da er det meget dyrere. Derfor søgte jeg et godt alternativt råd. Tak for hjælpen! Mvh Helle
stald laver i cirkulation på det kuldslåede drikkevand..
Hvad kan man udleje landbrugsjord/engarealer til og evt. jagtrettigheder for, hvis man køber jord f.eks.på Nordsjælland ud til f.eks. Gribskov og har hhv. landbrugsjord (12 Hektar engarealer (12 hektar dog ikke op ad skov)til rådighed, indtil man overvejer at bygge? Er der nogen der overhovedet har en ide herom?
sagtens du kan.Du skriver det ikke ligger op til skov? Hvis det gjore, skal du undersøge, om der i tidernes morgen,er lavet nogen klausuler på jagtretten.En del ejendomme her omkring, ligger under gamle klausuler, hvor man ikke må "jage" på jordene op til skoven - noget mange godser fik lavet, så de fik vildtet i fred, når de solgte jord fra. Men hvis i køber jord, vil klausulerne (eller evt. fredning) fremgå i købspapirene.
Vi har også lejet jagtretten ud på alt vores jord (dog minus hestefolden   ) Det er 60 HA jord - 20 HA skov, så agerjord kan altså også udlejes til jagt. Meeen... dyrene er jo mest i skoven, så jeg ved ikke hvor fedt, det er for en jæger kun at have agerjord!? Prisen skal jeg ikke gøre mig klog på, der er sikkert stor forskel på midtjylland og nordsjælland! Mange hilsner Mette
hvor meget jord har i til jeres ejendom ? og hvor mange heste har i gående ? mvh Tine
2 heste og har ca 3 hektar jord. Så vi kunne godt ha' en til  Men det er tiden (og pengene) bare ikke til Vh Diva
En stor hest og en 3'er pony på knabt 1 tønde jord. Hvis der ikke er græs nok, må vi fodre sidst på sommeren. Winnie
Jeg har 2 heste på knapt 4 hektar jord... Altså masser af plads og masser af græs! Heidi
Vi har 1 1/2 ha til 2 små shætlendere...men regner med vi skal have en hest...måske 2. Desuden venter den ene Shætter sig her til maj, og hvis det er en hoppe (kryds lige fingre ikk´?   ) ja så beholder vi hende. Men det skulle der bestemt også være rigeligt græs til! /Lene
ca. 5 tønder land, men der er kun ca. 1,5 der pt. er indhegnet til 2 stk. ismuler i "løsdrift". (læs: med container adgang.) Hilsen Christina
vi har ca 7 hektar til vores tre hypper  de er fordelt på tre store folde... den ene er på 3 hektar der har vi dem gående om vinteren vi har udebokse på den fold (kan ses på min præsentation) så har vi 4 hektar eng som ligger op til skoven den er delt i to store folde ..hvor vi for lavet wrap på den ene fold  vi bor ikke på en gård men et lille hus,vi har så lejet jorden som ligger rundt om vores hus ..engen har vi også lejet... så det er bare fedt at det sagtes kan lade sig gøre at have sine heste hjemme uden at bo på en gård  hvor meget er 1 hektar i tønder land ?? m.v.h Mitzi
1 hektar = 10000 kvadratmeter 1 tønde land = 5500 kvadratmeter
af de godt 8 hektar vi har i alt, 1,8 hektar indhegnet til to små heste. Hilsen Katrine
7 tønde og 1 hest og 3 ponyer. De 2 små ponyer går ude hele året på en halv tønde. De store har 1 vinterfold på 1 tønde, men den ene tredjedel er kun åben om foråret. Når der er høstet wrap kan de komme ud på knap 4 tønder mere. Den sidste tønde ligger nogle marker væk, så den bruges kun til at høste wrap på. Det gav i 2005 nok til at vi har kunne sælge næsten halvdelen  Charlotte
Vi har 14 tønder land og fire heste. ca halvdelen dyrker vi hø på og den anden halvdel er udlagt til hestefolde. Om sommeren har jeg rigeligt plads til 4-6 sommergræs gæster.  
2 HA = knap 4 tdr land til 3 heste. De har dog kun "frimærker" her om vinteren, så de ikke pløjer deres sommergræs op. På frimærkerne har de fri adngang til halm og (næsten fri adgang )til wrap. Nå ja og af de 2 ha forsvinder der også snart lidt til en 20x60 dressurbane.
Vi har 100 tdl. til vores ejendom, og de ca 8-10 tdl. er lagt ud til folde som benyttes af mellem 4 - 6 heste i gennemsnit. Venlig hilsen, Juliette
Vi har masser af jord..10,5 hektar til 2 ponyer og 3 heste. Det var et af de vigtige kriterier for os da vi kiggede efter hus. Vi ville ikke risikere at have for lidt jord...til det antal heste vi en dag måtte få lyst til at have. Vi har en del folde, jord til at lave wrap på og rigelig plads til sommerfoldsheste. Så det er dejligt. Held og lykke med jeres heste. vh. Stinne
2 tdl. til 2 ponyer og én hest, til næste år bliver det til 4. Bimboe
Vi er igang med at renovere vores førstesal (=Rive ALT ud og bygge op på ny). Vi har tænkt os at lave 1 stort rum (soveværelse), der vil blive lavet "skunkskabe". Men så er det problemet kommer, hvordan laver/placere man nogle gode store skabe, til bøjletøj osv. Der er store vinduer i begge gavle, så der kan de ikke blive placeret. Er der nogle der har forslag? evt meget gerne billeder   .
Vores venner har lige bygget nyt hus, og har i deres soveværelse bygget et skab op ad en skråvæg. Lågerne er skydedøre i glas (gør at rummet virker større, men ikke så rart, når man står op af sengen om morgen   ). Skabet er trukket så langt frem, at den indvendige indretning, kan placeres med en dybde på 60 cm for den øverste hylde. I hver af siderne er der hylder, og midtersektionen er til bøjletøj. Da skabet jo er trukket frem kommer der jo et frirum bag ved skabet, og det er der adgang til fra midtersektionen. I dette frirum kan man jo så have kasser, kufferter m.m. Det synes jeg er genialt, da man jo aldrig har plads til disse ting, og her er de gemt af vejen, men med let tilgang. Jeg har desværre ikke et billede, men håber du forstår beskrivelsen. Lisbeth
gamle hus havde vi lavt til loftet og skrå vægge. Vi byggede på den ene væg et skydeskab.Bestilte døre og skiner i bilka som leverede ca 6 uger efter. derefter satte vi( Læs min mand ) en bjælke på den skrå væg, som var lige og i vatter på den skrå væg så der blev en lige flade, på den satte han den ene skinne.Den anden skinne blev sat i gulvet. Skar så lågerne til i højden, så de passede med højden. Jeg husker ikke nu hvad det kostede, men det var meget billigere end hvis et skabsfirma skulle have lavet dem. Kan desværre ikke lige finde et billede Lisbet
Har selv tænkt på den ide i begge er kommet med, og skal selvfølgelig også have målt på om det kan lade sig gøre. Men jeg ved bare ikke om det ville komme til at se klumpet ud, for der står nemlig en stor skorsten lige midt i rummet   . Min kæreste er (også) maskinsnedker, så alt i træ kan lade sig gøre.
Hej Er der nogen som har en fidus til hvordan jeg får lavet retvinklede hjørner i en indhegning - altså uden at skulle igang med større geometriske udregninger? Jeg er ved at måle op til hegn omkring ridebanen, og det gør jo ikke noget, at de fire hjørner er bare noget som minder om at være retvinklede. Mvh. Svend
Du skal bruge reglen 3-4-5. og et meget langt måle bånd (30 m) Du sætter den første hjørnepæl. Så måler du 3 meter ned af kortsiden og markere punktet med en pind og derefter 4 meter ned af langsiden og markering med en pind. Nu måler du afstanden mellem de to pinde, den skal være 5 m for at danne en retvinkel. Så måler du 20 m hen til den næste hjørne og udføre samme øvelse. De to pinde du nu har stående 4 meter fra hjørnepælen skal nu have en afstand på 20 meter imellem sig så er de to første hjørner retvinklede og langsiderne parallelle.
 hedder det berømte motto. Derfor vil vi gerne have en form for brandalarmer opsat i stalden hvis der, gud forbyde det, skulle opstå brand. Vi har haft nogle opsat, som så skulle alarmere inde i hovedhuset (når 1 går igang, er der en sensor i huset der registrerer det og går igang, udfra et panel kan man så se hvor "fejlen" er henne). Det viste sig desværre at det ikke kunne lade sig gøre, hvorfor vi måtte levere dem retur, da de var yderst fugtpåvirkelige = begyndte at hyle på alle tidspunkter af døgnet. Ideen synes jeg er rigtig god, da man kan nå at reagere noget hurtigere, hvis uheldet skulle være ude. Vi har selvfølgelig brandslukkere etc. i stalden og en nødplan - Hvad har I af sikkerhedsordninger og kender I til nogen former for brandalarmer, evt. som ovenstående, man kan have i stalden og har I en plan ved brand i stalden? Birthe
Hej Som overskriften siger, har jeg også tit tænkt det samme, men syntes ikke rigtig der er nogen løsning på problemet. Men havde leget med en idé, hvis man havde nogle almindelig røgalarmer, brugte en slags baby-alarm, så kunne man jo høre når de gav udslag. Men det er vel egentlig lidt problematisk el. hvad? Vi har selvfølgelig også pulver-slukkere i stalden. Hvis andre har gode ideér så sig endelig til. Mvh. Springer
Vi har overvågning i stalden i form af videokamera med lyd, men er uheldet ude, er det ikke sikkert man vågner af det. Det eneste helt sikre jeg kan forholde mig til og som jeg ved at jeg vågner af er brandalarmer...
Hej Julie Det var netop derfor, at jeg mente, at en babyalarm var løsningen, da kan man jo regulere styrken. Du kan købe nogle hos Harald Nyborg kr. 218,- kan bruges som walkie også rækker 5 km. Den kan du jo tage med dig ind ved siden af din seng, så hvis en almindelig røgalarm går i stalden, ville jeg mene det kunne høres, men har ikke afprøvet det. Det var bare et evt. forslag, som jeg selv havde leget lidt med. Mvh. Springer
Jeg havde vist misforstået dit indlæg   , for det var slet ikke den vej igennem jeg havde overvejet det. Det er selvfølgelig en nem og meget billigere løsning end den oprindelige, hvilket jo bestemt ikke gør noget - pengene skal jo nok få ben at gå på alligevel 
Det er en lang række brand alarmer det er effektive i en stald. Mange af dem kan endda ringe op til dig eller sende en sms hvis der er noget galt. Men de er dyre. 8.000-15.000 Men omvendt hvad er dine heste værd for dig??? Disse alarmer fås typisk i forbindelse med en indbrudsalarm. Men kan også fås som "stand alone" Igen det er bare et spørgmål om hvor meget du er villig til at bruge på det. Hvis du skulle ønske noget mere konkret er du velkommen til at kontakte mig Med venlig hilsen Johan
Johan, jeg har sendt dig en besked.
Pt. er vores staldgang støbt i beton, men da det efterhånden er godt brugt overvejer vi at støbe "toplaget" om. Vi har overvejet dette eller en form for gummibelægning, men slidstyrken skal jo være helt i top, dels vil den blive belastet i form af mange heste og mennesker, tunge bører etc. og dels bliver den pt. brugt som strigleplads (heste som skraber, smedebesøg etc). Har I gummibelægning på jeres staldgang eller anden belægning end beton - hvor længe har den ligget der, hvordan er holdbarheden og hvor stor er den daglige belastning etc.? Billeder er MEGET velkomne! Birthe
Vores staldgang er belagt med 10cm tykke SF sten. Al beton blev banket op, så blev der lagt knust tegl i bunden og et lag stabilgrus, dernæst afretningsgrus og så lagde vi stenene. Stenene er kørefaste (stammer fra Holbæk kaserne hvor tanks har kørt på dem). Skulle et område blive beskadiget kan stenene tages op og udskiftes. Staldgangen er naturligvis ikke 100% skridsikker, men rillerne mellem stenene gør at der ikke er glat. Jeg overvejer flydende gummi til vores kommende vandspiltove. Så hvis nogen kan supplere med viden herom kunne det være rigtig godt  m.v.h Jette
har vi nemlig også overvejet - men er lidt usikker på om det kan holde i længden. Det skal jo samtidig være nemt at gøre rent efter en gang mugning etc. Jette: Har du et billede af din staldgang og hvor længe har I haft det? Birthe
Vi har netop købt gummifliser til vores nye vaskeplads. Vi overvejede også flydende gummi, men valgt fliserne af 2 grunde: 1. Holdbarheden af fliserne er meget bedre. De er jo støbt med et højt tryk. Dette kan man jo ikke opnå ved flydende gummi. 2. skulle et område alligevel blive slidt, kan fliserne skiftes. Lisbeth
lige tjekke med kommunen, inden man lægger SF sten. En stald i nærheden havde lagt SF sten på deres staldgang, de blev påbudt og ta´dem op igen, da kommunen mente, der var "farer" for nedsivning!?
uha de kommuner kan være om sig  De har ikke kommenteret vores, og jeg kender da til i hvert fald ét kommunalt ejet ridecenter hvor der er belægningssten. Men det er nok forskelligt fra kommune til kommune... Jeg har ikke liiige et billede men skal få taget et inden så længe:-) Jette
Tak for svarerne til jer alle, Nu vi er igang - hvad har I af belægning udendørs? Pt. har vi stabilgrus på vejen, men har overvejet enten at få støbt, lagt fliser eller andet, da det jo blive lidt smattet på nogle årstider. Ærtesten se jo pænt ud, men er besværligt at holde, så det er ikke lige sagen. det skal være nemt at rive/feje og holde - året rundt. Birthe
Vi står for at skulle bygge en eksisterende svinestald om til hestestald. Jeg søger nogle råd, og evt forslag til hvordan stalden skal indrettes. Selve bygningen er ca 17 meter lang og ca 6 meter bred. Der er nogle jernstivere, som vi helst vil lade sidde, af hensyn til både økonomien, men også da de er bærende. Pt ser stalden sådan ud. Boksene er 2,90*2,50, hvor jernstiverne sidder i alle fire hjørner i hver boks (forstår I det?). Derudover er der etableret et rum af forrige ejer, hvor det vil være oplagt at lave sadlerum, og dette vil få indflydelse på resten af stalden. Rummet er ca 5,5*2,5.   Min mulige plan for en indretning ser sådan ud (som nedenunder). Der er hver boks lagt sammen med staldgangen, så hver boks bliver 2,90*3,50. Her er der god plads foran hver boks, men der er kun plads til 3 bokse, sådan umiddelbart. Hvor ville I lægge en 4. boks? Jeg har tre heste, og vil meget gerne til at avle på den ene, så 3 bokse er næsten for lidt. Hvordan kunne stalden ellers se ud (selvfølgelig under hensyntagen til de eksisterende jernstivere og sadlerummet)?  
vel lave en stor foleboks, ved siden af sadelrummet. Så boksen får samme længe som sadelrummet, og samme bredde som de andre bokse. Bimboe
Døren ind til sadlerummet er helt oppe til venstre hjørneaf rummet. Hvor skulle du også vide det fra 
Man kunne måske lægge en boks i den ende som Bimboe foreslog, men den vil så ikke blive så bred. Den vil få cirkamålene på 2,55*4-4,5 meter. Lige pt står de i bokse som er 2,47*3,5-4 og det fungere fint. Den ene er faktisk født derinde, så det kunne være min foleboks.   Hvad siger tommelfingerreglerne om boksstørrelser?
den hedder min 3*3 m, men jeg er absolut ikke sikker. Jeg har en skitse af min stald i en tråd længere nede, har også bokse på 2,85*4 m, og sådan bliver det altså, lov eller ej. Mine dyr lider ingen steder, og så længe det er en pony, går det helt sikkert  Bimboe
Jeg vil også helst have dem minimum 3*3 meter, men jeg regner med at boksen skal være en reserveboks (det kunne jo være jeg købte en hest mere eller vælger at beholde føllet om nogle år - shhh manden ved det ikke   ), og derfor vil boksen stå ledig de første år, og ellers vil der komme føl og plage i, hvis det ikke kan gå med en stor hest. Øvrige forslag modtages med kyshånd.
Der er kommet et lovforslag omkring hold af heste, som er sendt til høring - jeg kan ikke lige huske det, men det siger meget omkring højde til loft og boksstørrelse ´- skal man alligevel lave om, kan man jo ligeså godt være på forkant med det.
nu vil jeg lige høre om der er nogle derude, der kænder til de her hønsemåtter der er i bunden af store hønsehaller??(hønsefarme) jeg har pløjet dba igennem, og fandt ingen ting. hvor kan de købes? kan de fåes brugt? hvad er prisen cA? er der nogen der kan linke til hjemmesider hvor de sælges?? på forhånd tak for jeres hjælp
Hej Anne & Christian du skal kontakte hønserier.vi gav 10,00 kr pr. stk og de måler 70x110 og som du ved har vi lagt dem i skridtmaskinen og oven på dem 5 cm vasket sand ,så er der fast bund hele året,ingen løberende.
det er jo lige det vi skal have! en af mine hestepigers forældre avler kyllinger, og vi får halm dernede fra allerede, så jeg vil da lige spørge dem næste gang de kommer med halm. min ide er at den løbegang der er fra stald til fold på 3 m skal have sådan lagt ned, da det nemt bliver mudret og det er så trælst med muder lige uden for stalddøren. hvis jeg kan skaffe nok,skal de i vores kommende roundpen også. tak for tippet! anne w
hej vi står og skal have lavet ny ridebane (endelig) og vi overvejer at bruge muslingeskaller som bund.. nu er det jeg godt vil høre om det er en god bund at ride på, hvor materialerne er indkøbt, hvor meget det kostede, og om der er anden form for bund på banen under skallerne?    på forhånd tak
Hej. Ja en bane med skaller er rigtig god at ride på. Mine erfaringer og råd ang anlæggelse af sådan en bane er : Inden du/ I starter skal I lægge den højt i terrænet som muligt,da det dræner bedst. 1 : Skrab al muldjorden af 2 : Plan ud. 3 : Fyld et lag af KNUSTE skaller på ca 15 cm plus 3-5 cm fin grus. 4 : Brug derefter en harve til lige at blande lagene af skaller og grus. Vi har købt skaller fra : Fredsø vognmandsforretning.Dem kan man finde på nettet.Søg på google. Men det vigtigste ved det hele er at du bruger et stort lag (15 cm ), at ridebanen ligger meget højt,så der er afløbsmuligheder.At du fylder et par læs på ekstra om året.
HEJ ! Husk lige at du skal have en tung tromle hen over skallerne, for de skal knuses for ikke at hesten skal skære sig på dem? dertil skal også siges at hesten skal vænne sig til lyden, så derfor anbefaler jeg du longere hesten de første par gange den går på banen!! den kan nemlig godt blive lidt hys! (av av) har selv redet på en bane med skaller og havde ikke tænkt på at det siger lyde når man rider!
hehe det havde jeg godt hørt fra en anden hehe. "hesten løfter benene meget højt, i starten" sagde hun hehe. jeg vidste ikke hunderede procent at man skulle tromle den, men kunne godt forestille mig det! 
Vi har også muslingebane. Det er godt at ride i og fordelen er at muslingerne har et naturligt saltindhold der gør at de ikke fryser til om vinteren. Det er ved Fredsø maskinstation på Mors (tlf. 97721886 eller mobil til Jan 40171886) jeg har købt dem. Det koster 550 kr + moms for et læs her hvor jeg bor. Jeg ved at man kan købe knuste muslingeskaller også. Tror nok prisen er 650 + moms.
de priser du oplyser er altså ikke rigtige. jeg har lige snakket med fredsø maskinstation og prisen er altså 1600 kr +moms for et læs på 45 kubikmeter! og så kommer fragten altså oveni! så er dett altså en anelse dyrt i forhold til hvis din pris havde passet. venligst anne w
600 kr i timen for fragt!!!(pr læs) (@!#$ det er altså dyrt)
Jeg bor på falster og ville meget gerne have skaller på min kommende ridebane...Men det koster 8500,- pr. læs at køre det hertil og jeg har fået af vide at jeg skal bruge 4 læs!!! Pris 34.000,- kun for skallerne!!!Og så er der jo lige alt det andet. Så jeg finder nok en anden løsning.
altså finder en anden løsning flis og vasket grus bliver det nok her.
100 kr pr kubikmeter og jedg får leveret gratis fordi der kun er 6 km fra "fliseriet" og til vores ridebane. det kan langt bedre betale sig.
Vores ridebane skal renoveres til foråret, og derefter skal vi igang med at harve/plane den jævnligt, men hvordan skal sådan en baneplaner se. Det er meningen min kæreste selv vil konstruere en, men vi mangler lidt inspiration og praktiske erfaringer med, hvordan den skal se ud for at være velfungerende. Derfor vil jeg gerne se/høre om jeres baneplanere - hvad kan anbefales og hvad kan ikke? På forhånd tak
jeg er kedaf at der ikke er nogen der har svaret dig - med en skide god ide ... jeg kunne nemlig også godt bruge nogen gode ideer, for jeg vil frygtlig gerne have sat manden min igang med at lave sådan en... så alle kloge HN skynd jer nu... mvh marianne  
Vi har også snakket om en bane/gårdsplads-planer, men indtil videre er det kun blevet ved snakken. Min mand har sat et gammelt anhængertræk på havetraktoren og så er planen vist (det håber jeg han har styr på) at vi skal have fundet sådan en gammel harve (tror jeg det hedder) sådan en flad firkantet en med en masse ben, der stritter ned, til at harve jorden med.(hvis du forstår..) Ved ikke om det fungerer i praksis, men det var vores tanke. Man kan evt save noget af "benene" af hvis man synes den "pløjer" for meget og sætter dybe fuger i banen. Ellers mener jeg at huske at man på min barndomsrideskole havde lavet en anordning med en stor tung bjælke på tværs på jorden bag en traktor til at jævne bunden i ridehuset.
en gammel ferfuson-harve lidt om så den kan bruges.. og virker egntlig fint. for det første er selve harven forsynet med justerbare hjul for at holde harvedybden.. dernæst er den yderste tand i hver side brændt af og jeg har monteret nogle beslag til en planerplanke (et stykke 10x150 fladjern i hele harvens bredde, hvor jeg med mellemrum har svejset en forstærkning på bagsiden.. bagefter harven har jeg monteret en hjemmebygget pakkevalse som kan kobles til og fra.. lidt indviklet at forklare hvordan det hele er bygget op men det virker simpelthen perfekt
at google lidt og vupti...  Her er bl.a. én model fra Roedkilde.com  
En med og én uden tænder. Begge er lavet simpelt. En tung træplanke, har fået monteret en jernprofil øverst, hvori kæder over til havetraktoren sidder. Den anden har fået monteret tænder nederst, når vi skal lidt i dybden. Og så slæber vi den efter havetraktoren, som har fået et hængertræk på, samt traktordæk ( en sand lille fræsermaskine:-) Disse 2 bruges til en flisridebane - og de virker perfekt.
  Denne baneplaner 2201 kan købes for kr. 7500,- incl. moms skriv til mig via BC hvis du er interesseret i sådan en fætter   Så henviser jeg dig til forhandleren - ingen reklame her... De har også den anden model som Jørn har afbildet ovenfor - den koster bare kr. 11.687,50 incl. moms - leveringstiden for begge modeller er 1-3 hverdage.
vi har en alm gårdrive som vi bruger til markvejen etc. bag på den har vi monteret noget træ så efter ridebanen er revet så planes den samtidig.. smart og billigt. Riven kan man på traktoren bestemme hvor dybt skal i jorden, så vi har ikke savet af tænderne. Karina
Hej med jer Ænder,i det danske land! Vi skal (gerne) i løbet af foråret/først på sommeren i gang med "projekt ridebane"   og så er det at vi kom til at tænke på om man skal søge kommunen om tilladelse til at anlægge ridebanen? Li´som man f.eks. skal have tilladelse til at bygge til/nye bygninger?   Det skal li´nævnes at vi bor i landzone. Vi vil gerne have banen til at ligge langs med nabokonens grund og vil derfor under alle omstændigheder indvie hende i planerne og få grønt lys fra hende, før vi går i gang så der ikke bliver eventuelle sure miner derfra.  Planen er at banen skal blive 20-25 m x 40 m og der skal selvfølgelig lægges (mark)dræn. Materialerne skal bestå af knuste tegl,granitmel (eller noget lign.) samt vasket grus. Hvad gjorde I da I lavede Jeres ridebane? Gik I bare i gang eller "møvlede" I lidt med kommunen først?  Håber I li´kommer med en bette kommentar!  Hilsen JP
Hejsa så vidt jeg har hørt skal man søge om tilladelse for at anlægge en ridebane, men jeg ved ikke hvor, og det er vidst også de færreste som gør det! Mvh. Maja
Hej JP Det er rigtigt at du skal søge kommunen (Teknisk Forvaltning) om tilladelse, også selv om du bor i landzone.Det gjorde jeg sidste år, og der gik ca 1 måned før jeg fik tilladelsen. Jeg måtte dog ikke sætte lys på banen fordi den var placeret for tæt på vej. Naboerne fik også en forespørgsel, hvor de kunne komme med indsigelser. Mvh Jette
Øv så må jeg nok i gang med at søge så de ikk pludselig kommer og brokker sig! Hvor tæt på vej skal den være før man ikke må sætte lys på?
Hvor grundigt skulle du beskrive projektet? Skulle de vide hvor meget, der skulle graves af, hvad der skulle gøres med jorden og hvad der derefter skulle på, eller søgte du bare om at anlægge en ridebane med de og de mål det og det sted på din grund? Og søgde du om lys samtidig, eller var det kommunen selv, der tilføjede det? Hvor længe gælder tilladelsen - dvs. hvornår skal man senest gå i gang med projektet efter at have fået en tilladelse? Jeg skal i gang senere på året, og hvis tilladelsen gælder et stykke tid, kan jeg jo lige så godt søge, så det ikke er dét, der bremser mig. Men jeg kender endnu ikke de endelige planer - dog er beliggenheden på plads nu, hvor jeg har set, at der er rimeligt tørt selv i denne periode, hvor jeg havde planlagt min bane. Nanna
Hej Nanna Jeg skulle vedlægge en oversigt/tegning over mine jordarealer og indtegne naboer. Derefter størrelsen på banen, beliggenhed og hvilke materialer der skulle bruges til anlæggelsen. Det med lyset påførte kommunen selv-havde heller ikke søgt om det. Jeg mener at tilladelsen gælder i et år, dvs at man blot skal påbegynde projektet inden et år fra tilladelsesdatoen. Hvis det er det kniber med tiden er det nok, at gå ud og tage nogle spadestik på området, så er du i gang. Held og lykke med projektet. Mvh Jette
Så må jeg hellere komme i gang med at søge... Nanna
lige selv skriver et sykke papir, hvor der står hvor du vil lave ridebane, og hvor stor og alt det der, og så går du rundt til de naboer som bor tæt ved eller har grund op til. Hvis de er søde og flinke skriver de under på at det er iorden med dem, og så går sagen meget hurtigere. Det gjorde vi da vi skulle grave en sø.
Nu bor vi op ad et sommerhusområde til den side, hvor jeg vil have min ridebane, og de der sommerhusejere er absolut ikke lige hesteglæde alle sammen! ( i det hele taget er de ikke særligt glæde). Men der er en markvej, en å, lidt græs og sommerhusvejen mellem min kommende ridebane og de nærmeste sommerhusejere (nok 30-50 m.), så mon ikke det går. Hvis det går helt galt må jeg jo ligge den i den anden ende af grunden, hvor vi ikke har nogen naboer. Det ville være rart at have alm. landmænd til naboer og ikke de "storbyudflyttere", der alligevel ikke kan tåle at være på landet! Ved I hvor lang tid, det tager, at få en tilladelse? Nanna
Jeg har et maskinhus som jeg gerne vil have lavet, om til et ridehus. Det måler ca. 16*35 meter, er det for lille til at ride i? dernæst vil jeg gerne have lidt hjælp til en ridebanebund, der er betongulv derinde, kan jeg godt bare ligge en ridebanebund ovenpå betongulvet eller skal det rives op først?? håber at der er nogen der kan hjælpe mig..
...med de mål, alt afhængigt af hvad du selv synes, og hvilke heste du rider... Mange ridehuse måler 18*36. Jeg kender en der blot har lagt 7-8 cm grus og flis ovenpå betonen, men jeg ville nok sørge for at lægge noget under der virker mere skridfast under - måske stampet..? Kig evt på tråden længere nede om ridehuse. Lucky you! 
Hvis du skal til hingstekåring i Herning, kan du jo undersøge hvordan de har lavet bunden der. Den er lagt på cement og bliver fjernet efterfølgende. Mvh Dorte
du skal ha en type grus som bliver hårt, og som du bruger som nederste underlag. ( feks. stenmel) som lægges ud i ca 15-20 cm lag. Vandes og stambes/tromles hårt. Oven på lægges et lag med 04grus ca 10-15 cm. Du skal forvente at hovslaget skal holdes, for hvis du ikke passer det ordentligt, ja så kommer du ned i det nederste lag stenmel, som jo skal være den bund der beskytter imod beton gulvet. Når du efter et stykke tid synes at det er for støvet, skal du passe på med vanding. Vandet kan jo ikke trække væk og hvis du vander for kraftigt, ja så bliver det som en meget våd og sjappet sandkase. Vand kun så det bliver opsuget at gruset, uden at ligge i store sører.
Jeg har også et lille ridehus/maskinehal med beton gulv. Vi har prøvet stortset alt, men intet var særligt godt. Så var jeg til hesteshow i kbh en dag, hvor de havde noget rigtigt lækkert underlag som var lagt på asfald. Jeg undersøgte hvad det var. Det var noget som hed softride fra sverige. Jeg bestilte til hele ridehuset og betalte for alt med kørsel fra sverige 2 gange og moms alt 20.000 kr. Og det er nok det bedste jeg nogensinde har redet i. Det er veligeholdsesfrit, skal næsten aldrig vandes og der kommer ingen hovslag eller noget. Det er lidt som at ride på en skovbund...Det flytter sig ikke en tomme. MEGET anbefalsesværdigt. Rina
for de gode svar. Jeg vil prøve at kontakte softride, og høre om de kan hjælpe mig med en bund.. Marie
Er der nogen som kan hjælpe med udformningen af en opstaldningskontrakt??? Jeg har ledt forgæves efter en eller anden standardkontrakt, men ak uden held
else G herinde, hun har altid en på lager.
Hej Dansk Rideforbund har et væld af kontrakter, et eks. på en opstaldningskontrakt kan ses her:
Her et link til den kontrakt som jeg bruger 
Vi skal her til foråret i gang med at bygge ridehal og skal jo i den forbindelse have lavet en GOD bund. Jeg vil gerne have en bund som ikke støver, som ikke fryser til om vinteren og som ikke er for tung eller for hård. Hvordan er jeres bund at ride på og hvordan er den lavet? Håber der er nogen der vil dele deres erfaringer med mig og at I kan oplyse om hvor jeres bund er købt (også gerne pris men det er ikke det mest væsentlige) Hilsen Daniela
Det lyder faktisk ikke helt dumt - fordi hvis den ikke skal vandes for meget - så fryser den jo heller ikke til om vinteren. Hilsen Daniela
til høring i den lokale avis. Og der er der så 4 ugers frist til at klage i. Det koster 500 kr for dem der vil klage. Er der ingen der har klaget efter de 4 uger, får du tilladelsen. Vi havde jo så underskrifterne, så vi fik tilladelsen efter et par dage. Håber da at i får lov.
hvis man som jord ejer ikke selv bestemmer hvor man vil ride, så er det sku at gå lidt op i hat og briller!! vi er ikke så skide gode venner med vores naboer(bor i landsone hvor bysonen begynder 30 m væk)grundet et lille episode med vores æsel, som vi måtte sælge af samme grund. men hvis jeg ligger min ride bane 100 m væk på min jord kan folk da ikke bestemme en dyt? eller kan de? min bane er i øjeblikket bare en hegnet bane ikke lagt noget på endnu. kan de klage over det? koster det noget at søge tilladelse??? anne -som er en smule forarget-
Jeg synes også det lyder lidt overdrevet - jeg har da bare smidt lidt sand i den ene ende af en fold og sat et ekstra hegn op midt igennem den? Ergo, hestene ville have gået der alligevel. :Pia
vi skal have gravet muld jorden af, have vasket grus på,(måske hønsemåtter) og så flis på toppen af ridebanen. men samme procedyre skal laves på vores tre vinterfolde, da jeg ikke vil byde vores heste muderfolde til (forhåbentligt )næste vinter. og det kommer der her på vores fede lerjord! og jeg ved at mange andre end mig døjer med samme vinter problem. skal jeg også søge om at forbedre mine hestes forhold?? (for så syntes jeg de bye regler er en anelse malplacerede) jeg syntes efterhånden det er blevet en plage at holde hest med alle de "det må du godt og det der er fy regler" jeg tror bare jeg holder fast i den måde jeg holder hest på,for det har fungeret ganskefint i mange år. jeg tror også mine ponyer er lige glad over hvor mange m der er til loftet,marken er meget stor så det berøere ikke mig, og de går ude alle lyse timer. de får deres havre og deres mysli, deres vitaminer, deres hø ,halm og spåner og vand som de plejer. og står i deres boks eller spiltov når de spiser deres måltider og når de sover. de får deres 3 rideture med ungerne om ugen, og måske spændes de en gang for vognen. de bliver striglet og passet og plejet, ligesom de plejer. så tror jeg de er lige glade med regler, ud over de kan mærke stressen ved deres madmor, det er de nok ikke helt tilfredse med. (lige lidt morgengalde herfra, bær venligst over)
Jeg mener at grunden til at man skal ansøge om bane, er hvis der skal graves ud. Noget med arkæologerne... Vi har valgt at lave banen på det højeste sted på folden, der kan vandet rende fra. Så har vi lavet en kant hele vejen rundt med en brædde på ti cm. og deri skal der sand og soldaffald. (er endnu ikke færdige) Vi har ikke søgt, og mener heller ikke at man skal søge når det er på den måde. Ang. lys på banen så læs tråden længere tilbage. Der er en der har beskrevet noget med lys på en bane der ikke måtte være særlig højt.
Min stald skal bygges ud, da jeg skal have min hoppe ifolet til april, så der er familie forøgelse til næste år  De to bokse på 3,20*4,00 m er til hoppe og føl, når føllet er fravænnet, altså to heste. Den på 2,85*4,00 m er til min connemareblanding, og den på 2,00*2,85 m er til min shetter. De to store bokse, bliver bygget inde i en stor lade, der nu er garage, lade og værksted, så det er dem, der bliver "nye". De store 'rum', der er ved siden af 4,00*2,85 m boksen er strigle plads, og det rum til venstre i stalden på 2,00*3,85 m bliver sadel- og foderrum. Hvad synes i?   Ovenpå de to store bokse, kommer der et halmloft, og udendørs på venstre side af de store bokse, ligger der wrap. Bimboe
Er der loft over de to nye bokse nu? Ellers tror jeg nok at jeg ville lade der være åbent til kip. Dels af hensyn til god luft i stalden, og dels af hensyn til hvis den nye lov der bliver skrevet om herinde træder ikraft med hensyn til loftshøjde i stald. Men ellers flotte store bokse! Lisbet
bokse, bliver bygget i en lade hvor der min. er 5 m til loftet. Min stald er meget luftig, og med et rigtig godt klima. Altid samme temp inde som ude, og aldrig fugtigt, støvet, ammoniaklugt osv... Der kommer muligvis et halmloft, ovenpå de to nye bokse, da vi har det i laden nu, dog bliver det jo inddraget. Men det kommer et stykke over boksene, så der er luft rundt om, og oven over boksene. Tak for kommentaren  BImboe
er lidt smal, synes jeg - det ser ud som om du skal have heste ud den vej - hvorfor ikke bare beholde noget løsdrift til ponyerne ??? I den ende væk fra foderrummet og så have strigleplads i midten ?? Vi havde sådan en smal gang i Ballerup og den var irriterende. Den smalleste vi har nu er GODT 1,5-1,6 meter og det er liiige ok, men da ikke for bred...2 m er meget bedre. Eva
Eva, er at stalden ér så smal. HVis jeg rykker løsdriften op i den modsatte ende end foderrummet, kommer den til og spære for den første store boks. Vi har haft hesten ind af den dør, der går ind i laden nu, det bliver hendes boks, og det klarer hun uden problemer. Hendes boksdør bliver over 1,10 bred. Det er en irriterende smal stald, men det koster desværre dyrt, og rive den ned, og bygge op igen. Jeg har vænnet mig til staldgangen, som kun er 1 m smal mellem de bærende stolper, fra væg til væg er der 1,10-1,20 m ca. Det kan godt lade sig gøre, men forstår godt hvad du mener. Vi ville fra starten have bygget ud bagved laden, ned hvor foderrummet er, men det bliver også en smal stald på ca 4 m, hvor der skal være staldgang og bokse. Så det ville ikke blive bedre. Bimboe
ikke for at være lyseslukker, men når den nye lov træder i kraft, skal en foleboks til en hest som Freja (1,61) være min. 16,2 kvm, dvs. 4,025 m på hver led... Ved godt der er længe til at eksisterende stalde skal laves om, men man kan jo ligeså godt have det med i beregningerne fra start... en alm. boks skal være 2xhestens højde på hver led, dog min 1,7xhestens højde på den korte led... en foleboks skal være 2,5xhestens højde på hver led...
Bliver de to store bokse, slået sammen. Så den vil blive 25,6 kvm. Når føllet skal fravænnes, bliver den delt, så de får 3,2*4 m. Det kan ikke laves anderledes, da der ikke er plads til og lave boksene større. Dog synes jeg de er store. Lov eller ej, men de kan vel ikke tvinge folk, til og skulle bygge en helt ny stald. Mine heste er ude hele dagen, og vil derfor ikke lide nød. Du skriver, at en alm boks min. skal være 2*hestens højde på hver led. Mine bokse er 3,2*4, og skal min være 3,2 m på hver led, så der er vidst ingen problemer. Men tak for info´en Ciska. Bimboe
jamen, så er der jo styr på det  Ser ud til det er en fin udnyttelse af eksisterende stald... Jeg synes foleboksene skal være kæmpe i den nye lov... Jeg har lige bestilt en boks, og den bliver 4,75 m bred og den skal så være 3,8 dyb for at en hest på 1,70 må fole der... Det kommer lige til at knibe, men heldigvis er min hoppe ikke så stor, så hun kan lige præcis være der i følge loven... Hun klagede altså ikke da hun folede i en boks der var 3x4...
og en god, kraftig spændingsgiver vil jeg næsten vædde på, de   kan nedlægge... Godt nok heller ikke billigt, men dog mere overkommeligt end træhegn!  Dorte
husk også at tjekke jordforbindelsen på spændingsgiveren (støderen). En lille støder kan godt give strøm nok (hvis der ikke er mange kilometer hegn) hvis jordforbindelsen er god. En kraftig støder er lige fedt hvis der ikke er jordforbindelse nok. Køb evt. en hegnsmåler så du kan se hvor meget strøm der er på hegnet. Jeg har givet ca. 200 kr. for min. . Min Fjordhest smutter også hvis der ikke er strøm nok. Min fold er hegnet ind med 2-3 cm bredt elbånd og der kom ikke strøm nok da der var isslag og højt sne og så smuttet hun, som det passede hende. Jeg har heldigvis også en fold med tråd og der kommer meget mere strøm rundt. Siden hun kom over på den..så har hun ikke været ude  . Behøves jeg at skrive at elbåndet bliver udskitet til tråd så snart det bliver vejr til det  . Hvilken slags tråd har du på ? . Charlotte
nye folde skal vi ha et 110cm højt hegn på træstolper, med et reb foroven (poda turbo) og 2 ståltråde nedenunder (den gode kraftigt galvaniserede bløde tråd fra poda) dertil elephant m65 strømgiver
Jeg har lidt kig på en ejendom som forhåbentligt bliver til salg snart. Ud fra luftfotos kan jeg se at det vil være muligt at lave to folde, en på ca. 7000 m^2 og en på 8000m^2 ogmåske en lille vinter-luftefold. Lyder det helt tosset?? Jeg skal bare have 2-3 store heste med tiden og en pony måske. Hvor lille en "ridehal" kan man ride i, sådan som nødløsning?? Der er en stålbuehal med dertil, den ser ud til at være ca. 12*21 m, vil det være håbløst at ride i?!? -bare som konditræning på dage hvor alt andet er umuligt... Tine
Jeg tror måske nok den er for lille, prøv at tænke i 10 meter volter? Dem er der to af derinde Mvh Camilla - der også selv kigger efter ejendom.
Jeg tænkte også at jeg måske blev rundtosset?!?  Tine
rundtosset, men tænk på den "stakkels" hest  Men en lille hal er KLART bedre end ingen hal. Mvh Camilla - der lige har fået eksperthjælp til luftfotos og matrikelkort 
Foldene skulle umiddelbart kunne gå an til 3 heste. Normalt siger man vel ca. 2 heste pr. hektar og ud fra dine tal, skulle der være 1,5 ha. Ridehallen kan vist kun fungere som absolut nødløsning - Men sådan en er jo også god at have 
jeg har i mange år brugt et ridehus på 17x36m.. det er gået fint med de små heste (160-163 cm), men min caranohoppe var simthen for stor derinde, så jeg har fundet et 20x60 at bruge istedet for. 10m volter, selv i korte eprioder er jo belastende for dyret, så ja 12 m i bredden - barriere -hovslag er for småt til andet end kat 3/små kat 2 i min verden. Fold str lyder ok, da jeg ved du ikke lukker dine heste ud så de skal leve af græsset, blot som dagsfolde...(under 3 tdr land folde) Karina
Det kan godt være at jeg skal finde på noget bedre at bruge den hal til!!! Den så bare så "fin" ud, men nu må vi se hvad den reelt måler... Gården er jo slet ikke til salg endnu, men skulle MEGET gerne blive det!!! Jeg har stadig mulighed for at flytte hestene på græs i juli et andet sted, så det går forhåbentligt med de to folde... Tine, der krydser fingre for at gården bliver til salg!
Hvis hesten får en god balance, så burde der være fint derinde. Min træners børn red i en der var 12x noget omkring det du sagde. Og de kunne sagtens være der. Så kan man også få øvet korte vendinger til springning  Jeg rider selv i en lille hal. Ved ikke hvor lille. Men en del mindre end 20*40. Og det går rigtig fint 
Ud over gulvarealet, så sidder jeg og spekulerer på hvor højt der mon er til loftet i sådan en fætter. Eller måske snarere lavt... Der skulle jo gerne være plads til både din og hestens knold, også selvom der er lidt "gang i den". :Pia
I min ene stald går loftet også til kip, men der er ikke sat noget loft op under eternitpladerne, hvilket fungerer udmærket. Nogle af tagpladerne er gennemsigtige ovenlysplader i samme størrrelse og profil som eternitpladerne, og de lukker en hel del lys ind. Mht. laden kunne det være en mulighed at kontakte et nedbrydningsfirma, der kan man nogle gange være heldig at få gode materialer til en rimelig pris. Mvh. MajkenM
Vi har ikke haft problemer med kondens i stalden, men det hænger måske sammen med at der kun er få heste i en relativt stor bygning. Mvh. MajkenM
Hej Annette Jeg fortryder lidt at vi ikke lagde undertag da vi renoverede vores staldbygning. Det er ikke så meget kondens det er problemet for der bliver ikke varmt i stalden. Det er nærmere "smeltevand", fra den rimfrost der nogen gange sætter sig på undersiderne af tagpladerne, som kan give generende drypperi i stalden. Jeg ville ihvertfald ikke ofre isolering på en staldbygning, men et undertag kunne være en god ide.
godt komme drypperi fra et undertag  Det var der ind i mellem i vores gamle stald. Der var sådan nogle træbetonplader i loftet under eternitten. Så det er nok også et spørgsmål om udluftning og luftvolumen i hele stalden...
Så er der et firma der laver rundbuehaller, egentlig beregnet til løsdrift, der koster 12.500 kr. Men måske den er lige lille nok?
Hej Jeg har en eng, hvor jeg sandsynligvis ike kan få lov til at støbe en bund til et skur. Derfor vil jeg sætte en banevogn eller en container derned. Hvad har i andre gjort af erfaringer med lignende? Kan bunden holde i en container? Muger i ud derinde engang imellem, eller lader i det bare fuldstændig være? Strør i halm derinde? Jeg havde tænkt mig, at den skulle være åben hele tiden i den ene ende, så den fungere som en total løsdrift for mine føl. Hvis der er andre som har erfaringer/ideer til andet er det meget velkomment.
vi har et flyt bart skur i folden. den står dog kun et sted da hestene har ødelagt den lidt, med vild slåskamp  men jeg syntes den er rigtig god! vi stråer med spåner, da vores ene hest ikke kan tåle halm, men i starten stråede vo med halm. min far har lige købt en bobkat, så han muger den ud en gang om året ca. før gjorde min farfar det for os. min far tilbyder forresten udmugning af løstdrifte. jeg kan ikke huske hvor vi købte det og har desværre ingen billeder derudefra, mener jeg. men du er velkommen til at skrive til mig, aå kan jeg prøve at finde ud af hvor vi købte den. 
vi har et flyt bart skur i folden. den står dog kun et sted da hestene har ødelagt den lidt, med vild slåskamp  men jeg syntes den er rigtig god! vi stråer med spåner, da vores ene hest ikke kan tåle halm, men i starten stråede vo med halm. min far har lige købt en bobkat, så han muger den ud en gang om året ca. før gjorde min farfar det for os. min far tilbyder forresten udmugning af løstdrifte. jeg kan ikke huske hvor vi købte det og har desværre ingen billeder derudefra, mener jeg. men du er velkommen til at skrive til mig, aå kan jeg prøve at finde ud af hvor vi købte den. 
Hej Ditte Jeg har købt en rundbuehal, se nedenstående link. Pga at jeg bor i "skovzone" og derfor har problemer med bygge tilladelser opsatte vi en "flytbar" hal. Vi har lagt bund i brokker, stabilgrus, afretningsgrus og 7 cm. SF-sten. Bunden er ca 1 meter bredere en løsdriften hele vejen rundt. Løsdriften er strøet i halm og bliver udmuget hver forår med maskine. vh Heidi
det er også nogen lunde den vi har! vores er bare firkantet. vores bund er også engjord! men når der har været et godt lag møg oh savsmuld oven på kan man godt muge ud med bobkat 
Vi har så lidt svært ved at muge ud, da der er for blødt. Men tænkte bare på at stille en container, og så lade være med at strø derinde overhovedet. Så kan jeg måske også undgå at muge ud. Hestene står jo sjældent inde alligevel. Tror i at det vil gå?
Efter dyreværnsloven da skal udegående heste have adgang til ly og tørt leje, så derfor er du nødtil at strø op ved dine heste hver aften. Når hestene ikke går ind i huset, da er det fordi at de ikke har noget at komme derefter. Den vigtigste drift i en heste er at søge føde, derfor trodser den både vind og vand, hvis den er sulten og kun kan finde sin føde udenfor. Hesten har brug for stråfoder for at holde sin tarmfunktion i orden, så der skal tildeles stråfoder dagligt. Skal de stakkels føl bare ligge og sove i det rene møg? En madras i en mindre løsdrift vokser bliver til ca. 40cm på 2 måneder, så det vil altid blive nødvendigt at muge ud flere gange om året. Det kan være en god ide at læse DJF rapport nr. 39: Opstaldning og hold af heste. Den kan købes hos Danmarks JordbrugsForskning 89 99 19 00 for 100 kr. Det er også denne rapport der er basis for de nye opstaldningsregler for heste, som er ved at blive vedtaget. Det nye lovforslag bliver efter al sansynlighed vedtaget, og da tilgodeser en container eller en banevogn slet ikke de krav der skal op fyldes til en løsdrift. Det skulle da lige være, hvis der kun er tale om shetlandsponyer. Mvh Helle
Jeg beklager min lidt skarpe tone i mit tidliger svar. Men vi har selv igennem 7 år haft vores heste gående i løsdrift. De går i to afdelinger med 2 store heste i hver og yderligere 4 shetlændere ved det ene hold. Der strøes hver aften med 1 balle halm til hver gruppe. Desuden da får de en stor trillebørfuld wraphø og en balle vårbyg med udlæg i morgen og aften. Det er ikke en kæmpe masse halm de får til madrassen, men efter 2-3 månedes tid da er den alligevel 50 cm høj og vi må have fat i bob-katten. Vores heste fodres i husene, og nyder at stå i ly og gumle, imens regn, blæst og snevejr suser lige udenfor portåbningen. De har aldrig problemer med snue og hoste. Jeg er ikke super meget inde i de kommende regler, men der skal være 250cm frihøjde over strøelsen, så ret hurtigt da vil en container eller banevogn blive godt fyldt op med møg. Du er nødtil at kunne arrangere udmugning i din opstaldning af dine føl. De kan ikke klare en hel sæson igennem uden at få noget af møget væk. Vi forsøger at kunne ramme ind i frostperioderne, for at bobkatten ikke får det kørt helt op udenfor løsdriftens indgang. Det er heller ikke hensigtsmæssigt at lade dine føl gå i et alt for blødt eng område, da jorden hurtigt bliver et pløre, med muk og surstråle problemer tilfølge. Det vil kun kunne praktiseres i sommer månederne, og da kan der jo også godt komme våde perioder. Jeg håber at du finder en løsning på projektet. Hilsen Helle
Ja, har også selv tænkt på det med sur stråle, muk osv. Og jeg er også nået til den konklusion, at jeg vil vente og se om de nye regler går igennem, før jeg vil stille noget an, som alligevel ikke overholder de nye krav. Jeg sad og læste reglerne igennem i går, og efter min mening er det fuldstændigt vandvittigt. Rimeligt nok at de har krav om foldtid, men resten synes jeg er ret plat. Hvis de nye regler træder i kraft, vil der godt nok være mange ulovligheder. At man sætter regler for at hver hest skal have 30 rumkubikmeter synes jeg er en smule overflødig.
Jeg har jo et lille ønske om, at jeg engan skal have mit eget lille hestested. Men hvordan med økonomien? Derfor vil jeg gerne snage lidt og høre hvor og hvordan i bor. Hvor meget bolig, stald, heste osv. i har og hvad i sidder for om måneden... Må jeg det?
Ofte holder landboforeningerne små temaaftner om køb af landejendomme. Kontakt din lokale forening og hør hvornår de holder sådan en aften eller tag en snak med en af rådgiverne. Det du især skal holde dig for øje er, at selvom prisen på et landbrug ofte er højere end for et nedlagt landbrug, så er der nogle indtjeningsmuligheder i landbruget og nogle skattemæssige aspekter, som kan betyde at du muligvis er bedre tjent med et landbrug frem for et nedlagt landbrug. Jo mere du kan producere selv (arbejdskraft, grovfoder, vedligeholdelse) desto bedre. Foderindkøb er bedst i store partier og ikke mindst kan det være dyrt hvis du ikke selv kan skaffe dig af med mødding. Det er ikke sikkert det kan svare sig at have den store maskinpark, ofte kan det svare sig at have en maskinstation til at klare markerne. Vær parat til at det i en årrække koster dig penge at drive din egen forretning og at din timeløn formentlig vil være meget ubetydelig. Men pøj pøj herfra Jette 
Vi har et lille landsted med ca. 3 ha til som alt sammen er lagt ud i græs og kun brugs til afgræsing. Så alt foder skal vi ud og købe Her er et ældre stuehus og der er lavet stald i en gammel ladebygning. Det er et okay sted men det er ved at være for lille. Men som start har det været tæt på ideelt. Det koster os små 9.000 incl lys og varme at bo her det til kommer det som det koster at holde folde få fjernet møg osv. Og alt foder og strølese. Håber du er blevet lidt klogere Mvh. johan
Vi har et dejligt landsted i Østjylland ( se min præs.) Vores DRØMMESTED!!! Smukt bindingsværk med stråtag... Bolig er: 250 kvm hvoraf de 200 er tip top istandsat.. ( de sidste 100 er vi igang med nu..) Jord: 10 hektar blandet jord.. Dyrket, brak og eng. Stald på 200 Kvm med pt. 2 splinternye bokse i.. Plads til ca 5-6 mere.. Vi sidder for ca. 15.000 kr om mdr... ( + forsikring osv) Da vi først flyttede ind i aug. har vi ikke selv slået hø endnu.. Så jeg køber alt udefra.. Naboer leverer Hø og halm.. (10 kr og 2 kr pr balle) Foder køber jeg i foderstoffen Hestene koster i alm foder osv ca 1200 kr om måneden ( For 2) Derudover kommer smed, dyrlæge, osv.. Begge er heldigvis forsikret nu..! Vi har gjordt et rigtigt godt køb da vi valgte at flytte lide udenfor de mere dyre områder. Så får man MEGET mere for pengene! Men der er ingen tvivl om at det ER dyrere at bo på landet. Der er altid liige et eller andet der skal laves, fixes op mv.. Men det er jo en del af charmen.. Håber du kunne bruge det lidt! ;O)
... det man kan kalde privat   men her kommer alligevel: Landejendom, 120 kvm beboelse (kan udvides til over 200 - men kræver lige et par kroner) Stald med 4 bokse (kun 2 besat) ca 80 kvm. Lade på ca 150 kvm. 8 ha jord, 4-5 ha udlagt til græs - resten mose områder. Vi har faste udgifter for ca 19.000,- pr md. (Kreditforening, forsikring, vægtafgift, varme, vand, el osv.) Derudover betaler jeg ca 20-25.000 til mine heste årligt. Dyrlæge, smed, udgifter til maskinstation (wrap - lavet hjemme hos os selv), gødning, diesel til traktor, anden foder osv osv osv.. Gemalem bruger vel også mellem 20 og 25.000,- på jagt årligt. Vi har mellem 6 og 700.000,- i fælles indtægt årligt (før skat), og har valgt at sætte os så hårdt så muligt, da vi så skulle kunne gå på "pension" (halv tid) når vi bliver 40! Så er hytten nemlig næsten betalt helt ned!!! DET bliver skønt...! Vi prioritere vores hobbyer ret højt, så de tager en stor del af budgetet. Jeg håber det kunne give et billede af "livet på landet"... 
Jeg vil ikke mene, at du kan bruge hvad man betaler i ydelse på lån i ejendommen til noget... Det er jo meget individuelt hvilket lån man har taget med såvel rentesats, løbetid mv. Hvor stor har udbetalingen været? Har der også været lånt til den osv. (Og taler man før eller efter skattefradraget?) Dét du måske kan bruge at få at vide er de forskellige omkostninger til vedligeholdelse, bortkørsel af mødding, gødning mv. Men igen vil det også være individuelt alt afhængig af hestehold (antal), hvor god stand gården var i da man købte, hvor "hurtigt" man vil renovere osv. Vi har købt en firlænget (5) gård, hvor den nok har trængt til at komme lidt op i stand! Den var ikke faldefærdig, men den har nok været forsømt de sidste 20 år. Men vi har valgt kun at vedligeholde/renovere, når vi har penge til det og så hele tiden prioritere. Vi skal nok stadig forbedre på det eksisterende om 10, men sådan må det så bare være  Vi har 1300 m2 staldbygninger og 180 m2 stuehus i grundplan med fuld kælder og førstesal på 75 m2 - så det er ikke lige med det samme man kommer igennem renovering af hele matriklen. Men kom med nogle eksempler på hvad du gerne vil vide noget mere om - f.eks. bortkørsel af mødding (1.000 kr. for 5 heste, der går på døgnfold sommer) - anlægning af ridebane og meget mere. Jeg kan måske godt lyde lidt "hård" i filten, men det er bare for at ridse op, hvor forskelligt det hele er afhængigt af prioriteter. I stedet for ydelsen kan du spørge til kontantsummen - så kan du selv regne en ydelse ud - ud fra dine forhold. Trine
Vi har lige købt en ejendom og der hvor jeg har planer om at anlægge min ridebane står der frugt træer og buske...   Jeg syntes jo det kunne være dejligt stadig at få gavn af alle disse frugter og bær. Men kan man flytte træer og buske, bare lige sådan?? og er der nogen man skal tænke over ved flytningen?? Træerne er cirka 2 meter... På forhånd tak...
er stammerne? Hvis de er ganske tynde forneden, er træerne ret unge, og så kan de sikkert godt flyttes   Men man skal altid tage en hel del med af roden. Hvis du har en traktor, kan du jo med dens hjælp trække dem op med en stor rodklump, og slæbe dem ud til siden, hvor du så kan plante dem i et stort hul med masser af vand i  Hvis de er ældre, kan det være vanskeligt at få dem til at overleve. Man kan godt flytte større træer, men så skal de være vokset op med det formål, eller også skal man skære noget af røddernes bredde lang tid i forvejen, så rodklumpen kan nå at blive mere massiv  Frugttræer kan godt være ca 2 m høje og samtidig ret unge, men de kan også være meget gamle...
3 storer birketræer ca.4-5 meter høje,vi brugte en gummiged med en stor grab så han virkelig kunne få noget jord og rod med,de gror stadig det nye sted,masser af vand de første uger. og det gav vi 500,-incl moms
fra at du med SIKKERHED ødelægger rødderne hvis du trækker dem op med traktor - det duer ikke. HVIS du vil prøve så gør sådan her: 1.Grav en STOR rodklump med op - sådan at du LIGE kan løfte den, evt vhja en stærk mand 2.Sæt træet med rodklump 24 timer i en 90 l murerbalje med vand, så det er heeelt vandmættet inden du planter det igen 3. Plant det i et godt hul med masser af vand og træd jorden til uden at ødelægge rødder. Vand hver eller hveranden dag med 20-30 liter, ikke bare en sjat- I lerjord sætter du en halv meter drænrør ned til rødderne når du planter træet,så du HELE den første sommer kan få vandet ned til rødderne når du vil. I sandjord er det en god ide at blande 50% lerjord i hullet for at få en bedre vandbinding hos rødderne. 4. Når det bliver storm har du det problem med et "ældre" træ at kronen er ret stor ift den nyplantede rod, som vil være 1-2 år om at få tilstrækkeligt fat igen - det kan kræve en kraftig støttepind, barduner eller lignende at holde træet på plads.Evt at kronen skæres noget tilbage. 5. Det skal være frostfrit, men ikke for varmt Faktisk har jeg også flyttet træer og store buske selv i 30 graders varme midt om sommeren,som overlevede, men det er ikke så fikst - bedre forår og efterår. Efter nogle uger/ i marts/april giver du god kompost/gødning for at få væksten igang. Vi har haft sommerhus i 7 år med 100 frugttræer og buske i sandjord og vindudsat og jeg har flyttet det rundt en masse - også på årstider hvor det er "forbudt" og det er som regel lykkedes godt.Nogen sorter er mere tålsomme end andre for hård behandling og flytning: mine favoritter er Ananas Renette og Holstener Cox, Philippa er ret god, diverse Boskop ret gode, Ingrid Maire og Cox Orange ikke så gode at flytte på i sandjord
Tusinde tak for alt den gode hjælp... Nu vil jeg til at flytte mine træer, så jeg kan få min ridebane...  Kramser Michelle
Hej da jeg har et par ung heste der skal sådan rigtigt igang iår. kunne jeg godt tænke mig at få sådan noget træ "hegn" op rundt omkring banen. Er der nogen at jer der har billeder af jeres ride bane med hegn. Grunden til jeg vil have hegn er at det støtter mere end hvis det var snor. Jeg vil også gerne have en pris på hvad det har kostet jer. Banen er ca 20 40. SÅ frem med nogle billeder af jeres hegn om banerne. Så jeg kan få nogle ider. mvh mette
ikke lige pt et billede, men jeg kan beskrive vores baneindhegning.. vh har brugt nogle runde pæle der hedder 80x1500(mm) og banket dem ned med 6 meters mellemrum, til en højde på 1 meter. der ovenpå har vi monteret noget meget tykt reb (kasseret fortøjningstov fra værftet) i nogle rørbslag af plastik.. det fungere super godt
Hej. Er der nogen her der ved hvor man køber muslingeskaller til ridebane henne ? Kan ikke finde det nogen steder og vil meget gerne have det på sammen med grus. Håber nogen kan hjælpe., KH Jeannie
Jeg søgte på google og fandt et link her til siden. ha ha. Nina
Han laver vist ridebaner,ridehusbunde mm. Hilsen Tina
han kan helt sikkert skaffe det. Vi er netop ved at få lagt muslingeskaller på vores ridebane.. Glæder mig til den er klar...  Mange hilsner Louise
altså muslingeskaller?? da vi flyttede hertil ville vi ha sådanne lagt på vores bane, pga lerjord,men det var bare så dyrt! så vil gerne høre lidt om priser og hvor stor banen i fik lagt på er. venligst anne w
i Kibæk og skal give 2500 plus moms pr træk. Har netop bestilt 2-3 læs, og der er 6 mdr. ventetid... De har også en hjemmeside -bare googl på Fredsø
Hej Jeg har tidligere købt 3 træk muslingeskaller hos Fredsø, og jeg havde ikke spekuleret på at disse skaller kommer direkte fra muslingefabrikkens affaldscontainer. Så sammen med skallerne er der masser af døde muslinger og søstjerner, og alt dette skal rådne op eller fortæres af spyfluernes maddiker, før end den fæle lugt forsvinder. Det tog ca. en måned, før end den værste lugt var væk fra min ridebane. Nu skal det lige tilføjes, at vi bor i en lille landsby og vi fik leveringen i efteråret, hvor disen først lettede sent på formiddagen. Sikke en hørm! Desuden da ventede jeg også ca. 6 mdr. på leveringen af skallerne, og efter talrige telefonopkald for at aftale et præcist leveringstidspunkt, da lå der alligevel et helt træk rådne skaller i vores indkørsel dagen før det aftalte leveringstidspunkt. Den ildestinkende kæmpestak lå faktisk også kun 5 m fra vores naboes fordør, så det var jeg bestemt ikke stolt af. Der blev dog af talt en kompensation med Fredsø for denne missere, men det gav os meget ekstra arbejde. Aflæsningen skulle være på modsatte side af vors ejendom, direkte på ridebanen. Næste dag kom så de sidste 2 træk skaller, og da måtte vi igang med en størrere overtalelse, for at få chaufførene til at køre de temmelig stor vogne direkte ind på ridebanen, og ikke bare levere de resterende 100m2 ved vejsiden. Men den ene chauffør var nu heldigvis vaks. Han drønede lige bilerne ind over marken, og så var der læsset af. På det tidspunkt, da orkede vi bare ikke flere besværligheder. Der var jo stadig 50m2 skaller i indkørslen, som skulle flyttes og rives op efter. Jeg synes lige, at I skulle have min historie, så I kunne være forberedte på hvad der kan ske, når man betiller muslingeskaller! God fornøjelse! Mvh Helle
... dem lige NU!!! Det er helt vildt fedt, og jeg kan næsten ikke få armene ned, så glad er jeg   . Jeg bestilt dem i august, og jeg skal give små 2000,- pr læs + moms. Jeg har bestilt 3 læs, og det ser ud til at det bliver perfekt lag til en 20x40 ridebane!    Ja, jeg er jublende glad, da jeg ikke har redet siden oktober, da min bane har været et stort mudderhul! Jeg har bestilt dem ved Bent Laugesen tlf 75881388. De fortalte mig da jeg bestilte dem, at der var lang leverings tid, så jeg viste det dengang. Så jeg har intet at udsætte på deres service. De har indtil vidre gjort som aftalt, læsset af der hvor jeg havde gjort plads til dem (og sat et stort skilt). Så intet at udsætte der. Det er rigtigt at det er lidt ulækkert med alle de døde søstjerner (i mange dele)   , men jeg er sikker på at det nok skal blive godt!
bestilt 3 læs muslingeskaller, men fik kun 2 læs!! De "første" to læs kom i december og fik at vide, at det sidste læs ville komme i marts 2005. Jeg havde ellers fået lovning på alle skallerne i september. Men de er aldrig kommet med det sidste læs eller ringet - og jeg har fået lagt de to andre læs på - dvs. flyttet dem fra hvor de blev læsset af ned til banen - og gider ærlig talt ikke til at rode med det igen, så det må forblive glemt  Banen fungerer egentlig fint nok som den er - men er måske en smule glat, når det har regnet, så gruset under skallerne skrider ovenpå jorden... Trine
på marken hvor der er blevet til jordfolde feks ved indgangen eller ved vandet.Hvornår er det bedst at ligge frø der for at det kan spirre og blive til græs.
når en temperatur på 8 grader..
Hejsa Hvad vil I mene er en rimelig pris for en 3 hektar stor mark der ikke kan bruges til landbrug da der er træer og to små søer derpå? Hvor meget jord er det man må have uden grønt bevis?? Tine
Jeg vil tro at det kommer bla. an på hvor i landet det er. Om det ligger atraktivt og om der er flere intresserede/købere og hvor villig ejeren er for at komme af med det. Men jeg kan komme med et eksempel fra lolland: Vi har li købt 1,4 hektar (dog landbrugsjord) til 205.000 kr og fik tilbudt et græsstykke på en tønde som ikke kan bruges til landbrug pga beliggenheden. Det er helt omkrandset af høje træer (pefekt til sommerfold   ) og det skulle koste omkring 40-50.000 kr! (Vi lejer det for 2000 kr årligt indtil videre.) Det var ihvertfald et lille fingerpeg mht hvad det koster hernede!
Jeg mener det er 30 ha, man må have uden grønt bevis. Anne mette
Jeg har hørt at jordpriserne ligger på 75.000 - 150.000 pr ha alt efter kvalitet og beliggenhed... mht. til mængde er det som Anne Mette skriver 30 ha.
For 3 ha. som ikke kan dyrkes, vil jeg mene at en rimelig pris er ca. 30000 kr pr. ha. alt afhængig af om der er støtterettigheder med til jorden. Men spørg på et landbocenter i nærheden af dig.. De vil nemt kunne svare på det. Og de kender også lige præcis dit område mht. prisniveauet..
selvom du ikke mener det er noget værd, så ville jeg nu være ret sikker på at landmænd er interesseret idet, da det kan indgå som brak i deres regnskab.. Ring til dit lokale landbrugscenter og spørg hvad de mener.. Du må købe 30 ha uden grønt bevis, men du kan sagtens få mere uden det grønne bevis, bare ikke på engang..
Hvor kigger man efter jord til salg?? Jeg kunne godt tænke mig 2-3 HA, på Syd-Østsjælland /Lolland/ Falster. Hvor leder man?? Kan man umiddelbart bruge jorden til hvad man vil? (Heste og fårehold mv) Er det al jord der kan gives tilladelse til at bygge på? (Både mht løsdriftstald og fremtidigt hjem..) Mht at bygge et hjem - må man bo på en mark?? Vrinsk, Louise
jord til slag er som oftets landbrugsjord, og her er der sjældent mulighed for at få byggeret. landbrugsjord der dyrkes som skal sælges , er der ofte folk der står i kø for at købe, så prisen er høj pr HA, og bønder med harmoniserings krav der er i underkanten står først for at købe. Det du søger er nærmere en bid jord der stykkes fra med byggetilladelse, og det ser jeg sjældnt her på midtsjælland, udstykning med byggeret er mere i parcelhusgrund str. Du kan nok få et godt og uddybenden svar hvis du kontakter en landbo foreningen i det område du ønsker at købe jord... Karina
...ja, jeg tænkte det nok. Jeg vil prøve at kontakte en landboforening, tak for det forslag. Hilsen Louise
Jeg er igang med et lille projekt, og dertil mangler jeg jeres hjælp. Jer som har hestepension/opstaldning - har i mulighed for at fortælle om jeres nøgletal vedr. udgifter til vand og el. Gerne på årsbasis - men især i forhold til antallet af heste og faciliteter. Herunder tænker jeg på lys i ridehus/udendørsbaner osv. Ja i det hele taget alle jeres udgifter i forbindelse med opstaldning/hestepension. Altså ikke noget med udgifter på jeres egne heste, så som smed, dyrlæge og forsikring på hesten. Jer der selv laver grovfoder - hvilken kg pris laver i det til, med eller uden egne maskiner... Jeg er ved at lave en udgifts-sammenligning på hestepension i udlandet. Jeg håber i vil afse lidt tid, og være grundige med jeres nøgletal. På forhånd tak Christine
så fik jeg lige lyst til at skitse lidt med høhækkeprojektet. vi skal have lavet 6 i alt, en til hver mark. (der vil typisk gå 5-6 heste på hver, både shetlændere og store ponyer) jeg har fumlet lidt med taget om det skal være som taget på et hus eller om det kun skal have en nedløbs side(vand) jeg vil gerne se billeder af høhække, løsdrifter, stalde, og folde, så hvis i ligger inde med billeer og gode forslag til ovennævnte så bare kom! håber ikke mit indlæg er for rodet...   den skal laves i træ og der hvor heste kan gnave,hvis de nu sku få lust, bliver sat metalbånd på.
såman kan smide det der nu skal ind i den, den vej ind. (det var vist ikke så godt formuleret)
Jeg har tænkt at lave en på næsten samme måde, men den ene langside skal kunne åbnes, så der kan køres en bigballe direkte ind i "huset". Anne Mette
ikke helt bestemt mig for om lågen skal være i taget eller i siden, det ser jeg pånår jeg begynder at bygge...
Vi har lavet nogle meget enkle høkasser ud af Europapaller. De fungerer glimrende. det eneste der skal bruges er 5 Europaller,søm eller skruer og så nogle vinkeljern. det er nemt og meget billigt !
Som jeg har sagt før, kære Graven - kan vi ikke få billeder af din hø-kasse? Mvh, Heidi
billeder er en ganske god ide, da det ermig der skal købe træ ind til min bedre halvdels høkasse projekt... så billeder kom med dem. chriz
der skal være mere spiseplads til 5-6 heste  De skal alle have mulighed for at spise samtidig! Ellers vil nogle sandsynligvis ikke få nok at spise 
2 på hver indhegning, såvidt jeg kunne forstå på kæresten... men så skulle der jo også være nok når der går 4 eller 6 heste på folden (nogle gange kun 2) -chriz-
 kan ikke huske om det er med eller uden bindestreg.. de har en hæk der ligner meget dog i galv. stål til en god pris
Jeg ville da gerne vise jer et billede af de kasser vi har,men så skal jeg jo lige have taget nogle. Men vent de kommer,er bare ikke lige så hurtig i optrækket.
Nå, hvad var det med de billeder  Vi vil så gerne se høkasser 
Hej Kristian. Synes ikke jeg kan finde nogen priser på den hjemmeside du linker til. Kan du huske hvordan priserne cirka er? Venlig hilsen Katrine
... hegn i  , og jeg ved at de også sætter hegn op. Hegnsbutikken ligger ved Tølløse/Kirke-Eskildstrup.
Poda-hegn har en afdeling i Højby, som både sælger hegn og sætter det op. Du kan finde det på Podas hjemmeside (der sikkert hedder noget ala poda.dk). Skriv dit postnummer, så kommer det frem. Hvis du ikke kan finde noget kan jeg godt prøve at finde et tlf.nr. til dig. Nanna
Hej Lisbeth Det er vel kun dyregødning fra økologiske dyrehold, der er økologisk? Eller er mine økologibegreber helt forskruede? vh Katja
på det der pelleterede hønsegødning ikke?
hejtil sommer eller næste sommer skal jeg have gjort noget ved stalden. der skal laves to bokse hvor pony hoppe med føl kan være. der skal være mulighed for løsdrift. samtigdig skal der være kaniner. jeg mangler lidt inspiration til praktisk indretning og til hvordan det ser bedst ud. stalden er 150 m2 men halvdelen er 2 rum og et værksted. desuden er der høloft. har du ikke lidt billeder til inspiration? og evt. lidt links på billige materialer?
Vi har fået plastvinduer fra kastrup, Holstebro. De blev indkøbt gennem vores lokale tømmer. Vi er rigtigt godt tilfredse. Ikke at de var specielt billige, men de er rigtigt fine, ligner slet ikke traditionelle plastvinduer. Mange tror faktisk ikke det er plast, men træ.
lige købt vinduer hos vika vinduer de er produceret i dk men man kan vælge at afhente dem i tyskland lige nede over grænsen fra padborg(vi sparede ca 4000 på at hente dem selv). Billgt og rigtig gode plast vinduer og døre. super kvalitet.. Prøver at smide et billede ind..'
der er også Velfac i Ringkøbing.. 
De fleste sender også gerne deres vinduer. Rationel laver også vinduer i plast.. Og en kombination af træ/alu, med alu på ydersiden og træ indvendigt.
... end det landmanden kan få i EU tilskud. (Alt efter om det er vedvarende græs, eller det er i omdrift) Kan du få mere den tilskudet, så synes jeg du skal slå til. For så er det et godt bud.
jeg vil forpagte af kommunen. Aner ikke hvad prisen kan være, men mon ikke landboforeningen kan rådgive mig mere præcist?
Jeg forpagter 3 Ha vedvarende græs - der ikke gødes fordi det ligger i et SFL-område. Det er så af en privat. Det giver jeg 2500 for om året - og har fuld rådighed over det hele året. Christine
Hej. Jeg ville hører om der er nogen herinde der har bygget eller købt udebokse? Hvad har i bygget af, i hvilke mål osv.? Findes der nogle hjemmesider, hvor de har salg af udebokse man selv skal sætte op eller som de kommer og sætter op? Og hvad med prisen?
købt og opsat udebokse, fra Trav Discount. God kvalitet, godt tømmer mm.Boksene er 3x3, fyrtræ og galvaniseret jern.Man kan vælge plader kontra planker, til siderne.Jeg valgte planker, da holdbarheden og styrken er længere. De kan ses på vores hjemmeside  Vi satte dem selv op, det tog 1½-2 dage for 3 stk´s.( vi var 3 mand) Prisen var ca. 38.000 kr inkl. fragt. Og de heste som bor i dem, er meget glade for deres nye hjem.
Vi forhandler nogle franske udebokse - se evt. hjemmeside: Mvh
... hvad med bund til de udebokse - har i selv lagt noget og boksene så er boltet fast til det eller er det noget, der hører med til boksene? Mvh. Maiken
grunden med maskine, derefter taget "byggemål" og lagt sveller ned, til at bolte dem fast i. Dvs man skal selv lave grunden klar og selv stå for at finde egnet materiale til at bolte fast i. Det kan fx. være sveller,jern støbt i beton.
Vi har købt udebokse igennem syd gros.. Og vi glæder os meget et at sætte dem op... Vi har købt 5 ialt og med div. tilbehør.. ca 69.000 Hilsen Gitte
Men jeg mener ikke at der bør være mindre end minimum 1 tdr. ca. 5500m2 til hver hest og det kun hvis det er en stor fold. Jeg har selv 10.000m2 til 1 1/4 hest og mindre ville være ligmed en nedgnavet op"kørt" og smadre fold på denne tid af året. Men nu holder jeg jo heller ikke hest som de fleste andre 
Hej Jeg skal bruge lidt ideer til vores kommende stald - vi har kigget på mange bokse, og er nået frem til at lave nogle selv, men vi mangler ideer. Er der nogen der vil lægge billeder ind af jeres bokse, så vi kan få lidt inspiration? Mvh Lise
   
  Indvendig  
at kigge på min præsentation, eller hjemmeside. Der er billeder af boksene. De er sat op i u.-profiler, så brædder nemt kan skiftes. ( har stadig ikke lært og sætte billdere ind 
Hejsa. Ja.. Rikard og jeg skal også bygge bokse i en gl. kostald. Jeg tænker bare på.. hvor nødvendigt er det med kloak og afløb i boksene? Syns jeg har oplevet at halm el. spåner suger temmelig meget. Kan man ikke også få noget "træpilleagtigt" i bunden, der kan suge??  Eller er det optimale at lave afløb? Hvad er jeres erfaringer? Mvh Karen.
lange render i "bagenden" af boksen. Disse render samles ved gavlen af stalden, hvor de løber i en opsamlingsbrønd. De er "guds gave" til rengøringskonen. Simpelt og nemt, når vi højtryksrenser stalden, eller blot skyller en boks. Om det er render eller brønde,er vel lige fedt, bare vandet/urinen forsvinder. På selve staldgangen ligger en kloak med rist. Så afløb - kan vi ikke undvære hér:-)
Huske når du laver dine bokse at der, ifølge de nye love, skal være 2.65 m. til loftet. Hvis du laver bokse af funda blokke, er jeg næsten sikker på at de skal armeres ellers er de ikke stabile nok. Held og lykke med dit projekt. Mange hilsner fra Helle
De nye regler er ikke vedtaget endnu.. Jo, der skal noget jern imellem de fundablokke.. 
hejsa  Da vi lavede bokske sidste år, blev de bygget i fundablokke, og syntes selv de er blevet fine. Og ja de skal armeres med jern igennem, men det er nu hurtigt gjort. Og så er det super solidt. Nu laver min mand fundablokke   så alt i alt kom vi af med ca 1200kr til ca 4 bokse, hvilket er billig, her er det med medarbejderrabat, så du skal nok ligge 500 kr oveni. 2 sotering skal du ikke regne med at kunne købe, enten bliver de knust igen eller bliver de solgt til medarbejderne. men skriv evt privat hvis der e rnoget du vil vide;-) mvh katja
I den ene stald har vi lavet skillevæggene af armeret beton. Vi lavede en forskalling af brædder, armerede med rionet og fyldte op med beton, kan ikke lige huske betonklassen, men de har indtil videre holdt upåklageligt i snart 10 år. Tremmerne i boksene er svejset af noget genbrugsjern og lågerne fik vi billigt fordi de var produceret i forkerte mål til en anden stald. I den anden stald er skillevæggene lavet af støbekrydsfiner og tremmerne er af gamle vandrør, begge dele er gjort fast på kraftige trærammer der er boltet ned i gulvet med gevindstænger. Der ryger indimellem en bid af trærammerne, så synes stalden med de støbte skillevægge er skønnest både fordi de ikke bliver spist, men specielt fordi de er så gode som nye efter en vak og een gang kalk. Mvh. MajkenM
skal armeringsjern ned i stenenes hulrum, så vil jeg absolut også anbefale dig at bore nogle af pælene/jernstængerne ned i jorden og i væggen. Fundablokke i den størrelse koster omkring 10 kr pr. stk.
Jeg er også mest til de fundablokke.. Så det bliver nok det..   Mange tak alle sammen for jeres råd! Mette..
Du skriver, at hestene ikke kan bide i træet, så længe det er en flad side - men det kan de nu sagtens  I stalden hvor min hest står, er der bokse med vægge af en stor træplade (Fremtidens bokse) og de kan sagten bide hul i væggen...
Hejsa. Har selv lavet bokse i fundablokke, de er blevet super gode. Det krævede selvfølgelig lidt hjælp fra mændene, til støbning af gulv og væggene. Det er vigtigt at i husker at komme armeringen til væggene ned i gulvet, når det bliver støbt. Det er nemmere at putte armeringen i når det er vådt end at skulle til at bore og altmuligt bøvlet. Vi har lavet væggene i 140 cm højde. Væggene stopper bare ved den højde og vi har overhovedet ingen net eller tremmer imellem hestene eller ud mod gangen. Det fungere fint. Hestene virker heller ikke så indespærret:) God arbejdslyst:)
Hvis du overvejer at anlægge en ridebane hjemme hos dig selv - så husk at kontakte Teknisk Forvaltning i din hjemkommune. Jeg har dd kontaktet vores for at høre om der var noget særligt, man skulle tage hensyn til...!!! Yes, Teknisk Forvaltning vil gerne have en skitse med oplysning om, hvor på grunden man påtænker at anlægge banen - hvor stor den skal være og endelig om der vil være terrænændringer. Den flinke medarbejder, som jeg talte med, mente ikke at der skulle være nogen problemer - men en skitse, det ønskede man dog. Blot til info, hvis andre også påtænker at lave en ridebane.
ud... men ikke til afgræsning, jeg mener at landmanden selv beholder støtten til jorden, da fristen er udløbet for at søge den, men har hørt om nogen der ikke skulle betale ret meget fordi at støtten til afgræsning er ret høj...( de fik ligefrem betaling for det   ) Men alt afhænger jo af udbud og efterspørgelse.. -husk at det skader ikke at være velforberedt når du skal ud og forhandle pris om jordleje - held og lykke Tina
giver jeg 3000 kr. årligt for 1 tønde land jord. Dyrt - ja men landmanden ved godt, at jeg ikke har andre muligheder, så han sætter sådan set prisen.
ikke direkte lejet en mark.. men jeg giver 1500kr for at tage høet på en mark der er 3 tdr. land.. det er en ok pris.. hvis høsten bliver god selvfølgelig.. det er nemlig mosejord.. så en meget våd sommer vil medføre at en traktor ikke kan køre
Den der har råderet over jorden (periode af 10 mdr af gangen)er også den der har ret til betalingrettighederne. Men jeg har også hørt at man kan "handle" med dem, er ikke helt klar over hvad det indebærer. Ved råderet forstås det ved den der bestemmer hvad der skal laves på marken og hvornår. Jeg mener der skal søges hvert år ligesom det har været hidtil... Håber det kan bruges. Jeg skal selv ud og leje jord til efteråret... Anne Mette
3000 kr om året for ca. 2ha jord.  Det er så på perioder på 2år af gangen... Jeg ville hellere købe det, men jeg tror desværre ikke, at han er interesseret i at sælge. Man skal jo helst holde godt fast i sin jord i disse dage. Mvh Heidi
Ja, landmænd er gode til at holde fast på deres jord! Min kæreste og jeg bor jo på et landbrug med 60 HA jord til, som min kæreste dyrker ved siden af sit fuldtidsjob. Jeg har 2 HA til hestefold, og der er bare ikke mulighed for at vride mere ud af han!! Hvis jeg vil have ridebane, så må hestene have en mindre fold, og jeg har ikke mulighed for selv at lave hø   . Dog hegner vi 15 HA ind om vinteren, der er blevet høstet græs frø på, selvom han meget hellere ville pløje det og efteråret som et led i ukrudsbekæmpelsen. Men han elsker mig jo   . For at det ikke skal være løgn, så har han lige invisteret i en 5 HA stor eng, som han INTET har at bruge til. Hans eneste forklaring på, at han skulle have den, er at så har han 65 HA. Jeg kan dog muligvis få ham til at lave hø der, men det er også KUN fordi, han så kan købe nye maskiner   . Altså de landmænd. Jeg er helt sikker på at hvis han skulle forpagte noget jord ud til hestefolk (selvom det aldrig vil ske), så ville han også tage overpris. Selvom han godt ved, at jeg er fattig netop pga mine heste, så er den gænse holdning at hestefolket har penge nok. Og at de vil ofre alt for de kære dyr. Men hvis du skal have nogle tørre tal til forhandlingen med din landmand, så er dækningsbidraget for en HA i gennemsnit 5.000 kr pr. år inklusiv EU-støtte, men så har landmanden også brugt X antal timer i marken. Dog tror jeg ikke at du skal regne med, at kunne leje jorden for mindre, end det landmanden ville kunne tjene ved selv at dyrke den - altså 5.000 pr HA pr. år. hvor støtten tilfalder dig. Hvis det er mindre god landbrugsjord, så som eng ell., så kan du sikkert få det noget billigere. Mange hilsner Mette
Hejsa Vi giver 6000,- årligt pr. hk. Kan godt se at det er ret dyrt i forhold til andre. Vi har i vores købskontrakt på gården, lavet den aftale at vi kan leje jorden så længe vi ejer vores hus. Så er mit spørgsmål kan vi søge støtten eller er det bonden der får den? Hvis vi kan, hvor skal vi så gøre det og hvornår? Er der et minimumskrav, dvs. hvor meget jord skal man min. leje for at være berettiget til støtten. Hilsen Bettina
synes jeg godt nok er en overskruet pris - det halve ville være mere rimeligt. Hvis I forpagter jorden, skal I vel også have betalingsrettighederne så længe, det er jer, der anvender jorden. Man kan jo også få støtte for varigt græs.
Hvorfor er det overpris? Hvorfor skulle landmanden leje jorden ud for 3.000 kr., når han selv kan tjene 5.000 på at dyrke den? Mange hilsner Mette
så er dækningsbidraget for en HA i gennemsnit 5.000 kr pr. år inklusiv EU-støtte, men så har landmanden også brugt X antal timer i marken. Hvis du trækker X antal timer i marken og HA støtte fra de kr. 6.000,00, hvad får du så? Nu ejer vi selv landbrugsjord, så vi skal ikke ud at leje. Men min nabo og andre i området lejer jord til deres heste, og ingen af dem betaler, noget der nærmer sig kr. 6000,00 pr. ha, og der er tale og rigtig god landbrugsjord.
Her i Vejle øst får man ca 5000 kr pr hehtar , så helt urimeligt er det nu ikke i mine øjne .
jeg betaler pr. hest som går på græsset! 500 kr pr stk fra maj til oktober, og så kan jeg lukke ud og tage ind som det passer mig! håber snart at høre fra dig igen? mvh christel
Vi skal give 4000 kr. pr. ha jord. Det er vist en ret normal pris. Ude i vores område er det nærmest umuligt at komme til noget jord, men vores 2 tønder land græs holder vist ikke i længden, så vi måtte op og fedte lidt for naboen... Heldigvis kunne vi da leje lidt ekstra af ham.
Jeg bor midt i en dejlig skov ved Vejle, og har et par dejlige ponyer. Tæt på hvor jeg bor, bor der en ældre dame med 7 køer, og en kæmpe stor mark. Helt vidunderlig op til skoven med læhegn, en lille sø og lækkert græs. Marken er nok 3-4 tønder land stor. Jeg kunne godt tænke mig at leje den her mark til mine heste, især fordi jeg går med planen om at skaffe nogle flere. Men hvad er et realistisk bud? Jeg har jo tænkt mig at indhegne ordentligt osv. Hvad synes I at jeg skal give? MVH Maria
Tja det er svært at sige hvad du skal gi´for det kommer an på om du kun vil leje det for nogle måneder i sommeren eller for f.eks. hele året. Jeg lejer en tønde af en bonde i nærheden og jeg giver 2000 kr årligt -men så har jeg det også hele året. Jeg bruger det godtnok kun til sommergræs og slog også et slet hø på det sidste år,men det er meget rart at vide at jeg kan sætte hestene derhen hvis de af en eller anden grund ikke kan bruge foldene bag gården.
som de andre skriver´, så kommer det an på om det er dyrkningsegnet jord, og om det er registreret som vedvarende græsning. vi lejer ca 2½ tdr af en bonde, det giver vi 500 pr tdr land for, men det er også ubrugeligt som landbrugsjord. mvh sisse
 
oplægget - eller gør det endnu bedre - så gør du formentlig ikke noget forkert. Vi har selv en renovering vi har sat helt i bero - og overvejer et helt nyt staldbyggeri - hvor der ikke kan sættes en finger på noget som helst... Den eksisterende stald som blev istandsat for tre år siden er for lav - der er 260 fra gulv til loft (hvilket i det nye forslag skal være fra strøelse til loft) - det er lidt træls, når stalden i øvrigt er god og velventileret... m.v.h Jette
Vores stald mangler helt lidt for at være 260 cm. (fra strøelse til loft), så vi må jo grave ud...
Hej Vi fik opsat foderautomater i stalden i efteråret, hvilket betyder INGEN stress og larm under den fodringen. Hestene har utrolig stor glæde af dem, og vi bruger ingen tid på at fodre (der fodres 1 gang dagligt i foderautomaten). Vores foderautomater fodrer 8-10 gange i løbet af natten, med et par timers pause. Hver foderautomat giver alt fra 1-12(? mener jeg, eller er det mere?) per gang. Dvs. det er nemt at regulere hvor meget den tykke hest kontra den mere slanke model skal have. Du kan se mere på vores hjemmeside, hvor der også er link. Birthe ps. Vi har 3 stk. til salg inkl. timer (se billede under salg på min hjemmeside).
Jeg så lige på din side at der er nogle Tidö foderautomater du har til salg og ikke I-feed som du linker til. Har du et link til producenten af Tidö ? Kan nogle af de foderautomater klare fx roepiller ?
Hey... Vi har foderautomater til vores heste. Dem fik vi for nogle måneder siden. De får fra 19.00 til 24.00 om aftnenen og ja lucernepiller kan godt gå igennem. Men lucerneskrå har det med at sidde fast. Laurent
Tak for jeres svar. Hvad koster de fra nye af?  Og kan der gå roepiller igennem? Fodrer den kun om aftenen/natten, eller kan man selv bestemme det evt. vha. timer? Det smarte for os skulle nemlig være, at det blev fordelt endnu mere over dagen end de 3 gange, vi kan gøre det.  Også selvfølgelig undgå stress/dårtlig samvittighed hvis man skulle til noget om aftenen/morgenen. Mvh  Karen.
 Jeg kan ikke lige huske hvad vi gav for vores, men vi indhentede forskellige tilbud og satte dem op selv.  Ikke hvis det er sådan "noget snasket" noget. Lucerne går heller ikke (i pilleform kan det sagtens lade sig gøre) Foder der indeholder store mængder melasse er heller ikke lige sagen.  De kan fodre 24 timer i døgnet, du bestemmer selv intervallet og evt. pause. Vores kører fra kl. 20.00 hvor de kommer ind til 23.30, så er der pause i et par timer. Derefter giver de løbende indtil kl. 05.30 hvor de igen kommer på fold. Dette fungerer optimalt.
... minusser ved foderautomater. Det er ganske vist få, men nogle man skal være obs på. Ved strøm afbrydelse, virker de ikke, og når de så kommer i gang igen, så giver de HELE den ration de skulle have afgivet, mens der ikke var strøm på. - Har den ikke virket i 12 timer, så får hesten ALT det foder, der skulle have været kommet ud i løbet af de 12 timer, når de så får strøm igen... Hesten får sammen ration den dag den arbejder hårdt, som den dage den holder fri. Altså en risiko for nyreslag eller kolik. Det er afgjort små problemer, der er til at gøre noget ved. Men man skal stadig være obs på dem.
Jeg har IFEED automater og dem er der ingen problemer med, der kommer heller ikke en masse foder hvis de har været slukket, det følger hele tide uret og det kan kun køre en hastighed, så det forstår jeg ikke helt! Med hensyn til rationeringen kan man jo bare give ekstra de dage hesten har været redet! Desuden er der heller ikke mange rideskoler/ridecentre der tager højde for om alle heste er redet hver dag - der får de altså den samme ration alle 7 dage om ugen.
Kan dine give roepiller? Mvh Camilla
Hey Nu skal vi snart til at have taget fat på folden/hegnet. Så er det jeg lige vil høre jeres mening om vores marker som de er nu...hvad siger i? Kan der ikke gå heste på dette? Eller er vi nødt til at harve/vende det hele og så på ny? Hvis vi virkelig skal til at så på ny..hvor lang tid går der så før man kan bruge dem som folde?     altså..håber i kan se det ud fra billederne   Eller skal man helt ned i "jordhøjde" for at det kan vurderes? Selv mener jeg det nok burde kunne bruges...men man vil jo kun sine heste det bedste...så et par ekstra meninger eller forslag er jo ikke det dårligste man kan indhente inden man kommer for godt igang...
lad marken få ro ind til maj/slut maj, her vil græsset have n god længde til afgræsning. Sætter i hestene der ud i feks apirl, vil de hurtigt få det gnavet ned og chancen for det ikke kommer op mere i år er så stor. Vil du lægge/så marken om, skal det gøres så snart vejret er til det, og med held kan de så græsse den ned til august-sept, men marken har bedre af at vente til næste år. uanset hvad du vælger af løsning er gødning en god ide til at fremme væksten af græsset. Karina
ikke er noget problem. Allerede nu synes jeg den ser fin ud og hvis den så får en måneds tid med gro inden hestene sættes ud sker der jo meget.
Jeg synes at markerne ser rigtig fine ud. Så snart græsset bliver lidt længere, så kan du ikke se stubbene længere. Hestene er iøvrigt ligeglad med dem, de kan sagtens finde deres græs. En nysået fold vil aldrig være så tæt i det, som en ældre, men det kommer! Så dine heste kan godt glæde sig. Mange hilsner Mette
Lækkert.  Planen er jo at hestene først skal hjem, når vi har indhegning og stald klar. Så det bliver først til Maj/Juni jeg får hyps hjem inkl. legekammerat. Derfor bliver det absolut ikke noget problem at vente til den tid. Det sker helt af sig selv  Men hvad gør i hvis der er mange mulvarpeskud rundt omkring? Vi har ikke så mange på marken, men der er er del andre steder på vores ejendom...eller er der kun skadedyrsbekæmper som løsning? Ej, hvor jeg altså bare glæder mig til at få hest hjem  Her er han liiige...kunne ikke lade være. Han har nemlig lige fået ny grime...  
dine marker ser fine ud - faktsik er jeg lige ved at tro at du skulle tage en gang hø på marken inden hestene kom ud på dem.. (jeg er sikker på at du nok skulle kunne bruge høet til vinter) Til maj/juni vil græsset på de marker sandsynlig være så højt at hestene vil lægge det ned når de tramper rundt på marken - og ligger det ned så gider de ikke spise det! Et ekstra plus ved at slå græsset er at det har den fantastiske egenskab at jo mere du slår det jo bedre og mere fyldigt bliver græstæppet... Mht mulvarpene så kan du sætte fælder op - de kan fåes i div byggemarkeder og foderstoffer... En ting er jeg dog sikker på - de vil ikke komme op på hestenes fold, ikke mens hestene tramper rundt derude, de kan nemlig ikke lige vibrationerne! Kristina
ja marken ser fin grøn ud, det er jo selvfølgelig svært at bedømme hvilken græs type der er på. Har selv dummet mig med at lave fold af en gammel frøgræs mark. Der bliver aldrig nok græs på, for det vokser sig aldrig kraftigt nok. Marken kan på billedet se lidt ujævn ud, og det er måske den eneste ulempe. Hvis de løber meget rundt, så kan en knoldet mark give kodeledsforvridning til følge. hilsen laila
Mange tak for dit input. Men er dit råd så at pløje/jævne marken helt? Hvad gjorde i ? Ville jo helst have hyppen hjem i sommer, men ikke på bekostning af hans helbred.
det afhænger af mange ting.. Om det er rent græs, om der er kløver i og om der kan vandes.. Om marken bliver lagt om.. Om den gødes osv.. Så fortæl lidt om hvilken mark det er, så skal jeg nok se på det 
helt fint.. Regner lige på det når jeg kommer hjem fra arbejde i aften..
der ikke kan lægges om: de gødes med 100 kg N pr ha i det tidlige forår og gav sidste år (hvor det var lidt sparsomt med regn) 10-12 bigballer a mindst 500 kg meget, meget tør wrap (78 %) pr ha i første slet. Et lille ugødet engstykke på 1/2 ha gav 7-8 stks minibig wrap på 300-350 kg i første slet og 60 miniwrap a 40-50 kg i andet slet. Jeg skal også have sået en ha til med den nye blanding OG oversået 4 af de gamle ha med den- så det bliver lidt spændende. Eva
... have stor indflydelse. Sidste år fik vi meget regn i starten af sommeren. Så vi fik slået første slet sent... Andet slet kom ikke ordentligt igang. Det satte ind med tørke, og voksede praktisk taget ikke i 2 måneder...
har for mig været forskelligt fra år til år. Sidste år havde jeg 2.års græs og lavede wrap omkring midt juni - meget tør kvalitet. Jeg fik 72 bigballer (vægt nok kun omkring 400 kg pga den tørre kvalitet)på ca. 3,6 ha. Året før med 1. års græs slået ca. 8-10 dage før gav det kun et udbytte på 25 baller. Vi gøder hvert forår. Tidligere har jeg lejet 2 ha græs et andet sted. Og 1 år med græs gav det 64 bigballer - og de efterfølgende år har det givet mellem 30-40 bigballer.
Hejsa Har forsøgt at finde et sted hvor de har prisliste på færdig bokse men alle steder er der kun billeder. Er der nogen som har bygget med færdig bokse og har priser/billeder? Og hvordan er målene på disse bokse.. Ville gerne have omkring 3,75 x 4,00 med tremmer foroven og mulighed for at have åben foran (som evt kan lukkes). På forhånd tak. Anita
snakker vi hjememlavede bokse, nej så finder du ikek en prisliste. men snakker vi fabriksfremstillede så er det let at få priser, tjek feks Rationel, Midtjyden, HD boks etc. 3x3 er standard mål og derfor er priserne opgivet i disse mål, men jeg kender ingen firmaer der ikke laver bokse efter egne mål blot med tillæg til prisen. Karina
Hejsa. Vi laver hestebokse. Valgfri str. fra 3m- 4m i bredde.. valgfri lodret eller vandret tremmer.. Medd "åben/luk" i fronten. skydedør.. galvaniseret 5600 + moms se evt.   eller min præs. der skulle ligge lidt blleder mvh'dorthe
Pegasusbokse er gode til prisen, og kan fås i de mål man har brug for, her er deres hjemmeside   eller      God fornøjelse. Mona
At de priser du firmaer opgiver på bokse - oftest kun er for 2 sider. Det vil sige: Front og 1 side = 1 boks Dette fordi der tages udgangspunkt i at man laver en serie bokse der starter og slutter ved eksisterende væg. Yderligere sider betales der ekstra for. Jette
hej. Ved ikke helt pris på nedrivning..men vi skal selv have lagt byvand ind oppe fra nærmeste vej. Det vil koste os ca. 37.000,- inkl. det hele. Så det er hvad jeg kan bidrage med hér...gad også godt have revet vores staldbydning ned for at bygge splinternyt. Men det har vi ikke råd til. Ikke fordi den er faldefærdig..bare fordi jeg er lidt "fancy" indimellem   Nå, men vi nøjes så med at rive ned indvendig og lave løsdrift + et par hjemmelavede bokse. Det skal skam nok komme til at se lidt "Fancy" ud også... Pøj pøj med jeres projekter..
teknisk forvaltning/bygningskontoret på din kommune. De kan med det samme fortælle dig reglerne. Så er du sikker på at du gør det rette. Jette
Tja, som Jette skriver kontakt teknisk forvaltning. Jeg ville nu nok vælge at kalde det en renovering, så behøver i evt. ikke at flytte garagen til de gældende 3 m. fra skel. Undersøg evt hvor meget der skal "være tilbage" af den eksisterende bygning, for at man kan kalde det en renovering.. Winnie
genopbygget vores garage i det gamle hus, og det må man gerne MEN... så længe du holder dig til de oprindelige mål, du må ikke bygge den større eller længere, så hvis du vil have den højere skal du have fat i teknisk forvaltning, kan du undværer den halve meter så kan du bare gå igang. mvh katja
Hold øje med om der er græs nok i græsningssaisonen, og kvaliteten af græsset er godt nok. Det er altid godt med ekstra mineraltiskud, da underskud kan forårsage blødninger i de indre organer - især for lakterende hopper.
også muligt mange steder at putte møddingen på traileren og køre det på genbrugspladsen, og aflevere det som haveaffald
det synes jeg lyder af temmelig meget, de nye regler siger da vist 800m2 pr hest og der går altså lige 5500m2 på en tøndeland, så den tror jeg lige du skal tjekke igen det lyder ihvertfald voldsomt.. mvh katja
Skal hesten kunne leve af græsset i sommerperioden siges 1 hest pr. tønde land (afhænger selvfølgelig også af kvaliteten på græsset) Det nye mindstekrav til en   er 800m2 og her må du have 4 heste gående af gangen... Denne størrelse fold er kun en motionsfold, og får hestene ikke mere plads, vil det hurtigt blive et mudderhul uden græs og ikke en dejlig sommerfold som hestene kan hygge sig med at gå og græsse på hele sommeren!
Jeg har en 20x20 bane med flis som blev lagt direkte på jorden. Den fungerer godt, med det jeg bruger den til. Nogle steder er den dog blevet lidt smattet, men det er fordi jorden er meget fugtig der. Jeg når jeg træner er det fra jorden af i skridt og langsom i trav. Når jeg rider er det mest i skridt og rolig trav, næsten ingen galop. Den kan ikke holde til spring eller lufte fold (det ville ødelægge den helt af at fræse rundt). Det er kun mig der træner på den, hvis der er mange som skal træne på din bane, eller at du skal ride friskt fremad, vil jeg fraråde en ridebane på jorden kun med flis. Jeg har haft min i 1½ år, og den er stadig pæn. Når det er frostvejr ligger der rimfrost på den, som gør den lidt glat, men hvis man rider forsigtigt kan man sagtens ride på den i alt slags vejr. God fornøjelse med det.
Nu er det skrækkelige sket... vi byggede stald i sommers og har været igang med at finde alle papirerne fra kommunen, så vi kan få det færdigmeldt... Men der er så også nogle blanketter, der skulle have været udfyldt og afleveret på kommunen INDEN byggeriets start, INDEN vvs arbejder og INDEN kloark arbejde... Stalden står nu helt færdig og vi har ikke fået anmeldt noget som helst før - Hvad gør man lige overfor kommunen i sådan en situation??? Men fra vi fik byggetilladelsen til vi gik igang med selve byggeriet, er der gået næsten 3/4 år også kiggede vi ikke lige det hele igennem igen - surt show Håber der er nogle som ved hvad vi skal gøre.. Mvh Rikke
Hej Rikke. det tror jeg ikke der sker så meget ved,gjorde det selv,har bygge til stalden her det sidste år og fik 2 rykker fra komunen om start af bygge tidspunkt,men jeg var jo færdig så jeg færdigmeldte barer og fik smeden til at lave en kloak plan og en underskrift på dette,så kom de ud og godkente og alt var iorden. mvh.stald egeskov
..at man skal søge teknisk forvaltning, for alt over 10 m2, hvis man skal gøre det efter bogen. Vi skal også lave et læskur, regner nu ikke med at søge om det. Bliver der problemer, hvilket jeg tvivler på, må vi jo pille det ned igen... ( eller søge bagefter som fx Bilka Horsens   ) Winnie
alt du bygger under 50m2 skal blot anmeldes dvs de kan ikke nægte dig at bygge, det eneste de kan er at tjekke at du ikke kommer i vejen for naturregler (vi har feks en Å vi skal tage hesyn til)eller nedgravede kabler derfor skal du anmelde byggeriet, du kan trække en formular ud fra nettet og sende til teknisk forvaltning i din kommune (der finder du også formularen/ansøgningen) og hører du ikke videre inden for 14 dage kan du bare gå igang med at bygge. god fornøjelse  katja
Har du et link til siden med formularen ? Mvh. Svend
Link til formular: Mvh. Svend
Vi skal selv til at lave en tidligere kostald om til hestestald og vil derfor MEGET gerne se, hvad i andre har lavet. Hvor har i købt materialer, hvad har i lavet, hvad har det kostet o.s.v. 
Vi har haft den før og vi skal selvfølgelig lige have den igen  Kan i ikke vise en masse billeder af jeres løsdriftsstalde...
   
  set fra staldgangen. Bimboe
Vi er igang med at bygge stald uden på et nedlagt drivhus, så det er kun jernspærene der er genbrugt. Vi har sat metalplader fra Profilmetal op på siderne og taget, og skal til at lave adskillelserne til boksene med u-profiljern og reklar. Jeg vil tro at det lige nu har stået os i omkring 70000 - 80000 kr. den bliver 22 meter lang, med 5 meter overdækket udendørs hygge, og de 17 meter er så 5 bokse indenfor. Den er 8 meter bred. så vi får en dejlig bred staldgang. Jeg skal lige have fundet billederne, så skal jeg nok sætte dem ind.  Nina
Jeg har selv bygget bokse af meget kraftigt tømmer.  til at begynde med fik jeg kontakt til et lille savværk hvor jeg købte tømmer til to sider og tre fronte tømmerets tykkelse er to tommer. Da jeg så skulle udvide stalden med en boks mere kunne jeg så ikke få fat på mere af det tømmer der var magen til det første jeg havde brugt "så var gode dyr rådne". eg fandt så på at bruge spærtræ der ikke var godkendt det gjorde det noget billigere i indkøb. stolper er støbt ned i stolpesko hævet over gulvet for at de ikke rådner alle kanter er beklædt med aluminium så hestene ikke kan tygge i træet,½tomme vandrør er brugt til boks adskillese over sider træet der er fyrretræ er malet med træbeskyttelse farve pine halvdækkende for at giv træet et ædelt udseende. Det hele kostede omkring 7000.- plus en masse arbejdstid. Hilsen Frank ved ikke lige om billedet kom med på ind lægget ellers kan det ses på min præsetation
Hej Frank! ORV en hyggelig stald  Jeg tillader mig lige at sætte billederne ind i tråden, så andre interesserede kan se dem. Er der slet ikke problemer med at hestene spiser træet på indersiden i boksen? Det "eneste" vi skal lave om i stalden er det indvendige. Gulvet skal brækkes op og der skal støbes nyt. Vi skal have lavet ny kloakering og der skal så laves bokse (3-4 bokse).    
Vores stald er lavet af afbarkede granstammer, og ser sådan her ud:  
De er altså hyggelige de "træstalde" - men holder hestene bisserne fra træværket 
 
...er netop under opbygning, og ih hvor jeg glæder mig! Træls det fryser så vi ikke kan lave noget, øv! Nå, men min drøm er 4 rummelige bokse, muret op i lecablokke, pudsede og malede hvide. Min mand er jern og metalarbejder, så jeg håber han kan trylle med nogle fine skydelåger... Derudover bliver der en lækker bred staldgang, vaskeplads med varmt vand og et opvarmet sadelrum/foderrum. Af gode grunde, har jeg desværre ikke noget billede...  Winnie
Også i træ   
Vi har bygget ny stald på ca 3 mdr.   Lavet sokkel, guldv, skelet, vægge, tag o.s.v. Inventar er købt som bokse elementer ( skal bare samles og sættes op) Vi har ialt 8 bokse og prisen for materialerne blev ca 165.000,-    
Hvor ser din stald bare lækker ud. Mvh Camilla
Hej Vi er igang med at bygge stald, det vil sige rive en gammel kostald ned indvendigt og bygge nyt op fra bunden. Indtil nu har vi sat nye spær op, og gulvet er hakket op og der er langt nyt afløb, og der er isoleret. Så nu venter vi bare på at frosten forsvinder så vi kan få lagt gulv, pudset vægge op sat nye vinduer i, muret boksene op, hvilket vi gør i fundament blokke. Boksene bliver der 5 af i størrelsen 3,5 x3,5. og en stald gang på 2½ meter. der er lavet opvarmet sadelrum.
Tak for det  Jeg er også rigtig stolt for min kæreste og jeg har selv lavet den! ;vh. Mig og Elvis!
Vores stald:   Fordelen ved at have en stald opbygget i andre materialer end træ, er den står som ny efter en gang maling - år efter år. Se flere billeder på min hjemmeside, se link længere nede: God arbejdslyst Birthe
Vi har snakket om at mure væggene op og så købe færdige skillevægge, som er lige til at trække ud, så man fra én ende kan muge alle bokse med bobcat. Fronten kunne være en færdigkøbt med låge. Kan dog ikke helt finde ud af, om der skal være gitter eller ej... Jeg vil klart helst ikke have gitter, men ser jo ofte at der kan opstå ballade i stalden - specielt når der kommer en ny hest ind. Og hvis én hest skal stå selv, fordi de andre er ude (ridning) så kunne det blive farligt, hvis den forsøger at komme ud af boksen. Hvad er jeres erfaringer?
Vi har ingen problemer med at hestene spiser af boksene, men de kommer også ud hele dagen og får masser af grovfoder. Men jeg tror også det har noget med materialet at gøre, for vi har nogle der bider i lågerne, som er helt normale i brædder, men granstammerne dem rører de ikke. Jeg vil dog hvis jeg skulle lave sådan en stald igen vælge at lave fronten lidt højere, så man slipper for gitrene, for de er ikke særlig kønne.
Vi har været i gennem samme tur. Først sænket gulvet 60 cm, med hvad dertil hører af forstærkning af sokkel, kloak osv.. Vi er dog blevet tilfredse med resultatet og har allerede glemt hvor hårdt det var da det stod på.. Vi har med en vens hjælp selv svejst boksene. Billederne er ikke de bedste..  
Der hvor jeg har min hest, lagde de plast over lamellerne- beton og rivnet. Boksene blev vist lavet i lecablokke(?)med jernstænger mellem + beton i. Men det tog ingen tid, og det virker. Så vi har en luftig stald med gode solide bokse. Har desværre ingen bill.- kun ideen... Mvh. Anne
Hej. Da der jo er en ny lov om hestehold på vej, så det kan anbefales at du sørger for at boksstørrelsen er i orden (hestens stangmål *2 i anden) og loftshøjden skal være mindst 2,6 m over strøelse. /ROB
Vi har ombygget en gammel kostald. Dvs. huget gulv op og støbt nyt. Vi har fået 15 boxe i forskellig str. Fra stalden er der direkte adgang til en stor hal, hvori vi har en stor løsdrift med 2 udgange. Så vi kan blive inde, når hestene lukkes ud - de går direkta fra stalden ud i hallen og derfra ud i løsdriften. det er en perfekt løsning.   Billedet af stalden lige inden den blev taget i brug.   Vores løsdrift er nu vendt så den er på langs i hallen og med 2 udgange i samme side. Stadig lavet med samme system med stålwire betrukket med vandrør- De kan nemt tages ned ved udmugning.
min gamle grisestald som lige er blevet lavet om, er lavet af "genbrug" og har derfor kun kostet et par tusinde i beton, mørtel og skruer. Lucky me... Gulvet blev hugget op og ligeså den gamle grisekrybbe - derefter støbt på ny. De gamle afløb og riste har fået lov at blive, da de fungerer fint, og ikke er i vejen. Stolperne i stalden stod med blot to meters mellemrum, så det var helt håbløst - vi fik sat nye stolper og tværliggere af fuldtømret træ op( en rest fra andet byggeri på vores gård). Boxene er bygget op af betonblokke der er 25 cm brede - solidt. Dørene fik vi fra en stald der skulle rives ned, de blev vasket af og skinnerne rettet op så de hang lige igen...  Vi overvejer stadig at sætte tremmer op i mellem boxene, men har så overvejet dem der går i en bue fra væggen og ned til forkanten af boxen - hvis I forstår... jeg synes stalde bliver mere luftige uden tremmer - men det kan jo være nødvendigt mange steder. Jeg er tilfreds med resultatet, og når der kommer oplukkelige vinduer i til sommer, bliver det ren luksus...  
min hyggelige stald:   Pt har vi 3 heste stående, men i løbet af foråret bliver stalden udvidet med yderligere 4 bokse. Mange hilsner Pernille
Her er så et billede af min hyggelige stald. Jeg har 3 bokse som er lavet af gamle gulvbrædder. De er blevet piftet op med en gang træbeskyttelse.   Og Lige et af den sidste boks   Hilsen Annemette
En stald med bokse i træ giver et ret hyggeligt miljø syntes jeg. Vi har dog snakket om at mure boksene op i 140-150 cm., men jo flere bokse/stalde jeg ser lavet i træ, jo mere varm bliver jeg på ideen  Kom gerne med flere billeder 
er der vel en del der kommer i klemme med deres loft højder?? der er ikke alle kostalde der er bygget om der har de mål, og det er jo ikke nemt at flytte loftet... hvordan er det præsist med de love ?? er de vedtaget eller er det først ud i fremtiden?? må man heller ikke have spiltove mere? eller er det efter en vis dato de ikke må produceres mere? for vi har et par heste der bare ikke kan finde ud af at stå i boks (de smadrer både boksen og sig selv, og i spiltovet er problemet næsten løst) må disse heste ikke stå i spiltov i følge loven mere? (jeg vilmene at uanset lov skal hestens ve og vel komme i første række, og hvis den trives bedst med ikke stå i boks, så er det det. det skal lige siges at hestene står ude hele dagen, enten på løbe foldene eller i engen. lidt fra mig -chriz-
vi byggede ny stald i 2004 4 store og to små bokse  
Vil da og lige vise min stald frem.. Det er kun den ene side der er færdig, men som i kan se er vi begyndt at hugge gulvet ud i den anden side... med trillebør  Er forsten vildt med jeres træbokse isæt myladys og elvishest! Kan bedst lide de åbne bokse. Vores har ca kostet med matr. og abejdestimer 8000 pr boks.. her kommer et par billeder:    og så vores sadelrum og værksted   lysstofsrørrene skal skiftes ud og placeres et andet sted! Og ja så når vi får råd   så skal vi have lavet 1 stor vindue pr boks der selvfølgelig skal kunne åbnes..
Hvordan har i lavet boks dørene? er lige sådanne nogle jeg vil have i min stald
Dem er jeg også ret stolte af.. De er lavet af en tømre vi kender, Lågerne er af grantræ.. Men ved ikke som sån hvordan de er lavet, men du må gerne låne billederne, som du kan vise til en tømmer.. Mener de ca. koster 3.000 kr pr stk.. håber det var svar nok 
Her er vores stald.      
Kan du måske tage et billede, så man kan se, hvordan pælene står i forhold til boksene? Alle vores pæle i stalden står nemlig så dumt, så de skal flyttes. Vi kan bare ikke rigtig blive enige om, hvor de skal flyttes hen og om vi kan sløjfe nogen af dem. Vores stald er 20 meter lang og 13 meter bred. Der er 3 understøttende pæle i hvert fag (hvis i forstår hvad jeg mener), men de skal rykkes ind, da de for det første ikke står i samme linie, når man kigger ned gennem stalden. Og nogle af pælene er kun 2 meter ud fra væggen. Vi vil gerne have dem flyttet 3-4 meter ud fra væggen (så de evt. indgår i hjørnet på boksene) og så skippe den pæl i midten af stalden, men det kræver nok at vi spørger nogle fagfolk - om loftet kan holde til det.
Hvis I vil mure op mellem boksene, så kan det anbefales, at bruge funda blokke ( betonblokke) hvor der sættes jern i, og hældes cement i. De holder betydelig bedre end leca blokke, som smuldrer hvis der bliver sparket på dem, eller kørt i dem. Det er ikke meget dyrere, men holder meget bedre. De kan fåes i mange tykkelser. Spændende stalde I alle har...
Hej... Vi har selv lige været turen igennem - men helt færdig bliver man jo ikke sådan lige, men vi har da fået lavet de bokse færdige, så vi kunne få vores heste ind. Så har vi sørget for at lave dem så store, at man godt kunne have en hoppe og dens føl gående unden dårlig samvittighed. Vi har 5 bokse med målene 4*4,5m og 2 med 6*4m, og det er vi i dag super glade for at vi valgte. Vi har haft hele gulvet brækket og sat den første række funda blokke ned og derefter støbt. Det gjorde det ikke bare nemmere at støbe, men også mere solidt og enkelt at mure væggene op bagefter. Vi valgt at stoppe stålstykker ned i fundablokkerne for yderligere forstærkning. Herefter har lavet buer oven på og e enderne af væggene og vandskuret. Vi ville meget gerne have låger, som kørte på skinner, så vi slap for at skulle åbne dørerne ud i stalden. Så vi købte skinne og skinnesystem ved Sanistål, men det kan sikkert gøres billiger et andet sted. Detefter kørte vi ud til en lokal skrot-mand og købte alt det jern, som vi skulle bruge til lågerne. Så svejsede min kæreste og min far fine låger, som vi derefter har behandlet med noget special maling. Og så er det sat 22mm krydsfiner i den nederste del af lågen og det har så fået en tur træbeskyttelse. Den øverste del har vi lavet så den både kan være åben og lukket. Det synes vi var det rareste, når man står man en hest midt på sstaldgangen, så er det altså både irriterende og farligt, hvis en af de andre heste pludselig sætter hele gebisset i røven på en. Men vi er rigtig glade for resultatet og mangler bare at støbe det sidste i vandspiltovet og evt male vægene eller kalke dem. Håber du kan bruge det til noget... og held og lykke med projektet  Mvh Charlotte
Markerne skal ikke være brakmarker for at de kan udlejes til jagt. Min kæreste er jæger (og vi har selv 30 hektar) og de går på jagt på alle slags marker i jagtsæsonen.
Hej! Jeg ved ikke hvad prisen for udlejning er, da vi ikke lejer vores ud til jagt - min kæreste er jo selv jæger  Men det er rigtigt, at der skal være min. 5 sammenhængende hektar til rådighed, når man lejer ud til jagt.
Vi har udendørsstald bygget i træ, 4 meter til kip og udendørs paddock til to af boksene Resten af stalden er nu lavet om til løsdrift med foderautomater. Plads luft bevægelse. Vanding skal frostsikres. En stald i træ er lettere at lave om/reparere end en med murværk. Læs reglerene for byggeri i  I kan se billederne inde på min præsentation. Christina
Har du et billede af jeres stald? Specielt buerne og jeres låger, kunne jeg godt tænke mig at se. Hvor købte i 2. sorterings fundablokkene hende? Winnie
I min stald er skillevæggene støbt i beton,tror de er ca. 12 cm bredde og 130 cm. høje. De er armeret med rionet, og støbt i forskalling af træ, som gjorde at de havde en pæn nogenlunde jævn overflade med det samme. Væggene har snart stået i 10 år, og er ligeså pæne som nye, selvom vi har en hest der ikke altid er lige god ved væggene. Da han stod i en stald hvor der var letbeton i væggene lavede han en del mærker i disse vægge(ved ikke om det var fundablokke eller alm. lecablokke). Lågerne fik vi billigt fordi de var produceret i forkerte mål til en anden stald. Har desværre ikke nogle billeder lige nu. Mvh. MajkenM
vores hestestald er lige blevet færdig og har kostet arbejde, bøvl og en masse slid men forbrug af penge er under 25000 kr. du kan se den under min præsentation! mvh christel
Stalden inden i   Et billede taget ind i to af boksene   Og de elskede vinduer  
men hvad gør i med alt det træ, når der kommer skadedyr i det? Jeg tænker på borebiller osv?  Den slags findes jo og en stald i rent træ er jo i risikogruppen for angreb af den slags. Har i behandlet træet på forhånd? Eller er i bare "hellige" og får aldrig skadedyr? For så vil jeg gerne have opskriften på hvordan man bliver "hellig". Er selv lige flyttet på gård for en lille måned siden og nu i fuld sving med at gøre gammel hovedhus klar til stald. Vi svejer mellem at gøre den halvt løsdrift og halvt boks (2-3 stk bokse) eller kun med bokse... Synes "træ-boksene" er vildt flotte, men fordi vores bygninger har haft borebiller er jeg ret nervøs ved tanken...tør det nok ikke selv. Og skal vi op og regne med 8000,- pr boks ved at lave dem selv? Hmmm...så vil jeg foretrække at købe dem færdige og få dem monteret. Det kan jo gøres for godt samme pris...
Vi har selv en stald som din og vi lavede bokse for 3 år siden og vi har 7,9,13 endnu ikke haft borebiller i boksene, det kan jo være at jeg er så heldig at angrebet er dødt, men jeg ved det ikke. her et billede:   Tina
vise min løsdrift, den bliver dog lavet om til bokse til sommer.   Bimboe
Hvor bred er jers staldgang? Målt fra boks til boks..
Det er helt klart at du skal have fagfolk på banen de er uddannet til at beregne og udmåle tryk og træk i forhold til materiale Hvis du er heldig og ikke har borrebiller m.m. i stalden er gamle stelde lavet af meget stabilt tømmer i store dimentioner men hvis du sænker gulvet skal du jo skifte under alle omstændigheder så få fat i en rådgiver når du ved hvad du vil og få et tjek inden du går igang. Mette
    Fundeblokke 10 cm, armeret lodret med jern helt ned i gulvet for hver anden blok, og vandret i hvert anden række helt ud i muren. Murene er 6 blokke høje, med en afrundet top = 125 cm. Lågerne er lavet at en Jernramme, med planker, og et lille hjul til at aflste hængslerne. Lågerne er ret brede, for at kunne muge med en staldkat, men det bruger vi aldrig. Krybberne er andbragt i modsatte hjørner, så hestene har madro, uden at der er behov for gitre. Høhækkene er sat på samme måde, og vendkopperne i nærheden af høhækkene.
er et par billeder af vores stald    
De har været ude hos os, og give et tilbud. Man skal "godkendes" til det tilskud, og det afhænger af hvor du bor... Men det kan Hedeselskabet hjælpe dig med.
gælder det vist kun landbrugsejendomme så vidt jeg er orienteret, kan ikke huske hvad de hedder men ved der også er en hjemmeside.. mvh katja
Illum: Hvad mener du med 6 rækker..??
Hvor mange af jer lever   op til de nye krav om min. 260 cm. til loftet?
Jeg tror jeg mangler 10-15 cm. Ser det ikke som et problem med mine ikke så høje heste, men ved godt det bliver et problem i 2017?
vist tilslutte mig. Vi har 230... og det bliver der ikke lavet om på lige foreløbig... Hestene? de trives...  mvh. Maiken
Min stald lever ikke op til kravene i 2019. Stalden er 260 i dag - men eftersom det skal være over strøelse - tja så mangler jeg jo 5-10 centimeter. At vi har en ganske fornuftig luft, kan jo så være ligemeget... Jeg har foreslået en afstemning her på HN om hvorvidt vi hver især kan opfylde de forslåede regler. Den "glæder" jeg mig til at se - for jeg tror desværre ikke ret mange kan leve op til kravene (hvilket de der har lavet rapporten ikke mener er noget problem). Der er desværre heller ikke offentliggjort nogle høringssvar endnu på høringsportalen vedr. rapporten "hold af hest", men DRF har da reageret på netop det samme i deres svar. m.v.h Jette
Vi har 2.10 til bjælkerne og 2.30 til loftet og det kan ikke ændres. Jo hvis man graver en halv meter ned. Så skal der lige støbes fundament fordi stalden er så gammel at den står på kampsten. Og så skal der lige laves 'ramper' ved døren og ved porten. Hvordan skal vi og hestene ellers komme 'op og ned' når vi skal ind og ud  . Men hvis nogle har en acceptabel forklaring på, hvad fjordheste på 1.40 skal bruge 2.60 i højden til, vil jeg gerne hører den !! . Charlotte
Vi har 265 cm til loftet i siderne, hvilket jo ikke helt er nok, når der kommer strøelse i boksene. Til gengæld går loftet til kip, og i midten af stalden er der mindst fire meter, så der er masser af luft og desuden god ventilation, men hvad hjælper det, når kravet er 260 cm over strøelse - basta  Vi har dog ikke tænkt os at gøre noget ved stalden, da det vil være et alt for stort projekt, så indtil videre lever vi højt på overgangsreglen, og når de udløber, ja så må vi lukke, hvis kravene ikke er ændret. Vil også meget gerne se dokumentation på, at heste trives betydelig bedre med en loftshøjde på 260 fremfor feks. 250 cm.
Vi har 3 m til loft, så ingen problemer her! Winnie
2 af vores 3 stalde er ca. 240 til loftet, så vi kommer også til at havne i problemer om 13 år! Men heldigvis er den største stald med loft til kip, så der er temmelig højt til loftet. Måske kan halmloftet fjernes på den ene af de to for lave stalde, men den anden er med støbt loft, så der er der ikke meget at gøre. Kan ikke forstå at reglen ikke siger at loftshøjden skal følge hestens højde/størrelse, det ville give lidt mere mening! Eller hvis der var forskel på stalde med udluftningskanaler og stalde uden...
har 250 cm til loftet og er bygget i 1985... en lille stald på 123 kvm som kun bruges i vinterhalvåret og max. 12 timer dagligt.. hmmm så min stald bliver ulovlig i 2019... hvorfor ikke bare starte med at lave regler for nybyggeri og lade de eksisterende være!! et familiehus bliver jo heller ikke ulovligt fordi det er bygget i 1800 tallet og ikke er 230 cm til loftet som de nye regler er...
min nuværende stald 245 cm fra strøelsen til loft. Så det er jo også for lidt. De nye bokse vi skal bygge, i forbindelse med stalden, kommer til og ligge i en lade, hver der er 4-5 m til loftet, så her er ingen problemer. Ponyerne skal stå i den gamle stald, og tror faktisk min shetter er ligeglad om der er 245 eller 265 til loftet. Hesten og hendes kommende føl, får de to nye bokse i laden, så her bliver der fint loftshøjde. Dog er mine bokse i den gamle afdeling, altså til ponyerne, kun 285 cm brede, hvor de burde være 3 m, men de lider nok ingen nød pga 20 cm. Min stald er MEGET luftig, og har et super godt klima. Der er altid frisk luft, og altid koldt. Dog uden træk. Bimboe
Ja vi har 2m og 40 cm men da vores største "hest" ikke er mere end 85 i stang så bliver det vidst næppe et problem for os. Er der nogen der er klar over om det med foldende altså areal mæssigt om der bliver forskel på om man har en miniaturehest gående eller en shire gående?? Mvh Trine
238cm til loftet. Vi har nogle store heste på stg. 174 & 176 og mindre ponyer i stalden. Mener, det er en dejlig ny stald, med mange vinduer ( 2 pr boks) og ventilation i loftet. Så med dét i baghånden, mener jeg ikke, jeg kan få problemer med for "lidt frisk luft. I øvrigt er den ventilation "guld" hver... 
Vi har 260 fra gulv til loft - men hvis den nye lov vedtages hedder det jo fra strøelse til loft... Så vi kan ikke opfylde de krav...
Ind imellem laves der regler bare for at lave regler... Hvordan vil de sikre sig, at alle krav opfyldes i alle stalde? Vil de sende nogen ud, som skal kontrollere, at kravene opfyldes?
Vi skal jo først have lavet stalden om - og vil have en ekspert ud og fortælle, hvordan vi kan/må flytte de bærende pæle i stalden. Hvad er det for en person man der skal have fat i? En bygningskonstruktør eller???
Vi har 3,3 ha som skal hegnes om ca. 1 års tid og vil have 2-3 folde. Vi har snakket om træpæle, som er ca. 130 cm. over jorden, 2 lag hvidt rundt tråd og selvfølgelig rob o'cuts, så hegnet går i stykker HVIS hestene skulle rende i det. Har set mange steder, at de har brugt tæpperør som pæle, det ser egentligt okay ud - kan man få dem ved de lokale tæppeforretninger eller??? Hvordan ser din mark ud? Hvilke materialer har du brugt og hvad har det ca. kostet?
Jeg flyttede på gård for lidt et år siden, og har derfor kun oplevet en sommer med hestene hernede. Vi har to islandske heste, og en fold på 2½ tdr. land, hvilket var alt for meget græs til vores to heste i sommers. Vi har derfor planer om at få andres heste på sommergræs i år, men spørgsmålet er så, hvor mange flere heste kan græsset holde til?
kun men der er plads til højest en mere hvis de skal kunne leve af græsset, selvom islændere er nøjsomme. Det kommer også an på hvordan sommeren bliver, kommer der nedbør så græsset gror er det fint, men er det en tør sommer bliver en fold hurtigt nedbidt. Dit areal er lige lille nok til at jeg ville turde love sommergræs til flere end dine egne medmindre i aftaler fra start at der fodres hvis græsmængden ikke holder. Altid bedre med klare aftaler fremfor at stå og ikke kunne overholde hvad man har lovet og aftalt  Mvh Gunvor
... godt nok regnet med, at der ville være græs nok til 5-6 heste, men det kan godt være, at jeg kun skal starte op med 3-4 heste. Sidste sommer kom vores to islænder knap nok igennem halvdelen af vores fold, og de fik ikke andet at spise. Ang. høet så har vi også tænkt på det, men er igen gået væk fra det. Vi har nemlig ingen maskiner til det, og derfor skal have andre til at gøre det, hvilket jo sikkert også vil løbe op.
hvor næringsrig jorden er;=) vi har lerjord og jeg må indrømme at mine folde ikke bliver græsset ned selv om jeg vel har 1 1/2 tønder land og min tre ponyer der på...
Hvor mange heste folden kan fodre kommer an på rigtig meget! Min sommerfold er 1½ tdr, og sidste år gik der en DV hoppe med føl og en pony. De kunne slet ikke græsse den ned, så græsset gik i stængel, og det gad de ikke at æde! Men... det var så også en førsteårsmark, og den blev først taget i brug sidst i maj. Sådan her så den ud i starten af juli:   Sådan her så den ud i slutningen af juli:   Hvor den er ved at være trådt godt ned, og er begyndt at sætte frø. Jeg vil mene, at når det er en ny mark, som kun bruges om sommeren, så kan du sagtens have foder til en islænder pr. tdr. Mange hilsner Mette
Hvor har du haft dine heste i vinter? Hvis de har gået på folden hele vinteren, kan du ikke regne med at der kommer lige så meget græs, især ikke hvis den er bidt hårdt ned. Jeg kan ikke forstå at du ikke vil lave noget hø/wrap selv. Jeg ved godt at det koster noget med en maskinstation, men det koster da også at købe hø/wrap til vinteren. Mvh Rikke
så ville jeg få lavet noget wrap/hø vi fik selv lavet wrap fra vores sommerfold sidste år ..og det er noget vi helt klart vil igen iår... m.v.h Mitzi
Vores heste går på folden hele året rundt, da de går i løsdrift hele året. Folden er ikke ny, den har i mange år været brugt til heste og køer af de tidligere ejere. Mette, vores fold ligner meget godt dine billeder, vores 2 heste nåede heller ikke at spise alt græsset, der var simpelhen så meget græs til de to, og de blev alt for fede   Billedet er taget i slutningen af august 2005.   Hvor meget giver I maskinestationer for at lave hø hos Jer? Sidste år ringede vi til dem, men de havde så tralvt, at vi opgav. Men for 2½ tdr. land, kan det vil næppe betale sig at få lavet hø, nå nu også hestene skal have lidt at gå på(løsdrift), imens det øvrige græs skal vokse og slås.
Hold da op! Den islænder ligner bestemt en der kunne have godt af at dele sit græs med nogle flere kammerater   . Mange hilsner Mette
vi skal til at bygge udebokse. hvad skal målene være for heste? og nogle gode råd til hvad der er bedst at bruge?
som overskriften siger VED jeg det ik med sikkerhed, men TROR det er noget med 3x3 meter pr. box...
..hestens stangmål i cm.? Og det man så kommer frem til, er det det siderne skal være, eller? Louisa
Iflg lovforslaget - så skal boksens størrelse ved nybyggeri og væsentlig ombygning være (2,0 x hestens stangmål) i anden, samt at boksens korteste side som minimum skal være (1,7 x hestens stangmål). Læs evt. mere i selve lovforslaget: Der er "kun" ca 137 siders læsestof - men omkring side 48 / 49 /50 (eller deromkring) står der noget om de nye boxmål.
Vores marker er lavet til i alt 5 forskellige folde. Shetlændernes vinterfold ligger på den anden side af huset end resten og der står et løsdrifthus hvor de kan gå ind. Hegnspælene er gamle telefonpæle som forrige ejer har sat i og hvor der da vi flyttede ind var hegnet ind med gammelt fårehegn. Det er nu pillet ned og der er sat 3 tråde på i stedet. Runde hvide tråde. Der er 2 åbninger i hegnet. En lille vi bruger til hestene og en stor hvor vi kan få traktoren ind. Overfor ligger gedernes fold. De er svære at hegne ind da de er nogen værre udbryderkonger. Der er delvist telefonpæle (i hjørnerne især) og store firkantede bjælker. Der er hegnet ind med noget forholdsvis tæt fårehegn. Nederst, ca 20 cm over jorden. er der en eltråd så de ikke kan grave under hegnet. Lågen er en solid smedejernslåge og den fører ind på de store hestes vinterfold. Også den er bred nok til at man kan få en traktor ind. De stores vinterfold er ligesom de smås vinterfold hegnet ind med telefonpæle, bjælker og enkelte mindre pæle. der er 3 hvide tråde. Lige overfor stalddøren er en jernlåge og der kan sættes snore over til stalddøren så det er nemt at lukke ind. Folden kan ellers åbnes 2 steder hvor traktoren kan komme ind. Vinterfolden støder op til en fold vi kalder fordelingsfolden fordi den har forbindelse til alle andre folde (pånær shetternes vinterfold.) De store her både den og vinterfolden i øjeblikket fordi det er på denne fold læskuret står. Den er åben uanset hvilken fold der er i brug og der er også automatisk vandingsanlæg på denne fold. Hegnet er magen til de andre. Bagerst ligger den store sommerfold. Den har intet hegn i øjeblikket da det er under renovering. Det gamle dumme fårehegn som forrige ejer havde oppe overalt er fjernet. Den fold var delt i 3 mindre, men vi har fjernet alle pælene i midten og har sat nye pæle op hvor det var nødvendigt i yderste omkreds. Det var ikke så mange da det meste var telefonpæle og de er dælme sat solidt fast. Til foråret kommer der 3 rækker hvis tråd rundt overalt dernede også. Der er så indkøbt nogen flytbare hegn så vi har mulighed for at dele den store fold op hvis vi vil. Det er meget praktisk når man har en hest med tendens til forfangenhed. Det gør det nemmere at begrænse hans græsindtag. Der er mulighed for at bruge alle folde hver for sig eller som en stor fold hvis man har lyst til det. Og det er muligt at komme ind med traktor overalt.
Vi vil selvfølgelig også have telefonpæle i alle hjørnerne. Har i ikke billeder i kan sætte ind, så man kan se jeres hegn? Dem jeg har set/kender som har hegnet med tæpperør har ikke problemer med at det ikke holder.
for nogle? Jeg har poda på mine 4tdl. to tråde og en snor øverst.
Tæpperør er sorte plasticrør, vil skyde på de er 10 cm. i diameter (har ikke set dem tæt på). De marker jeg har set dem med, har så trukket tråden igennem rørene.   OBS! Hvor mange meter har i mellem hver pæl?
Jeg vil da godt vise lidt. Det her er taget sidste vinter. Det er Jensen på den fold der i år er shetternes vinterfold. Man kan lige se lidt af løsdrifthuset bagerst.   Det næste er taget i sidste uge og det er også shetternes vinterfold. Her kan man lidt bedre se hegnet.   Det sidste er de stores vinterfold. Man kan se lågen overfor stalddøren. Folden går i en vinkel og man kan se fordelingsfolden bagerst på billedet. Bag ved den ligger den store sommerfold. Man kan ikke se tråden så godt på de her vinterbilleder, men man kan da se stolperne.  
Hegnet vores folde ind med Poda-hegn. De alm stolper er 7 cm i diameter, 2½ meter lange med 120 cm i jorden (!!! ja, men min kæreste insisterede på, at det skulle stå fast, og det gør det!!!) og 130 cm over jorden. Hjørnestolperne har samme længde, men er 10 cm i diameter. De blev behandlet med ... et eller andet på den del, der står i jorden, så de ikke tager fugt ind. Vi har ca 4 meter mellem stolperne. Alle foldene er sammenhængende; dvs man kan åbne de fjederled, der er mellem de enkelte folde, så hestene i princippet kan gå fra den ene fold til den anden, når de vil. Her til vinter går de imidlertid kun i den fold, der ligger tættest på vejen. Der har de så mulighed for at gå ind i en muret løsdriftsstald med støbt gulv på ca 130 kvadratmeter, hvor de kan stå, hvis de ikke gider være udenfor. Den bruger de dog ikke ret meget. De kommer så på stald om natten. Vh Diva
Hej Jannie Vi har ca.4 tdl. det fik vi hegnet ind her i foråret, vi fik en prof. til at gøre det da min kæreste har dårlig ryg. Der er 14 Cm tykke stolper i alle hjørne (også på inddelinger) og 3 tråde på,trådstrammer og led på 3 steder(det er inddelt i 3 folde), som mellempæle er der brugt 8 cm tykke pæle. Vi er superglade for det,jeg mener at det har kostet ca.10.000-12.000 kr. (kan ikke helt huske det), men så har vi heller ikke rørt en finger... Hegnsbutikken sælger også bare matrialerne så man kan gøre det selv og de er altid behjælpelige med råd og vejledning omkring hvordan man skal gøre det. Her er adressen  du kan også ringe og få tilsendt et katalog tlf. 59 18 00 13 Med venlig hilsen Charlotte
Hej Jannie Vi har ca.4 tdl. det fik vi hegnet ind her i foråret, vi fik en prof. til at gøre det da min kæreste har dårlig ryg. Der er 14 Cm tykke stolper i alle hjørne (også på inddelinger) og 3 tråde på,trådstrammer og led på 3 steder(det er inddelt i 3 folde), som mellempæle er der brugt 8 cm tykke pæle. Vi er superglade for det,jeg mener at det har kostet ca.10.000-12.000 kr. (kan ikke helt huske det), men så har vi heller ikke rørt en finger... Hegnsbutikken sælger også bare matrialerne så man kan gøre det selv og de er altid behjælpelige med råd og vejledning omkring hvordan man skal gøre det. Her er adressen  du kan også ringe og få tilsendt et katalog tlf. 59 18 00 13 Med venlig hilsen Charlotte
Vi har to folde helt af telefonpæle, samt en vi har lavet selv med 7 cm trykimprægnerede stolper fra Bilka og telefonpæle i hjørnerne. 2 reb i 60 og 120 cm højde. I hjørnerne laver vi en løkke rundt om ydersiden af stolpen og sætter en stump haveslange over rebet hvor det rører træet og krydser hinanden. Løkken hjælper med at stramme i sidste ende. Jeg har et led mellem de to store folde samt indgang til den ene, hvor der er dobbelt afstand, og tråden holder jeg så oppe med et par plastspyd der lige er til at hive op og sætte i. På den måde er der plads til maskiner, hvis jeg skulle finde på at få lavet hø derinde. Hjørnerne er iøvrigt gravet ned og støbt, da de godt kan begynde at læne sig indad med årene, når man strammer tråden. :Pia
Så vidt jeg ved bruger man ikke trådstrammer til reb, kun til bånd eller ståltråd. Men den virker ved en snurrebasse som man kan trække tråden op på som en trisse, hvis den bliver slap. :Pia
af hegnet - se bag Jack. Det er "midten" af foldene. For at undgå løbegange og for at få flest mulige folde (4) har vi lavet et midter kryds på 2 af siderne 6 meter og 2 af siderne 8 meter. Det er en ruder form, der giver mulighed for at åbne/lukke alle folde. (svært at forklare - kan tage et billede i morgen)
Jammen altså!!  
er lavet af tæpperør og tov der bliver trukket gennem huller i rørene.Der er kraftige pæle af lærketræ i hjørnerne og på hver side af leddet.Det fungerer godt og jeg har ikke haft problemer med at det holder og syntes da ikke selv det ser ynkeligt og vakkelvornt ud.men bedøm selv ud fra billederne.   Her kan i se det ikke er hegnet der er vakkelvornt men derimod hesten   
Hej Jannie På min rideskole har de brugt afkortninger fra glasfiber flagstænger (er ca 2m lange) som pæle. de varierer lidt i størrelsen, men det kan man jo selv sortere når man sætter hegnet op. Det fungere på samme måde som med tæpperør, ved at man sætter tråden/rebet i gennem pælen. Men i forhold til tæpperør, ser det måske mere "Profi" ud, da pælene er hvide! når vi engang selv skal i gang med at hegne vores mark rigtig ind, er pt kun lavet midlertidigt med "ko-hegn", bliver det også med glasfiberpæle. Hilsen annemette
på den ene mark kom der nye pæle hele vejen rundt.. disse i træ... jeg har så sat en tråd (ligner tyndt garn) øverst og alm tråd nederst.. jeg har nemlig hørt at det hvide tråd ikke altid er lige god til at lede.. derfor er tråden under til at beholde stød i hegnet... hestene kan se hegnet og føllet var ikke en eneste gang i hegnet sidste år...   hegnet kan ses i baggrunden... på en anden mark er der kommet tæpperør op... dog er der træpæle som hjørnepæle... tråden er på samme måde... jeg er ganske tilfreds med løsningen... jeg borede huller i tæpperører.. og hver anden rør har jeg sat hegnstråd om rebet og til pælen.. og derfor er der ikke noget hegn der hænger og der er ikke kæmpetryk på hjørnepælene..
Jeg har et dejligt solidt og sikkert bræddehegn. Det koster 80 kr excl moms pr løbende meter hos Karlebo hegn, det er incl etablering. Vi fik dem dog til kun at banke stolperne ned og så monterede vi selv brædderne og tråden. Desuden købte vi også selv materialerne, så der var faktisk meget at spare. Det er selvfølgelig stadig dyrere end en tråd-indhegning, men for mig absolut alle pengene værd.
Jeg kender nogen der sælger hegnspæle og tråd og det hele. Pælene er lavet af massivt kunststof, hvilket vil sige at hestene ikke kan bide i dem og de vil heller ikke danne sig alger på og sådan, alt i alt en pæl med en meget lang levetid. Kender desværre ikke priserne men hvis det lyder som noget interessant kan jeg give et nummer som du kan ringe til. Vh Stine
Det må vel være elbånd der er tale om. Flade bånd vævet af nylon ca. 5 cm brede med strømførende tråde vævet ind i. Knækker nemt i blæst eller tung sne, bliver hurtigt mørt, strækker sig og hænger i buer, flafrer vildt når det blæser. Bras. :Pia
PODA hegn er det bedste, og man kan tit få et godt tilbud. Jeg fik 180 meter hegn (ca. 30 pæle) med 3 ruller 4cm bredt "tape". Jeg fik det til ca. 2500 kr. mener jeg.. Og så er der 20 års garanti!
Hej Daniela Har du malet hegnet? Mine er stadig den kedelige farve, har overvejet at male mine pæle hvide også, men synes det er en skrue uden ende, da der er så mange..  Hilsen Mette
FLOT hegn! Jeg vil også have det runde hegn (ikke tape) - er dine pæle i plastic og er de også fra Poda? Hvad har det ca. kostet? Jeg har 3,3 ha der skal hegnes ind til 3 folde.
Pælene er fra Poda - malingen er fra Harald Nyborg  Det bliver malet hvert andet år. De pæle som stå tættest på er på tidspunktet hvor billedet er taget malet et år forinden - dem der er på den anden side af løbgangen er nymalet, så det er ikke det store man behøver at gøre. Når vi skal male går vi to mand med hver vores spand og pensel og tager hver anden pæl. Det tager ikke ret lang tid (og vi har ca 5 Ha som er hegnet på denne måde) og det er meget hyggeligt når man er to. Det er træpæle ø8 x 175 cm fra Poda som mellempæle - hjørnepælenen er ø10 x 250 m også fra Poda. Hvis I skal lave nye folde og vil male pælenen skal man sørge for at få pælenen hjem i god til, da de som regel bliver opbevare udendørs. Det er ret dyrt at sætte sådan et hegn. Pælene koster 1700 kr incl moms for 50 stk, hjørnepælene mener jeg koster omkring 100 kr pr stk. Rebet er Podas discount reb til omkring 1 kr pr meter. Isolatorerne koster 2,50 kr stykket og så skal der sættes rebskærer på - de koster omkring 200 kr for 6 og skal sættes pr 25-50 meter. Mine pæle står med 4-5 meter imellem så omregnet koster pr løbende meter ca 10 kr: 6,8 kr for ø8 pæl 1 kr for reb 1 kr for rebskærer 1 kr for isolatorer Så skal der lægges 100 kr til pr hjørnepæl, og et led koster (2 pæle 2x100kr, elreb 100kr og ledhåndtag 34kr) ca 340 kr. I mine regnestykker har jeg ikke taget priserne på rebsamlere med - her kan det altså godt betale sig at bruge de dyre som kan genbruges.
Der skulle vel ikke være én, der kan oplyse en pris på tæpperørerne? Samt hvor man kan få fat i dem? Mvh Heidi
Hej Heidi... Jeg fik fat i nogle tæpperør da jeg skulle lave en roundpen. Jeg greb telefonen og ringede rundt til de tæppe og gulv firmaer der lå i nærheden... Nolge steder ville de have penge for dem, andre steder ikke noget... (de fik så lidt blandet sodavand og øl til kassen). Jeg hentede ca 3 forskellige steder og fik fat i alt det hegn jeg skulle bruge.. det vejer ingenting og nolge af dem er ca 4 meter lange.. så med en sav har du hurtigt mange pæle   Er glad for dem.. det funger.. Hygge Gitte
Det lyder da overkommeligt..   Lige et tillægsspørgsmål - hvordan så med at få disse tæpperørspæle i jorden? Jeg tænker, at de vel ikke kan holde til at blive banket på som træpæle? Havde I et pælebor på banen, eller hvordan fik I dem til at stå dybt nok og stabilt nok?? Mvh Heidi
Vi har Pode hegn, bånd, Ø8 pæle 3 meter imellem og Ø12 ved led og Hjørner. Ledene er fjederled. Jeg har 2 bånd på i 110 cm og ca 60. Billede snyder, det er det eneste sted vi ikke har fået flytte det nederste bånd ned på de 60cm. Fordele: Et smukt hegn (synes jeg) Tydeligt at se for hestene. Ledene er lette at betjæne og ligger aldrig og flyder på jorden. Ulemper: Båndende er slidt op efter 7 år. Sneen ødelægger hegenet der skal strammes op hver forår fordi båndende er trukket lange. Ledene går til i fjedervirkningen hvis noget hænger fast og de bliver trukket for lange (hestehaler, traktorredskaber, kohorn) Et dårligt billede:   Det der er foran hestene på billedet er en enkel tråd på tænderpæle til at skille marken op når der er behov for det.
en hingst og en hoppe går bag et hegn på ca. 120. Der er ikke stød i, efter at hingsten af forskrækkelse på folden gik igennem hegnet og stak af (og kom retur nogen tid efter  )Her var jeg glad for, at hegnet ikke var så stabilt, som mange ønsker, for så var han nok kommet til skade. Den tidligere beboers heste gik udenfor folden flere gange, da strømmen ikke fordeler sig ordentligt. I går udvidede jeg folden med ca. to tdl. og her er der heller ikke strøm i. Da begge mine heste respekterer hegnet uden strøm i, synes jeg, det fungerer fint. Jeg vil lige sige, at jeg bor temmeligt langt ude på landet med 300 m til "offentlig" vej  Tinamaria
os er foldene hegnet ind med træhegn, som er en tråd hængende over hvert bræt. Jeg er ikke meget til trådhegnsfolde, der skal være træhegn, hvis du spørg mig  her er der et lille glimt af hegnet  
Jeg er ved at lave et byggeprojekt i forbindelse med min uddannelse, og der har jeg så valgt at "bygge" en stald, Så er mit spørgsmål ? er der en nuværende min. lofthøjde på en staldbygning ? Jannie
nye regler dem er jeg helt med i, men mente om der var en lovgivning på nuværeden tidspunkt der siger at der   være så og så meget til loft, det eneste jeg kan finde er retningslinier og anvisninger for at få et godt staldklima. Det er fordi jeg skal have det med i mine tegninger og rapport og gerne hvor jeg henviser til hvor jeg har min viden fra Jannie
Hejsa .. efter de nye regler bliver det sådan at der skal være mindst 2.60 m fra gulv til loft i nye bokse, men der dispenseres fra reglerne således at man kan bibeholde sin gamle stald hvis lofthøjden er minimum 2.40 m.. Om der er en eksisterende lov på det område tror jeg næppe, men du vil vel heller ikke bygge noget lavere end 2.60, med risiko for at skulle lave det om igen? Hilsen Anni
men jeg skal ikke bygge efter de nye regler da de ikke er vedtaget endnu, der for skal jeg bygge efter de nuværende regler, eller bygge og bygge jeg skal lave tegninger og en rapport over den. Med de nye regler skal der være 240   strøelsen, og fra 2019 skal der være 260   strøelsen, så hvis man har en god madras så skal man have et godt stykke til loftet. HVIS de bliver vedtaget. Har læst den lange lange rapport om de nye regler ... puhaa Jannie
Vi havde endelig funden penge til at købe en brugt lille ridehal, vores nabo havde en stående, men så hørte vi lige igår, at det er ikke nok at få bygge tilladelsen, men man skal have en ingienør ud for at godkende byggeriet, som koster 20,000 kr, og så kan det jo ikke betale sig mere, der er nåede med det er kommet den ekstra regl siden stormen i 99. er der nogen der har hørt om det eller selv har prøvet at undersøge det nærmere. nu havde vi lige glædet os så det er lidt øv. mvh Rebecca
jeg har lige ringet til kommunen i dag, og det hænger såen sammen, at hvis man køber en brugt hal, skal man være sikker på at den man køber den af har ingienør papierne, og så skal man stille den op på samme måde igen, for hvis man ikke for de papier med, skal man selv betale de papier og det koster 20,000 kr, så vær opmærksom på det hvis i skal ud at købe brugt hal. mvh Rebecca
Hej alle Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan I passer og veligeholder jeres ridehusbund og undendørs ridebane. Hvor tit vander i? harver m.v. Hvad bruger I og hvad er bunden Jeres bund lavet af? På forhånd tak. M.v.h. Tanten
udedørs bane, som bliver harvet med en kombiharve monteret med slæbeplanke og pakkevalse, ca en gang hver 14. dag om sommeren og 1 gang pr måned om vinteren, i foråret får den en tur med en traktormonteret fræser og midt sommer en tur med en tung tallerkenharve
hej jeg skal til at anlægge en ridebane 20x40 og ville hører om der var nogle der kunne henvise til forhandler af stenmel og ridebanegrus i vestjylland (7760 hurup). nogle der kender ca pris på et læs stenmel og et læs grus? på forhånd tak pia a
at ringe rundt til de vognmænd, der står opført i telefonbogen i dit lokal område. de har bedre kendskab til priserne og du kan ofte få en aftale om levering til " speciel" pris. 
Hej. Hvor køber i gødning til jeres fold, og hvad giver i for det? Vi har ikke gødningsregnskab på vores jord, så det skal beregnes som privatbrug. Hvilket er DYRT.
NPK på Nordjysk Andel, vi har gødningsregnskab, så jeg kender faktisk ikke den konkrete pris
ved DLG.. Pris ved jeg ikke lige..
Jeg læste i et tidligere indlæg at det ikke er lige meget om det er en ridehal eller en landbrugshal man rider i mht. forsikring m.m. Er der nogen der ved hvori forskellen ligger? Hvad skal der til for at hallen kan godkendes som ridehal som udefra kommende må bruge? Og hvad sker der hvis den ikke er? Hilsen Helle
Endelig en der ved noget, dejligt. Hvem kan man snakke med om dette? Vi har snakket med kommunen, som synes at det er en vældig god ide at bruge maskinhuset til ridehus! Men de har selvfølgelig heller ikke noget med forsikring at gøre.Er de der værdier for vindtryk mon offentlig tilgængelige ? Vi regner med at snakke med Jannik fra Østlige Øers byggerrådgivning, som flere i dette forum har rost, men lige nu er han selvfølgelig på påskeferie. Tak for svaret, ved du mere, lytter jeg gerne! Hilsen Helle
Du skal da have fat i teknisk forvaltning i din kommune, de bør bestemt være de nærmeste. Ellers ville jeg da tale med en bygningsingeniør, eller en af dem der bygger ridehaller, så du er sikker på at få den helt korekte besked, for det er jo noget rigtigt rod hvis først hallen står der, og der så kommer en og siger at det ikke kan godkendes fordi et eller andet ikke er i orden, og kræver flere spær eller anden tagkonstruktion, eller endnu værre anden sokkel, Det er jo virkelig nødvendigt at vide alt fra start så man ikke kommer ud i økonomisk modvind med så stort et projekt. God fornøjelse, bare det var mig der skulle ha' ridehus.
Endelig er hesteejendommen fundet !! Beliggende naturskønt, ved skov, tæt ved Sørup Herregård, ca. 7 km. fra Ringsted. Jeg har aldrig boet på midtsjælland, ej heller er jeg kendt i området, så jeg vil gerne høre jer, der bor eller er kendt heromkring, om området kunne være et attraktivt sted som opstalder? Vi har 6 ha jord til ejendommen som vil blive til folde, jeg vil kunne tilbyde løsdrift med det samme, inde -og udebokse med tiden (hurtigst mulig). Ridebane med det samme og muligvis ridehus med tiden, alt efter interesse og dermed økonomi. Der går ingen busser forbi, så vidt jeg ved. Jeg er også i tvivl om, om jeg vil tilbyde fuldpasning, eller blot udlukning (af bokshestene) og morgen og aftenfodring naturligvis. I sommerhalvåret forestiller jeg mig alle heste er på døgnfold.  Jeg har en ide om at de fleste gerne selv vil bestemme, blande og indkøbe det deres heste skal fodres med, men er det rigtigt? Eller foretrækker folk fuldpasning med foder, hø/wrap ind og udlukning, så man i princippet kan blive væk? Det er selvfølgelig forskelligt, men jeg har min pt. på et 100%selvpasser sted, hvilket er skønt, men også forpligtende. Kan det være en fornuftig mulighed at foreslå at alle opstaldere hjælper til, som i et "vagtplan" system, nogen med erfaring med det? Jeg synes der er utrolig mange overvejelser omkring dette, men måske skal man bare springe ud i det og finde ud af rutinerne med tiden, alt efter opstaldernes ønsker?? Har så mange spørgsmål, så det er nok blevet lidt rodet, men håber på nogle venlige tilbagemeldinger, der kan give lidt inspiration  På forhånd 1000 tak.
som tilbyder opstaldning, der ligger også flere steder med ridehus. de fleste vil jo nu om stunder, foretrække stedre med ridehus, for prisen er som regel ikke med så stor forskel. Hvis man kan spare lidt i sommerhalvåret og så nøjes med at køre til ridehus i vinterhalvåret, ja så er det jo en fin løsning, men jeg tror at du skal regne med at folk forventer en meget billig opstaldning, når der endnu ikke er ridehus, da der jo er en del steder i området der tilbyder ridehus.
Hej, Vi skal til at indhegne en ny stor fold. Det bliver lavet med pæle der er 20 cm. i diameter og 2 meter lange. Spørgsmålet er om det er dumt at banke pælene ned, når det har regnet en del. Det gør det jo for tiden. Vi banker pælene 50 cm. ned i jorden. Og hegene (3 lag hegn) er rebhegn, som skal strammes op tilsidst. Gør det noget at få det lavet nu eller jorden for blød? Mvh. Laila
at banke så tykke pæle ned, selv med de store bankemaskiner - men det kommer jo an på jorden. Vi har ret stenet jord og der kan vi få 14-16 cm pæle ned, men det sker at de flækker... og 20 cm er ganske udelukket. Men har du blød jord kan det godt lade sig gøre at banke det ned- så jeg ville da gøre det nu, selvom du får lidt kørespor på græsset. Eva
Hejsa  Vi bruger sådan en der er lavet af tungt jern, som løftes op over pælen også banker den dem ned i jorden, uden de flækker af det. Sidste år gjorde vi det da jorden var hård og der var nogle syen i jorden nogle gange. Så dem fjernede vi, når det var. Det er ren mandemuller det bliver gjort med  Men min kæreste mener jorden er for blød, hvis det regner. Jorden er vel ikke meget blød under jordoverfladen pt.? Det er alm. god jorde vi har, og der er mange muldvappeskud desværre. Men det tyder på blød og godt jord  Henry mener vidst, at pælene kan rykke sig i jorden, hvis de kommer i nu her også når hegnene skal strammes op tilsidst. Jeg har ikke erfaring med det, men mener ikke jorden er overblød pt. Det har jo ikke regnet sindsygt meget med antal ml. pr. døgn. Kan være han bare ikke gider stå i regnvejr og knokle med det hihi. Men det skal helst laves her i påsken. Også skal folden gødes bagefter. Fandt noget om at NKP 21 - 3- 10 er godt at gøde græsningsmarker med?? Hvor meget koster det ca.til 1 hektar? Mvh. Laila
Hej Laila Vi har selv lige sat pæle i til fold denne weekend. Vi borede 80-100 cm ned med pæleboret og der stod alså vand i hullerne. Vi har også en træls og smattet lerjord. Men I kan vel kun finde ud af om det holder ved at prøve jer frem. Sæt en pæl i jorden, virker den stabil, så kan I jo fortsætte. I kan jo evt. banke dem lidt længere i jorden. God arbejdslyst! Winnie
går også igang her på torsdag   Bliver nu dejligt, når hestene har en ny stor græsfold med godt hegn osv.  Mvh. Laila
20 cm pæle ned med mandemuskler og en alm "håndrevet" pælehammer, SÅ må jorden være ret blød. Jeg snakker om at vi IKKE kan sætte 20 cm pæle med PODAs store motordrevne maskine der banker med en kraft på flere ton...så hård og stenet er jorden her. Eva
Jeg tog grueligt fejl. De er Ø 7 *GGG* Synes bare du ser ok brede ud. Men de er 2 meter lange 110%. Vi fik sat alle pælene op idag. Jorden var værken for blød eller for hård. Lækkert med nye folde  Mvh. Laila
Jeg leder efter en overdækket foderplads, hvor der skal være plads til at fodre 3-4 heste med stråfoder. Dem jeg kan finde er kæmpestore med plads til 12-14 heste, og det er da lige overdrevet nok. Findes de i mindre målestok? Anne
Jeg tror ikke de findes meget mindre, men er ikke sikker. En ide kunne være at selv bygge en. Det regner jeg med at jeg skal, men det er mest fordi, dem man kan købe er så dyre... AnneMette
Hvilken bund er bedst at bruge til ridebanen?? lige nu har jeg muslinger men banen er meget hård stadigvæk og den trænger til nye muslinger.. Tænkte på om der ikke var noget bedre, og evt billiger løsning..
Du spørger hyvad der er bedst at bruge til bund til ridebanen og mit svar er : " Knuste muslinger". Hvis du har lavet din bane ordentligt fra starten af så er det kun nødvendigt at tilføre et enkelt læs hvert år for at opretholde den gode standard. Når jeg siger ordentligt så mener jeg : Et lag på 15 cm knuste skaller og 3-5 cm fin grus. Så kan den umuligt blive hård,våd eller andet.Især ikke hvis banen bliver harvet ca hver 14 dag. Jeg VED godt at det IKKE er den billigste løsning, MEN det er den bedste. Og jeg ville IKKE bytte med nogen. Du er velkommen her på "Gravens Gård",hvis du ønsker at se og prøve vores muslingebane.
... ser en ridebanen ud der er lavet af muslinger?? Nogen der ligger inde med billeder?
Jeg er også ved at beslutte hvad min bane skal laves af.. Den SKAL virke, både sommer og vinter, der skal være minimum arbejde ved den.. At harve hvad 14 dag er til at komme over.. Men men men... lugter muslinger meget?? Ved godt de lugter til at starte med, men blive de ved?? Vi har en campinplads og kan derfor ikke stinke af rådden fisk og tang om sommeren.. Venlig hilsen Marie...
Muslinge skallerne stinker ad h*lvede til i starten. Det er virkeligt grumt, men lugten forsvinder efterhånden som de rådne muslinger går til. Jeg syntes det er en super måde at have en nem bane på. Der kan komme utroligt meget vand uden der blir pytter på banen. Lidt måske, men ikke en dagsrejse i slaske vask. Om sommeren holder det godt på støvet. bane med skaller.  
Tjoe det knaser da lidt... men jo mere knust de blir jo mindre blir det. De er herlige at ride på, især fordi banen ikke er glat når den er våd. Og man kan ride normalt på den i bidende frost.
Hvis man gør som vi har gjort med et lag på 15 cm skaller og 3-5 cm fin grus og så harver indimellem,så knaser det næsten ikke.Så er den løs og fin .Og den er IKKE glat.Vi kan sagtens springe på vores . Og det er kun de første 14 dage ca at den lugter. Den er desuden meget elastisk at ride på og kan rides på de fleste af årets dage. Selvfølgelig skal man IKKE lægge banen nede i en dal,ellers med volde omkring.Og man skal tage alt muldjord af først og planere ud. Og som jeg siger så er det IKKE en billig løsning,MEN en super investering og en løsning der bare fungerer,hvis man gør det ordentligt fra starten af.
Lyder som en drømmen, den vil jeg også have del i...smiler Er du sød at skrive præcis hvordan i lavede den og hvor i fik skallerne fra??? Også gerne prisen Håber på svar Hilsen Michelle
Jeg ønsker mig også en god ridebane. Vi har i forvejen et indhegnet, planeret stk mark. P.t. med græs, hvor det meste muld er fjernet i forbindelse med vi anlagde en minkfarm. Græsbanen bliver ujævn og glat ret hurtigt, det bliver slået som en græsplæne. Jeg kunne godt tænke mig at få lagt muslingeskaller ud, som I fortæller + et lag sand ovenpå. Hvad skal det være for nogen muslingeskaller? Er der kun èn slags? Hvad koster de, sådan cirka til en bane 20 gange 60? Vil der komme ukrudt op igennem skallerne? Jeg håber nogen kender svarene, på forhånd tak! Nethe
Er der nogen der ved, hvor man på sjælland, gerne nær Rønnede, kan leje en pælehammer(rørhammer), som er større end ø10 cm?? Har fået fat i nogle stolper, som skulle passe til en på ø10cm, men de er desværre lidt skæve og det er kun hver 10. som passer i!! Meget gerne hurtigt svar... Mvh Heidi
lavet min egen til ø 7 - 10 og 14, men kontakt poda hegn   og forhør dig
Jeg har snakket med en poda butik og de ku desværre ikke hjælpe mig, men jeg prøver en der er lidt større. Har også overvejet at få min bror, som er værktøjsmager, til at lave en, men det er jo nu jeg skal bruge den. Men tak for svar. MVH Heidi
i mertz i Fakse. 150kr for leje indtil på tirsdag. Mvh Heidi
til at lave sådan en pælerørhammer. Den vejer vel 25 - 30 kg...meget tung ihvertfald. Kostede 700 kr. inkl. alt. Mvh. Laila
Vi tilsåede en helt ny mark med nyt græs i sept/okt, det nåede at komme en lille smule op af jorden.. Er nu nok ca 2 cm langt.. Ville jo gerne at det kunne bruges til sommergræsning.. Så hvornår tror I at det kommer op således de kan "leve af det"? Er 1. juli urealistisk??
På varmen . Og om det får det vand og gødning det har brug for. Og så går det hurtigt. Jeg er bare vild øm over for ny afgrøde og vil helst lade marken ligge og tage 1 slet eller 2 (til wrap) på den inden den blev fold . Der er jo 3 mdr. til men intet er sikkert , og det spiller også ind hvor tæt i planterne står.For om den bliver revet op. Men det er jo super at I såede den i efteråret.
er også sået til i september 2005, og jeg regner med at tage den i brug juli 2006. Jeg vil dog få den slået nogle gange først inden brug. Anne
Hvis du får den nye græsmark slået først, får græsset et større/stærkere rodnet   = blir ikke så nemt trådt op.
Jeg har også sået i september, og mit græs er nok 5 cm oppe, men det står til gengæld med 10-15 cm imellem rækkerne... Kan jeg så ovenpå? Med sådan en rulledims man bruger i en have f.eks? For en såmaskine laver jo riller i jorden, så den river vel det andet græs op eller? Og skal jeg så før eller efter jeg gøder? Håber der er nogen der kan hjælpe.. Maibrit.
10-15 cm mellem rækkerne er vel ikke så ualmindeligt, og når først græsset får etableret sig ordentligt, er det slet ikke noget problem. Hvis du gerne vil så oveni så vil jeg anbefale at du venter til efteråret, jeg tror ikke du vil få nok ud af det i år. Men jeg er ret sikker på at når græsset har fået gødning, vand og varme, så skal det nok blive en tæt græsmark. Det gælder selvfølgelig om at hestene ikke får lov til at græsse det for hårdt. Jeg vil også sige at et slet før afgræsning, vil være godt for marken... AnneMette
Hej alle. Er der nogen af jer herinde der har en stald med bokse med luftfolde til. Sådan at hver hest har sin egen boks med lille "Have" udenforan. Hvis nogle har eller har erfaringer med hvordan man smatrest laver det, hører jeg MEGET gerne fra jer evt billeder for at få ider er velkommene. Rina
Hej dufafhest' Tak for tippet, det prøver jeg. Rina
Hej duftafhest. Sig mig lige engang, er det dig maybrit. Altså Anitas maybrit?? Rina
Jeg har undersøgt priser for en ridehal 20?40 meter og det koster omkring 600.000kr,kan det gøres billiger? Hvem kan hjælpe,det kunne være en ældre hal som blev flyttet,eller rundbue hal? mvh Sarah
Min veninde skal til at bygge ridehal, og det bliver en rundbuehal på 18x40 (de sidste 2 meter i bredden koster ca 100.000 mere, da spærene skal være meget tykkere) - den koster vist 3-400.000 - Send mig evt en besked med tlf.nr så kan jeg få hende til at ringe dig op...
Jeg vil meget gerne have en ridebane med flis på. Men hvor kan jeg købe det, og hvor meget skal jeg bruge. Har søgt på google flere gange nu, men har ikke fundet noget i vores område. (Spandet, lidt syd for Ribe) Vores bane er 38x60 m.
... telefonbog. Der er sikkert en vognmand, der også leverer flis. Hilsen Sif
Jeg har lige fået flis i ridehuset - 25 kubik til 15x30 meter. Jeg bor så på Sjælland og kender kun til ham der leverede til mig, men måske han kender nogen i dit område? jeg fik fra 
Vi har en (æld)gammel traktor - en Fiat 415, hvor vi har nogle problemer med liften. Er der nogle af jer, der er "Fiat-eksperter"? Hilsen Sif
en værkstedshåndbog?? i den står der hvordan du skal rense liftfilteret, som er det der holder olien ren, er det stoppet kommer du ingen vegne.. er der olie på bagtøjet?? der kan være mange ting galt, send mig en privatbesked med problembeskrivelse, så skal jeg gøre hvad jeg kan, kører jo selv fiat 500 + 640 og har værkstedshåndbøger til disse, og jeg tror ikke der er så frygtelig stor forskel
... det var vægtoverføringen, det var galt med, og den fungerer nu. Min mand fandt faktisk ud af det HELT SELV  Kristian: vi har ingen værkstedshåndbog. Jeg ved ikke engang om der engang har været en sådan. Skidtet er fra engang i 1960'erne, så det er en bedaget gammel dame  I skal have tak for jeres tid, begge to! Hilsen Sif
på   kan du købe instruktions og værkstedshåndbøger til stort set alle mærker og modeller, og de penge kan i mange tilfælde være godt givet ud når man har problemer
mig med   og  der findes værkstedsbøger til den model af fiat
... at investere i sådan en fætter   Tak for tippet. Hilsen Sif
selv tak du, skulle det være en anden gang
Hej. Er der nogle der kan fortælle mig hvad der skal til for at lave en god, gerne billig ridebane? Er ikke helt klar over om eller hvor meget man graver ud, om eller hvor meget dræn man skal ligge i jorden og hvor meget/hvad der er bedst at bruge som underlag. Ridebanen bliver eneste "sandkassemulighed" (intet ridehus) så banen skal være brugbar så meget af året som muligt.
Ved ikke så meget om ridebaner.. Men flis vil være en god mulighed som overflade. Evt: VI sægler det!
Jeg har ikke så frygtelig meget forstand på anlæggelse af ridebane, men vil lige skrive et par ord alligevel. Det kommer nok meget an på jorden der hvor du bor. Hvor jeg stod opstaldet før vi fik vores eget, var det bare en sandet høj der blot var harvet, og den fungerede faktisk fint det meste af året. Ved hård frost blev den frossen, og ved meget regn var den mudret. Her hvor jeg bor nu, har vi sandblandet lerjord, det bliver glat og mudret når det regner, hårdt når det er tørt eller frost. Vi er lige ifærd med at hegne en 20*40 m bane ind, har valgt et højt sted at placere banen, men har ikke penge til at anlægge bunden lige nu. Jeg har græs i den ene halvdel af banen, harvet bar jord i den anden del, så må jeg se hvad der fungerer bedst; dog ingen tvivl om der vil blive lange perioder hvor banen vil være ubrugelig. Jeg har efterhånden fundet ud af der ingen nemme billige måder at anlægge en bane på leret jord, men når jeg engang får 25.000 i overskud vil jeg dræne banen, derefter stenmel som drænlag, tilsidst grus og øverst flis som ridelag. Muslinger ville være skønt, men er også noget dyrere (regnede engang ud at en muslingebane ville komme til at koste 50.000) Nanna
Hej, Da vi anlagde vores 20x40 kom vi frem til at der var ligeså mange meninger og opskrifter som der er ridebaner. Vi valgte denne her opskrift - som nok ikke er den billigste: 2 x langsgående dræn lagt i banens trediedelspunkter som er ført til en spulebrønd og derfra til faskine. 20 cm singels (søsten) som bund (og kapilarbrydende lag)(kompaktes hårdt med stor pladevibrator) 10 cm stabilgrus (kompaktes hårdt med stor pladevibrator) På toppen af dette 10 cm murergrus - kørt godt sammen med traktoren. Opsklriften virker og banen er aldrig hverken våd eller frossen - hvis der var noget som vi ville gøre anderledes i dag, så var det nok at lægge en fiberdug ned mellem stabilgrus og toplag for at forhindre at småstenene ikke "svømmer" op til overfladen. Johnny og Lisbet
Hej. Vi besluttede at anlægge ridebane for 2½ år siden. Den skulle ligge på en del af vores græsplæne foran huset. Vores græsplæne er, når det har regnet lidt, meget våd og svampet. Først var tanken, at vi ville lægge dræn i sildeben med faskine osv. Men vi blev enige om, at prøve den bilige løsning. Så måtte vi evt grave det hele af igen, hvis det ikke virkede. Så vi fik gravet muld-laget af og lagt stenmel på. Str 0,4. Ca 50 kubikmeter. Vi er ikke ret mange, som rider på banen, så det tog lidt tid, før den satte sig. I sommer fik vi så efterfyldt med 10 kubikmeter. Jeg har en super god bane, som dræner meget hurtigt og som jeg kan ride på en meget stor del af året. Denne vinter i den meget hårde frost var den dog ret frossen. Men generel en super bane og i hvert fald en af de bedste i området. Om det vil virke på din jord, er jo svært at spå om. Det afhænger jo nok af jordtype osv. Men held og lykke med det. Maria
Hej. Vi besluttede at anlægge ridebane for 2½ år siden. Den skulle ligge på en del af vores græsplæne foran huset. Vores græsplæne er, når det har regnet lidt, meget våd og svampet. Først var tanken, at vi ville lægge dræn i sildeben med faskine osv. Men vi blev enige om, at prøve den bilige løsning. Så måtte vi evt grave det hele af igen, hvis det ikke virkede. Så vi fik gravet muld-laget af og lagt stenmel på. Str 0,4. Ca 50 kubikmeter. Vi er ikke ret mange, som rider på banen, så det tog lidt tid, før den satte sig. I sommer fik vi så efterfyldt med 10 kubikmeter. Jeg har en super god bane, som dræner meget hurtigt og som jeg kan ride på en meget stor del af året. Denne vinter i den meget hårde frost var den dog ret frossen. Men generel en super bane og i hvert fald en af de bedste i området. Om det vil virke på din jord, er jo svært at spå om. Det afhænger jo nok af jordtype osv. Men held og lykke med det. Maria
Hej Hvilke firmaer har I brugt til at få lavet jeres udendørs ridebaner? Hvordan er de lavet, og er I tilfredse med dem? Venlig Hilsen Bente
som jo lever af at lave feks. ridebaner. til sommer bliver han endnu engang groft udnytet, for da skal ridebanen forlænges. 
hej Cristelw Må man spørge hvad det har kostet jer at få entrepenør til at lave jeres udendørs ridebane?
Går og tænker på, hvad det mon vil koste at leje 1-2 tønderland fra en gårdejer. Hvis man er flere med heste, som slår sig sammen om at lave løsdrift, ville det så kunne betale sig at leje og evt. købe et stykke jord? Vil det overhovedet være muligt lovmæssigt eller er der en masse regler omkring det at have kvæg gående?
kan det næppe betale sig at gøre. Almindelig landbrugsjord koster mellem 100 og 150.000 kr pr. tønde land. Når hestene går i løsdrift tror jeg ikke der er nogle specielle krav, der skal opfyldes og slet ikke hvis det er få heste (3-4 stk). Måske du kan finde et stykke jord og leje af en bonde. Feks en eng, der alligevel ikke kan dyrkes og måske ikke bliver brugt, hvis han ikke har køer mere eller lignende. Det kan man leje fra en flaske gammel dansk om året og til...ja, flere tusinde kroner. Det afhænger meget af marken og selvfølgelig udlejer. Måske kommunen har et stykke græsning de lejer ud? Det gør Odense Kommune i hvert fald.
Prisen på jord er ml. 100.000 - 150.000 pr hektar, ikke pr tdr. Jeg vil sætte et opslag op lokalt og håbe på en henvendelse der i gennem, for som Louise E siger, kan der være nogen der vil leje lidt eng ud til (måske) få penge. Men kvæg... hvad så om vinteren ?? De kan vel ikke blive gående ude ?
Pr. HA. kun et spørgsmål om hvor man bor og hvor mange der ønsker at købe . Her omkring koster 1 ha. 220.000 ved sidste salg ...For 4 mdr. siden. Sjælland..
Nu kan man heller ikke bare "købe" jord hvis man ikke tilkøber det til en ejendom, med undtagelse af frijord, som jeg mener man må købe. Om man så må opføre et skur på frijord tvivler jeg på. Den bedste løsning er nok at leje noget jord, evt. også en stald eller plads i landmandens lade, da man jo også skal have plads til hø/halm/foder. Nanna.
Jeg kan jo kun svare for priserne på jord her hvor jeg bor (Fyn, i udkanten af Odense) og hvis man finder jord til 100.000 for en ha er man godt nok enten heldig eller blevet spist af med et stykke uanvendeligt jord. 100.000 pr ha er det som "affaldsjord" der kun kan/må bruges til afgræsning koster og det finder man ikke så mange steder. Vi har dog en del af det da vi bor i grusgravsområde.
det bliver for vådt om vinteren...og husk opbevaringsplads til halm foder, wrap mmm Eva
lidt bag på mig at jord er så dyrt. Jeg kunne forstå hvis det var bygningsgrund. Naturligvis skal man gerne have en stald eller lade i nærheden til halm, hø og foder. Men at smide et læskur sammen på en mark er vel ikke noget som kræver tilladelse og byggegrund? Det er jo ikke hvad jeg vil kalde beboelse eller hvad. Det kræves der vel heller ikke for at stille en kontainer ombygget til stald eller gammel togvogn. Det kan jo hurtigt flyttes igen vil jeg mene. Men udlejeren ved sikkert mere om hvad han må på netop sine marker. Eller kommunen, som en nævner. Det er ærgerligt at de mange braklagte marker ikke må bruges til kreature.
mange grunde til. Bønderne har brug for jorden, for deres jordareal er afgørende for hvor mange dyr de må have (af hensyn til bortskaffelse af dyrenes gødning blandt andet) og så får de jo enorme summer i EU-tilskud. Du skal have byggetilladelse så snart du sætter et blivende skur op. Enkelte lette kalvehytter osv, der er flytbare med f.eks en traktor kræver vist ikke tilladelse, men togvogne, skure osv   have det.
Vi har nogle sorte baljer på folden med overflydere, men den ene er i stykker og ved ikke lige hvor man kan købe eller få repareret sådan en... den sidder en vandslange nederst i karret med en "dims" der åbner og lukker for vandet - den dims er i stykker. I "dimsen" sidder en hvis plastic "bøje"-lignende dims... Håber i forstår hvad jeg mener, men er lidt svær at forklare... nogen der ved hvor man kan få sådan en ny en? (i området mellem Lyngby og Roskilde)
maskincenteret eller hos poda hegn   kan du få svømmeventiler
vi har pt kig på en ejgendom hvor til der er et helt nyt grisse anlæg, som jeg vil lave om til stald og ridehus. nu kommer så mine spørsmål, hvad med klimaet? stalden er bygget i beton ellementer der er vinduer og isoleret loft. spalterne skal selvfølgelig fyldes op og jeg vil forsøge at sælge det fine inventar, kan dette lade sig gører? i "ridehuset skal der nok bankes en del beton op, er dette helt umuligt? jeg bliver desværer nød til at gå på kompromi så hallen kun bliver 40 i længen, men så laver vi en 20x60 udendørs bane, så er det vel ok. så nu håber jeg det lykkes og så bliver jeg nordjyde
når du har fået inventaret og spalterne ud (de er penge værd) står du tilbage med et faktisk ganske fint hus, hvor du kan indrette en ok stald. i den afdeling hvor der skal være ridehus ville jeg nøjes med at fjerne de vægge som spalterne hviler på, og så fylde sand ind (spalterne er normalvis hævet ca 60 cm over gulvhøjde. i staldafdelingen blir du nok nød til at fylde kanalerne ud med sand og støbe et gulv der ovenpå. klimaet bør ikke være noget problem idet du jo kan bibeholde den mekaniske ventilation kontakt en entreppernør, og få ham til at kikke på opgaverne
Må vi ikke få et link til ejendomsmægleren, så er det nemmere at vurdere... Nanna.
den er ikke sat tilsalg, så der kan jeg ikke hjælpe dig, men jeg skal over og måle op til bokse samt have tilbud på forlængelse af ridehuset i morgen, så skal kameraet med. så må vi se det kræver vi kan blive enige om pris. kristian, hvor kan man evt sælge sådan noget?
sætte en annonce i landsbladet, og annoncere på markedspladsen på  der er mange muligheder
Hej Ænder Er der nogen af jer der har/kender en med erfaring af ridehus bund med hakket lyng frem for den alm. ridehusbund med spåner/flis. Erfaringer modtages med kyshånd. Gerne skriv forklaring med +/- ved sådan en bund. På forhånd tak.
det er fedt at ride på, er dejligt fjedrende og skal næsten aldrig vandes eller harves.. der er et tlf nr i det nye Equipage hvor man kan ringe vdr spørsmål!
En hektar = 10.000 m2 En tønde = 5.500 m2
Hvordan får i jeres hjørnepæle til at sidde så godt fast, at de ikke gir sig for hegnets "træk" og bliver skæve? Kunne det være en fordel at støbe dem i? De er allerede 75 cm under jorden, men jorden er meget blød her hvor vi bor... Maibrit. God påske
Jeg ville støbe cement i hullet rundt om stolpen og lade det tørre inden du strammer hegnet op. Winnie
to pæle opad hinanden i hvert højrne. Det stabilisere godt. Også bliver de bundet sammen med trådheng. Enkelte steder såt der en meget bred bred pæl bagved, som også er bundet op med trådhegn. De står meget godt fast. Rykker sig ikke en dyr, når hegnet bliver strammet op. Mvh. Laila
to pæle opad hinanden i hvert højrne. Det stabilisere godt. Også bliver de bundet sammen med trådheng. Enkelte steder såt der en meget bred bred pæl bagved, som også er bundet op med trådhegn. De står meget godt fast. Rykker sig ikke en dyr, når hegnet bliver strammet op. Mvh. Laila
Tak for det. Jeg tror jeg prøver at støbe dem ned. Maibrit.
fast med stabil grus - de står som om de var støbt. Mvh Tine
dem bare skævt i væk fra trækretningen så retter de sig op af sig selv
kan det anbefales at hjørnepæle er mindst lige så langt i jorden som de er over jorden
Man giver kalk for at undgå mos. Mos vokser i sur jord, og kalk gøre jorden mere basisk så mosset ikke kan gro der. Vi plejer at give NPK nu her inden hestenne kommer på græs, og så hver gang de har græsset færdig på en fold (har fem græsfolde vi skifter rundt mellem). Det skyldes dog at vi ikke har så meget jord, og at græsset ellers "dør" hvis det ikke får NPK efter hver græsningsperiode. Mængden af NPK der skal bruges står på poserne, mener jeg.
omkring 1½ kg. npk pr. 100 m2 siger gemalen...
til at neutralisere jorden med når den er blevet for sur. kunstgødningen skal tildelses efter gældende regler og N kvoter og så vidre og så vidre, meget papirarbejde påkrævet.
som de andre siger bruges kalk til at neutralisere jorden.. Hvor meget gødning der skal bruges afhænger af meget, hvor i landet (jordbund), om marken er nyomlagt eller meget gammel.. Om der kan vandes og om hvilket udbytte man vil have.. Så et lidt stort arbejde, I kan prøve den lokale landboforening..
Jeg vil gerne vide om der er nogen der ved om der findes et regelsæt til hvordan der skal være hegnet ind. Og om der er nogen der har nogle gode ideer til når man skal til at bygge sit eget ridested, hvad er det man sætter pris på er i orden??? Venligst Vivi
Så forsvarligt at i tilfælde af udbrud kan DU bevise at hegnet VAR forsvarlig... Alfa og omega 
jeg ikke se andet end at melde det til politiet næste gang hestene er ude, gårdejeren hos os fik en bøde på kr. 500 fordi en af krikkerne hoppede over, og der var en snarrådig beboer i byen der havde ringet til politiet
Der findes faktisk lovgivning på området vedr. hestehold/ hegn. Når man holder sportsheste(=rideheste) skal der være 2 tråde på 70 og 110 cm. Som der også fortælles ovenfor vil du stå med det økonomiske ansvar, hvis en hest løber ud fra hegnet og kommer til skade/ laver skade. Overholder du ikke kravet om de 2 tråde, vil du ALTID være taberen, også selvom du var/er uden skyld i at hestene løb ud. Har du yderligere spørgsmål eller forstår du ikke mit svar, skal du være velkommen til at skrive til mig 
Tak for det jeg vil gerne vide om der er et sted man kan se de love for så kan jeg printe dem ud og vise at der er en lovgivning omkring folden det gør det nemmere når jeg skal prøve at overbevise dem om at det skal laves så det er i orden.
Hej Vivi Hvis du går ind på Frederiksborg hestens hjemmeside   og derefter går ind i NYHEDER, er der høringgruppens svar angående lov om heste/dyrehold. Her er der også lovgivningen og hvilken størrelse nye bokse skal ha' o.s.v. Hilsen Simone
Jo længere pælene kommer i jorden, jo bedre står de selvfølgelig fast. Men lige så langt under som over jorden er nu ikke nødvendigt. Jeg plejer maks at grave hjørne- og ledpæle 80 cm i jorden og de har sagtens kunnet holde sig oprejst...
er her nogen der har de korrekte mål på ridebaner, og hvilke mateialer der er bedst at bruge ti dette. jeg har været ude i muslinge skaller men har ikke kunne opdrive nogen. Håber der er hjælp at hente.
Hvis du vil have en lille ridebane så er målene 20*40...en stor ridebane er 20*60...jeg kan personligt bedst lide flis...men har dog også prøvet at ride på en bane med muslingeskaller en vinter og den var faktisk ret go ( overhovedet ikke glat) Men kan ikke hjælpe dig men hvor man køber det  Håber at du finder noget
Hej! Jeg har en muslingebane - og den er suveræn, ingen frost sætter sig! Muslinger er dog blevet meget dyre at bruge, da firmaerne har erfaret at "heste-mennesker" benytter dem. Vi fik vores fra Mors - men det er jo langt væk fra dig. Det var også svært for os at finde, og der er ikke mange i DK, der sælger dem. Men sørg for at købe dem knust!! Da vi fik blev de kun solgt hele, og da man betaler for m3 er der altså noget mere for pengene ved at få dem knust. Et nyt produkt, der er tale om er godt til baner, er rest-produkt fra Lyng planter. Har ikke prøvet det, men det skulle være godt fjedrende. Det lyder som værende billigt, men da det - igen - er til "heste-mennesker" tror producenterne jo automatisk at det er rige mennesker, så prisen får lige et "nyk". Held og lykke med det, det er skønt med egen bane :0)
jo bare en jordbane som vi harver en gang i ugen, bevares den kan ikke bruges i perioder med meget kraftig regn, og når der er frost i jorden, men vi klarer os da
hvor får man kalk i større mængder til marken??? jeg ved man evt kan få i det i pilleform... hvordan virker det.. vi kan nemlig evt selv sprede det da vi har en gammel gødningsspreder... så det er jo bare at finde ud af hvordan man gør det billigst og lettest.. det er meget blød jord og en kæmpe traktor kan ikke komme ind på marken... pga adgangsforholdene.. er der nogen i evt kan anbefale omkring Randers???
Mon ikke at du kan få det der hvor du køber gødning. Jeg ved da at der ligger en DLG i Randers. AnneMette
det kunne være jeg skal forhøre mig hos DLG... men har hørt der er nogle vognmænd der henter direkte og bringer.. så spares et mellemled..
eller hos dankalk
Hej Lene Du ringer bare til Per Mikkelsen Maskinstation i Hammershøj: 20160146, så både leverer han og spreder kalken. I oktober 2004 gav vi 160kr pr. ton + moms alt incl. Der blev spredt ca. 3 ton pr. ha. Jeg har kigget på din præsentation. Flotte heste du har, og Jeres landsted kender jeg faktisk usædvanligt godt i forvejen. Nu er det snart tid til at høre nattergalen i skumringen! Mvh Helle
jeg ringede lige til ham igår.. han slog og pressede vores hø sidste år.. så jeg kunne godt se at de priser han gav mig var en helt andet end det DLG kunne præsterere... nu skal jeg bare lige have fundet ud af om jeg må sætte hestene på græs lige efter kalkning (har lavet et nyt indlæg om dette) Jeg der er dejligt på vores ejendom.. nattergalen sang også meget sidste år.. utroligt skønt.. det eneste minus ved stedet er at jorden er ufattelig blød også alle de klæger sidste år.. men det var der også mange andre steder.. Elsker udsigten,.. samt synes at de 6 små bambier om morgenen.. også stilheden.. som godt nok for tiden bliver afbrudt af den konstante traktorkørsel i disse dage ha ha.. forresten total lækker plag du har dig..
Hej med alle jer sommerhestefolk, så er det snart tid til at lukke vidunderne på sommerferie, ork det bliver dejligt. Nu er det sådan at jeg har min hest opstaldet på pension og derfor må på jagt efter sommergræs her i foråret og i år har jeg fået tilbudt at leje 4 Ha engjord. Så nu vil jeg gerne vide hvor mange hypper der kan græsse en hel sommer maj-oktober på de 4 Ha når hestene er varmblodstyper 4-600 kg? Jeg skal betale 6000 for sæsonnen og det er med tre heste (han siger ca 350,-/hest/mdr). Og jeg skal selv betale for materialer til at sætte hegn, og sætte det op.. Er det ikke for dyrt??? Jeg håber i kan hjælpe mig, det er kun et par år siden jeg sidst havde hest i sommerhalvåret men da gav jeg næsten ingenting for at leje hvad der nu var ledigt af jord... Jeg synes godt nok det er blevet dyrt! På forhånd tak! mvh Christina
tja tjo, det er svært at sige, prisen 350 pr hest/md plejer her i det jyske at være sådan meget normal, for en hest på en velplejet og hegnet fold, med eller uden tilsyn man begregner som regl ½ hektar god græsning til en hest i en sæson fra maj til oktober, hvor man ønsker at hesten skal leve af græs og mineral/vitamintilskud
Den bondemand er nok glad for at det er en hestepige der vil leje hans jord. Havde det været en kvægbonde havde prisen nok været noget andet. Normalt siger man vist 500,- pr ko for en sæson for sommergræs. Men ak, sådan er det jo og have heste... 350,- pr hest lyder meget normalt i mine ører. Det kan dog findes meget dyrere... Det er vel meget fair at du skal betale for hegnet, hvis han ikke selv kan bruge det til noget. Jeg vil dog foreslå at du køber noget som er til at tage med dig igen. Vi har selv en sommerfold på 4 ha. Der går lidt væk til skov og så har vi hegnet noget af til slet. Så er der nok ca 2,5 ha tilbage, måske mere. Det er rigeligt til 4-5 heste fra maj til og med oktober. AnneMette
Jeg tror jeg vil prøve at sætte et par opslag op og så have den her eng som reserve. Men tak for svarene!
Vi har almindelig glat ståltråd og 10 meter mellem stolperne. Vi har bare et enkelt   skilt ud mod vejen, hvor der vel er 60-70 meter i det hele. Det er mørkt så jeg kan ikke lige kigge ud og tælle pæle. 
på naboens mark at der er ca 20 m mellem skiltene der vender ud mod offentlig vej.. Vi har kun et siddende på træhegnet ud mod vejen. Men vi har også lavet hegnet selv. Naboen har haft en prof til deres.. og jeg vil skyde det til at være 10 m mellem stolperne.. Så 20 m er mit bud. Jeg har købt mine gule skilte i Halrald Nyborg.. 
til stødhegn kan også købes i Höoks.   under "hegn". De koster 20 kr. stk..Vi har lige købt to skildte. Vi har også 8 m. imellem pælene på langsiderne. På kortsiderne 5 meter. Mvh. Laila
Vi har ca 10 meter mellem pælene og 3 tråde ud mod vejen. Har kun ét skilt på hegnet da det kun drejer sig om ca 50 meter synligt langs vejen inden det går ned af bakken i slugten...
Der hvor jeg har heste, har vi lavet nyt yderhegn sidste år. Der er 4 meter mellem stolperne, og det er simpelthen fordi det kræver ejeren af jordens forsikringsselskab. Hegnet mellem foldene er der 5 meter i mellem. Jeg synes umiddelbart at 10 meters mellemrum lyder af meget, også selv om man har nogle gode stolper... Anne Mette
Skal man have det? Eller er det bare for at advare i sætter det op? Vi er ved at sætte træhegn op på de 30 meter fold vi har der støder op mod offentlig vej, og den strømførende tråd kommer på indersiden. Skal jeg så sætte skilte på? Nanna
mellem pælene afhænger helt at hvilket hegn du skal have op. Er det bare alm. hegnstråd vil jeg foreslå 6 meter, men er det tape kan der max. være 4 meter mellem pælene. Det lyder ikke af meget 4 meter, men vil du have dit hegn til at holde i mange år, uden at skulle ud og stramme op hvert år, så er det nødvendigt at der ikke er så langt mellem pælene. Vi har selv 3 meter mellem pælene og hegnet ser ud som da vi satte det for 6 år siden. God fornøjelse med jeres hegn. Dorthe
6 meter i mellem vores stolper. Og 20 meter mellem advarselsskiltene. Begge vores folde ligger op til offentlig vej, med en grøft mellem hegn og vej.
Vi har netop overtaget en ejendom hvor der er anlangt ridebane med vasket grus. Banen er efter sigende gravet af til lerlaget 30-40 cm nede og derover er der lagt vasket grus - altså et temmeligt tykt lag grus! Ved første forsøg på at ride på banen viser det sig desværre at den er ALT for blød. Er der nogen der har et godt råd til hvad vi kan gøre ved banen for at gøre den brugbar? Lene
skulle stabilisere... Henv. evt. i grusgrav.
stenmel ud i gruset - eller det kan du godt, men det kommer til at støve som een i helvede... Grav af så du kun har højst 10 cm grus - ellers har du en seneskade meget hurtigt - og se om det virker. Vi lægger ikke mere end 7-8 cm grus som toplag og river kun i de øverste 2-3 cm. Lidt flis ovenpå- højst 5 cm er også fint= mindre støv og mindre dannelse af hovslag. Ellers se tråd ovenover om betongulv...og læg hele banen om. Eva
man kan stampe sig ud af problemet med en stor pladeviberator??? det kan da ikke passe andet, måske man blir nød til at grave halvdelen af sandet væk, og så gradvist stampe op nedefra
Vi er ved at overveje hvordan vi vil have vores ridebane lavet. Det slog min bedre halvdel at vi måske kunne bruge vores ophakkede betongulv (hakket i stykker) i ridebanen. Oså ligge en filtdug ovenover,så det ikke kan arbejde sig op, derpå skal der sand på, som skal presses sammen også til sidst flis eller muslinger. Kan man det? Nogle erfaringer eller råd? Ha en fortsat god dag...
Det kan du godt, skulle dræne udemærket, men jeg synes det er lidt et grisseri at køre murbrokker på marken, da den dag det skal bruges til andet formål er jorden nærmest ødelagt - har i tænkt på det? Nanna
til 8-32 mm (måske 40)i størrelse kan du godt, man bruger tit m´knust tegl i den størrelse til det formål. Du kan fx *grave jorden af *lægge 10-15 cm knust beton - der går altså 80 -120 m3 til en 20x40 bane, det er MEGET - men det vil virke som en flad faskine over hele arealet *lægge 5 cm stenmel og stampe det så der ikke er nogen "skarpe kanter" *eventuelt lægge fiberdug, men stenmel stampet BURDE kunne holde brokkerne på plads *lægge grus 0-8 og til sidst et tyndt lag flis.' Du må bare ikke rive ned i dugen eller stenmelet (støv) når banen rives...og hvis alt materialet er samlet så smider du jo ikke brokker ud i jorden, så man kan bare fjerne banen igen, hvis det skulle blive nødvendigt. Eva
Nej, det havde vi faktisk ikke tænkt over, men som Eva siger kan det jo graves op igen. Tak for svarene. Jeg hører selvfølgelig gerne flere råd/forslag... Hav en god dag allesammen...
Hvis det er veldrænet jord med sand, så ville jeg bare få nogen til at skrabe det over, for at plane hullerne, og så komme sand på. Jeg har tung lerjord, valgte den højeste ende af en fold og lod banen skråne lidt sidelæns. Ingen dræn, blot skarpt sand på, og det holder faktisk rigtig fint, dog ikke i frostvejr, hvor den jo er stenhård. Men jeg kan bruge den om vinteren i tøvejr og med sne på. Til sammenligning har klubbens bane stået under vand hele foråret. Drænet og fin. :Pia
Nåja, mit sand kostede godt 4000 kr. for 40 m3 10 cm tror jeg er for dybt at starte med. Mit er 5-7. :Pia
Vi er også ved at lave en ridebane herhjemme, men jeg kan ud fra disse svar læse, at der er mange måder at gøre tingene på... Men her er lige vores: 1.Vi ar afsat grunden/banen på et passense højt sted 20x40m. 2.Der er gravet muld af, og lagt tre dræn i jorden. 3.Derpå har vi valgt at ligge 20 cm.(160m3) stenmel der trumles. (Vi har spurgt flere steder, og har fåer af vide at stenmelen er det bedste og at det skulle være godt fjedrende som basisbund) 4.Som øverste lag kan man lægge flis, men pga. at det nedbrydes til muld, vil vi ikke smide det på. (Ridebanen skal ikke bruges ret meget, kun af mig og min datter, så vi håber at når den først står færdig er den eneste vedligeholdelse at harve den i ny og næ) Håber at du kan bruge det til noget.
umiddelbart ville jeg ikke pløje og harve, for så bliver jordbunden så løs at du træder huller i? Mit blev bare skrabet med en rendegraver og kørt sammen af samme, der skulle flyttes en del fra den ene ende ned den anden. Han planede det simpelt hen ud ved at køre bagsiden af skovlbladet baglæns hen over overfladen. Skarpt sand betyder at der ikke er ler i, på regningen stod der kajsand, sikkert det samme som søgrus. Kornstørrelse ca. 0.7. Konsistensen er ligesom strandsand, altså ikke noget der "fedter" fordi det er fri for ler - det har jeg jo nedenunder. Så tørrer det hurtigere og vandet løber af under sandet. :Pia
en jordbane hos os.. en fræsning af banen med en stor traktormonteret fræser er bedre end en pløjning (med mindre du kender en der kan skrælpløje i 10-12 cm dybde. efter endt fræsning brugte jeg en øko-strigle til at samle græstørv sammen med, og så fik den et par ture med en harve.. eneste vedligehold er en ugentlig harvning.. mht hegn, så har vi gravet nogle store pæle i jorden i hjørnerne og nogle mindre støttepæle i mellem disse, og trukket et 10 cm tykt, kasseret fortøjningsreb fra et contanerskib (værftet var den glade giver) oven på pælene
Det første læs grus vi fik på gav vi 12.000,- for. Det er 6 år siden. Derefter har vi fået fyldt på to gange, hvor vi har givet 8.000,- pr gang. Men vi er også flere som bruger banen. Jeg har læst og hørt meget om muslingeskaller. Det skulle ikke være nær så dyrt. Men der er både for og imod. Det skulle være godt dræningsmateriale. Jeg ved, at de i Roager rideklub har fået lavet 2 ridebaner med muslinger.
Sorry, jeg troede at jeg skrev det i går, men jeg må ha' annuleret indlægget i stedet for at godkende... Men vores ridebane som beskrevet ovenfor har kostet ca. 20.000-24.000,- +moms, og udover dette er rendegraveren vores egen og min mand har lavet alt arbejdet... Det lyder måske lidt dyrt, men holder banen i mange år er det ikke så galt igen.
ridebanen er hestens arbejdsplads og med muld under vil det blive fedtet og gennemtrådt før eller siden. Minimumsmodellen hedder jorden VÆK, 7-8 cm 0-8 grus på. SLUT. Eva
en øko-strigle kan sagtens erstattes af en såbedsharve som de aller fleste landmænd har.. fræseren er straks værre, du skal højst sandsynligt ha fat i en entreppernør
Hejsa Er der nogen med erfaringer indenfor ridehusbunde? Hvis man har en god, men støvet savsmuldsbund i ridehus som skal vandes meget ofte, kan man så lægge f.eks sand ud ovenpå, i håbet om at det vil støve mindre og holde bedre på fugten efter vanding? Eller har andre en bedre løsning? Det kræver enorme mængder vand at holde støvet nede - og det må da kunne gøres anderledes?
...så det vil være en skidt løsning. Overvej vedflis -altså større stykker "savsmuld", der også binder vandet. Venlig hilsen Kamilla
Jeg ville høre om der ikke er nogle herinde som har opført hjemmelavede udebokse. Vi havde selv en plan om at lave to stk. Men det kunne være dejligt hvis der er nogle der evt har billeder af deres bokse de vil vise herinde. Hilsen Karina
Hej! Jeg er i den heldige situation at skal bygge nye bokse. Jeg har prøvet at kontakte forskellige firmaer for at finde de "billigste bedste" bokse. Jeg skal bruge 11 bokse a 3 -3,4 m x 3. Men indtil nu har jeg ikke kunne finde bokse til under 5600 plus moms! Det er da dyrt, kender I nogen steder hvor jeg kan finde billigere bokse?? Jeg vil ikke have bokse af karosseri plade(de brune glatte) Gerne planker af gran/lærk m.m
Trav Discount?
På min rideskole har vi pt. to dressurbaner, der hvert år til foråret bygges vha. dressurhegn (117 moduler ca.   ), der er drøn-besværligt at sætte op, så det står lige, og det vælter, når det blæser.  Vi har talt om at få lavet et permanent hegn, men vi er meget i tvivl om, hvad der er den bedste løsning. Vi har overvejet et hegn som vores springhegn - bare i dressurhøjde - altså en pind i jorden med et bræt banket i (meget groft sagt) og så fremdeles hele vejen rundt. Problemet forestiller vi os er, at "sandet"(bunden) bliver skubbet ud af ridebanen, når den jævnes. Jernbanesveller kan man jo ikke få fat i mere, så den løsning duer heller ikke... Hvad så?? Hvad er jeres erfaringer med de forskellige baner, I har rundt omkring?  På forhånd mange tusind tak!  
I vores rideklub, er dressurhegnet lavet ganske simpelt, af et jernspyd stukket i jorden med et U-jern for oven. Og så er der lagt hvidmalede lægter ned oven i U-jernet, så lægterne er ca. 25-30 cm over jorden. Det fungerer ganske udemærket, hegnet vælter aldrig og vi har ingen problemmer med at holde sandet inde på banen, når den bliver harvet.
Jo da, man kan sagtens få fat i jernbanesveller!  Bare kig i "Landbrug Fyn" eller en tilsvarende avis. Der fandt vi vores! Jeg har sveller hele vejen rundt om min bane. Så bliver muslingerne nemlig hvor de skal! Dem fik vi leveret i efteråret. Og vi har set adskillige anoncer for dem siden... Eller du kan prøve at ringe til et nedbrydningsfirma. De plejer også at kunne skaffe nogle.. Så det kan man godt.
HUSK at hvis man har bare en jernbanesvelle på sin grund bliver den erklæret som forurent dvs. man kan blive pålagt at oprense jorden af kommunen og det vil påvirke prisen negativt ved et evt. hussalg. Bare så I ikke kommer til at fortryde  Mvh. Trine
prøv at kontakte nedbrydnings firmaet, og hør på sådan nogle beton kanter. De ligner næsten fortovskanter, ca. 7-10 cm. høje, og kan sagtens males hvide. Så glider sandet ikke nogen vegne.
Jeg skal have kalket mine marker her i foråret... og jeg har fået en pris hvor det slet ikke kan betale sig at tage andet end til alle marker.. men kan man sætte hestene på græs lige efter kalkning eller skal det have regnet først.. umiddelbart er det jo bare kalk og det putter jeg jo i forvejen i foderet.. men er der forskel på foderkalk og "markkalk"??
kalk, men i markkalk er der ofte tilsat mangan, så man skal vente det det er regnet i jorden lidt i stil med kunstgødning, om der er noget tidsinterval ved jeg ikke, da vi kun kalker slet-markerne
Hej Lene Når du skal have kalk på dine marker, da kan maskinstationen klare både levering og spredning af kalken. Prisen afhænger af om du kan få det til at gå op med et helt vognlæs. Det er jo transporten der er det dyreste. Sidste år fik vi kalk på markerne med 33 tons kalk a 160kr + moms. Ca. 3 ton pr. ha. Vi har benyttet Per Mikkelsen Maskinstation i Hvidding ved Hammershøj: 20 16 01 46. På din præsentation, kan jeg se dine flotte heste og jeres dejlig nyerhvervede ejendom. Der er et sted hvor jeg igennem årene har tilbragt rigtig mange timer, med heste aktiviteter og aftenkaffe i juni måned akkompagneret at talrige nattergale i mosen. Held og lykke med Mosedraget. Hilsen Helle
Hej igen Lene Nu fik jeg ikke lige læst dit nye indlæg ordentligt, men kun opfattet at mit svar ikke var med, hvilket jeg syntes at du skulle have. Så det skrev jeg lige igen, da jeg ikke havde set at dette var en ny tråd. Beklager min fejl, men ellers tak for dit hyggelige svar i den anden tråd. Mvh Helle
du er hermed tilgivet.. du kan ellers tro fuglene pipper til den store guldmedalje.. ja vi er glade for ejendommen.. dog kunne vi godt have ønsket den var passet bedre end den er... det er kun murene og væggene der er af det oprindelige.. resten var ikke bedre værd... gemalen har godt nok flere gange snakket om det næsten var bedre at have kørt traktoren igennem fra starten... stalden er nok det der var bedst i stand... Alle marker måtte også have nyt hegn.. men det pynter alt sammen.. glæder mig snart til at se nogle små følbasser på marken
Hej... Jeg vil høre hvor stor fol din er... Hvis du ikke har nogle kan duu så svare mig på hvilkene nogle mål 4 heste ca. skal have det err 3 ponyer og 1 hest.  MVh Laura
Heldige at have to meget store folde em på ca 3 hektar og en på 4 hektar  Vi bruger den på ca tre hektar om vintern til vores fire hypper to små ponyer og to heste.. Den på 4 hektar bruger vi så til sommerfold og til at få lavet wrap til os selv. Vi er lige blevet færdige med at dele vinterfolden op i tre mindre folde, men til vinter vil vi åbne så de kan gå på alle tre folde som de har lyst  der er nogle foto´s på min præsentation hvor man kan se dem m.v.h Mitzi
Heej... Jeg vil bare lige spørge om hvor meget i tror et godt hegn koster i meter? Mvh laura
Nu véd jeg ikke helt, hvad du mener er et godt hegn. Men vores indhegninger koster 5,96 kr. pr. meter. Det er tråd nr. 14, 3 stk. + elreb øverst (mange tråde fordi vi foldskifter med får - med 2 tråde er det selvf. billigere), trykimpr. Ø5 (150 cm.) og Ø7 (210 cm.) stolper. Derudover trådstrammere, plastikholdere til tråden (kan lige pludselig ikke huske hvad de hedder...), og ledhåndtag. Desuden har vi fået et rigtig godt elhegn med ordentligt smæk på - på tilbud. Elhegnet er dog ikke indregnet i prisen (det kostede 2700,-). Hegnet er godt fordi det er strømmen, der holder dyrene inde, ikke tråden. Går et dyr i hegnet, går det øjeblikkeligt i stykker - stolper og hegnstråd knækker, plastikholderne bliver revet ud af stolperne og ledhåndtagene bliver smadret. Det véd jeg, for jeg har 2 gange måttet reparere adskillige meter ødelagt hegn - hesten havde ikke en skramme. Desuden er det let at reparere og hurtigt at skifte ødelagte stolper ud. Hilsen Gitte
et 3 tråds hegn på ø7 mellemstolper og telefonmaster i hjørnerne det fungere super og hestene blir inde.. prisen kan jeg desværre ikke huske noget om
hej vi skal ha hegnet ca halvanden tdl ind her til maj.. vi har købt hegnspæle hos sølund som ligger ved hovedgård, det er jo ikke vildt langt fra århus.. vi har købt 180 x ø 7 til 14 kr stk incl moms og hjørne pæle 180x 12 ø til 24 kr incl moms. det er Trykimp. fyrtræ - og holder op til 15 år.. hvis du er interesseret kan du få hans adr.. Mia
Tjek altid hestenettet før du køber stolper et andet sted  Jeg har lige fået et godt tilbud (troede jeg) og har betalt! Ø7/180 cm med en lidt dårligere inprægnering til kr. 17 pr stk og Ø 14/220 cm til 124 pr stk. Super stolpe! Men så læser jeg at andre har fået det vildt billigt. Snyd!   Men jo godt for jer  Jem og fix har stolper ø7/200 til kr 24 det troede jeg faktisk også var en ok pris.. Men man blir' heldigvis klogere  Jeg skal faktisk igang med at sætte hjørne stolper op lige om lidt. Firmaet kommer og banker dem i for mig.. orkede ikke at grave 20 huller og stampe til og hvad ved jeg.. Så om nogle få dage skulle der gerne være 4 folde til mine dyr - hvoraf to skal være hingsted folde..
Tjek altid hestenettet før du køber stolper et andet sted  Jeg har lige fået et godt tilbud (troede jeg) og har betalt! Ø7/180 cm med en lidt dårligere inprægnering til kr. 17 pr stk og Ø 14/220 cm til 124 pr stk. Super stolpe! Men så læser jeg at andre har fået det vildt billigt. Snyd!   Men jo godt for jer  Jem og fix har stolper ø7/200 til kr 24 det troede jeg faktisk også var en ok pris.. Men man blir' heldigvis klogere  Jeg skal faktisk igang med at sætte hjørne stolper op lige om lidt. Firmaet kommer og banker dem i for mig.. orkede ikke at grave 20 huller og stampe til og hvad ved jeg.. Så om nogle få dage skulle der gerne være 4 folde til mine dyr - hvoraf to skal være hingsted folde..
Hej ! Ville lige høre om hvornår I gøder jeres folde og hvad I bruger? Jeg har forhørt mig om alm. gødning og vil koste omkring 6000,- hvilket jeg syntes er dyrt. Tænkte på noget gødning fra en landmand, men har hørt at hestene kan blive syge af hvis det f.eks. er grissegylle, hvilke erfaringer har I? Venter føl her til sommer, så græsset må meget gerne blive grønt og frodigt. Håber I gider at svare. Mvh. Sandra
... er "landbrugsjord" men udlagt til græs (med tilskud). Det er "forpagtet" ud til en landmand, og derfor under gødningsregnskab. Vi får derfor kunst-gødning gennem landmanden. Og ja det er stadig dyrt...   Det er gødning desværre... Gylle, møg eller lignende kan sagtens bruges, spørgsmålet er måske mere om landmanden gider at køre ud til en lille mark... Jeg tror vi bruger mellem 6-7000 om året på gødning.
ler efter opskriften. Godt dræn 15 cm stenmel (drænlag) 7-8-10 cm grus - ridelag 5 cm flis af løvtræsved- ridelag Eva
lave volde rundt om- det er en pest. Vi er flyttet til et nyt sted hvor der er volde på alle 4 sider og gæt hvor alt vandet havner...så vi skal til at fjerne de to af voldene her i foråret. Eva
an på, hvad der er nedenunder leret  Vi fik engang bygget et hus med en have på lerjord. Haven var totalt oversvømmet, da huset var bygget færdig  Så borede vi nogle ret store huller   lerlaget og fyldte grus i dem  Vupti haven var tør - og er det stadig nu 30 år efter  Det bedste er naturligvis at lave rigtige dræn med kasser og rør og det hele, men det er nok også meget dyrt  Jeg tror nok, man kan få oplysninger om jordbundsforholdene, der hvor man bor...?
Eva, jeg skal igang med en bane nogenlunde efter din opskrift (dog uden flis i første omgang). Der er bare lige nogen ting, jeg er i tvivl om: Skal stenemelet stampes inden der kommer grus på, eller skal det bare selv "falde til"? I så fald - skal det så ligge lidt tid inden gruset kommer på? Skal der noget mellem lagene - en dug eller noget, eller bliver de ikke blandet? Eller gør det måske ikke noget, det bliver blandet? Nanna
Jeg har lige et ekstra spørgsmål... Jeg skal også lave ridebane på lerjord, og har tænkt på om man i stedet for drænrør kan lægge 40-50 cm murbrokker som dræn (evt grave et godt lag jord af først)?? Min bror har lige lavet gårdplads, så det var der jeg fik ideen... Maibrit.
Maibrit...det virker vist fint, den lokale rideskole har gjort det samme. Jeg synes det er en dårlig idé, for skal jorden igen være landbrugsjord eller bare anvendes til andet formål, så er jorden godt "ødelagt" af murbrokkerne. Nanna.
Jeg skal lave roundpen. Vores jord er mose jord. Kan denne opskrift også bruges her? Kend er i nogen der evt kan hjælpe en med at lave det?
Ja, det er dyrt, og det er blevet leveret i big-bag. Kender ikke den nøjagtige pris, da regningen ikke er kommet endnu.
får grissegylle hvert år. Hestene bliver aldrig syge af det efter vores erfaringer.. Bare gyllen får lov at trække nogle dage efter det bliver lagt ud. Gødningen vi bruger hedder NS285 og koster min. 200 kr pr. 100 kg. Denne pris er for "ikke-landmænd", som skal betale afgift af gødningen. Vi bruger ca. 200 kg gødning pr. hektar pr. år. Det bedste resultat (bedste græs) fås ved at strø NPK-gødning, og har ca. samme pris som NS285. Gødning kan købes billigt hos Jem og Fix af og til.. Og der betaler man ikke afgift som på foderstofferne.. Der er desværre ikke mange landmænd der vil sælge noget gødning, da de som regl får mindre gødning som de skal bruge.. Der er jo mange regler for den slags..
prøvet grisse gylle et par gange. Græsset groede vanvittigt godt. Vi lod ikke vore heste komme på græsset, før end det var regnet godt og grundigt igennem og ikke til at se eller lugte mere. Hvis man er uheldig at få bragt gylle på, og det så ikke regner det næste stykke tid, bliver græsset svedet af. Skriver af egen erfaring. Efter at det på t.v. blev oplyst for flere år siden, at dyrene som skulle afgræsse, risikerede at blive smittet med sygdomme gennem gyllen - bl.a. var der nogle heste, som var døde af salamonella forgiftning - gik vi helt væk fra at bruge gylle og bruger som ovenfor beskrevet N.P.K. gødning. Gylle er kun beregnet til afgrøder, som skal videre forarbejdes og evt. derved bliver varmebehandlet - og ikke ædes direkte fra marken.
købe en NPK gødning, når I ikke skal lave hø/wrap på marken inden afgræsning.. Marken skal dog lige have lov til at stå et par uger inden I lukker dyr på den igen.. Jeg ville tilføre gødning i april, inden et par dage med regn.. Evt. ville jeg tilføre gødning senere på sæsonen.. Hvilken gødning der er den bedste kan i forhøre jer om på foderstoffen.. Jeg tror ikke I vil få held i at henvende jer til en landmand..
Mange tak for jeres svar, det er altid godt at høre, hvilke erfaring andre har gjort sig. Jeg bliver nok nød til, at bide i det sure æble og bare bet. ved kasse 1. Da jorden ikke har fået gødning mig bekendt i flere år, så den har nok brug for en rigtig vitamin-bombe. Jeg vil ihvertfald ikke satse og evt. få et sygt føl, det ville jo ikke være til at bære. Men endnu engang mange tak. Med venlig hilsen Sandra
Vi bruger NPK! Græs er faktisk en af de afgrøder der tillades mest gødning i hht Gødningsregnskabet...og det er jo kun fordi at gæsset har brug for / kan optage meget gødning... surt, men sandt! Hvis jeg var dig ville jeg få udtaget nogle jordprøver - de fortæller helt nøjagtigt hvad jorden har behov for at få tilført, det kan faktisk være ret vigtigt for dine hestes velbefindende at jorden er i balance... Det er sandsynligvis for sent at få udtaget prøver i denne sæson - græsset skal nemlig gødes her omkring den 1. april. Men gør dig selv og hestene en tjeneste til efteråret. Kristina
NPK 7-23-10 ( tror jeg nok kombinationen hedder) Vi bruger ca. 1, 2 tons til 11 tdr. land. Fordelt over 2-3 omgange. Vi er registeret med gødningsregnskab, så kan trække afgiften fra. Men vi lander da på ca. 4600-5000 kr.
Det er nu ikke vitaminer man tilføre jorden, men næringstoffer på ionform  Og Peticco, jeg håber ikke jeres gødning hedder 7-23-10..
Jeg ved godt det ikke er vitaminer man tilfører jorden, det var skam bare min sorte humor som løb af med mig. Mvh. Sandra
på den fold der skal omlægges og npk på resten. midt i april kører vi som regl 1. ration på og 2. ration efter 1. høslet
9.45 lige inde vi køre til jydernes land og henter Ragnarok. For "de" lover regn og de Smukke kommer ud fra 0.7-9.45. De må for en gang skyld bruge dagen på at sove og æde wrap indenfor indtil vi kommer hjem igen, ved aftenstide . Hvad slags ? Noget landmanden har og stå i sprederen . Jeg vil ikke have for meget krudt ud på folden , for jeg passer på Mini Mule ..
:-) regnen kom som bestilt. Så gødningen er nu i gang da temp. er ved de 7 grader så i løbet af et par dage er jordtemp oppe på "gro så græs" 
fatisk  Jeg fik lige byttet rundt + mere. Den hedder 21-3-10 ( tror jeg nok, har ski´glemt det igen)
Det skal nok passe at den hedder det   Det andet lød bare lidt vildt..
vi er først flyttet på vores gård for et par måneder siden og har ikke den fjerneste forstand på gødning m.v.  Man skal jo starte et eller andet sted. Kan forstå det er for sent at tage jordprøver...men er det også for sent at så nu? Skal jeg vente til efteråret..eller hvorda er det nu lige i gør igen? Vi har græsmarker, der ikke har været brugt i en del år. Så vi regner jo med at de nok skal have et tilskud af et eller andet på et tidspunkt, men håber da at hypperne kan nyde godt af det græs der gror nu denne sommer. Der er meget mark (1,8ha) og kun 2 heste...så de kommer ikke til at mangle. Hvad er jeres gødningsrutiner? 2 x året (forår og efterår), 1 x året eller noget helt 3dje? Er NPK generelt den mest brugte og bedste gødning? Og forstår jeg ret at man gøder, venter et par uger og så igen lukke hestene ud på marken? Har i så maskiner selv til at gøde, går i rundt med stofposer fyldt med gødning   eller kommer der nogen og gør det? Vi har nemlig nul maskiner og får nok heller ikke råd til nogen det første års tid. Hvad gør man så? Masser af spørgsmål...ved det godt. Men nu blev jeg nysgerrig og håber det er ok bare at spørge løs på den måde. Er bare helt vild med at blive klogere på alt muligt 
Hvis man vælger den billige løsning kalkamonsalpeter, så vokser græsset godt; men der kommer ikke de vigtige vitaminer og mineraler i græsset, som de dyr, som skal afgræsse marken, har så godt af. Der eksempler på heste (og andre dyr), som har fået indre blødninger p.g.a. mineralmangel. Vi gøder to gange - om foråret og så hen på sommeren, når der er foldskifte. Det er dog ikke alle heste (ponier), som kan tåle græs i rå mængder. Især om foråret, når græsset er frisk og saftigt, skal man være varsom og holde øje med hestene og evt. optrappe dem langsomt. Alligevel kan der være nogle, der ikke tåler græsset og måske bliver forfangne. Vi har dog aldrig haft problemer med vore. Vi gøder med traktor og spreder. Kender nogle, som har gødet pr. håndkraft. Der kunne man rigtigt se forskel på græsset, hvor gødningen har ramt og de steder, hvor der ikke kom gødning på. Vi kommer ikke hestene ud på græsset, førend det har fået rigeligt med regn og har groet noget. De går dog på græsfolde hele året; men der er ikke noget tilbage, når vi nærmer os foråret. I kan også vælge at lade være med at gøde den første sommer, og så give hestene et mineraltilskud. Så kan I vurdere, om I har græs nok uden gødning.
Jeg har også et gødnings-spørgsmål, jeg håber nogen kan hjælpe mig med. Vi købte gård sidste sommer, med nogle gamle udpinte folde, der næppe har været omlagt i mange mange år. Hestene har gået på halvdelen af jorden her i vinters, og det skal jeg så have omlagt her snart. Resten er jeg nødt til at vente med til næste år, så de har et sted at gå sommeren over (og næste vinter). Spørgsmålet er så, om det kan betale sig at gøde det stykke, de skal gå på til sommer? Det blev kraftigt nedgnavet sidste sommer, og der er snart mere ukrudt end græs. Jeg har planer om at fjerne det værste ukrudt med håndkraft (nogle store, bredbladede ting, der skygger for alt andet - det er vel overkommeligt, hvis jeg er over det, så snart det kommer op). Men gøder jeg bare ukrudtet, så det tager helt overhånd, eller vil det reelt gavne græsset med en gang gødning? Nanna
ikke begyndt endnu, jorden skal først nå de 8 grader for at frøet har de vigtige livsbetingelser.. NPK er den mest almindelige gødning for små landbrug og hobby, da den kan tilpasses de fleste jorde, hvis man har et stort landbrug starter man med gylle og derefter køres ex kun PK gødning ud.. Man får ikke rigtig noget uad at gøde en gammel mark der ikke er passet rigtigt..
Tror jeg nok vi har , måske kun større ... .Og nej vi køre ikke gylle ud på vores korn marker . Gylle bruger vi kun på græsmarkerne og rapsen om efteråret . I foråret får ALT NPK ...
Ja, så begynder foråret så småt...og marken bliver da også lidt grønnere...så jeg var i morges ude og tage lidt flere og bedre billeder.     
Jeg havde sidste år flere ranunkler end året forinden, og købte sprøjtemiddel i dyre domme! Det virkede, men næste gang jeg viste mig på møllen oplyste de mig om at ranunkler oftest kommer på kalkfattig jord! (Det kunne de jo godt have sagt inden jeg havde købt det dyre sprøjtemiddel!!!) Så husk kalken!
Nanna: Ja, jeg vil mene du FÅR noget ud af at gøde selv gammelt græs. Og hvis det er som du skriver, meget fuld af ukrudt, så giv det en gang homoner, så du slår noget af ukrudtet ihjel, og giver græsset mere luft. vi har nogle græsmarker, der ligger i moseområder, og dem tør vi simpelthen ikke lægge om. Hvis vi pløjer dem, ja så kommer vi simpelthen aldrig til at kører der igen, da det kun er græs laget der holder traktoren "oven vande"... De er MINDST 20 år gamle, de marker, hvor de aldrig har været lagt om, men vi vedligeholder dem så godt vi kan, med ekstra græsfrø, der bare bliver "sået" oven på (sammen med kunstgødningen). Vi sprøjter dem årligt med lidt homoner, og holder derved det værste ukrudt væk. Desuden bliver der altid slået mindst et slet hø/wrap på dem, samtidigt med at det bliver pudset af, så det hestene ikke vil spise stadig holdes "tykt/tæt".
hej.. nu har jeg fuldt lidt med en denne tråd, og jeg må indrømme at jeg også er noget grøn i gødningsfaget - men hvor køber man der her gødning hvis det bare er til privat forbrug eller hvad man siger? 
Vi har heldigvis så store marker, at gødning ikke er nødvendigt. 4 ponyer og 3 stoore marken med bakker og skov. Så vi har ikkke noget problem. Men: Kan man ikke bare bruge hestegødning? Direkte fra møddingen?
Vi har ofte talt om at få flis blandet med grus på vores udendørsbane... Men bliver det ikke til jord når det forgår?
Flis er noget l... at smide på en ridebane, det bliver glat af pommern til og sætter sig på tværs i hestenes hove. Det du skal have fat i, er sold, som egentlig er det samme som flis, bare i mindre størrelse. Solden vil efterhånde forgå, men man må jo regne med noget vedligehold på sine ridefaciliteter, ligesom på alt muligt andet...
Tak for hjælpen. Med hensyn til vedligeholdelse af banen, efterfylder vi ca hvert andet år med grus, så det er netop derfor vi ikke vil ha' den ødelagt,af jord kommet af flis. Men jeg kan så forstå at det ikke bliver så slemt med jorden.
og ikke spor glat hvis det er VEDflis, det må ikke være barkflis, det er glat og formulder hurtigt til noget smat. Eva
Jo, flis bliver til jord når det forgår, men som Eva skriver, er der STOR forskel på hvilken type flis du vælger og barkflis er ikke at anbefale... Vedflis vil normalt forgå efter nogle år (afhænger af om man fjerner klatter på banen), så det burde ikke være et stort problem, når du jævnligt efterfylder med grus. Venlig hilsen Kamilla
Hvilken slags grus lægger i på jeres bane??? JEg har fundet frem til følgende: Grave ned til hård jord efterfylde med stenmel og trumle det, og så 5-7 cm grus. MEN hvilken??? Hilsen Michelle
grus/sand som øverste lag,har udtrykt at søsand er det bedste.Men det koster en bondegård, iforhold til alm grus eller andet. Vi har flis på vores ridebane, lavet af gran og birk. Det fungere meget fint. Aldrig glat, støver aldrig. Dejlig fjedrene og ride på. Vores nabo har blandet barkflis og stenmel, det fungere også rigtig fint for dem.
men sørg for at få hakket flisen ret fint. Vi har lige fået 40 m3 æbletræsflis i ridehuset og det er lige groft nok, så det har været et hyr at harve det sammen med den gamle bund og nu er det så tromelt og vandet... Eva
Hej Nynne. Sand og grus har jeg ingen forstand på, men jeg har lige fået "anlagt" en bane med muslingeskaller  Jeg har et stykke jord, der ligger højt, som vi har haft indhegnet i flere år (20 x 40 meter). Der stod ikke decideret vand på stykket, men det kunne blive meget smattet, mudret og selvfølgeligt bundfrosset om vinteren. Nu har vi så fået muslingeskaller på. 3 læs. Ca. 90-100 cbm, knuste skaller. Det har kostet små 8200,- (med moms og levering) Det er et ca 10-15 cm tyktlag, der er blevet spredt ud på hele banen. Vi har ikke gjort noget på forhånd (drænet eller lignende). Det er nu en uge siden, vi fik lagt det på, så den er stadig lidt "dyb", at ride i, men det fungere godt. Du ved selv hvor meget, det har regnet i denne uge. Og alligevel kan jeg uden problemer ride på den. Den har ikke været våd, tung, smattet eller på anden måde træls. Den har bare været fin at ride på, til min store begejstring, og hestens fortrydelse   . Hvis du har en "gammel bund" af sand, behøves du sikkert ikke så tykt et lag... Men muslinger var måske en -billig- løsning?
Knaser det når man rider på de skaller eller hvordan??? Lyder spændende...
Hvor har du købt dine muslingeskaller?? Jeg skal nemlig give 2.800 + moms inkl.levering hos Fredsø Mvh. Michelle
RikkeAnd: Ja! Men det overlever jeg gerne, når alternativet er ingen ridning! Michelle: Hos en vognmand der hedder Bent Laugesen, Vejle. Det har vist meget at sige hvor i landet man bor, da det faktisk kun er transporten man betaler for. Skallerne er et "affaldsprodukt".
skaller hos Bent Laugesen - bor kun 15 km derfra, så skal give 1800 kr. + moms. Men ventetiden er lang. Der kunne i værste fald gå op til et år inden de var fremme. Tak for svaret
at når i bestiller muslingeskaller, så skal de være knust ret meget, eller i skal selv knuse dem! skallerne skærre nemlig let i både hove og ben   . hvis jeg var dig ville jeg vælge grus 08 med klæg, det er knap så farligt for hestene   . mvh christel
Jeg sidder med et noget sammenkrympet ansigt!  Det kommer af tanken om at falde af hesten og ned på en bund af muslingeskaller! Den bliver stenhård (min erfaring) og skaller kan nemt skære. Jeg spurgte for et år siden på skaller og et træk (forvogn og hænger) kostede omkring 1250 + moms. Jeg er helt enig med den der foreslår grus med en anelse klæg i. Jeg har selv overvejet sand (evt. strandsand) men er blevet frarådet det af 2 årsager. Det er for blødt og det støver. Nogen der har noget erfaring med det?
Hvad er det der grus med klæg? Det har jeg vist ikke hørt om?
Er der nogen som ved, hvor på Sjælland man kan købe knuste muslingeskaller??? Jeg har lige været i Roager ved Ribe. Der har Roager rideklub lige fået anlagt to ridebaner med skaller, så helt dårligt kan det vel ikke være. Jeg tror da, at hvis man styrter af hesten, er det lige meget om det er skaller eller sand. christelw: Er det af erfaring du siger at skallerne skærer hove og ben, eller er det blot noget du tror?
Når I siger, de skal være meget knust, hvor meget er det så? Altså hvor store må stykkerne være? Som en 25-øre - eller mindre eller større? mvh. tina
Tina: De er knuste når de bliver leveret. Jeg tror de kører dem gennem en valse, eller noget lignende... Det er ikke SÅ små stykker, men nærmere fra 2 til 8 cm i diameter. Det svinger meget. Man kan selv knuse dem mere, hvis man vil, med en tromle. Men de bliver automatisk knust mere efterhånden som hestene går på dem... Cristelw: Begge mine heste går uden sko, og de bruger banen som luftefold, indtil græsset er kommet mere i gang. De er ude på banen 10-12 timer dagligt. Og jeg har ingen problemer haft med at muslingerne skærer/beskadiger deres ben eller hove. Derimod virker de glade for at gå i dem. Den gamle hest var ofte lidt usikker på den smattede mudderbane det var før. Det er helt væk nu. Efter vi fik skaller på kan hun godt finde på at slå op med bagdelen i kådhed. Det så jeg aldrig før. Så jeg har altså ikke haft problemer med skallerne. Og de er "kun" knust det fabrikken havde gjort.
De sidste to uger har jeg siddet og kigget alle indlæggene igen, som omhandler ridebaner, men uden at finde et brugbar svar til mit problem. Jeg er den lykkelige ejer af en næsten perfekt ridebane. Men har desværre et så kaldt luksus problem. Vi bor på grænsen hvor der engang var gammelt hav. Dette mener vi er årsagen til at min bund er perfekt i den ene side, og meget meget blød i den anden side. Bunden består af noget meget fint jord/sand. Da jeg har fået ny unghest her på det sidste, er det simpelthen nødvendig at få gjort noget, så vi ikke overbelaster ham. Det er det eneste problem jeg har med denne bane. Den er aldrig våd og meget sjælden frossen, støver ikke osv... Jeg er selvfølgelig indstillet på, at det vil koste mig at få den lavet om. Men da jeg ikke skal bruge den mere end i de næste to år, skal det selvfølgelig være et overkommentlig beløb.
Vi har for første gang i flere år sendt vores heste på sommergræs andetsteds, da der ikke er nok græs grundet større hestehold i foråret. Da der har været meget slid på folden, ville vi gerne omlægge den. Men hvordan gøres det bedst og hvor lang tid skal der gå inden der kan gå heste på den igen? Er det helt umuligt at omlægge nu og så bruge folden igen til efteråret? Mvh Christina
at fp omlagt folden nu. få fat i en bonde, som kan klare det hele for jer. når så græsset er groet godt op kan i, i løbet af sommeren slå et slet hø eller wrap på stykket. Derved får i jorden godt stampet af maskinerne, så jorden ikke er så løs/blød og græsste har haft tod til at sætte sig godt. det har den betydning at hestene allerede til efter året, kan få glæde af græsset, for så ødelægger de ikke jorden med deres hove. Jeg plejer at omlægge en græsmark, ved at så korn og udlæg. så jeg først høster korn på den, dernæst året efter et slet wrap og så får hestene lov at komme der ud.
Nogen der har prøvet at blive tilsl. off. vandforsyning og samtidig har fået lov at beholde egen boring? Erfaringer ønskes 
er tilsluttet off. vand til sig selv, og har stadig egen boring til grisene
Tak for det Kristian. Så det kan altså lade sig gøre  Men ved du hvordan han har fået tilladelsen? Er han erhvervsdrivende? (det er jeg nemlig ikke).
bare på kommunen.. De skal nok hjælpe.. Jeg tror næsten ham Kristian snakker om er landmand med en del svin ellers kan det nok ikke betale sig, man skal vist have tager vandprøver med jævne mellemrum..
Problemet er, at kommunen vil ikke oplyse hvilke grunde der kan gives dispentation for  De anmoder bare om at man søger og tager så stilling udfra det. Derfor kunne det være rart at se hvad andre havde fået igennem  Så kommunen hjælper ikke - tværtimod 
Hej Min svigerfar har pt. noget ligne problem. De har fået påbud om at lave et minirenseanlæg, men da han spurgte om han ikke måtte lave nedsivningsanlæg fik han et nej. Hvis han vælger Nedsivningsanlægget skal han betale for vandet og må ikke kører på sin egen vandboring. Det må han tilgengæld gerne hvis han laver et minirensningsanlæg. Kort fortalt - tjek hvad jeres spildevandsregl er før i søger. Mvh. Dorte
Der er ingen problemer med at blive tilkoblet off. vandforsyning eller beholde egen boring for den sags skyld. Problemet er, at de ikke ønsker du har begge dele  Jeg ved så det er muligt at søge dispentation, men ikke hvilke kriterier der bestemmes udfra - det ønsker man ikke at oplyse. Derfor tænkte jeg om andre havde været i samme situation og havde fået tilladelsen/dispentationen og hvis ja, på hvilket grundlag.
vil du bruge egen boring??? Vi er tilsluttet off. vand, men har stadgivæk vores gamle brønd ude foran, den går ikke længere ind i huset, men vi kan hente vand op via pumpe, til andedam, græsplæne o.l. På denne måde skal der heller ikke længere laves vandkvalitets undersøgleser og officielt eksiserer brønden ikke længere.
Der er ingen problemer med afstand til hverken det ene eller det andet. Alt er ok der. Problemet vi har er, at kommunen ikke ønsker folk beholder egne boringer efter tilsl. til off. vandforsyning. Det er selvfølgelig et spørgsmål om kroner og ører og derfor gives der ikke dispentation medmindre man kender de grunde de nu tillader - og ikke vil oplyse vel og mærke  Pruhest: jeg tror reglerne kan svinge fra kommune til kommune så. For her er havevanding o.lign. ikke en gyldig grund til at beholde egen boring og godtnok er reglerne vedr. prøvetagning ændret. Men kun fra årligt til hver 5. år. Har nogen indsendt en decideret ansøgning til deres kommune om bibeholdelse af egen vandboring efter tils. til off. vandforsyning og fået den behandlet med positivt resultat?
snakker om er ganske rigtigt landmand der laver 9100 slagtesvin/år og ja han får taget prøver af vandet ca. hvert 2. år så vidt jeg husker
Vi er også ved at gøre de indledende øvelser til at blive tilsluttet den off. vandforsyning. Vi ringede til vores kommune for et års tid siden, og spurgte om vi måtte beholde brønden til afvanding af dyrene. Vi fik mundligt af vide, at det var der vist ikke noget galt i. Her for kort tid siden, ringede vi igen for at få det bekræftiget og helst skriftligt, men da var det en anden som vi fik i tale, og hun mente, at det kunne vi ikke. Efter lidt talen frem og tilbage, fik vi alligevel "lov" indtil kommunesammenlægningen. Hvilke regler der så ville blive, turde hun ikke sige noget om.
Jer der er blevet tilsluttet offenlig vand, hvad har det kostet jer?
Da vi fik laveet kommunevand for 11 år siden kostede det ca 40 tusind, vi har egen brønd til hestene og haven.Men har fået at vide af kommunen at vi skal slette vores egen boring til næste år!
Priserne på tilsl. afhænger af flere ting og du bli´r derfor nødt til at spørge rette instans for at få det korrekte at vide. Til sammenligning med Bettina´s svar kan jeg fortælle at vi skal af med ca. det halve af hvad det har kostet hende 
Det er for at undgå forurening af drikkkevandet at ubrugte boringer og brønde ønskes slettet, og ikke, som du skriver, pga. kroner og ører i kommunekassen. Så vidt jeg er orienteret (vil ikke lægge hovedet på blokken) må man beholde egne boringer/brønde hvis de er i brug (også selv om man har off. vand), og naturligvis opfylder andre lovkrav som f.eks. afstand til nedsivningsanlæg. Mine forældre driver et lille landbrug, og de har off. vand i huset, men egen boring til resten. Nanna.
Teorien om forurening lyder spændende - desværre tror jeg ikke helt på den  Ser du, hvis du vil bibeholde egen boring (som selvfølgelig skal bruges - hvorfor ellers beholde den med de omkostninger det medfører?) er du stadig underlagt krav om prøver - dog nu kun hver 5 år og ikke årligt. Dvs. det er dit ansvar og din pligt at vandkvaliteten lever op til gældende krav - samme krav der stilles til drikkevand. Og man må ikke bare bruge egen boring som man lyster. Det er det hele forespørgslen handler om. Der gives ikke tilladelse til vanding af f.eks et par heste, vask af bil, vanding af have o.lign. Erhvervsmæssigt er reglerne helt anderledes men jeg taler om privat brug. Derfor er det, i mine øjne, et spørgsmål om kroner og ører. Idet der ikke er samme afgift på vand fra egen boring efter tilsl. til off. vandforsyning mister man jo en indtægt på det vand der tages fra egen boring  Og da man ikke ønsker at oplyse reglerne for bibeholdelse af egen boring men blot ønsker ansøgninger for så derefter at tage stilling til om ansøgningen nu bør godkendes eller ej, forespørger jeg erfaringer fra andre som har opnået denne godkendelse.
Hej. Er der nogen herinde, som har fået murer til at lave en dør i stalden + evt støbe gulv i stald? Vi skal snart igang med at renovere stalden, og der skal vi bryde gulvet op, sænke det, og derefter have det støbt igen. Derudover skal vi have lavet en dør i muren, som hestene skal ind og ud af. Vi skal selvfølgelig have en mure op og give et tilbud, men det ville være rart, hvis én af jeg har prøvet noget af det, og dermed kan give os et indblik i, hvad vi kan forvente. Vi vil gerne have en ca.pris pr m2 gulv.
... jeg havde jo også skrevet mark i oerskriften  Er det for sent at lægge jorden om, hvis vi gerne vil have hestene på det til august/september?
jorden kan jeg svare på.. det er ved at være vel sent at så græs, da en ny fold skal ligge i en ni måenders tid inden den kan bruges til afgræsning.. måske du kan være heldig at få en landmand til at så noget byg/ært/græs ud, og så lade ham høste 2 slet ensilage.. men der skulle ha været tænkt på det for en måneds tid siden
Hej Alice Jeg hyrede en til at rydde det gamle gulv og lægge det nye. Det tog kun nogle få dage at fjerne det gamle gulv. At støbe det nye gik forbløffende hurtigt. Jeg havde bestilt flydebeton og fra de begyndte at læsse ind, til gulvet var lagt, gik der ca en time! Jeg selv har bygget mine bokse i 5 x 12 reglar. Jeg købte en hel pakke, så er det meget billigere. Jeg brugte halvdelen til boksene og sætter resten omkring ridebanen. Mine 6 bokse kostede ca 3500 kr i træ. Dertil skal du lægge beslag og skruer. Forhør jeg i de forskellige tømmerhandler omkring jer angående priser. Jeg havde en lille dør ud, som jeg gjorde både højere og bredere. Når i laver en ny dør, så skal i sørge for at understøtte muren godt, inden I begynder at banke hul. Du kan se billeder af staldbyggeriet på min hjemmeside.
Ja hvad skal vi nu gøre? Vi er i den "heldige situation" at 5 vildkatte både han og hun, har slået sig ned på vores ejendom for at formere sig, og de pi-ss-er og sk-i-der over alt, miaver, og teoriserer vores egne 2 neutraliserede hunkatte. Vores katte fodres indenfor, så det er ikke fordi der er tag selv bord til fremmede katte -men hvad gør man ved dem? Jeg har jagtet dem idag med henblik på at få dem indfanget, så jeg kunne hugge hovedet at dem med øksen! Men jeg kan ikke fange dem -og er heller ikke sikker på at jeg ville kunne hugge hovedet af dem (selvom min irritation over disse usle dyr vokser hastigt). Kan man få nogle til at skyde dem, er det lovligt? eller har kattens værn "tilbud" på at aflive sådan nogle kræ? Ja, hvad gør man?
Hej. Syntes det var lidt svært at vælge hvad jeg skulle vælge til under-overskrift. Min bedre halvdel og jeg har købt gård som er på på 6 tønder land. Der er 2 gyldebeholdere som blive lejet ud, da den ene kun er knap er 1 år gammel. Der er en nyere stålhal som har været løsdrifsstald for kvæg. Det er heldigvis kun i midten som er støbt og resten er i sand med måtter oven på. Så er der 2 staldbygninger som ligger i forbindelse med hinanden som et T. Den første har vi tænkt os på at skulle være med dobbelt garage,fyrrum og værksted. Den næste skulle gerne blive hestestald med plads til 6 hestebokse. Bokserne bliver lavet således at der kommer skydevægge imellem, dvs. at man kan lukke væggen op imellem når man skal muge ud. Derudover bliver der et mindre fodrerum, rum til rideudstyr og lager til halm og hø. Desuden får vi også plads til et lager med fastbrændelse. Stuehuset behøver vi ikke at koste på de første mange år, heldigvis for det. Der er helt nye vinduer og døre i. Alt i alt, en ejendom som bliver funktionel i vore øjne. Og så er det jeg tænker, mon der er nogen som kan komme med gode råd af anlæggelse af bund i ridehus og på ridebane. Der har jeg tænkt mig at den skal være 30x70. - jordtypen er ler. Heldigvis er min bedrehalv en handymand, hånderværker uddannet osv. Ellers havde jeg aldrig gået med til det. Mvh. Lotte
at kontakte først dyrlægen og hør om de kan hjælpe. Måske har de en aftale med kattenes værn og aflivning af vildkatte, hvis ikke så kontakt kattnes værn og fortæl om problemet og spørg om de vil aflive eller neutralisere ( og fjerne ) dem gratis. Jeg ved at de har gjort det før, da min svigerinde fik den lokale dyrlæge til at aflive en tilløbende vildkat gratis. Til slut og hvis du ikke har held med noget ( og nu får jeg nok en på hatten), så fang dem i en mårfælde, ved hjælp af lidt mad, og få så en jæger til at skyde dem. Det skulle ikke være det store problem, da jægerer ikke altid er så glade for katte. Problemmet bliver desværre ikke mindre med tiden, da vildkatte kan formere sig op til 3-4 gange på et år. Mvh Helle
... at den form for "hjemmeaflivning" er ret ulovlig. Og jeg tror også at du ville blive både revet og bidt i processen. Men en søgning på Google på "vildkat + indfangning" gav resultatet at man mange steder skal kontakte teknisk forvaltning i sin kommune of de så sørger for indfangning i samarbejde med Kattens Værn. Så kan du være sikker på at de bliver aflivet på en human måde.
Det er en rigtig træls situation at havne i ... som katte-menneske! De tilløbne katte er herreløse og det er derfor din kommunes pligt til at hente dem - når altså du anmelder dem! De vil sandsynligvis sende en "katte-fænger", som sætter fælder op og afhenter kattene og får dem aflivet ved en dyrlæge.. Du må endelig ikke yde selvtægt! Kender dog godt følelsen - havde en vild hankat der gang på gang bølle-bankede min egen lille (og dengang uskyldige...) ex-lejlighedskat... Ring til kommunen eller til Falck (de har som regel en aftale med kommunen) Mht dyrlægerne, så ved jeg at dyrenes beskyttelse i sommer har opsagt aftalen med landets dyrlæger - så men mindre dyrlægen har et stort hjerte, skal du ikke regne med hjælp der, desværre! Held og lykke med de uindbudte gæster Kristina
til at indfange dem, så de kan blive aflivet humant. Alternativt kan du selv indfange dem i fælder og få dem aflivet...humant. Jeg sad godt nok og læste dit indlæg et par gange...er du helt ved dine fulde fem??? Aflive en kat ved at hugge hovedet af den? Bare det at du kan få tanken 
Kan altså være skide irrirerende hvis de render og forpester ens ejendom og du er i din gode ret til at få dem skudt med det samme i henhold til lov om vej- og markfred § 14 stk. 2 da der er fare for din ejendom eller ejendommens dyr... Så få du fat i en jæger og få det overstået... Det skal lige siges, at jeg IKKE er kattehader, har 12 stykker boende i mit hus 
er ved mine fulde fem -og da jeg ikke har et gevær/kan skyde, og de møgdyr vækkede mig for 5.gang på en nat og i det hele taget irriterer mig grænseløst, syntes jeg egentlig det ville være at gøre kort proces at kappe hovedet af dem -og egentlig ret humant. Men derfra og så til at få fanget kattene og gøre det -der er ganske langt!
... kan sikkert hjælpe dig. Det er faktisk lovligt at indfange katte i fælder (mårfælder er gode). Man skal dog tilse fælden et par gange dagligt. Dette er vigtigt da katten ikke må sidde i den længere end højst nødvendigt. Hvis det er tydeligt, at katten er en vildkat, og ikke er øremærket, har halsbånd på, er chipset, eller på anden måde virker til at "have en ejer" (ser velfodret ud) må man aflive den. Jægeren kan så skyde den, (ja, det mener jeg er humant...) eller du kan tage den til en dyrlæge og få den aflivet. Ring til dyrlægen på forhånd, så du ved om de tager noget for det... Du skal sikre dig at jægeren ved hvad han gør, så dyret ikke skal skydes flere gange. (En lille kasse hvor katten ikke kan vende sig, og en salon-riffel kan gøre meget ved en kat...) Det er ikke sjovt at have rigtige vildkatte til at hærge i området. Slet ikke hvis man gerne vil have en tamkat, der kan gå i fred... Så jeg kan godt forstå at du gerne vil af med dem.
Det er ganske gratis... Det er faktisk kommunens pligt at afhente og aflive / opbevare herreløse dyr indtil ejeren findes. Dog gøres der som princip kort proces med katte - er der ingen chip eller øremærke, så får den en sprøjte og sover lige så stille ind! Men kattene skal være herreløse/tilløbende, nogle kommuner kan være strikse med det (forståeligt nok) du må altså ikke have gået og fodret på kattene i flere måneder og så pludselig fordi de render rundt på bilen eller gør andre "katte-streger" blive træt at dem og ringe dem ind... Og tro mig katte-fængeren har et ret godt øje i den retning! I skal se at kontakte kommunen nu - for det varer ikke længe før de første killinger kommer og er der mistanke om at den indfangede hunkat har killinger bliver hun lukket fri igen. Og lige en sidste ting - gør jeres forarbejde ordentligt, forhør jer ved naboerne om det skulle være deres katte! Kristina
Jeg bliver godt nok noget harm over dit indlæg. Hvad f... er det for en holdning til dyr? Jeg kan godt forstå du sines det er irriterende - men de er da ikke usle dyr end dine egen katte - bare fordi dine egne katte, har været så heldige, at der er nogen, der har ville ofre penge på en neutralisation + alt det dejlige foder de får. Ikke desto mindre, så er de dit ansvar, når de har slået sig ned på din egendom - herligt ikke sandt. Og nej . kattensværn har ikke tilbud på sådan noget - det koster mindst 300 kr. Men du kan være heldig, at din kommune yder tilskud til sådan noget, for at nedbringe antallet af vildkatte. Ysatis Siden hvornår er det blevet en pligt for kommunen? For det avr det i hvert fald ikek for 2 år siden - der var det ganske valgfrit for kommunerne om de ville støtte sådna noget. Min mor har været så heldig, at hendes dyrlæge kun ville have de økonomiske omkostninger dækkett af aflivning af vildkatte. Men sådan er det sq at bo på landet - lev med det eller flyt til byen!
... stammer fra kasserede eller bortløbne huskatte, for der har aldrig levet katte vildt i Danmark. Problemet med vildkatte er altså udelukkende opstaået pga. mennesker! Derfor synes jeg også vi skylder disse stakkels katte et værdigt liv eller en værdig død. Jeg kan sagtens forstå at du er træt af dem, men ring til teknisk forvaltning og/eller kattens værn. De kan få dem aflivet humant. Hvis du afliver dem med en økse og er så dum at skrive det på HN skal jeg være den første som ringer til samtlige instanser og melder dig!!! Håber i øvrigt alle der er harme over vildkatte sørger for at neutralisere deres katte, så de ikke bidrager til problemet!!!
Det er kommunens opgave at afhente herreløse dyr - om de så gør noget eller ej... det kan jeg jo ikke sige.. andet end at jeg ville blive ved med at kontakte dem indtil de kom og gjorde noget ved problemet! Xtiny: Ja det er med at være standhaftig og holde på sin ret... Jeg syntes at det er frygteligt at 40% af kommunerne intet gør.. at der så er 40% der afliver.. tja! min klare holdning er "hellere en værdig død end et kummerligt liv..." Og det er desværre vilkårene for selv de sunde katte, naturen er hård og når moder natur regulerer er det ikke gennem en hurtig og smertefri død... Kristina
Nej Louise - vi har godt læst, at du ikke har fanget kattene og hugget hovedet af dem - havde du forsøgt på det, ville dine arme sandsynligvis være flossede fra finger til skulder - og du havde sikkert også hugget din egen ene hånd af i forsøget. Men din holdning til dyr er stadig frastødende! Og det er der jeg har mit problem. Som om dine egne katte er en rygende hattefis mere værd - andet end den afektionsværdi du lægger i dem - og den betalte neutralisation. Hvis du nu fangede dem, neutraliserede dem og fodrede dem - ja så havde du en dejlig musefælde og katte, der har fået lov at leve deres liv, påtrods af menneskets påtrængen.
Jeg kan godt forstå du synes det er irriterende.. Meeen kattene kan jo ikke gøre for det.. Da vi flyttede ind her,var der også en vild kat der holdt til her. Den bankede mine katte og de var meget bange.. Men jeg havde alligevel ondt af vild katten, han humpede rundt på 3 ben, og var ikke til at komme i nærheden af. Jeg begyndte at fodre ham, for selvom han var meget irriterende skulle han jo ikke gå og sulte. Jeg var oså bange for at han skulle begynde at gå ind af kattelemmen for at få mad. Så jeg satte mad til ham på halm loftet og han blev faktisk mindre agressiv af at få mad.. Det var min lan at indfange ham og det var jo oz noget lettere hvis han foandt mig med mad og en dag lykkes det endelig( efter flere forsøg) Jeg kørte ham til dyrlægen der undersøgte hans fod og derefter aflivede ham ( med hansker) Je har det godt med at det blev gjort på en ordentlig måde og selvom vi ikke har valgt kattene skal de jo ikke gå og sulte. Held og lykke jeg håber du forbarmer dig lidt oer de stakkels misser 
Jeg har godt læst hvad du skriver og må sige at jeg forrige vinter havde   samme tankegang som dig: "Jeg fanger SAT.. de lede krapyler og smider dem levende på bålet!!!"  Havde på det tidspunkt   katte i hestestalden   mine egne 5 stk. De pissede og sked som var det en konkurrence og man kunne faktisk ikke lugte at der på det tidspunkt boede 6 heste i stalden...  var overbegjort i @!#$ og @!#$ (undskyld   ) og kunne ikke fodre eler strø uden at jeg på et eller andet tidspunkt fik "noget" på fingrene...  Prøvede alt for at holde dem ude, men skulle jo også tage hensyn til mine egne 5. Se...nu bor vi på en kyllingefarm og da manden min opdagede at en missemor klemte en lem åben så hendes yngel kunne komme med ind og nappe kyllinger, da fik det pludselig en ende... Han kunne ikke helt se problemet med kattene i hestestalden, men da de så begyndte at æde kyllinger for omkring 1.000 kroner hver dag kunne det nok være, at "gøbben" kom frem og kattene blev likvideret én efter én som de kom ud inde fra kyllingehusene med store fede maver... Vupti havde jeg kun mine egne 5 katte tilbage og alt er igen fred og gammen. VE den fremmede kat der sniger sig ind i min stald nu. Hunde-patruljen (Jack og Pippi) bliver straks sendt i aktion og får "røv-dyret" jaget på flugt...  Find en med et jagt-gevær og få dem skudt. P.S: vil lige til sidst indskyde en bemærkning om, at de mange katte i min stald altså ikke var et selvforskyldt problem, idet mine 5 staldmisser alle er neutraliserede...
med geværet og skyd dem... se SÅDAN ER DET AT BO PÅ LANDET!!!(anja aricana) Geværet er ligeså humant som sprøjten, hvis man kan finde ud af at ramme rigtigt. Sprøjten er bare for folk der ikke ved bedre og mener at det er pænere, men det tænker katten altså ikke på...den er død!! JA ens egne katte er mere værd end vildkattene, som formere sig for vildt. Ens egne katte har man højst sansynligt ofret penge på, og man har selv anskaffet sig dem og man fodrer på dem. Vildkatte lever gerne under hummerlige forhold med sygdom og for lidt mad...Her mener jeg altså det er mest humant at aflive. Bare min mening..
Jeg ahr da ved gud heller intet imod at man afliver vildkatte, der har det elendigt. Jeg har noget imod den holdnin, der er til dyr, og som louise p beskriver. Jeg synes den er frastødende! Jeg har ikke noget imod at katte bliver skudt, hvis personen kan ramme rigtigt. Men jeg har fan*me noget imod sætninger om, at man ville hugge hovedet af dem med en økse, de usle kræ. Jeg bor selv på landet - og kender udemærke kkatteproblemer. Aricana - der indtil videre har reddet 3 vildkatte, som har dejlige skønne hjem, pga. lidt indsats.
Jo vildkatte kan godt være usle kræ -jeg synes de er usle når de er radmagre og fulde af utøj m.m. Helt ærligt er sådan en kat bedre tjent med at være død!
Ja - det er vi enige i - at de er bedre tjent med at få fred - men det laver jo ikke om på den mærkelige holdning til dyr. Men det er nok også fordi jeg ikke kan se forskel på dyr - jo de skal behandles forskelligt - efter tilstand - men den der nedværdigende holdning til dyr, ja - det frastødende - ligesom når en gris, bare er et brugsdyr - og helt ok at sætte et flag i den døde gris på slagteriet, fordi de lukker. Nej - det er en frastødende holdning til dyr. Men igen - sådan er det at bo på landet - surt, når nu man gerne vil ud og nyde naturen, at den så også tillader at trænge sig på.
Jamen hvad så med råvildtet? Må vi heller ikke skyde dem på landet?Der skal altså rydes ud i vildtbestanden og det gælder også katte!! Jeg synes overhovedet ikke at den holdning er frastødende... Iøvrigt hvis personen som afliver katten med øksen rammer rigtig, så er det en ligeså hurtig død, som gevær og sprøjte! Jeg er snart faglært landmand og det er rigtig at grisen, koen, fjerkræet osv er i manges øjne blevet produktionsdyr, men jeg ved at der er mange som ønsker at gøre en forskel med det. Den danske lovgivning er langt fremme med velfærden og sundheden og de danske dyr har det generelt bedre end foreksempel Østeuropæiske. MEN... dyrevelfærden bliver først rigtig god, når forbrugerne indser at det godt kan betale sig at give måske 40% ekstra for de danske varer i stedet for at købe det billige importerede, som måske er fyldt med vækstfremmere!! Mange ved godt at for at et kvæg skal smage godt, så skal dyret have haft det godt, men grisen er der blevet avlet så meget på, så det såkaldte stresshormon faktisk ikke findes mere og man kan altså ikke rigtig smage på en gris om den har haft det godt. Uha længere forklaring, som ikke hører til her og som der sikkert ikke er nogen som fatter en bønne af, men ud måtte det...sorry.
Lige lidt til dig Anja... En vildkatte bestand... *som ikke er naturlig her i Danmark. *som er indført pga. mennesker. *Som ingen naturlige fjender har her i Danmark. -Kan aldrig regulere sig selv! Vi mennesker har skabt det problem, derfor kan de kun blive reguleret ordenligt af os! Den eneste måde de ellers dør på, er ved lidelser, sygdom osv.. Brug ikke naturen i sådan en forklaring, når katte ikke er en naturlig del af den danske vildt bestand. Desuden skriver Louise, i hendes første indlæg, at hendes egne katte bliver fodret indedøres, derfor er de vilde katte ikke hendes ansvar, og bliver det aldrig, så længe hun ikke fodre dem. Til Louise: Du er i din fulde ret til at indfange de katte og få dem aflivet, bare det bliver gjort uden de lider. Dette kan gøres ved dyrlæge, eller lige så godt, ved en jæger. Men ring og spørg kommunen eller en katteforening i nærheden, måske de kan hjælpe. Hvis du er mere i tvivl. Folk der ikke kan lidt jagt, forstår bare ikke hvad en rigtig jæger er og gør. Så foragt ikke noget man ikke kender til.
Det lader sig ikke gøre i DK i dag at bestanden af råvildt eller for den sags skyld vilde katte regulere sig selv. De har ingen naturlige fjender. Det eneste der sker er at ALLE dyrene ikke akn finde nok mad, bliver armt af forskellig små sygdomme alt i alt ville ALLE dyrene leve et kummerligt liv hvis ikke vi mennesker regulerer bestanden. Jeg har INTET problem med at folk skyder råvildt. Jeg vil da 1000 gange hellere spise kød fra dyr jeg ved har haft et godt liv. De 5 kyllinger i køledisken giver jeg intet for - det er lavt. De lever i helvede og har ikke haft et godt liv. Så den produktion vil jeg ikke støtte! Jeg har selv reddet 3 små killinger gennem årene som af den ene eller anden grund var blevet smidt i en plastiksæk i grøften. Det er utroligt at folk ikke bare kan give dem en ordentlig død. De 2 af dem havde jeg i 3 uger. De fik flaske hver 6 time om dagen og 7-8 om natten. Men hvad angår vildkatte, som er voksne er der oftest ikke meget at gøre andet end at fange dem og få dem aflivet. Man kan bruge sådan nogen forstørede musefælder (IKKE klapfælder, men kassefælder) til det. Men pas på. Min mor er en gang blevet revet af en tamkat som havde omgang med vildkatte. Min mor fik pincelin i 3 uger og hendes finger hævede til 4 gange sin egen størrelse på 2 døgn på grund af en lille rift. Men tag og få dem aflivet, om de så bliver skudt eller hvad man vælger at gøre er lige meget - BARE DET ER SMERTEFRIT! Ikke druknedøden! Og folk der ikke har fået sig taget sammen til at få deres katte neutraliseret må altså tage sig sammen og aflive en del af de mega søde killinger   . Det er det hårdeste når de skal aflives. Så husk at neutraliser jeres katte. Hvis man bare har 2 hunkatte kan det blive til 6 kuld killinger af 4 stk. pr. gang. Det er 24 killinger om året. Måske vil 4 ud af de killinger ende som huskatte resten ender meget sikkert som vildkatte. Så afliv de fleste, måske alle sammen og få så kattene stereliseret. Jeg er dyreven af hele mit hjerte, men desværre har jeg også set konsekvenserne af for mange killinger på en gård. De bliver usle, sky og skravlede og ingen vil have dem som huskatte. Så afliv de fleste og kæl så med de få så er der gode chancer for et nyt hjem. Dette er dog kun hvis man endnu ikke har fået sine katte sterilisret. Jeg har intet mod man beholder en hunkat som kan få killinger, mne så ville jeg give den p-piller når den ikke lige skal komme med et kuld. Det er altså dejligt at kunne beholde en killing til staldkatte bestanden engang i mellem. Så er man sikker på den ikke løber væk og ender som vildkat. Hilsen Anna
Er det lovligt at få en jæger til at skyde vildkatte og hvor kan man læse det ??? Har selv et par stykker tilbage jeg skal af med... Mvh Mette
af afmagt? Til Louise P der startede denne tråd: Jeg kan udmærket følge din tankegang og kender den der følelse af, at NU er det f... nok! Om det så drejer sig om vilde katte, myrer, edderkopper eller hvad det nu er man er irriteret over... Man får lige luft får sine frustrationer og straks bliver man bombarderet med alskens beskyldninger. Til dyre-elsker-ekstremisterne: Jeg afliver myrer med kogende vand, da dyrlægen ikke har sprøjter der er små nok til dette formål. Jeg har en hund, der sommetider ser ud som én der skulle skydes (læs: ked af det). Han er bulldog og har temmelig mange rynker i hovedet og det giver ham det der underlige udseende. Jeg har ind imellem klappet ham på hovedet og sagt til ham at han ikke skal være ked af det, for det er altså først i morgen han skal skydes... Dårlig joke ja, men det er da ikke ensbetydende med at jeg overhovedet kunne få den tanke at gøre mine ord til handling! I øvrigt har jeg 2 staldkatte som deler deres mad med naboens fede hankat, som kommer i vores stald ind imellem. Vores 2 spiser så lidt hos naboen også, så det går vel op i sidste ende? Hilsen Pia - også en dyre-elsker...
som er så stinkende kattefjendske! Hvor er det lige Jeres egne søde, rare, rende velnærede neutralliserede katter fra? Mange af dem stammer sikkert fra en vildkat der dog fik lov at sove i stalden og lagde killinger på loftet som blev fundet tidligt og som man ikke nænnede at aflive! Jeg sidder her og undrer mig over om I overhovedet også har noget med heste at gøre? For dyremennesker kan I da ikke være. Når nu I har den holdning til de stakkels katte, skulle I prøve at gå ind på hjemmesiden for GRÆSKE HUNDE. Her kan I læse om de skæbner de stakkels hunde i de græske gader og bjerge bliver udsat for. Mon også I har samme holdning når det handler om dem? Eller i Californien, eller hvor det nu er det foregår, hvor man skyder vilde heste fordi de rent faktisk terroiserer områderne( plyndrer marker og skove for afgrøder). Hvad med menneskerne i ulandene som render rundt med 1000 fluer i øjnene og udspilet maver? De skulle måske også bare have hugget hovederne af. Fy for helvede en holdning I har, det er sgu til at kaste op over. Jeg kan udmærket sætte mig ind i problematikken med de vilde katte, men bestemt ikke holdningen til at "skidtet skal bare dø". Man kunne måske med hjælp fra Kattens Værn, få dem indfanget, aflive de gamle, svage og syge, afloppe, aforme og neutralisere de yngre og raske og så have dem som staldkatte hvor de kunne hjælpe med at holde rotter og mus nede. Og måske også give dem lidt at spise? Tænk at I overhovedet vil være Jer selv bekendt. Fy for helvede!!!
hun tænker/læser!! Kære Tolle, hvis du havde læst det sidste af Louises indlæg, som startede denne tråd, spørger hun rent faktisk om der er et sted hun kan få ordentlig hjælp (Kattens Værn fx)!!! Og hvis du så læser mit indlæg (som er lige før dit) ville du måske forstå lidt mere af hendes/vores frustrationer... Hvis jeg havde været af Florence Nightingale-typen som du, havde min bestand af dyr været 30 gange større, da jeg tit forbarmer mig over "usle kræ". Mine egne 2 shetter er da også medlidenhedskøb, selvom de måske i nogles øjne burde være aflivet som føl (når man tænker på hvad de har været igennem). Men nu er de her, trives og jeg kunne ikke drømme om at hugge hovedet af dem eller kattene. Det ved jeg at Louise heller ikke kunne, hun skulle måske have formuleret sig lidt anderledes - men Louise og Tolle, jeg kan godt forstå jer begge... Med venlig hilsen Pia - stadig myre-dræber og stadig dyre-elsker. PS. Kære Tolle, hvad gør du når katten/hunden får lopper? Er en loppe ikke også et dyr???
noget med at være Florence Nigthingale eller ville redde verden at gøre. Overhovedet ikke!!! Og jeg har læst alle indlæggene, men begriber ikke hvordan folk kan have en tankegang som mange har herinde vedrørende disse vild katte. Jeg er stor fortaler for, at man indfanger, neutraliserer, behandler og evt. afliver. Så længe det foregår humant. Jeg er bare chockeret/forundret. Hvis det havde været nabo hesten i stalden, på rideskolen eller hvor det måtte være, der ikke blev behandlet for sygdomme, utøj ikke blev fodret eller andet så ville I alle komme op på barrikaderne og anmelde til politi, hestens værn mm. Hvad med f. eks transporten af slagtedyr, specielt heste? Er det så ikke i grunden flintrende liegyldigt hvor længe de er undervejs eller om hvor mange de står stablet sammen mm? De bliver jo netop transporteret for at skulle dø!!! Men når det handler om forsvarsløse udsultede katte, så skal de bare af med knoppen. Havde det været naboens hund der rendte rundt og var udsultet med mere ville I sikkert også melde til diverse instanser eller tage Jer kærligt af dem. Og med hunde som Græske hunde eller anden dyremishandling der er fokus på er mange af Jer sikkert også med til at lave underskriftindsamlinger for at forbedre dyrevelfærden med mere. Nogle donerer endda sikkert også større eller mindre beløb. men når det så handler om de vilde katte der åbenbart lever på Jeres ejendom, stalde med mere får piben pludseligt en anden lyd. Og det er for mig ret chokerende. Jeg er GODT klar over nogle herinde har skrevet at indfangning /aflivning skal foregå humant, men der er også nogle(dem jeg reagerer på) som har en helt og aldeles anden holdning, og kun mener deres egen tamkat har ret til et ordentligt liv. Og det er til at kaste op over. Og med hensyn til lopper på mine egne hunde: Nej, det kommer slet ikke så vidt, at jeg er nødt til at slå ihjel, for alle mine hunde bliver forebyggende behandlet 
Jeg har en kastreret hanhund, han har intet med græske hunde at gøre - så dem støtter jeg ikke - det er der sikkert andre der gør og det er dejligt at der findes den slags mennesker. Jeg har 2 neutraliserede staldkatte, de er født i en stald, jeg har givet dem (i mine øjne) et godt hjem hvor de får nok at spise. Hvis der skulle komme en kat og slå sig permanent ned på min ejendom ville jeg i første omgang finde ud af om den er savnet et sted - så den kunne komme hjem til sig selv igen. Viser det sig at den er "vild"/ejerløs, ville jeg ringe til kommunen eller få en jæger til at tage sig af bæstet. Fordi jeg ikke har valgt den selv, er det da ikke ensbetydende med, at jeg ikke har lov at fravælge den selv. Jeg ville ikke ofre penge på at få den kat neutraliseret og så beholde den, jeg har jo de katte jeg ønsker/har brug for. Faktisk ville jeg helst undgå at bruge så meget som på en krone på den, når jeg nu ikke selv har valgt den. Jeg vil bruge mine penge til mine selvvalgte heste, min selvvalgte hund og mine selvvalgte staldkatte og så iøvrigt lade andre om at bruge deres penge på at hjælpe hunde i Grækenland og andet velgørenhedsarbejde. Det er deres valg. Jeg har bare valgt det fra! Det er dejligt at der findes mennesker, som donerer penge til det - jeg gør det bare ikke - og det gør mig vel ikke til et ringere menneske eller hva'? Med venlig hilsen Pia, der iøvrigt lige har klasket en flue i mit køkken - ved ikke om den var vild eller tam - nu er den død og smidt i skraldespanden...
At fordi man i fustration får skrevet at man ville anvende en "måske noget barsk" aflivningsmetode   så er man det ene og det andet. Og nøj hvor er det godt at vi lever i et civilliseret land, for en del af jer var da aldrig forblevet i toppen af fødekæden, hvis det ikke var således. I toppen gør man hvad der skal til. Håber du får hjlæp louise, for det er jo heller ikke et særlig godt liv for kattene.
Skulle vi finde kammertonen igen? For det første mener jeg ikke at jeg "p***" op og ned af folk og for det andet mener jeg, at jeg udmærket ved hvad der menes og kender forskellen på insekter (en edderkop er iøvrigt ikke et insekt, men en spindler) og pattedyr. Det jeg ville frem til, på en i mine ører pæn tone, var at der findes nogle mennesker som er ekstremt fanatiske mht. såkaldt dyrevelfærd. Jeg kan forstå Louise der røg helt op i det røde felt - og i frustration spurgte om råd ang. de vilde katte. Jeg kunne læse mellem hendes linier at hun IKKE mente det bogstaveligt, derfor ville jeg forsvare hende. Men ja, det var nok også en form for provokation mod de ekstreme dyre-elskere. Det er dem der ikke kunne gøre en flue fortræd og mener at mennesket i bund og grund, alle som een, burde være vegetarer. Jeg kender til folk som mener at jeg er dyremishandler ene og alene af den grund at jeg har dyr!! "Et dyr er skabt til at leve frit og ikke i fangenskab" er en sætning jeg har hørt flere gange. Grundfilosofien er et eller andet sted rigtig nok, men duer bare ikke når vi nu snakker om tamheste, tamkatte, tamhunde og mink for den sags skyld. Det er dyr som er avlet mhb. på at være hos mennesket og kun et fåtal af de dyr ville kunne overleve i frihed. Det ville være dyremishandling at sætte dem fri. Iøvrigt syntes jeg at det er lige så usmageligt at bruge div. bandeord, eder og forbandelser samtidig med at man diskuterer etik og moral. En sag skal ses fra begge sider og jeg fik da vist også nævnt at jeg godt kunne forstå både Louise og Tolle. Og ja, jeg har da også læst at du også går ind for at en kat skal/burde aflives hvis der ikke er et værdigt liv for den forude. Og skal vi holde med mudderkastningen og alle så håbe på, at Louise slipper af med sine uønskede katte - på en human måde??? Med venlig hilsen Pia
Ingen steder at vi var de klogeste, men at vi var toppen.
Hej HN ´ere Har købt et dejligt landsted,MEN der ligger drivhuse der skal rives ned på grunden. Nogen der kender et firma der påtager sig den slags opgaver i omegnen af køge? Har selv prøvet at snuse lidt rundt på nettet, men synes ikke rigtig jeg kan finde nogen. På forhånd tak. Mvh Mette
Hej jeg har mulighed for at hjælpe du er velkommen tl at ringe 51906306 Didde
Hej Vi har for nogle år siden anlagt en ridebane. Vi vil nu forbedre den så den kan bruges en større del af året. Jeg har fundet flere sider på nettet med interessant læsning om opbygning - desværre er det alle firmaer fra Sjælland. Vores ridebane er etableret af dygtig entrepenør - men med for lidt ridebaneerfaring. Er der nogen, der kan henvise til erfarne entrepenører eller lignende i mit område (Århus Syd)?
Jeg har to forskellige stykker jord udlagt til folde. Den ene er stor på ca. 1,5 tdl og den anden er på ca. 1 tdl. For et par år siden fik vi omlagt den på 1 tdl og den bruges udelukkende som sommergræs. Den anden er total udbombet og har været brugt som vinterfold de sidste mange år, og ejg vil gætte på at det nok er 20 år siden den sidst blev omlagt. Men det vil den blive til efteråret. Vores "gode" fold på 1 tdl. er lidt "tottet" forstået på den måde at græsset vokser i klynger, men nu hvor der er kommet så meget sol, er ukrudtet begyndt at vokse hurtigere end græsset. Men hvad kan vi gøre? Vil det hjælpe at slå folden? Eller skal vi kun slå der hvor der er mest ukrudt? Hilfe... Mvh. Trine
Vi har lige slået / trimmet vores græsfold for ca. 14 dage siden, da den også var meget "ujævn" fordelt med græs. Den blev nyanlagt for 1 1/2 år siden. Efter at den er blevet trimmet er den blevet meget flot og græsset har fordelt sig på en helt anden måde. Det er så meningen den skal ha noget gødning inden hestene kommer på den, men da regnen lader venter på sig er det ikke blevet endnu. Det har hjulpet på vores fold at blive trimmet... Annemarie
med en afpudser og så en lille slat gødning er ikke at kimse af (husk at sprede gødning en overskyet dag hvor der er udsigt til regn da du ellers svider græsset)
1000 tak for jeres svar. Manden vil blive udkommanderet imorgen med klipperen  Hilsen Trine
Hey Hele vores gård er hvid kalket, ligeledes stalden...nu har jeg så fået den idé at kalken skal væk, og det hele males...så er mit spørgsmål, kan man spule kalken ned med en højttryksrenser eller hvordan gør man det bedst??? mvh dibdab
at (uden at ville lægge hovedet på blokken) at man kan smøre noget lim-maling agtigt på, det binder kalken, og så kan man male bagefter. Tror ikke at man bare sådan kan spule kalken af. Vi har valgt at i år kalker vi igen, men næste år ville vi gerne sandblæse det hele, filse det og så have det gråt.
ha et godt resultat skal hele molevitten enten sandblæses (utroligt dyrt) eller damprenses med hedtvandsmaskine og meget højt tryk (tidskrævende og knapt så godt) og så pudses op, hvor der er store ujævnhede og derefter males med enten skalcem eller cempexo ALDRIG det såkaldte plasticmailng
var også kalket da jeg flyttede ind. Jeg har brugt højtryksrenseren ca 5 gange for at det var væk. Det er noget frygtelig svineri og kalk er ikke sådan at få af. Bønderne her ude har været flittige med kosten   Du skal helt ind til muren og så vil jeg bruge skalcem eller cempexo, da det ikke smitter af og lader muren ånde. Jeg er glad for mit og det holder godt i stalden. God arbejdslyst  MVH Karina
Hej Jan, prøv at kigge på følgende link: eller De er til helårsbrug, det nemmeste vil da være at ringe eller maile og få et tilbud, så ved man nogenlunde hvad det vil koste. Det første firma kan vist tilbyde stalden som selvbyg eller de kan montere stalden for dig. Du kan måske selv give en hånd med og så gøre det billigere? Held og lykke med stalden Pia
Vi har 4 udebokse og jeg ville ikke bytte dem for noget  Vi har støbt gulv og sokkel som var det til en alm. stald. Vi har ikke noget afløb og der har ikke været problemer med urin og andet. Hestene er så glade for at stå i dem, at man næsten har ondt af dem der står i stalden. Vi fik endda 2 føl i år midt i februar, født i de bokse og der var ingen problemer. Vi har købt dem af Jepsen og Viffeldt og de kan varmt anbefales.
lavet stalden om til en løsdrift til min hingst og hoppe. Jorden/folden ligger i forbindelse med stalden og jeg har lavet det sådan, at de har mulighed for at gå ind, hvis de har lyst til det, hvilket de ikke har (men jeg er glad for at vide, at de har valgmuligheden). Mvh. Tinamaria
Hey alle Ved ikke lige om det er dette forum, men er der nogen der ved hvor bredt et T-hegn skal være? Mvh. Sarah
vi står og skal bygge bokse i en længe. der er stolper fra loft til gulv, der skulle der gerne sættes nogle plader/træ? op mellem dem. gode råd til hvad man kan bruge som evt. er nemt og i en ordenlig prisklasse.
vi har brugt rekler af fyrtræ, og det har været billigt! du skal bare huske at smøre træet med godol (blanding af træbeskyttelse og diselolie) da hestene ellers æder træet! held og lykke med projektet 
vi har brugt rekler af fyrtræ, og det har været billigt! du skal bare huske at smøre træet med godol (blanding af træbeskyttelse og diselolie) da hestene ellers æder træet! held og lykke med projektet 
personligt aldrig lave bokse af træ, af flere årsager.. -hestene æder af træet, uanset hvad man smører det med. -de kan nemt losse hul i træet og sidde fast(har jeg selv oplevet)..Grim oplevelse..træet splintrer, og skærer nærmest hul i benet..Specielt fyrtræ splintre meget, da der er mange knaster i. Hvis du endelig vælger træ skal det være af høj kvalitet, uden knaster i, da det svækker træet og nemt splintres ved spark, og når de gnubber/kløer sig hårdt/tungt op af det. Hvis jeg skulle lave bokse ville jeg vælge at mure dem op. Og derefter kalke dem hvide. Men det er nu super flot med træ...   hmm.. Venlige hilsner fra Margit..
. Jeg har sat jern på alle kanterne, så æder hestene ikke træet.
ja sæt noget patentbånd eller anden metal på kanterne så spiser de det ikke! På min gamle rideskole, var alle boksene lavet af granrafter, de var virkelig gamle, sikkert 30 år, de havde en diameter på 5 cm de lå vandret og var fastgjort for hver meter til lodrette stålper i kraftigt træ. Disse bokse var altså lavet af det farlige materiale gran  ... nej spøg til side, de fungerede ganske udemærket og ingen heste var kommet til skade der, måske forde træet var så gammel og mørnet at det ikke kunne gøre nogen skade, når de sparkede på det, det gik bare i stykker, utroligt at hesten ikke brød ud. Nej men jeg kan altså ikke se noget problem i at lave dem i træ, men vælg noget kraftigt træ.
Mine bokse er bygget af spærtræ, og de er så tykke at jeg dårlig tror at en hest kan sparke hul i dem. Jeg kan ikke huske hvad de kostede, men jeg synes ikke det var det vilde. Mine heste har aldrig bidt/spist i træet, og det er ikke behandlet med noget, og det er heller ikke malet. Jeg har fået nogen dejlige store lyse bokse af det, og har aldrig fortrudt at vi lavede bokse i træ.
hejsa min stald er bygget af gamle nedbryndnings gulvbrædder. Det eneste de har kostet os er kræfter med at pille søm og skruer ud også en spand træbestyttelse. Min stald kan ses på min præsentation. Hilsen Annemette
Vi snakkede også om at mure vores køkken op, da det skulle renoveres, men gik lidt fra det, da elementerne fylder mere og der ikke var meget plads at gøre godt med. Så det blev en kompromiløsning for at få det rustikke look. I skal mure op imellem skabselementerne med fx multiplader, så bliver skabene mere rengørinsvenlige. Soklen under elementerne kan også laves i multiplader, så man udefra ikke kan se elementerne. Producenten af multiplader har lavet en brochure med mange gode ideer i. Winnie
overvejet det, men jeg tror bare ikke det er særlig rengøringsvenligt, hvis man spilder noget på det der er muret.. men det ser pisse godt ud. Tina
min gamle ejendom. Det var rigtig pænt / hyggeligt, men simpelthen en pestilens at rengøre (synes jeg). Det var der da jeg købte ejendommen, og havde jeg skulle beholde den, ville jeg nok have sat et andet køkken ind, for det kræver lidt mere tid rengøringsmæssigt, end eks. mdfplade. Men prøv engang at søge på Google, måske kan du finde noget på " muret køkken" ?
Hej Der hvor min hest er opstaldet, skal de til at sætte sommerfolde op, men det bliver gjort med den der små jern pinde, og jeg har bare hørt at det skal have en vis højde, før ens forsikring dækker hvis de går igennem...??? Nogen der kan hjælpe Hilsen Michelle
Jeg spurgte sidste år til netop dette ved Tryg forsikring hvor vores heste er forsikret. Hun havde aldrig hørt om hegns regler og sagde, at hestene "bare" skulle være forsvarligt indhegnede, altså hegnet skal være indtakt og der skal være strøm på. Men i Thorsø Rideklubs medlemsblad var der engang en artikel om hegn, der stod: - Heste skal indhegnes med mindst en strømførende metaltråd i 80 cm's højde og maksimalt 10 m. mellem hegnspælene. -sportsheste skal bag et hegn med to strømførende metaltråde i 0,7 og 1,2 m's højde -er der tale om føl skal trådhøjden være 50 cm. Hvis disse indhegningskrav overholdes, vil en bilist være erstatningspligtig hvis en hest "hopper" ud foran bilen. Hesteejeren kan gives skylden, hvis det kan dokumenteres atr det skyldes hegnet ikke er vedligeholdt eller efterset. Dog ved jeg ved ikke hvor de har denne information fra! Jeg har i rigtig mange år bare haft metal spydene med en enkelt strømførende tråd. Jeg har aldrig haft problemer med at holde hestene inde i folden, hverken meget store eller små heste. Det sidste år har vi været igang med at sætte træpæle over alt, der er 4,5 m imellem dem og vi har valgt tråd højden til at være henholdsvis 1,1 m og 0,6 m. Vi har valgt et gult strømførende rebhegn. Om det er bedre kan jeg da stille spørgsmåltegn ved, men det er helt klart meget flottere!!! hilsen Belinda
Jeg har også lige snakket med vores forsikringsmand. Han siger der ingen regler er for hvordan hegnet SKAL se ud eller hvor højt det skal være. Det skal blot være en forsvarlig indhegning. Og når man snakker om forsvarlig indhegning afhænger det også af hesten og de mest almindelige måder at indhegne på i dag. For eksempel skal man nok ikke regne med at en indhegning på 60 cm i højden, men med dobbelttråd og solide pæle, som bliver tjekket hver dag, går ind under betegnelsen "forsvarlig indhegning" hvis man har DV heste på 1,70-1,80 meter. De kan jo stavre over tråden så let som ingenting hvis de vil. Man skal nok heller ikke regne med at dobbelthegn i 1,30 meters højde med den nederste strømførende metaltråd i 80 cm's højde er "forsvarlig indhegning" hvis man har miniatureponyer, de kan jo sagtens smutte ud under den nederste tråd. Man skal hegne efter de heste og de forhold man har og så skal man tjekke sit hegn dagligt for at se om tråden sidder korrekt på, at hegnspælene ikke er knækkede eller skæve. Gør man det har man ikke skylden hvis nu uheldet er ude. Hvis hesten løber igennem tråden er det heller ikke hesteejerens skyld da det jo ikke er forsætsligt at man får hesten til at løbe igennem tråden. Kan man blot vise en forsvarlig indhegning så skulle man være sikret. Det samme er faktisk tilfældet hvis din hest river sig fri af dig eller hvis du falder af på en ridetur og hesten løber ind foran en bil. Det er ikke noget man gør med vilje, derfor har man ikke culpa, som det vidst nok hedder. Men viser det sig så derimod at du aldrig har redet ud før, faktisk ikke aner hvordan du styrer krikken og at denne faktisk heller ikke er tilredet endnu og er panisk angst for alt udenfor dens fold, ja så kan det jo diskuteres om ikke man burde have vidst bedre. Og her kan spørgsmålet om culpa tages op. Det er det min forsikringsmand har sagt til mig de gange jeg har spurgt og som sagt har jeg næsten lige spurgt ham om det igen. Så jeg håber selvfølgelig han har ret  Hilsen Katrine
Kig på under heste og indhegning. Men ikke rigtig noget om lovgivning... Hilsen Fakse Bonden 
3 snore på(ved CA 45 cm, 90 cm og 135cm)...ikke pga at lovgivningen kræver det, men fordi jeg ikke vil have at mine heste render ud. Ud over det så har jeg pæle af Ø10cm med 7-8meters afstand og et elhegn der sparker røv!! Jeg kan faktisk blive lidt forarget, når jeg kører langs motorveje og hovedveje og jeg ser store og små heste gå med en tråd og de tynde metalstolper og nogen steder ligger hegnet halvvejs ned...Bare mig som synes det virker uforsvarligt?? Nå det hjalp dig jo ikke med lovgivningen, som jeg desværre ikke ved noget om.
Til alle jer gårdejere. hvor meget giver i i forsikring om året på landbrugsejendom. Vi har lige haft en ude og vurdere, vores forhåbentlige, snart nyerhvervede gård. Det blev 15.000 kr. årligt ER det meget normalt, eller har i erfaring med selvskaber som for jeres vedkommende har været billigere end andre.? På forhånd tak.
Hej. Vi giver ca 8000 kr årligt hos HF- forsikring for vores gård. Rina
Har aldrig hørt om Hf, har du været tilfredse med dem??
Vi har Top Danmark og giver 8.500 i landbo forsikring om året. Indtil viderer ikke noget at klage over. mvh Dorrit
Giver her 8000,-
Mener, at vi giver omkring 12.000 kr/årligt  . Herved er følgende så forsikret : askinparken estene/egne (hvis de skulle indebrænde eller stalden falde sammen - de er dog forsikring i et andet forsikringsselskab) Pensionæren/hest (mener, det koster ca. 200 kr/årligt) - samme vilkår som egne heste unden  biler ønnens indbo-/tyveriforsikring m.v. (han bor på "Djævleøen") rbejdsgiverforsikring (hvis venner/familie skulle komme tilskade ifm de hjalp til med et eller andet - som vi havde bedt dem om) lykkesforsikring (3 stk.) arkafgrøde rand-/tyveriforsikring på indbo i stuehus ærlig forsikring på værdifuldt indbo ærlig forsikring på "husbukkens" værktøj Det eneste vi vist   er forsikring mod/for er dårligt vejr  Synes ikke at præmien er dyr - i betragtning af, hvad det er, der er forsikring...
Hej er der nogen der bruger Akacie pæle til jeres indhegning og hvor køber I dem?? Tina.
hvad entenn de hedder akacie eller robinie. Eva
Hej.. Jeg bor på fyn og har købt ved P.I.T hegn . Problemet er bare at kvaliteten er noget ringere i år og så er de endda steget i pris! Det er nogle hamrende go'e pæle og de skulle holde mindst 20- 30 år. Den ældste pæl man har kendskab til stod i 75 år!! Var lidt interesseret i om de kunne købes andre steder end P.I.T. i tilfælde af at de bliver "umulige" smil. Tina.
Hej alle sammen. Jeg har tænkt på at indhegne ridebanen, da vi skal til at tilride vores unghest, men med hvilket hegn? Jeg har tænkt på brede hvide bånd på hvide plastikpæle, da hegnet skal kunne flyttes rimelig let. Er der nogen der ved hvilke firmaer, der har de hvide plastikpæle? Og måske ved hvad de koster. Har i evt. andre forslag til indhegning, der kan flyttes, og som ikke er alt for dyr??? Venlig hilsen Gitte.
Hej Gitte Du kan prøve at kigge på :   de har billige og gode hegnsartikler. Desuden da er de hurtige til at levere. De forhandler også hvide plast hegnspæle, i både den korte og den lange model. Jeg har købt alle vores hegnsartikler her. Mvh Helle
gravet en meget tyk lysmast ned i hvert hjørne, så den stikker 90 cm op over jorden, og derpå trukket et 8 cm tykt, kasseret fortøjningstov, som jeg fik for at tage det med mig nede på værftet, herefter er der sat støttepæle op hver 10 meter (4x4 trykimprægnerede stolper der er 80 i jorden)
Hejsa Vi har en STOR lade/hal, hvor der p.t. ligger rigtig god sandbund og som jeg senere gerne vil bruge til mindre motionshal/ridehal. Men nu er det at jeg måske står og gerne vil tage hesten hjem inden vores planlagte stald kan blive færdig...også fordi marken vil tage endnu længere tid at hegne ind og da hesten pt ikke kan komme på fold hvor den er nu alligevel, ville den omtalte hal herhjemme jo give den noget mere plads at gå på (sammen med sin bokskammerat). MEN, MEN...nu er det jeg gerne vil spørge til hvordan jeg gør. Fordi vores hal mangler en STOR port og der går 3 jernstivere tværs igennem hallen, helt nede i sandets overflade, som jeg jo så går ud fra er bedst at få dækket af? Hvad ville du/i gøre? Og hvad er evt. den bedste løsning her og nu? Jeg mangler lidt input, da vi har så meget arbejde på gården p.t. og jeg nok er lidt drænet i bæret...for det eneste jeg kan komme i tanke om er at jeg må ud og købe dyr port og MEGET MEGET sand til at dække stængerne i bunden... Hvor får jeg fat i sådan noget sand og en ok port? Hvilken slags sand er bedst, hvis jeg evt. også senere vil omdanne hallen til at motionere hestene i uden at skulle købe helt ny bund? Eller kan jeg bare ikke det?  Alle gode forslag modtages med kyshånd...
hvorfor tænkte jeg ikke på det, louise p  Det burde jo kunne fungere fint og det er ingen problemer at lave rigtig fine og store bokse imellem de jernstænger i gulvet...  Den tanke tror jeg lige jeg vil lufte for manden derhjemme...
Ja altså hvis det er en midlertidig løsning, ville jeg lave dybstrøelse og så muge ud med bobkat hver 1/2år, eller efter behov. Min far har dybstrøelse på sandbund (til hans 30 køer) og det fungerer fint. Medmindre bunden den er vildt dyb og blød ville jeg ikke gøre noget. Evt kan du få en bigballe halm (firkantet) og så lægge hele halmskiver i bunden uden at ryste dem op, så fordeler de trykket på sandet lidt.
Hej jeg ønsker at høre om jeres kendskab og erfaringer til at bo to familier på samme matrikel i landzone. sådan rent lovmæssigt? Landet ligger nemlig sådan at min kæreste og jeg skal bygge nyt "hus" på vores landsted. Vi går med tankerne om at mine forældre skulle flytte herud, derfor ville vi bygge et sammenhængende hus, men med hver vores afdeling. Snakkede med teknisk forvaltning og umiddelbart er det ikke lovligt at bo to familer( problemet ligger i at vi skal have hver vores køkken, for så er det to beboelser og i landzone må der kun være et énfamilieshus/gård), dog syntes han vi skulle prøve at søge... Men så tænker jeg bare, at jeg da syntes at jeg har set flere gårde, hvor der er beboelse til to familer!!! Er de så ikke godkent eller??? Mine spørgsmål er: Bor i to familier på samme matrikel, men med hver jeres del af huset? enten i helt adskilt eller sammehængende hus? Hvis i gør det, er det så godkendt og skrevet i BBR? Hvornår er boligen bygget? Mvh Maria
Hej Maria. Det lyder da mærkeligt, det du har fået at vide. Vi bor på et nedlagt landbrug med mine forældre. Det er dem der ejer gården og vi har lejet vores lejlighed af dem. Alt er registreret og mine forældre betaler skat af vores husleje, som er sat i samarbejde med kommunen. Grunden til det er, at vi lejer af mine forældre. For vi ikke skulle risikere senere at blive beskattet af en huslje, der blev vurderet for lav, satte kommunen huslejen i forhold til priserne i omegnen, kvadratmeter osv. Alt er godkendt og registreret på rette steder. Vi bor sådan, at det er et stort sammenhængende hovedhus, hvor der er to helt seperate afdelinger. Vi skal udenfor og hen i modsat gavl for at komme ind til dem. Vi har lejligheder på ca. 200 kvadratmeter i hver "ende". Gården er blevet bygget i 1905. Vi kan kun anbefale at bo på den måde. Vi har en datter på 5 år og hun elsker at bo med mormor og morfar ved siden af. Det er også rart, at der næsten altid er nogen hjemme til at passe heste og hunde. Til gengæld kræver det, at man kan være ærlig overfor hinanden og sige fra. Ellers kan tingene hurtigt bliver for meget, hvis der ikke bliver meldt klart ud Spørg endelig hvis der er andet du overvejer.
Tusind tak for svaret.. det var rart at høre..mente nok at der måtte være nogen som boede sådan helt lovligt. Har lige nogle flere spørgsmål til dig. Hvor i landet bor du? Du skriver at ejendommen er bygget i 1905, har de ca. 400 kvm altid eksisteret som beboelses, eller har i fået lavet det sådan? og i såfald hvornår? (Ham fra Tekninsk forvaltning, har nemlig sagt at hvis jeg ville være sikker på at kunne bo sådan, skulle jeg have købt en ejendom som i forvejen var til to familier..Det lavede man nemlig i gamle dage). Hvilken slags væg er der mellem jeres lejligheder? mvh Maria
tilladelse at udvide til over 250 m2, have to boliger mm- det tager lidt tid at få, men burde ikke være noget problem. Eva
Vi bor på Fyn lidt udenfor Nyborg. Alle 400 kvadratmeter har ikke altid været beboelse. I "vores" lejlighed var førstesalen ikke registreret, da vi flyttede ind for 5 år siden - det var knap 100 kvadratmter. Vi fik tilladelse til at lave førstesalen i løbet af - bum bum - er ikke helt sikker, men i løbet af 3 måneder mener jeg. Resten af huset har altid været beboelse. Det blev omregistreret til 2-families ejendom i 1991. Da flyttede mine forældre ind her med mine bedsteforældre. De ejede gården sammen, hvor vi nu lejer i stedet for at eje. Der er murstensvæg nedenunder og på førstesalen mursten - på nær hvor der i sin tid var dør i mellem. Der har vi kun sat gipsplader op på nogle lægter. Om det så er lovligt... tja, det er jeg ikke klar over. Held og lykke med jeres planer. Håber i får det som i gerne vil have det. Sig endelig til, hvis der er andet. Mvh Christina
Jeg har to stuehuse, der er bygget sammen med en havestue. Der er ialt 275 kvm. To køkkener, to bad m.m. Det har dog aldrig været registreret som to families hus, de tidligere ejere satte det i stand i 1975, og brugte den ene ende til erhverv. Og vi bor her alene. Men det er registreret i BBR med de to køkkener.
tusind tak for jeres svar alle sammen og kom endelig med flere. Alt viden suger jeg til mig, rart med en masse modsvar, når man skal argumentere for sin sag imod offentlige instanser  Vi kigger nærmere på det efter påske. Mvh Maria
Hejsa Godt råd ønskes. I april anmeldte jeg bygning af to læskure til heste til kommunen. Nu - efter mere end en måned - har de fundet ud af, at anmeldelsen er "mangelfuld" hvorfor de udbeder sig flere informationer, bedre tegninger i mange kopier osv. Egentlig har jeg den holdning at de kan rende og hoppe, eftersom de ikke reagerede indenfor de to uger de har jævnfør loven. På den anden side orker jeg ikke bøvl med en meget nøjeregnende kommunal ingeniør. Så vidt jeg husker, skal man ikke anmelde byggeri på under 10 kvm. så jeg overvejer at lave en adskillelse på 1 cm. midt i hvert læskur... Alternativt er muligheden blot at lave en overdækning - altså et læskur åbent i siderne. Men skal et sådant byggeri også anmeldes ? Mvh. Svend
Hej svend Her er et uddrag fra det gældende bygningsreglement, som i øvrigt kan ses på erhvervs og boligstyrelsens hjemmeside  - sådan siger reglerne altså, så kan du jo selv vurderer hvordan du står i din situation. Det er rigtigt at man må opføre bygninger på højest 10 m2 uden at skulle anmelde byggeriet, men så skal reglerne i BR98 kap 12 overholdes. Du kan derfor ikke nøjes med en afstand på 1 cm mellem læskurene da kap 12.2.1 siger følgende:   Håber at det var det du spurgte efter  Hilsen Mia
Er der andre som har nogen erfaringer med "lovlige" ejendomme af nyere dato i landzone, hvor der bor to familier? Så skriv endelig  ER der nogen som ved om regler er de samme landet over, eller om de enkelte kommuner kan have særregler vedr. sådan noget?
Jeg har netop idag set i vores lokale avis på siderne fra kommunen, at der er givet landzone tilladelse til opdeling af eksiterrende stuehus til to lejligheder. Det glæder mig, for så må der da være mulighed for at min projekt også kan bliver gennemført. Forstår bare ikke hvorfor jeg så de to gange, jeg har snakket med teknisk forvaltning har fået det modsatte af vide. Kommuner er bare lidt bøvlet!!! Men håber bare ikke de stejler, når nu vores er nybyg på vores grund og det andet tilfælde er et eksisterende hus.. Nogen der ved om der er forskellige regler?
Hej Maria, jeg er den lykkelige ejer af en gammel gård, hvor jeg bor med mand og børn samt mine forældre. Så vidt jeg ved fra vores undersøgelser da vi købte for 4 år siden, er den god nok; man må ikke have 2 familiesbolig i landzonen, med mindre man får dispensation. Fidusen er, at der for nogle år siden blev lavet en ændring i planloven, således at man pludselig må udnytte eksisterende men overflødiggjorte landbrugsbygninger til erhverv eller ... 1 bolig! Da vi spurgte kommunen hvordan det forholdt sig i relation til "forbuddet" mod 2 familier kradsede de sig lidt i håret, for det er en lidt underlig situation. Men det viste sig, at den generelle praksis rundt om i landet var, at planloven "overruler" forbuddet. Vi byggede så den ene længe om (der er 4 længer og en stor del af jorden er solgt fra, så den var ikke i brug og helt klart overflødig). Der var mange der grinede af, at vi knoklede med nærmest at bygge det gamle skidt op fra grunden, uden at rive det ned! Men resultatet er blevet en meget charmerende bolig, der fuldt lovligt er tilmeldt BBR. Vi ejer det alle 4 i lige sameje. Alternativet havde været at lave den ulovlige model, således at man kalder den anden bolig "rytterstue", "atelier" eller lign., men riskoen for at få forbud mod at bo der er jo til stede, og man skal passe på med realkreditforeningerne, der som regel kun vil godkende "lovligt" byggeri. Jeg ved ikke om i har en gammel lade i kan bruge, men her har du ihvertfald en mulig forklaring på, hvorfor flere og flere kan bo 2 familier i landzone. skriv endelig hvis du tror jeg kan hjælpe med noget. mvh Sophie
udnyttels af bolig gl stald bygninger kræver ikke landzone tilladelse. Søg en bygge tilladelse og så er den hjemme mangler du hjælp er du velkommen til at ringe har lige været det i gennem med teknisk forvaltning
beklager hvis det ikke fremgik klart af mit indlæg: hvis man kan udnytte en gammel bygning kræves ikke landzonetilladelse eller dispensation. Men man skal alligevel passe lidt på; når man ombygger en gammel bygning til bolig skal alle "nutidens" krav opfyldes, d.v.s. de krav der findes i bygningsreglement m.v. For vores vedkommende betød det også, at de nye regler til spildevandsafledning skulle opfyldes, og at gårdens gamle sivebrønd, der tog spildevand fra hovedhuset derfor ikke kunne bruges, selvom der først kommer påbud om nye kloakordninger m.v. til de gamle gårde i løbet af de næste vistnok 5 år. mvh Sophie
hej alle sammen. Tusind tak for jeres svar. Kan godt se hvad i skriver, bare ikke det jeg fik af vide fra teknisk forvaltning.. Der var det nærmest umuligt og ikke tilladt at lave beboelse til 2 familer også selv om det skulle være i længen... Med hensyn til at bygge hvor det nuværende hus ligge, så er det bare sådan, at vi helst ville bygge nyt et andet sted på grunden. Når vi nu alligvel skal lave alt om, er det nemmere at starte et andet sted og desuden ligger vores hus tæt på( 10 m)en forholdvis trafikkeret vej, og det ville derfor være rart at trække huset tilbage fra vejen. udover det kunne vi blive boende i det nuværende hus, mens vi bygger det andet   lidt smart. Men det er selvfølgelig ikke et most, men vores ønske. Sidder lige midt i eksamen i øjeblikket, så har ikke så meget tid og overskud til, at gøre det helt store ved sagen lige nu. Men jeg vil formentlig kontakte jer for flere gode råd og erfaringer på et senere tidspunkt  Altid rart at have nogen som selv har prøvet det at støtte sig til... Mvh Maria
Husk på der er forskel på om man lejer sig ind eller flere parter ejer. Her hos os ejer mine forældre 40 % og manden og jeg 60 %. Det er lovligt da der tidligere er søgt til flere familier på ejendommen, men det er ikke noget man bare gør. Vi var ude at se på en gård hvor ejendomsmægleren sagde vi bare kunne sætte en gl. stald i stand, men ifølge vores advokat er det ikke noget man bare gør, der skal tilladelse til. - og det kunne vist gå så vidt at der fra modparters side kan klage til vist nok naturklagenævnet. Der er jo klart større drift på renovation og kloak. Håber I finder ud af det, det er skønt at flytte sammen med sine forældre igen... især når man har børn. Der er altid barnepige i vante omgivelser. Held og lykke med et hele. Mette
Hej! Jeg har et problem med mine folde. Jeg har 4 store folde, som har taget en lille smule skade af alt det her regn og slud vi har haft i år. Og det bekymre mig lidt, for jeg ved ikke helt om der er mulighed for at, der kan komme ordentligt med græs i år. Jeg har ringet rundt til de forskellige der bor i området, og de har det samme problem. Er der nogen som kan hjælpe mig, og evt. komme med et forslag til, hvad jeg kan gøre??
Genså , masser af gødning og ro i ca 6-8 uger.
Er der nogen af jer der har erfaringer med at ligge elektrisk gulvvarme i jeres hus? Min kæreste og jeg skal leje et hus hvor vis kal lave badeværelset om, der er ingen radiator derude, så vi har snakket om at ligge elektrisk gulvvarme derud til de kolde måneder Er der nogen af jer der har prøvet det? Hvor dyrt er det i strøm Er der nogen mærker der er bedre end andre? Er det en ok ide, eller skal man holde sig LAAANGT væk -Ariann
Vi har lagt det i badeværelse,baggang og nu kommer vi så snart til køkkenet. Du skal hvertfald gå udenom det billigste da det er surt at skulle brække badeværelsesgulv op igen fordi skidtet ikke duer. Kan ikke huske mærket på vores men vi hrar købt det hos Stark. Det var temmelig dyrt. Vi gav vist over 8000kr. til vores badeværelse. Det er så også ca. 14 kvadratmeter. Så har vi købt en lidt mere avanceret termostat som kan indstilles så den skruer op og ned på bestemte tider af døgnet i ugen for at spare strøm.Derudover har den rumføler så den sørger for der hele tiden er 22 grader i hele rummet og ikke kun i gulvet. Mener den kostede ca. 1500kr. men den skulle gerne tjene sig hjem igen i besparelse. At vi så stadig ikke har fået sat os ind i den og indstillet den er jo en helt anden sag  Vi regnede ud at gulvvarme(med dette system) i hele gulvet ikke var dyrere end en radiator. Og man må jo sige at varmen er langt mere behagelig med gulvvarme. Vi er hvertfald ovenud tilfredse med det. Jeg kunne aldrig undvære mit gulvvarme. Heller ikke om sommeren. Synes klinker uden varme er det mest forfærdelige der findes 
Vi er 5 piger/damer, som har et problem i vores stald. Den 6. af os som står dernede kom derned for 1 måned siden, og der har været problemer siden. I 4 måneder har vores lille selvpasser gård, kørt perfekt, og der har ikke været problemer eller uenigheder på noget tidspunkt! Men da de to tøser (på 17 og 15) dukkede op endnu en gang, har der været rav i den. Vi holdte et staldmøde lige da de var kommet og fastgjorde nogle regler osv, fx. at der skal rydes ordentligt op, og at hvis man låner noget spørger man. Der gik 1 uge, hvor alt kørte fint, men så begyndte de 2 altså at smide alt deres udstyr over alt! Og så bruger de vores andres ting og ligger dem ikke på plads igen , og spørger ikke. Hvis du så spørger venter de ikke på svar. Vi har været nød til nu at komme lås på skabe, som aldrig har været nødvendigt før, og vi har en kurv med noget guf i, som vi også har måttet "spærre" væk fra dem med store kæder og en lås. Vi er endda næsten nød til også at låse vores foderspande inde, så de ikke kan komme i dem og tage mad eller godbidder!! Hvad stiller vi op med de 2 her?! Vi har prøvet at snakke med ham der ejer stedet om han ikke kan smide dem ud, men det vil han ikke?! Hjælp mangles!!!
Jeg har haft hest i flere forskellige "selv-passer stalde" og har også enkelte steder oplevet lignende problemer... min erfaring er at I skal snakke med de to piger. I 5 skal først blive enige om hvilke problemer der er mest grelle, som for eksempel at de "stjæler" af godbidder og den slags, og så beslutte hvem der skal fører ordet og hvem der skal træde ind når den første person er færdig, således at det tydeligt fremstår at ALLE er trætte af de to piger.. pointen er at holde et staldmøde hvor de 2 piger bliver skammet ud af gruppen. Det er ikke noget mere ubehageligt end hvis man føler alle er imod en. Men husk at det handler ikke om at skælde ud, for den slags er for døve ører, det handler om at forklare hvad der er rigtigt og forkert, og så huske at sige "I kan stadig være med i gruppen, men så skal I ##fa"nd§me§ også opføre jer ordentligt"! Hvis det ikke hjælper så er min erfaring at i kan snakke med ejeren af gården om at hvis i kan finde to andre som gerne vil have deres hest opstaldet, så vil han måske smide de to piger ud. Det handler jo om at han ikke ønsker at miste flere måneds indtægt i staldlejen. Muligheden foreligger jo også at i 5 i fællesskab betaler de to piger ud, dvs. smider dem ud og betaler deres staldleje i en periode indtil i kan finde to nye piger/heste. på den måde kan i få stalden for jer selv. Det er selvfølgelig den dyre løsning. Men jeg har kun oplevet én gang hvor en pige blev smidt ud fra en stald, og det tog gårdejeren hende med næsen inde i sadelrummet på vej med vores andres sadler! Det sidste råd er at bide i det sure æble og få sat lås på alt og så satse på at de to piger bliver trætte af det hele og flytter. Held og lykke Mvh Maria
De kan aldrig smide nogen ud af en stald, som de ikke selv ejer?! Det kan da kun være ejeren, som bestemmer det.
Hej Jeg skal have lagt et lag flis på vores bane - er der nogen der kender en god leverandør på midtsjælland? Mvh Lene
Rodflis fra Noveren v/ Holbæk. Det koster ca. 125,- pr. ton (ca. 4 kubikmeter). Og de har altid rodflis. Nogle synes ikke det er godt, fordi der kan være lidt store stykker i. Men jeg er meget tilfreds og har en rigtig god bane (grus og rodflis). Hilsen Gitte
Hvad med flis i små stykker - er der nogen der ved hvem der forhandler disse og til hvilken pris?
vi har brugt vedflis og det er fint - første gang fik vi fra Sverige, denne gang lokalt fra een som hedder Proppen, tlf 20 40 49 97 - som var hakkede æbletræer, den er MEGET grov og det har taget en krig at få den blandet ned i ridehusbunden med harven, men NU efter 4-5 grundige harvninger og en vanding + tromling holder den bunden fjedrende, stabil, let, ikke dyb, danner næsten ikke hovslag. Jeg overvejer lige nu om vi skal have den samme grove flis på ridebanen udenfor...mit luksusdyr kan nemlig ikke lide at gå i grus der skrider lidt (den er ikke for dyb til de andre heste, men han kan ikke lide det) Eva
blande flisen med grus? og i såfald hvilken bl. forhold. Jeg skal ca. hav 80-100 kubik meter grus evt flis på min nye bane.
Er det alm. spåner du tænker på? -Dem man bruger til at komme i boksen eller hvordan? Winnie
Jeg har fået flis i ridehuset for nylig... Fra Kold-bark i Roskilde.  Gav 5800 incl moms og levering for 25 kbm... Jeg er ganske godt tilfreds, bunden er blevet meget bedre og mindre glat...
Jeg har sammen med min kæreste købt en ejendom med ca 4 tdr land til. Jeg overvejer at lave 2 alm. heste bokse (store 4x4m) og så ville jeg lave en stor løsdrift (vi har omk 600kvm længer til)t, dog kun have maks 4-6 heste gående i den, da vi ikke har vildt meget jord til, og en del af jorden går fra til 20x60 ridebane... Jeg har set man kan købe nogle gummi"strimler" at hænge op i døråbningen som skulle tage vind mv. nogen der kan sige noget godt og skidt om det? Jeg tænkte at lukke døren til løsdriften, når vejret er rigtig dårligt hvis det står ud i et og blæser ind, men gør man normalt det? Jeg har ingen erfaring med løsdrift, jeg har redet siden jeg var 8år og er i dag 25år, men har kun haft "boksheste"... Hvad når de skal have mad, binder man dem så? så de ikke "stjæler" fra hinanden eller hvordan gør man? Kan se de fleste steder er det billigere at have opstaldet i løsdrift end normal boks, men hvis man skal fange dem hvar gang der skal fodres og de skal bindes må der da være en del arbejde i det alligevel? Selvfølgelig skal "boksheste" også hentes ind, men kan ikke forstå hvad der gør det bliver billigere, er det forbruget af halm der er mindre i løsdrift eller hvordan? håber der er nogen der vil svarer på alle mine skøre spørgsmål. Jeg vil evt meget gerne se billeder af jeres løsdrift... mvh Camilla
Tusind tak for dit svar! Jeg overvejer helt klart den løsning, da det er sundt for hestene, men er lidt i tvivl om hvordan jeg rent praktisk gør med min DV vallak som gerne vil være 2-3 timer om at spise... Men det bliver nok løsningen... mvh Camilla
Hej Camilla, Vores løsdrift stald er "kun" lavet til to heste og desværre har jeg ingen billeder at illustrere med. Men udover forrummet/indgangen (perfekt strigleplads) har vi valgt at selve opholds/staldrummet kan lukkes og derved blive opdelt i to bokse. Vi har også isat en port ved indgangen så vi kan lukke helt - dette har dog ikke været anvendt endnu. Netop opdelingen til to bokse sikrer ro til fodring. Vi kan lade stå inde hvis vi ønsker eller får behov v. eks. sygdom, forud for smed besøg osv. Det er absolut intet problem at fange heste til fodring... de står skam klar på de sædvanlige fodringstider. Også første gang jeg har hest i løsdrift forhold - og har bestemt lige skulle vænne mig til det. Primært p.g.a mine bekymringer om de nu kunne holde varmen osv. fordi hestene opholder sig så lidt indendøre. Stalden bruges mest flittigt om sommeren - for skygge og undgå fluer. Min hyp har dog stortrives fra dag 1 - og det er jo det vigtigste. Som Winnie muger vi også kun i bund én gang om året. Klatmuger hver dag og så ellers masser af frisk halm. Og ja det betyder jo mindre halmforbrug end i de bokse hvor der muges i bund hver dag. Held og lykke med jeres nye ejendom. venligst Lone
Hej Vi har vores rideheste gående i løsdrift. Det er en perfekt løsning når man har lange arbejdsdage. Jeg har samlet lidt erfaringer fra mine første 3 år med løsdrift: -Det kræver mere plads pr. hest end en alm. boks hvis de går fuldtids i løsdriften. Vi har pt. 3 ekstra boksheste, der bruger løsdriften om dagen og står i boks om natten - det går fint når porten er åben men ville ikke gå hvis de alle skulle være inde hele tiden. -Det er et must for os at binde hestene op ved fodring. Til gengæld gør det ikke noget at de ikke lige bliver løsnet med det samme igen. Vi lader dem stå lidt. -Hopper kæver mere plads ved fodring end valakker (når man ikke har afskærmning som Vinnie) -Indfør faste pladser ved fodring -Et fodergitter er guld værd. Vi fodrer med wraphø og har vandbaljer til at stå udenfor fodergitteret. -Vi har efterfølgende måttet flytte fodergitteret op og støbe en kant under. Når dybstrøelsen bliver høj sidst på året havde vi prolemer med at holde rent ved gitteret. -Hopper kræver mere plads ved fodergitteret. Vi er meget glade for vores løsdrift - især om vinteren hvor hestene går frit ud og ind fra morgen til aften (også selvom det er mørkt).
det lyder jo mere og mere tiltalene jo flere man hører fortalle om det! Det er virkelig opstaldning efter hestens behov, og det er jo dejligt! Glæder mig meget til at gå igang!
bund??? Har i støbt gulv og står de på halm, eller er spåner også et alternativ??? Hilsen Michelle
Min erfaring med strimlerne for døråbningen er, at der er både fordele og ulemper. Fordelen er, at man ikke skal tænke over, om det blæser ind og døren skal lukkes, det sker jo ganske automatisk.. Ulempen er, at hvis der ingen anden udluftning er, lukker de meget tæt og der dannes meget kondens inde i løsdriften. Hestene skal lige lære det at kende - nogle er længere tid end andre om at blive fortrolige med at gå igennem sådan en plasticvæg. Mine fremtidige planer om løsdrift (når vi engang finder den rette ejendom) er lidt i stil med Lones beskrivelse - et fællesareal samtidig med nogle aflukkede bokse til fodring, ved smed/dyrlæge besøg mv. Særligt i forhold til grovfoder ser jeg en fordel i at kunne styre hvem der får hvad, da mine hypper har ret forskellige behov. Mvh Heidi
sagen er den at vi har kig på en ejendom, hvor der er en meget stor have til (ca. 1 tdl.) og det er mere have end vi har brug for derfor vil vi gene indrage noget af den til hestefold (ca. 3000 m2), men hvordan gør man det. kan hestene gå på plænegræs eller skal man have hele plænen "fræst" op og så omlægge den fra bunden, eller er der en middelvej. hestene skal ikke leve af det græs der er på marken, da der er 2 ha. fold udover, men det er bare for at få lidt merer fold, da vi syntes det er lidt spild af jord at have så stor en have. jeg har bare hørt at de ikke kan tåle at græsse på plænegræs, men er det rigtigt, for hvis de kan gå på plænegræs, skal vi jo bare indhegne den del af plænen vi vil indrage til fold, for der er hveken bede eller andet kun græs og et par grantræer.
Græsset gærer og kan nemt give gæringskolik. Jeg ville så det stykke om.
Er det ikke først når det blir slået der går en gæringsproces igang som gør hesten blir syg? Mine heste har da nogen gange fået lov til selv at gå og græsse inde i haven og der har aldrig været nogen syge heste. Så jeg ville bare inddrage det stykke plæne til fold og få det lagt om med resten af folden når det engang er tid til det.
Hestene kan sagtens græsse på alm. græsplæner, det er præcis samme slags græs som på foldende. Det som er forskellen når man køber frø er hvilken blanding det er dvs. hvor mange % af den ene slags frø og hvor mange % af den anden slags frø der er i. Plæneblandinger er sammensat så de ikke vokser så hurtigt og ser pæne ud. Heste blandinger er sammensat så de vokser hurtigt og er den slags som hestene bedst kan lide og er slidstærke (kan tåle at blive gnavet ned og trådt hårdt på). Græs afklip er en helt anden sag. Jeg er sikker på at der ikke umiddelbart sker noget ved at give hesten lille mængde lige når det er slået, MEN afklippet græs gærer lynhurtigt og så kan problemet med græskolik opstå. Derfor giver jeg ikke mine afklippet græs, da man ikke umiddelbart kan se hvor langt i gæringen det er nået. Grantræer er ikke skadelige for heste som ikke er i fol. Men gran kan være medvirkende til at hopper i fol kaster føllet og bør derfor ikke gives til hopper i fol. Mvh. Trine
  SOM DU KAN SE ELSKER HAN GLÆSPLÆNE.. GÅ DU BARE IGANG MED AT BRUGE HAVEN TIL FOLD..
Min lille hyp, nyder altså også græsplæne derhjemme, det har hun gjort i alle de år jeg har haft hende, hun har aldrig haft ondt i maven   Hvis hesten begynder få ondt i maven, vil jeg ej tro på den er så dum blive ved med spise, tværtigmod..
Man kan IKKE regne med at heste holder op med at spise bare fordi de har ondt i maven. Heste er lavet til at spise 16 timer i døgnet - og de fleste af dem VIL spise til det tager livet af dem hvis de bliver præsenteret for det forkerte foder. Får de groft foder (hø, græs o.l.) Skal det tygges grundgt, så de vil spise langsomt nok til at det følger deres fordøjelse der er lavet til den slags mad. Men får de en kæmpe portion kraftfoder (eller slået græs der måske endda er gæret og som ikke kræver lang tyggetid) så bliver de bare ved med at spise. Som eksempel kan jeg nævne at min pony engang slap ud af sin boks og spiste sin morgenmad, 4 andre hestes morgenmad OG omkring 10 kilo grisefoder. Hun blev MEGET syg og må have haft afsindigt ondt i maven. Da jeg fandt hende om morgenen, stod hun stadig med hovedet i grisefoderet og åd! Hendes halvsøster slap OGSÅ ud af sin boks - desværre et sted hvor de havde fodervognen stående i stalden. Hun døde. Vi kan IKKE gå ud fra at heste selv undgår at spise ting der ikke er gode for dem. De foder"valg" de får i vores varetægt svarer jo ikke til hvad de som steppedyr naturligt vil få. Så det er vores ansvar kun at give dem det vi ved de kan tåle og i de korrekte mængder! Fodring ud fra princippet "den dør ikke af det" eller "de kan overleve på..." synes jeg ikke hører hjemme - men det er jo en smagssag. Jeg ville ikke synes der var noget galt i at inddrage et stykke plæne i en fold - som TrineSH skriver er det ikke HELT samme græssorter der er i, og man kan ikke regne med at græsset holder længe. Men selve græsset er ikke problemet, når det bliver slidt kan man jo give en "topdressing" med græssorter der er mere hesteegnede. Man skal bare være sikker på at de prydplanter der omgiver den nye fold ikke kan nås af hestene. Mange haver har jo masser af smukke planter der er drøngiftige for vores firbenede venner.
Svar til Michelle. Ja, vi har støbt gulv. M.h.t strøelse har vi fra sidste sommer og frem til foråret, dvs. inkl. hele vinteren, strøet med halm. Men efter forårets "mugning i bund" har vi prøvet af strø med spåner. Dette vil vi fortsætte med og afprøve næste vinter, og på den måde finde ud af hvad vi og vores hypper trives bedst med. venligst Lone
hestene i løsdrift sidste vinter, og det var fint  Der var plastikstrimler for åbningen (hele den ene langside var åben), men der var hul i rækken af strimler - så der kunne komme frisk luft ind udover den luft, der hele tiden kom ind, der hvor plastikken ikke lukkede sammen  Vi havde tørv i bunden, og det var supergodt   Det kan man gøre som med dybstrøelse, men tørven tager ammoniakken bedre end halm. Vi måtte muge ved høhækken(udendørs), da der blev meget ulækkert, når de stod der så meget og åd - de fik mest wraphø, som der var fri adgang til  Ved fodring stod de på faste pladser. Der gik kun 3 voksne + et føl, så der var nogenlunde ok rangorden. Den ene af hestene blev ikke fodret pga vægten og var ikke vores, så den gav vi gulerødder, mens vores egne spiste  Det var helt klart rart for hestene   DV'en havde dækken på, de andre (haflingere) havde ikke.  På 'stien' mellem skur og høhæk blev der meget mudret - men der fik vi lagt et lag stabilgrus på ca 15 cm. Det blev stenhårdt på en uge, ligesom en skovvej 
Kan man godt have en løsdrift uden støbt bund??? Og samtidig bruge spåner??? Håber på svar Hilsen Michelle
Hesa, er lidt i tvivl om hvor meget jord man skal have pr. hest hvis man skal følge reglerne... Håber derfor at der er nogle herinde der kan hjælpe mig... Mette
Der er pt ingen regler for hvor meget jord man skal have, men som Vibeke skriver mindst 1 tønde land pr. hest, ellers har du ikke nok græs.
Det kommer temmelig meget an på, hvordan jorden er og også, hvordan man plejer sine græsmarker. Der hvor jeg boede før, havde jeg 4 tdl. Der kunne jeg nemt have 6-8 heste på græs om sommeren og samtidig lave 15 - 20 minibigballer wrap. Det nye sted her, skal jeg først lige lære at kende, men jeg vil da tro, at det er nogenlunde det samme. Kvægbønderne hernede får i hvert fald meget større udbytte af deres græsmarker, end jeg er vant til at se. Så det er vist "græsland" jeg er flyttet til. Fint nok, når man har heste. 
Tak for jeres svar, Jeg vil prøve mig frem... Mvh. Mette
det er blevet sat op, man skal nu have 1,8 tønde pr hest. og 1,5 tønde pr pony. mener jeg nok ..
jeg har siddet og læst alle indlæggene om ridebaner igennem, men synes alligevel ikke jeg kan få helt svar på mit spørgsmål. Derfor håber jeg der er nogen der kan hjælpe. Kan man anlægge ridebane på denne måde: Evt grave jord af først (jeg har lerjord)...??? Lægge murbokker, ca 30-40 cm eller? Stenmel, så meget der skal til, stampet selvfølgelig Og til sidst noget grus/sand/muslingerne (har ikke tænkt så meget over ridelaget endnu) Vil det fungere med dræning på denne måde (jeg vil gerne kunne bruge den hele året uden at der er vand på)? Vil murbrokkerne arbejde sig op til ridelaget eller er stenmel nok til at holde det nede? Og hvilket ridelag holder sig bedst frostfrit? Har det noget med dræningen at gøre og den fryser? Jeg har også tænkt på at ridelaget skal være 5-10 cm over jordhøjde. Vil det have betydning for noget (forestiller mig at vandet så bedre løber af)? Eller vil ridelaget "skride" ud? Mvh Maibrit.
Hej Maibrit! Jeg er sidder lige her ved siden af dig i samme båd, øhh eller i dette tilfælde - i samme "sandkasse"! Vi har også lerjord og jeg har ligeså tænkt de samme tanker som dig med murbrokker. Min mand siger, at risikoen for at hesten en dag går igennem ridelaget ned i murbrokkerne er for stor til at han vil anlægge banen på en sådan måde. Vi talte med en god ven forleden dag, hvor vi diskuterede det med stenmel og knust astfald og knust beton. Han arbejder i den branche, så jeg regner med at han har givet et kvalificeret svar som er som følgende: Det vil falde sammen og blive lige så tæt som lerjorden og vandet vil derfor få problemer med at løbe igennem og væk fra banen. ØV!!! Så da jeg hverken kan eller vil betale "en halv million" for en lag på lag opbygget udebane, er jeg tilbage ved muslingeskallerne, måske på noget fint grus, måske direkte på lerjorden, jeg ved det ikke endnu. Jeg satser stadig på at der kommer nogle gode råd i denne flora. Pøj-pøj med banen og del endelig dine ideer og erfaringer ud. hilsen Belinda
Hej For ca 8 år siden lavede vi vores ridebane, vi har også lerjord, Det passede med at den skulle ligge på det højeste punkt, og vi startede med at rette den til, herefter kørte vi ca 5-7 cm knuste murbrokker på og tromlede det godt. Tilsidst kørte vi ca 10 cm vaskede sand på (uden ler) I de første par år skulle den sætte sig og vi havde kørt lige rigeligt med sand på så den var tung. Jeg efterfyldte med flis og idag har jeg en rigtig god bane. Når vi planer den er det med en bagskov med sten i, ikke noget med at harve. Når det står rigtig under vand bruger jeg den ikke, den det tørre dog meget hurtig. Det skal siges at jeg bruger den ikke om vinteren. i starten kom der lidt murbrokker op, specielt når det havde regnet men det har aldrig været et problem. Håber i er bleven lidt klogere, eller spørg. Annette
nu har jeg ikke rigtigt forstand på ridebanebunde, men jeg tænkte bare på om man ikke kunne gøre ligesom landmændene, når de dræner deres marker, nemlig grave nogle drænsrør ned under ridebanen og så lede vandet væk fra området... eller grave en grøft rundt om ridebanen så vandet kan løbe der i og væk fra ridebanen. Vil gerne have nogle kommentarer for vil gerne have lavet en ridebane på et tidspunkt.
Hej Nina Vi har ikke drænet vores bane, men da vi gravede den ud lavede vi lidt fald på, noget du ikke kan se med det blotte øje, og som sagt knuste murbrokker på, og vi har ikke problemer med søer (kun når det lige har regnet meget, men de forsvinder hurtigt. Annette
Hej. Jeg tror ikke jeg ville turde lægge murbrokker i bunden. Ka godt se fidusen i, at det vil dræne men vil være nervøs for, at det kom op, når jeg red. Mht knust beton bliver det hårdt som sten med tiden. (Kender en, som har brugt det til belægning på sti) Man kan godt dræne med rør men det er vist vanvittigt dyrt... Og en rende rundt om banen, tror jeg heller ikke, er en god ide. Er ked af min "ned-slagtning" af forslag men ... Som skrevet et andet sted, har jeg stenmel 0,4 på og det dræner godt i sig selv. I hvert fald på min bane. På min gamle bane havde jeg noget slagger under gruset og det drænede også godt. Men jeg ved ikke, om det er tilladt at få slagger mere. Held og lykke med banen. Maria
Hej hej Jeg kommer måske med et lidt tosset spørgsmål. Men jeg søger nogle med erfaring i at have deres heste i "baghaven". Min kæreste og jeg har lige købt et lille hus på landet med en ret stor have til. Og så er det jo at drømmen om have hestene hjemme kommer op i mig og derfor går vi og overvejer lidt at bygge en lille stald m to bokse i baghaven og så leje en mark ved naboen. Stalden har jeg tænkt mig skal være ca. 6x6 m med to bokse med et mindre loft henover til hø eller halm. Boksene skal være lidt dybe så hestene kan gå i dybstrøelse og så vil der blive muget hver 2. måned. Det har jeg god erfaring med fra den stald de står i nu. Både min kæreste og jeg er ret fingernemme, så meget af det kan vi selv. Så det m at bygge stalden det kan vi selv, så det er kun matrialen vi skal købe. Hvad er jeres erfaringer? Er det en hel tosset ide jeg har fået? Hilsen Kristina
Vi overtog også et ældre hus med meget stor grund, der var ganske vist en ældre stald, men vi har siden bygget ud, med udebokse. Vi har bygget at de tykke profilplader(? dem med riller i) udevendig, og hele vandfast krydsfiner inde, ligeledes de tykke.
Hej Lav da boksene lidt større. Eller stalden længere. Det ville jo være dejlig hvis den var sådan at man kan have et lille seperat foder/sadel rum, så hestene ikke risikere at foræde sig hvis en dag de bryder ud. Det ville vel også være dejligt hvis i havde plads indendørs til at binde dem op til strigling inden ridning osv? Hvad angår materialer så få lagt vand ind. Det kan virkelig være en arbejdsbesparende ting at have vandkopper. Svejs noget jern sammen til en ramme. Rammen skal være sådan at man kan skube brædder op i den. Præcis ligesom den kant man kører en skuffe ind over slidsken.. Lidt svært at forklarer. Træk en skuffe ud og se på den  Bunden af rammen skal kune skrues af. Så saver i brædder til så de kan blive skubbet op i rammen. Derved kan de give sig et par milimeter g i behøver ikke skifte hele døren/siden hvis uheldet er ude og et bræt bliver brækket. I kan bruge ganske almindelige gamle gulvbrædder. Bare pas på der ikke er orm i. (Små helt runde huller.) En anden gevinst er at hestene ikke kan bide i træet når man laver skuffe-løsningen  I skal have god ventilation når I vil have hypperne til at stå i dybstrøelse. Mindst 1 godt stort vindue som skal stå mere eller mindre åbent altid. Håber I kan bruge lidt af rådende 
Hej Vi har lige lavet en ridebane hvor vi har fået gravet muldjorden af og lavet en drænrenden ( ca.80 cm. dyb )på midterlinen fyldt den med sten og lagt fiberdug over. Så blev der fyldt grus på og derefter lersand. Banen hælder ca. 2 % fra begger sider ind mod midten og den er tør selv om himlen lige har åbent sig med masser af vand. Håber at du kan bruge det til noget. Charlotte H
Hej, sidder og læser jeres indlæg og undrer mig over hvad stenmel er? Er det sten der er knust til ukendelighed? Skal nemlig også have ridebane og der er lerjord. Men altså, man graver det øverste jord af, lægger muslinger, derefter det her stenmel og hvad så derefter?
Hejsa jeg har tænkt på at lave min ridebane sådan her (hvis jeg engang får råd til at lave den..): Grave og planere den fede lerjord så den øverste "top" kommer væk. Dræne med drænrør. Ligge ca 15-20 cm murbrokker. Med en knusemaskine, knuse de øverste ca 5-7 cm brokker så der dannes en fin og jærn bund. Derefter vasket sand evt strandsand. Sådan en bund har jeg en teori om at det vil kunne give en bane som kan bruges det meste af året, men desværre koster det jo mange penge og dem har vi jo nok af..  Hilsen Annemette
Hvad er så det bedste at gøre, vi skal nemlig til at lave bane, og hvad overvejet at lægger 15 cm knust tegl og brokker, 7 cm stenmel og til sidst vasket sand. Kan man gøre det på andre måder?
Ridebane er lavet som følger: Der er kun skrabet omkring 10 cm.af da jorden under er sandet.Derpå har vi lagt et ordentligt lag grus. Selv i denne tid hvor det har regnet så utrolig meget er der ikke dannet pytter,vi har let kunnet ride uden problemer. God fornøjelse med projektet, Annette
HVad størrelse grus har i lagt?
Nogle som kan anbefalde en omkring Randers når man nu skal grave ud til ridebane?
Hej Der kunne bestemt ikke ske noget ved at ringe til Romalt Maskinstation. Arne Sørensen og frue er selv seriøse hestefolk, og Arne har lavet mange ridebaner efterhånden. 86 42 96 59. Mvh Helle
der er jo prisforskel på huset alt efter materiale valget. jeg vil sige som intet selvbyg er alt under 800.000-1 mill for 130 m2 et godt tilbud. Karina
Som tommelfingerregel kan man regne med ca 10.000 kr/m2 for et nøglefærdigt hus - lidt mere hvis man skal have særlige materialer, mange store vinduer, kanaper o.lig. Mig og min kæreste skal i gang med at bygge på vores grund i løbet af et års tid (det er godt nok et træ-hus), og de priser vi har fået på nøglefærdige huse ligger mellem 1,4 og 1,8 mio, for etplanshuse på mellem 140-170m2. Jeg er ikke klar over hvor stor forskel der er på et-plans og to-plans huse, men tror ikke at det er så meget, - man skal nok "bare" vælge den type hus der passer til ens temperement. VH Mia
Hej har lige et par spørgsmål Græsset på nogle af vores folde var blevet meget langt og vi har derfor slået det med vores brakpudser her de sidste par dage. Der ligger nu tørrede græsrester overalt på markerne. Hvornår kan vi lukke hestene ud på det? Kan der ske noget ved at de spiser det afskårne, tørre græs? Er det overhovedet en god idé at slå foldene så tæt på at de skal bruges? Det skal lige siges at vi har overvejet at slå slet på dem, men så længe kan vi ikke vente med at sætte hestene derpå, vi har et andet stykke der skal slåes slet på.
jeg vil ikke mene var en god idé... En tommelfinger regel siger at man skal lade græsset "komme sig" i 2-3 uger efter høst - når græsset slåes "skader" vi græsstrået og for at hele producerer græsset ekstra meget fruktin, som kan forårsage forfangenhed hos heste og ponyer. Efter et par uger vil græsset være "helet" og være på normalt niveau for heste mavser... Det er selvfølgelig efter et slæt, men umiddelbart kan jeg ikke se nogen forskel - med mindre i bare havde pudset folden af for tuer og ukrudt! Jeg ville altså ikke lukke hestene derud sådan lige med det samme, jeg ville så heller ikke lade det "gamle" tørre gæs ligge på folden da det kan lukke helt af for væksten i det "nye"... Kan i ikke holde hestene på de gamle folde og så supplerer med hø en uges tid og så laaangsomt vænne dem til de nye folde? Kristina
Undskyld det hedder fruktan - ikke fruktin  K
Er der nogen herinde der har erfaring med Batterihegn fra Harald Nyborg?? Hvordan lader man batteriet?? Og er der nogen der ved om man kan lade et 9 volts batteri op med en 12 volts jumpstarter?? Håber nogen kan hjælpe.
sig selv at man ikke kan lade et 9 volts batteri op med en 12 volt jumpstart.. hvis du absolut vil ha det skrammel til batterihegn, så skal du ha en lader, der lader langsomt op for at skåne batteriet, hvis det er et 12 volt så har harald nyborg en udemærket en til en 100 lap, men under alle omstændigheder så er det bedste et hegn til 220 volt
Det ved jeg, men hvad ville det ikke koste at lave en forlængerledning på 1,2 km, der kunne gå fra den nærmeste gård til engen (rundt regnet 10 kr pr m)   Og gad vide hvor lang tid den ville holde... hehe... Vi drøner til Harald Nyborg i morgen og ser hvad de har, så hestene kan komme videre på græs.. 
at lave et sådant kabel, og jeg ved også hvor skuffet jeg var over det elefant batterihegn vi købte ud til en strandeng vi havde lånt til nogle kreaturer. det kunne ikke støde ordentligt hvis der bare var 2 græsstrå under tråden, og batteriet kunne ikke holde nær så lang tid pr opladning som der stod i papierne, så mit råd må være, hold øje med ladestand på batteriet, og sørg for vegetation uder trådene ikke findes, så kan du sikkert nok holde en fornuftig spænding på hegnet. held og lykke med projektet
Jeg har et batteri hegn med tørstof batteri. Det virker helt fint. Jeg har haft sådan en "Harald Nyborg" type der burde kunne lades op... Men det holdt max 14 dage af gangen, og vi kunne aldrig regne med at det kunne lades ordentligt op. Efter at vi havde skiftet batteri for 3. gang, skiftede jeg selve hegnet. Det jeg har nu virker. Det første batteri jeg satte på holdt i 1½ sæson - sammenlagt ca 4,5 - 5 måneder. (Hvor det endda havde ligget en vinter over i stalden "åben") - Når et tørbatteri bliver "åbnet" har det en begrænset levetid. Jeg tror/mener, det er pga ilt. Vi har også sommer folde langt hjemme fra, hvor et jordkabel til et almindeligt hegnsapperat ikke er muligt. Men vi fandt heldigvis et batterihegn der virker.
Vores hegnspæle er helt rådne, så de skal skiftes i nærmeste fremtid. Er der nogen, der ved hvordan man gør det billigst? ...-det skal være en nogenlunde holdbar løsning 
du kan køre hen til en tæppe forretning og købe deres tæpperør. det gjorde vi da vi skulle lave nye folde. rørene er ca 5m lange og dem delte vi i to og graved dem ca en halv meter i jorden ( vi lejet et pælebor med motor ) vi gav 5kr pr rør så reelt koster en stolpe kun 2,50kr fordel ved tæppe rør er også at du kan bore et hul i dem og trække snoren/hegnet igennem så slipper man for klokker, da plastikket ikke tager strømmen jeg syntes at vores er kommet til at se rigtig pænt ud og det holder godt, det skal dog lige siges at du skal invistere i nogle tykke hjørnestolper
De sidste to uger har jeg siddet og kigget alle indlæggene igen, som omhandler ridebaner, men uden at finde et brugbar svar til mit problem. Jeg er den lykkelige ejer af en næsten perfekt ridebane. Men har desværre et så kaldt luksus problem. Vi bor på grænsen hvor der engang var gammelt hav. Dette mener vi er årsagen til at min bund er perfekt i den ene side, og meget meget blød i den anden side. Bunden består af noget meget fint jord/sand. Da jeg har fået ny unghest her på det sidste, er det simpelthen nødvendig at få gjort noget, så vi ikke overbelaster ham. Det er det eneste problem jeg har med denne bane. Den er aldrig våd og meget sjælden frossen, støver ikke osv... Jeg er selvfølgelig indstillet på, at det vil koste mig at få den lavet om. Men da jeg ikke skal bruge den mere end i de næste to år, skal det selvfølgelig være et overkommentlig beløb.
Hej Ja det er svært det med at få andres erfaringer vedr. anlæg af bane. De fleste ved jo kun hvordan de har lavet deres egen bane ...? Jeg har idag kontaktet en bygningsrådgiver hos landboforeningen og han lød til at vide noget om det - og så var han jo heller ikke ude på at sælge mig noget (andet end rådgivningen altså) Jeg fik konkret råd til mig eget problem og får også tilsendt noget beskrivelse vedr. anlæg af bane og toplag. Det koster 200,-, men måske er det vejen frem også for dig. Se link her:  Mvh Lene
så den bliver ens over det hele og fast i bunden- det kaldes et bærelag. Ridelaget skal så kun være 5-7 cm tykt. Grav gruset/ sandet af Læg 10-15 cm knust tegl 8-32 eller 0-32 + 5 cm stenmel og stamp det 10-15 cm stenmel og stamp det Sandet over igen, men ikke for tykt Hvis du vil have yderligere stabilitet, så grov flis øverst Eva
Vi er også så heldige at vi bare kunne "mulde af" og vupti var der den fineste ridebane som stort set aldrig er våd!! -MEN.. den er mega blød og tung på hele den ene langside + den ene kortside. Den er virklig god at ride i, der hvor den ikke er for dyb,-og sandet er perfekt!! Men hvad kan der gøres de andre steder?? -Skal jeg virkelig hen og skralde det hele af igen?? -Er det farligt at begynde at reparere med noget (som jeg ikk ved hvad skulle være)... Tina
hestens sener hvis banen er for dyb/ blød så der SKAL altså bærelag i, evt bare der hvor den er blød, og så ridelaget lagt over igen. Det kan ikke betale sig andet end at gøre det godt fra starten. Eva
os blev der lavet ridebane sidste år efter alle kunstens regler med dræn, bærelag, sand, fiberdug og ridelag - og hvad ved jeg. I begyndelsen var den ALT for blød, og vi klagede og sagde, at vi ikke kunne bruge den - så vi red i skoven  Men det var jo surt, når den havde været så dyr  Så blev der skrællet temmelig meget af det fine sand af og lagt nogle læs flis på - og vupti er det blevet den bedste bane, jeg nogensinde har redet på (undtagen mht. størrelsen, for den er kun 20x40). Og jeg har redet på mange... Banen skal være  . Det allerbedste er, hvis den er en smule fjedrende ligesom en god skovsti inde i en granskov  Men ikke   fjedrende. Der er også en bane deroppe, som er gammel tørvemose, tror jeg - den fjedrer så meget, at hesten nærmest mister balancen 
Er der nogen der ved om denne strøm halløj er go nok...?? det er den der er på tilbud til 999,-
ikk en fis om hva den kan og ikke kan, men det at det er en nervus, gør ikke sagen værre.. hvis du har et lille hegn uden afledning, og får lavet en go jordforbindelse kan den vel være god nok.. jeg er til elefanthegn  , da det er det vi altid har brugt.. lige nu har vi en m115 til vores hegn der ligger langt væk, i vanskeligt terræn, og en gammel tw15X til vinterfolden, der ligger lige ved gården
... har sådan en. Den kører udemærket. Som Kristian skriver er jordforbindelsen alfa og omega. Du kan nemt gøre et ellers udemærket hegnsapperat dårligt, ved ikke at have god jordforbindelse.
Jeg ville bruge de ekstra 500 kr. og så vælge den store Nervus SM4 til 1499,00 kr. Den har jeg derhjemme (13 tdr. land i skiftende terrræn), og jeg kan godt sige dig, at der er smæld på! Vi har ikke længere nogle udbryderkonger på folden... MEN som skrevet i de andre indlæg: HUSK en god jordforbindelse og brug gerne flere jordspyd.
... ja det er vi! Vi skal knokle i aften... For de lover regn i morgen aften.
ha vores græs nedlagt på onsdag
græsset blev slået onsdag eller torsdag sidste uge, kan ikke lige huske det, så det er ved at være tørt så det skal i hus.. Nsæet gang det bliver godt vejr, så er der endnu mere græs der skal slåes..
Vi fik klippet/slået det lørdag og det skulle gerne blive wrappet idag, da der er regn og torden på vej. Mange hilsner Stinne
Jeg har planer om at sætte nogle af de der billige lamelhegn op.Man kan jo sætte så mange op man vil.Jeg regner med at jeg sætter nogle lægter op vandret i rumpehøjde,så undgår man de går i stykker hvis hestene gnupper rumpen op af stakittet. Det lyder ellers spændende med den transportable læskur.Hvordan er den lavet,kunne godt bruge sådan et til æselerne og lillepony. Dorte.
Hej Mette Det kunne du da bare have spurgt om ude i stalden. Jeg har jo været igennem hele møllen:-) Se mere her evt:  Og søg på google Mvh. Dorte
futura-rundbuehaller.dk mener jeg det hedder els så søg på google, de er klart de billigste vi har fundet indtil videre. go jagt Katja
Hvad var adressen? Det kunne jo være interesant  Mvh Camilla
Jeg leder efter en galvaniseret/varmeforzinket rørlåge (115*400 cm) - alternativt 2 stk 115*200 cm. Det er IKKE letvægts-modellen. Men hvor kan jeg finde dem billigst...? Indtil nu har jeg fundet dem hos: Hegnsbutikken - 1850 kr (400 cm) / 1200 kr (200 cm) Poda - 1745 kr (400 cm) / 1120 kr (200 cm) Kender I nogle andre steder...? (Jeg har sat en annonce på Markedspladsen) Vh. Mia
dig hos et inventarfirma.. fx. cn agro jeg kender de låger fra poda... de er i en kraftig kvalitet, pæne i udførelse dvs, at galvaniseringen er den dyre med 2 dypninger, svejsninger er glattet af, perler er slebet væk, galvaniseringshuller er boret på usynlige steder, der er mange finishmæssige detaljer der taler for podas låger.. (husk at poda opgiver priser på deres webside og i katalog ex. moms)
Mange tak for det, Kristian! Jeg kunne heller ikke forstå at Poda´s pris var billigere end Hegnsbutikken´s - men manglen på moms forklarer jo en del... Så vidt jeg kunne se så var Poda og Hegnsbutikken´s låger de samme - forhåbentlig oss samme kvalitet...! Jeg prøver at tjekke cn angro! Vh. Mia
efter er målene på de profiler som lågerne ser svejset sammen af.. hvor kraftige er de?? er svejsningerne pæne og glatte.. eller er der en millon perler og "pindsvin" rundt omkring dem.. det er sådan nogle ting jeg vil ligge vægt på, og så betyder 500 kroner ikke alverden, da det som regl dækker en times finisharbejde fra smedens side før lågerne er blevet sendt til galvanisering Jeg er jo i den heldige situration at jeg kan selv svejse, så hvis jeg skal bruge en låge, så laver jeg den som jeg vil ha den
... være dejligt hvis jeg selv kunne lave "min" låge! Så meget håndværker er jeg dog ikke... Men det er nogle gode ting du fremhæver! Det vil jeg kigge efter! Jeg var inde på cn agro og kigge - de har en gitterlåge; men den passer ikke i målene. Jeg tror, at jeg kører ned i Hegnsbutikken snarest og føler på deres låger. Så har jeg oss en bedre fornemmelse af kvaliteten. Og ikke mindst ophænget... Vh. Mia
Nogle der her nogle gode råd eller ideer til hvad man kan gøre ved et glat betongulv. Problemer er værst hvis gulvet er våde/fugtigt, men også alligevel, har overvejer at lave en masse huller í betonen enter med en slagbormaskine eller en betonhammer (små riller) men ville nu helst ikke bruge denne løsning, synes ikke det er pænt. Har hørt man kan få forskellig belægning, nogen der har erfaring med noget der virker?
staldgang i den ene stald og har lagt gummimåtte fra Ergo Floor på - det fungerer fint. Eva
hørt om en slags maskine man kan leje, der "gnubber" i betonen så den blir mere ru
Det er nok den bedste belægning du kan købe det her: 
Hvis man lige mangler på f.eks. staldgang, vaskeplads og lign. Det skal jeg huske til vi selv skal lave stalden om 
støbt lidt gang ud til vinterfolden.. der har vi afskaffet pudsebrædtet, og erstattet det med en kost, så er betonen grov fra start.. en anden ting man kan smøre på er noget der hedder ceresit. .det er en form for gummihud, som man bruger til vandtætning
Hej - jeg kan se, der er flere der, som jeg, døjer med skræpper på folden. Jeg har læst mig til, at det vil hjælpe at lægge foldene om til efteråret. Men hvordan skal det gøres? Og hvornår skal det sås? Vi er stadig novicer ud i landlivet, så vi spørger og spørger, og får selvfølgelig forskellige velmente råd, der gør os endnu mere forvirrede  Bl.a har vi fået at vide, at hvis vi sår til efteråret, så blir græsset for tyndt og hestene vil træde det i stykker, når de kommer ud til foråret? Så vi skal frede en fold hele næste sommer. Vi har også fået at vide, at vi skal slå det før hestene kommer på græs - men vi har kun 4 tdr jord fordelt på tre folde og kan ikke rigtigt undvære jorden - synes jeg da. Og er der ikke noget med, at hestene ikke må gå på nyslået græs? Og så er der det med skræpperne i år - findes der en god maskine, det kan betale sig at investere i, der kan tage dem? Vi har prøvet med en gammel le, men det lægger dem bare ned.  Al hjælp modtages med kyshånd   - på forhånd tak fra Poul og Lena - håbløse byboere på landet
Jeg har kæmpet med skræpper i flere år, de "tog alt græsset" til sidst. Hvis man slår dem formerer de sig. MEN jeg fandt et middel, og det virker bare! Starane! Det er til at sprøjte med og tager kun skræpperne, og du kan se de dør og din mark bliver bare rigtig fin. Jeg købte det ved en maskinstation og sprøjtede selv 1 tnd. land. Hvis du har mere jord så få maskinstationen eller en lokal landmand til at sprøjte det for dig, pengene er godt givet ud. Og skynd dig at få det gjort nu inden de spirer og går i frø og du får ca 1½ mill. flere at dem. Mvh Louise
efter min mening er at få marken sprøjtet helt ned i efteråret, inden pløjning... få marken pløjet ordenligt, og gerne godt dybt, så du kan få løsnet jorden, der med garanti er lige så hård som granit.. en harvning med en meget kraftig stubharve inden pløjningen er en god ting, da man så får splittet rodnettet på det der stod på marken, i atomer og så er det nemmere at få med ned sys jeg, om det er fordi vi kun har en 4 furet 16" vendeplov ved jeg ikke.. når marken er pløjet og har fået lov at hvile lidt, så kan du vælge to ting.. enten at harve med en kombiharve et par gange, tromle med en ringtromle, og så græsset med en alm såmaskine.. du kan også vælge en bedre løsning, nemlig at lade jorden ligge til foråret og så så græsset som udlæg i vårbyg. det er det der giver det bedste og mest sikre resultat + at du får noget kanon godt halm, når du får byggen høstet. ulempen er så at det kræver at du må frede en fold hele sommeren. mht gødning, så vil det være en fordel, hvis du sår i foråret, at få kørt noget gylle på, og så nøjes med at supplere op med PK gødning, efter hvad du får at vide om gyllens kvalitet, og normerne i dit område. man kan godt i den fvorbindelse sprede sin hestemødding (bedst med spåner) samtidig, og så harve to gange med en kombiharve, tromle så og tromle igen.. så skulle den være næsten sikker.. hvis der bor en venlig kvægmand i nærheden kan du sikkert slå en handel af med ham, om at udføre arbejet.. en sidste ting.. mht alt det tromlen, så gælder det kun hvis du er sandkassebonde, hvis i har stiv lerjord så skulle det ikke være nødvendigt at tromle mere end en gang, nemlig mellem såning af kornet og græsfrøet
Vi har et styk mark, hvor vi har tænkt os at bygge udendørs ridebane. Ville bare høre nogle råd på hvordan i har gjordt det, og hvilke matrialer er bedst osv. Vi havde tænkt at vende hele jorden hvor der er massere af ukrudt mm. hvor ridebanen skal være, sætte stolper i, som længden nu skal være, og så købe noget sand til. Men det kan jo være at det ikke er så simpel, så inden vi gør noget ville jeg lige høre jer som har prøvet.
Tro mig det er noget af en videnskab.. Men hvis I vælger at anlægge på jordbunden, kommer det meget an på hvilke jordforhold der er. Desuden i hvilken højde den lægges. Er der meget ler i jorden, vil vandet have svært ved at trænge igennem, og derfor er det vigtigt at banen ligger højt og evt. hælder lidt så vandet kan løbe af.. Man kan sagtens have et sted, hvor den måde som du nævner vil kunne lade sig gøre.. men igen det kommer an på flere ting. hilsener Bianca
..sandjord, er det godt?
er udemærket. Vi har selv sandjord og vi har blot rettet af (det var så en større opgave pga grundens hældning) og derefter fået kørt 5 cm rent sand ud. Når du har sandjord i forvejen, skal du passe på ikke at få for meget sand på engang, da det er for hårdt for hestens sener hvis de synker for dybt i, så hellere fylde efter til næste år, hvis du syntes der mangler.
Er der nogle der har erfaring med udendørs spejl til ridebane eller ved hvordan et sådant kan skaffes ???
Jeg ved ikke om dette kan bruges. Men det er de eneste jeg lige kan komme i tanke om. Mvh. Dorte
HEJSA vi bor på en reg landbrugs ejdom, hvor vi har opført stald for nogle år siden. nu har vi så en byggeansøgning inde hos kommunen,om at opfører en opbevaringshal/ridehal. mit spørgsmål er så: er det nemmerer at få sådan en tilladelse,når ejndommen er en landbrugs ejndom. HILSEN LOUISE
helt reglerne på området, men ved ihvertfald, at I skal have en landzonetilladelse og at det skal ud i høring hos naboerne, lige så snart det er en ridehal I søger om. Hvis I eksempelvis havde nogle hopper gående, som I avlede på og hallen ikke benyttes af udefrakommende, kan man søge om en stutterihal og behøver ingen høring og "tilladelse" fra naboerne. Men ring til Teknisk forvaltning og hør dem ad - de kender de nøjagtige regler. mvh Line
Jeg ved ikke hvordan din kommune er og hvor din ejendom ligger i forhold til andet byggeri. Et godt råd er at søge tilladelse til en landbrugs hal. til opbevaring af landbrugsafgrøder, såsom halm og hø. Det bliver der næsten altid givet tilladelse til. Derimod har jeg hørt om flere der får afslag til at opføre en hal kun til ridebrug. At man så både rider og opbevarer halm i hallen er der vel ikke så mange der kan oponere imod. laila
HEJSA så har vi snakket med kommunen,om vores forhåbenlig nye ridehal. men detsværer er sagen røget til amtet,og det skal ud til hørning og bekendtgøres i avisen.   der kan gå op til 6 uger inden vi får svar,da vi løber ind i sommerferien. æv..æv.. åh.. hvor jeg barer håber på det går igennem,men jeg frygter barer det ikke gør nu når det skal værer så omstændig.  men hvor er det barer træls hvis det ikke går igennem,nu nå man har muligheden og pladsen/pengene til det. og så bliver detsværer nød til at sige "nå det var den drøm." HILSEN LOUISE
...laang tid! 6 uger er ingen tid! En af vores gode venner har ventet i 3 år på en tilladelse til at udvide hans malkestald med 100 kvm. (Det er ikke flere køer han skal have mere plads til, bare selve malkeanlæget) Men held og lykke med det!
Er der nogen der har noget erfaring i anlæg af ridebaner? På TOTAL leret undergrund? Jeg tænker noget med dræn for hver 5.meter, sten (lidt større end genknus) oven over i renderne og så 15 cm sand str. 0,10??? Der vil selvfølgelig blive fyldt efter når det har sat sig, og senere hen vil der komme lidt flis på. Lyder det som en totalidiotisk idé? Hilsen Mia
ridebane på den fedeste lerjord entreprenøren nogensinde havde været udsat for - læs ren ler. De første 8 år levede jeg med en discountløsning, som aldrig har fungeret. Vi gravede af så banen blev plan, fik lagt dræn 3 stks på langs af banen med filtersand omkring drænene. Herefter blev der lagt et 7 cm ridelag bestående af tørharvet grus. Dette har kun resulteret i en ubrugelig bane. Vandet kunne ikke komme af banen. Vandet finder nemlig ikke vej gennem lerjorden til drænene. Så frem til juni var banen for våd til at ride på - når lerjorden er våd synker hesten i - nogle stede 10 cm andre steder 15 - det var ikke nogen fornøjelse. Når banen tørrede blev den som beton - med tørrede hovhuller som ikke var til at jævne ud. På trods af løbende supplering med grum - har denne bane aldrig fungeret. For 2 år siden lavede jeg en total ny ridebane. Det var dyrt og alle pengene værd. Nu kan jeg ride ude hele året i de våde perioder, hvis det er det jeg ønsker. Der står ikke længere vand på banen og rideunderlaget er fuldstændig jævnt uden huller. Opskrift: Nye dræn med nøagtigt fald og etablering af spulebrønde. Dræn også på tværs af banen i de meget våde områder. Knuste muslingeskaller omkring dræn. Her ovenpå er der lagt 20 cm miljøgodkendte slagger og til sidst et ridelag bestående af 5 cm sand/grus og 3 cm soldaffald. Slaggerne er bæredygtige/kørefaste hvilket betyder, at hesten ikke kan træde igennem slaggerne og ned i leren. Fordelen ved slagger er også at de kan suge enorme mængder af vand. I stedet for slagger kunne man bruge knust tegl/beton og dernæst forsegle stenlaget med enten slagger eller stenmel hvorefter et ridelag kan etableres. Vandet vil da ledes meget hurtigt gennem stenlaget og til drænene - og det vil nok stille større krav til antallet af dræn - da regnvand i fed lerjord ifl. min erfaring ikke har let ved selv at finde vej til drænene.
HEJSA vores ridehal er inde til nabo hørring ligenu,men hvad nu hvis naboen mener det vil tage for meget af hans udsigt,og ikke rigtig syndes om iden at den skal ligge der. kan det så værer alt afgørende for om den bliver godkendt??,hvis man bestemmer sig for at flytte hallen. til et andet sted på grunden,skal man så hele møllen igennem igen. høring.. avisen..ovs.?? HILSEN LOUISE
...vist an på om i overholder afstandskrav. Så vidt jeg husker, bliver naboers ord vægtet noget tungere hvis afstandskravene ikke er overholdt... Men jo, det er da bedst hvis han ikke har noget i mod det.
HEJSA jo selvfølige vil vi gerne bevarer et godt naboskab,og jo hvis det ikke går så kan vi evt flytte hallen. HILSEN LOUISE
Hej. da vi skal have anlagt græs fold som skal slåes til hø vil jeg høre om hestene kan tåle at græsset bliver gødet med hestemøg? så det bliver kørt ud med gødningsspreder.. håber nogle kan hjælpe... vh,maja
Heste æder ikke der hvor de selv har gødet, så med mindre du har planer om en fin, urørt græsplæne, så er det en rigtig dårlig ide. Hestene ved sikkert instinktivt at de kan smitte sig selv med orm. Om de vil spise hø slået på deres egen mødding skal jeg ikke kunne sige, men jeg har aldrig hørt om nogen som gjorde det. :Pia
møddingen på den mark hvor vi tager høslet, vi gør det i det tidlige forår med en samson vogn med snitter på valserne da vi stør med halm En RKM vogn er noget af det bedste til at sprede tyndt og fint snittet, men den er desværre for tung til vores marker
hvis du vil have hestemøj på marken kan du pakke møjet ind i sort plastik og lade det brænde sammen og sprede det ud i det tidelige forår året efter . møjet skal efter miljø lovgivningen ligge på beton underlag + plastiken skal dækkes af med jord eller dæk så det slutter tæt om mødingen så der ikke kommer luft til . VH Susanne
Hvilken rute rider i? Tæt på Silkeborg er jo et vidt begreb, men jeg kender et sted på Rodelundvej (tror jeg nok den hedder), det ligger mellem Ry og Rodelund, ca. 3-5 km fra Himmelbjerget. Det er min ex-mands kusine, der har et hus hvor der også er en lille stald og noget fold. De har tidl. haft lejet ud til en pige med heste, men der er vist ingen hypper nu. Det kunne da ikke skade at spørge hende, man kan højst få et nej! Skriv på PB (ikke e-mail eller i tråden) så ser jeg det med garanti og kan formidle en kontakt. Hilsen Pia
Hej Hvad bør jeg kigge specielt efter når jeg på søndag skal ud og se på denne gård?!? Alle kommenterar, kritik og andet er velkomment! sag nr. 92415355 Tine
Hej Tine, Det ser ud som et rigtig lækkert hus, og ret nyrenoveret! Og med forholdsvis nye vinduer - det er vigtigt, også for forsikringen når de kommer for at forsikre (det erfarede jeg, de skulle males OG ha' sat alulister på alle vandrette sprosser, det er så bondehusvinduer, hvilket i praksis vil sige 9 alulister pr. vindue - I HELE SKUDEN) ja, sådan noget kan man godt være foruden. Så vil jeg også mene, at det er vigtigt, hvordan det er varmet op. Er det med fyr, hvor nyt og hvad det kan fyre med. Det er nemlig absoult ikke ligemeget i forhold til de penge man så kommer til at bruge på varme. Og så: husk at måle op i stald og/eller lade om der er plads til en evt. udvidelse af bokse - her "gjorde jeg lidt i nælderne" ved bare at lave ca. mål - og så kom der til at mangle knap en meter for at der kunne være 2 rækker bokse. Men nu "får" jeg så en lækker stald med god bred staldgang. Og så forhør hvor gammelt taget er - det er nemlig ikke helt gratis at skifte ud. Både på stuehus og længer. Ja og så det vigtigste: om du kan forestille dig selv dappe rundt der med heste osv.  Lysten skal være der med det samme... Held & lykke med det 
det vi spørger om. er det ejget vand, hvis vand kvalitet. kloark hvilken? om der er fremtidsplaner for området. møller, vej boliger held og lykke
..vindmøllen - læg mærke til om den larmer. Nogle udgiver en summen, der kan drive en med ex. med tinitus til vanvid!
Tine? mvh Camilla
Er ret vigtigt da det kan være ret dyrt at få på offentlig. Ellers tag og tagkonstuktion. Men jeg synes den ser rigtig flot ud - og ret billig når der er så meget jord til! Glæder mig til at høre hvordan det gik 
Stuehuset var slet ikke i den stand jeg havde forventet ud fra billederne!  Min tømrer-svigerfar mente ikke det var værd at renovere, vi skulle rive hele stuehuset ned og bygge et nyt hvis det skulle være det, men det ville alligevel blive for dyrt! Vi skal i dag se en anden gård lige i nærheden, men desværre uden udsigten!  Tine
..da op - man overraskes... Det så da ellers rigtig fint ud. Jeg ville egentlig bare minde om at være opmærksom på loftshøjden i stalden (især når det er sammenhængende med stuehus). Er man nødt til at grave ud, er det jo ret vigtigt at være sikker på at huset stadig står bagefter   Mange, så gamle huse, har jo ikke fundament der kan holde til det. Hvad er det for noget i skal ud og se denne gang?
Vi har fået lavet ridebane og den er meget tung. Jorden under er også ret løs, da ham der hjalp med at køre sandet ud, mente der skulle harves let, og det blev der så. Kan man gøre noget for at gøre sådan en bane mere fast, fx. tromle eller stampe? Er der nogen med erfaringer herfor. På forhånd tak.
Man kan godt leje en stamper og så køre henover den et par gange, min erfaring er blot, at nå man har redet et par timer, så er overfladen lige så løs igen. Måske har I kørt for meget på? Eller måske er det ikke det rigtige sand? Det er vigtigt at man lægger noget der ikke ruller. Fx. strandsand er meget løst i det og ruller nærmest når man rider i det. hilsener Bianca
Sandet er vasket grus 0,5 tror jeg det hed. Det er det vi har fået anbefalet af andre der har lavet ridebane. Jeg tror der er kørt ca. 10 cm på. Det er især lige når det har regnet, at den bliver meget tung. Og så ligger der nogle steder mere end andre. Vi må vist igang med trillebøren.
Jeg ville meget gerne have min egen hesteejendom, og nu har jeg faktisk fundet en, som passer til vores krav. Men så er det jo at der melder sig nogle spørgsmål, som jeg håber at der er nogle af jer der kan svare på. Den går vi har kig på, har 1.8 hektar (staves?) til. Hvor mange heste kan man holde på det? 2-3 stykker? Hvordan gør man med mødning? Hvordan bortskaffer man den? Hvem ringer man til? På forhånd tak.
Hej Trine. 1.8 ha. er fint til ca. 3-4 heste syntes jeg. Ang. mødding ved jeg ikke så meget. men du kan jo leje en kontainer og så få en maskinstation til at afhente det. Held og lykke med gård "kiggerriet" 
 3-4 heste lyder perfekt. Men kan man godt på en eller anden måde gøre så man har en lille fold til vinter/jordfold, og så resten til sommerfold. De skal jo helst have masser af græs og plads om sommeren. Kan man med samvittighed sige 3/4 til sommerfold og resten til vinter/jordfol? Der er ridebane på stedet, der selvfølgelig vil blive brugt om vinteren. : Nu bor vi også i Jylland, bare syd på   Det er da smart hvis man kan lave en aftale med en landmand. Men kan man godt bare tillade sig at gå op til nabolandmanden og spørge om han er interesseret i ens mødding? Kan godt se at det ville være gevaldig smart på den måde  Tak for svarene.
vinterfolden har godt underlag (grus, knust tegl) end at den er stor- og evt at der er to at skifte imellem så du har een til brug i frostvejr som IKKE er trådt op. Du behøver ikke have mere end 1-2 x 800-1200 m2 vinterfold til 3-4 heste Og så har du faktisk til 3 sommerfolde a 1 tdr. land (3x 5500 m2). På den måde kan du skifte fold flere gange over sommeren og lade græsset komme igen, husk at gøde og slå vraggræsset af, så har du rigeligt græs. Jeg har haft 6 heste på 1,1 ha sommergræs i København og det var knebent, men det gik. Der havde vi vinterfolde på 600 og 800 m2, drænet hhv. helt og delvis og med TYKT grus så det ikke blev pladret. Her hvor vi bor nu har vi bla. 2000 m2 vinterfold til 6 heste og de bruger IKKE det hele. Eva
Hej igen Trine. ang. vinterfolde. så er planen at jeg vil lave 4 folde, når vi overtager vores nyr gård her den 1 august (vi får 1.7 ha.) 3 store og en der er lidt mindre. det er meningen at jeg vil bruge dem alle 4 hele året rundt da jeg gerne vil have at de også har noget græs at pille i om vinteren. Min erfaring fra hvor de har stået i år, siger mig at det godt kan lade sig gøre hvis man gør det med lidt omtanke. brug den du vil have som vinterfols mest, men når det er tørt så brug de andre på skift, derved ødelæggger du dem ikke, og du kan derved holde lidt græs på jordfolden. når det er ved at være tid til sommegræs, så lader du dem få ro lige inden og evt. gøder, og så er de lige klar til sommergræs, og imens kan vinterfoldenm komme sig lidt   det har fungeret rigtig godt for os hvor jeg har haft mine 2 stående hele vinteren. de har 2 ha. som er delt i 4 folde. men de har så også gået 5 heste hele tiden, 2 på den ene og 3 på den anden, hvor der så hele tiden er blevet skiftet lidt runde. på denne måde har det faktisk lykkedes os at have græs hele vintern og nu, på trods af at de har været ude mange timer hver dag uanset vejr. Håber du forstår hvad jeg mener, og ellers spørger du bare igen
Vi er også nybagte gårdejere og har lige lavet fold 1 færdig, er i gang med stalden og hestene står midlertidig i den lille ridehal. Spørgsmålet er så. Ville i også dele 2,3 ha sådan op? Eller er der bedre forslag. Møddingepladsen kan vi jo ikke flytte og ligeledes den kommunale sø, som kommunen skal have min en mulighed/adgangsvej til. Første ide var godt nok at lave ridebane nedenfor stalden. Dvs i den højre side af "Fold 3" på min tegning. Men efter at have læst indlægget her kom jeg på andre tanker og fandt på denne opdeling istedet. Hvad synes i og hvor mange heste vil i mene der kan gå på disse folde sommer/vinter? Vi laver løsdrift i stalden og med 2 bokse i den ene ende til evt. syge dyr eller ekstra pensionærer...  
Hej Vi går og leder efter en god og billig leverandør af hestebokse. Er der nogen der har erfaring med Pegasusboksen som forhandles af TravDiscount, eller med boksene fra Team Kongsted? Alle input er velkomne... Mvh. Michael
Vi ledte efter billigst og bedst kvalitet. VI ville ikke købe de helt billige med det bløde lyse træ. HD boksen var billigst, udformning lige som du vil. Kom selv og målte op. Super service. HD boksen , Jordrup. 6040 egtved
Jeg har købt 2 Pegasus bokse ved travdiscount. De blev leveret som aftalt og jeg er meget tilfreds med kvaliteten. Eneste minus var at det var svært at gennemskue hvordan de skulle samles. Det er meget let når man kender systemet, men det tog lidt tid at gennemskue. Jeg fandt en i nabolaget, der havde de samme bokse og kørte forbi og så dem - det gjorde samlingen nemmere. De sagde dengang til mig at de netop havde skiftet system, så måske var det årsagen til den noget ugennemskuelige samlevejledning. Ellers helt i top og fungerer godt i hverdagen. Og der er ingen problemer med skinner og lukkemekanismer. Jeg har dem nu på 3. år.
Vi har lige købt ejendom og skal også have lavet hestebokse, og har også besluttet os for at købe færdig bokse. Vi har endnu ikke fundet ud af hvilken slags vi helst vil have. Et link til de der travdiscount pegasus bokse vil være dejligt. Er der nogle der kan fortælle lidt om pris osv på den slags bokse? Er der nogle der kan anbefale andre slags? KH Malene
Er der nogle af jer, som har erfaring med at bruge sand som bund på en udendørs ridebane? Altså så man rider direkte i sandet... Hvis ja: Hvordan er det at ride i? Slider det hårdt på hestens hove? Og hvor tykt et lag sand skal der på min. lægges på?
Hvis du vil have en rigtig god Ridebane, så skal du bruge noget "sand" som hedder 03 fra kongsted Grusgrav. Det er faktisk meget små sten (max 3 mm), men virker som sand. Det er ikke tungt at ride i + det fryser ikke. Det er heller ikke så dyrt (kan ikke lige huske prisen pt) Mvh. Dorte
Har du et nummer til dem? Kan ikke finde dem på krak eller de gule sider.
Jeg prøver lige at hører kæresten senere. Han har det nok. Mvh. Dorte
Tak håber at han har det, for står lige og mangler:-)
Så kom han hjem så jeg kunne finde ud af noget. Der er flere af DSV miljø's grusgrave som forhandler det - Se alle forhandler her:  Men jeg ved at Haldum grus har det - det er den type som hedder 0,5/4. Se her:  Den første grusgra som jeg tænkte på kan vi ikke lige finde nr. på. Men den ligger i et sving mellem Ans og Kongensbro. Der ligegr to lige overfor hinanden - Den ene ejes af Tarco. Og den anden kan vi slet ikke komme i tanke om hvem der har den... Mvh. Dorte (kæreste med nørden fra Spørring Grus)
Hejsa! Jeg har almindelig strandsand på min bane og jeg synes egentlig det er meget godt. Tror der cirka er 7 cm på, men det er lidt svært at sige. Jeg synes det har en god effekt, når banen er våd, da det sjældent gør banen dyb. Selvom der står vand på den er bunden fast og ikke glat. Denne vinter har vejret jo været noget rigtig ridebanemøg og der var den så ikke brugbar i flere måneder, men andre vintre har den været brugbar alle dage minus et par stykker. Om sommeren hvis det er meget tørt, kan banen dog blive rimelig hård og støve meget, og hvis den bliver harvet bliver den nemt for dyb. Men alt i alt synes jeg det er super og så er det jo rimeligt billigt. Jeg synes ikke det slider specielt på hovene, men det er herligt at rulle sig i (hvis man er en hest) 
Hej alle sammen Jeg er så heldig/uheldig at have fået lagt alt for meget sand på min bane. der ligger nok 10 cm og nogen steder mere. Jeg synes den er ekstremt tung at ride rundt i og jeg er desperat efter at finde en løsning, der kan gøre den lettere. Er der en, der ved, hvad der skal til? Den er helt ny.
Hej Trine. Jeg har ca 2 tdr til en hest og 3 pony'er. Ca 1/4 er vinterfold og resten sommerfolde. Det er lige lidt nok til at de kan leve af det, så jeg fodrer også om sommeren. Men ikke ligeså meget som om vinteren og de fleste somre kun hesten. Vinterfolden ligger stille det meste af sommeren men når de om efteråret kommer derind igen, æder de jo hurtigt alt græsset. Så hele vinteren fodrer jeg med hø/halm på folden, da en hest jo højst må gå 4 timer uden foder. Mht mødding mener jeg, at reglerne er landsdækkende. Du må have op til 4 heste med føl uden at du behøver ha' mødding med fast bund. Dvs at du må lægge den direkte på jorden. Men min 15 m fra skel. Vi har vores liggende direkte på jorden nede i den anden ende af grunden, så den helt sikkert ikke generer nogen.(Naboerne har kun marker dernede) Vi kan ikke rigtigt få en lastbil derned, så muligheden for at få den fjernet er ikke så god. Der er heller ikke så mange landmænd tilbage, som vil have mødding, for det tæller som gødning og bliver derfor modregnet i det gødning,de kan købe. Vi har valgt bare at lade vores ligge. Og i løbet af en sommer, hvor vi ikke kører noget på, falder den temmelig meget sammen, så den er klar til næste vinter. Sommetider kører vi lidt i den med traktor og dozerblad. Held og lykke med jeres nye sted. Hilsen Maria
græs så jeg ville gerne have vinterfolde i "toppen" af sommerfoldene så du kan * lukke ind på græs under indgræsningen og retur igen på vinterfoldene - uden at skulle gå for meget rundt, ind og ud af led mm. Betyder mindre med få heste, men vi har +20 og jeg er SÅ glad for vores små indgræsningsfolde der er i forlængelse af vinterfoldene * flytte de par heste der kun kan tåle græs det halve døgn, ind på vinterfolden, men samtidig er de stadig tæt på flokken. Angelina: Jeg ville derfor lave tre sommerfolde hvor vinterfolden var "indbygget" i arealerne ( de behøver som sagt ikke være kæmpe og så kan du lukke op til sommerfoldene i frostvejr hvor du ikke ødelægger græsset - træk fx stregen fra hjørnet af den kommunale sø og lodret op i tegningen - så vil du faktisk også kunne forbinde over til stalden hvis den skal agere løsdrift/ læskur/ skygge om sommeren. Eva
sommerfolde du har tegne, bare et hegn tværs over og så den tredje der hvor du har vinterfold på tegningen. E
Har aldrig hørt at det er 2 tdr. pr. hest,men der imod 1 tdr. pr. hest,hvis de skal kunne leve af at stå på græs.. Så hvorfra har du det med 2 tdr. land pr. hest??
og mest af alt græssets kvalitet, jordbund, gødning, hestenes størrelse, alder, hvor meget de løber og slider på det mm. Hvis du har store ugødede engarealer skal du nok have to tdr land pr mule, men en velpasset fold, der gødes hvert år, vraggræsset slås af efter behov, omlægning mm - ja så "plejer man at sige" 1 tdr land til første hest og 1/2 tdr land pr hest derefter: dvs 2,5-3 tdr land til 5-6 heste. Med det forslag jeg skitesere får man tre vinterfolde og tre sommerfolde. Eva
... det gik desvlrre ikkehelt som "planlagt". Der var en del flere minusser (som ikke kunne opvejes) end der var pludser ved stedet. Stedet i sig selv var dejlig og velholdt, med mange gode muligheder. Men det lå vitterligt langt ude = i en bil hver. Der lå 1 hus   overfor (ikke en gang 50 m. fra hoveddøren), og flytter jeg på landet, vl jeg ikke have naboen så tæt på. Desuden lå der et hus ved siden af, der var ubeboet (tror vi nok) der var mere end nedrivningsmodent, og lignede l**t. Desuden var der 2 store grisse bønder inden for en afstand af 300 m. og begge var økologisk, med åbne stalde. Og jeg er normalt ikke sart, men det var lige en tand for meget for mig. Så det blev desværre ikke i denne omgang. Men vi har tid nok. Vi bor godt hvor vi bor, og vil ikke købe før vi finder HUSET. Men mange tak for alle rådene. De vil helt sikkert blive gemt, til en anden god gang 
Tak Jon for denne sammenligning af huspriser i Danmark. Det er der nok ikke mange af os hestetosser, der lige ville have taget tiden til at få gjort. Håber snart at du får en ny hest, så det hele ikke går op i beregninger, men hellere en skøn ridetur en sommermorgen kl 5  God sommer! mvh Hanne
Skønt at se at vi gav mindre end gennemsnittet for vores amt, og vi har i den grad fundet vores drømme landsted. ;-)
Ja der er jo altid den ubekendte faktor som hedder "Krejler", for prisen på stedet skal ikke altid være den som sælger skriver. Man skal finde "mangler" som "skal" udbedres   Nej vi har været meget heldige med beliggenhed, pris og stand af vores landsted. Som det er nu, ja så er priserne sørme også noget højere end da vi fandt dette stedet for 1 år siden. Keep up the good work ! Hanne
Hej alle, Min mand og jeg har lige købt et nedlagt landbrug (hurra hurra hurra!) med tilhørende lille stald og fold. Folden har ikke været brugt i år, så der står temmelig højt græs og hvad dermed følger. Sælgeren af ejendommen fortalte mig, at han sidste år fik slået rigtig godt wrap på det, og at det er NU, hvis det skal gøres. Hvordan finder man nogen, der kan slå det? (Og pakke det?) Hvad koster det? Og hvor lang tid skal der så gå, før man kan have heste gående på folden? (Jeg har ingen lige nu, men vi skal have et par ponyer i første omgang, og de skulle jo nødigt få ondt i maven). På forhånd tak.
ting i det.. 1. hvor stort et stykke drejer det sig om.. hvis det kun er to tdr. land kan du næppe finde nogen der gider kør eefter + at økonomien i det er for dårlig 2. maskinstationen er den mest nærliggende løsning for slåning vending og indpakning, de har maskinerne og ekspertisen i det hvis man skal ha hestene på græs efter et slet, så lader man stubben stå i ca 5 cm og lader der gå en små 4 uger fra at græsset er presset til man lukker hestene derind skriv gerne en privatbesked til mig hvis du har flere spørgsmål
på ca 2-3 tdl. og ingen problemer emd at få det slået samt pakket. vi bruger lars bullow til det hele og det er vi ovenud meget tilfreds med. Hvis du går ind på markeds pladsen , kan du der finde folk som tilbyder at lave wrap for folk, der er enda en som laver dem helt ned i ca 60 kg pakker. en lidt dyr løsning, men hvis man ikke har mere end et par små ponyer at fodre på, ja så er det jo en god og nem løsning, for ´vinterens mad forsygning. de fleste får jo normalt lavet wrap i 150-350 kg pakker, med det er jo ikke alle der har mulighed for at få brugt dem. wrappen i de små baller, er nemme at håndtere for jer og nemme at opbevare. Jeg lader som regel græsset gro i et par uger, indne jeg sætter dyr ud på folden.
Tak for svarene. Jeg talte med ham fra annoncen i går aftes, og han skulle have været der i dag for at se på græsset. Men han kom ikke, så jeg må prøve at få fat i ham igen.
hvorfor skal man vente med at lukke hestene på græsset efter slåning??? Jeg plejer da at lukke mine ud straks vi er færdige med at pakke, og så går de og kikker på mens vi samler og køre væk, de elsker det, og græsset er ligeså tæt som en græsplæne, men kort. Så der er jo ikke ligefrem mulighed for at skovle det ind i store mundfulde. Er det måske for at kunne gøde det først, for så er det klart at der skal gå tid inden de kan komme derud.
af hensyn til at græsset godt må gro lidt inden hestene kommer der ud. vi kan ikke ha hestene sammen med den store rendegraver, for to af dem fatter ikke hvofor de ikke kan komme med i rendegraveren   så sammen kørsel af ballerne , foregår uden heste på folden.
der står med stubbe er SMÆKFULDT af fruktan, den sukkerart der kan give forfangenhed- og hvem gider det ? KORT græs i færd med at vokse igen er værst i den forbindelse...gammelt langt græs helt OK. Når ballerne er kørt ind så får græsset gødning lige før næste regn og ligger indtil det er 15-20 cm højt igen og SÅ må hestene få det. Eva
skal man forvente af en mark på 1 tønde land??? Vi har en mark, som er helt løbet fra os pga. vækst. Vi overvejer, om det kan svare sig at slå hø på den. Hvor mange små baller kan man ca. forvente. Marken er velgødet, uden ukrudt og nyanlagt sidste sommer. Der har ikke gået heste på folden endnu. Anne
På en fuldstændig tilsvarende mark, har vi netop lavet ca 300 små baller. Jeg har ikke vejet dem, så der vil nok være individuelle forskelle alt efter hvor store de bliver lavet. Nu tog vi også et meget tidligt slet, for at få god genvækst, så hestene kan komme derud. Men når græsset allerede har stået en uge mere, så skal du nok kunne få endnu flere. Mange hilsner Mette
Hej og undskyld jeg blander mig.. Men jeg må simpelthen spørge Mette Jepsen om du virkeligt kan få 
har maskiner til at slå, vende og presse med ville jeg da gøre det, skal i ud og hyre andre til det tror jeg ikke det kan betale sig. Vi har lavet nogle gange og regner med ca 150 stk pr tøndeland, men vær sikker på vejret   det er ikke altid nemt at få en god kvalitet ind, derfor har vi valgt at wrappe en del af græsset i år. Mvh Gunvor
Vi kan selv vende og presse, det er kun skårlægningen, som maskinstationen står for. Vi har slået i går og håber på det bedste. Ligegyldigt hvad skulle folden slåes, inden hestene får den. Tør ikke andet. Hvis vejret ikke rigtig arter sig, wrapper jeg det. Anne
... hører hvor meget du får ud af din tønde land?    nysgerrig er man jo altid!
Lige nu krydser jeg fingre for godt vejr.  Jeg tror ikke, at der bliver så mange baller, da græsset stadig er tyndt i bunden (nysået sidste år). Næste år bliver det bedre - så er jeg forberedt. Anne
vi fik sidste år 12 stk bigballer MEGET tør wrap a 500 kg på 1 ha = 6000 kg og hvis alm småballer er 10-12 kg og lidt mere tørre (88% tørstof vs 78 % som wrappen var) så svarer det faktisk 500-550 småballer på 10.000 kvm, eller 300 baller pr tønde land. Eva
Første sommer efter jeg havde anlagt min fold på omkring 1 tdr. fik vi 130 baller ud af det på omkring 8-10 kg. slået sent i juli. Det var blevet slået med havetraktor ned til ca. 8 cm omkring april-maj. :Pia
Jo, den er go nok - 300 stk på en tdr land! Marken er nyomlagt op vel gødet. Andet har vi ikke gjort. Og som du kan læse er vi ikke de eneste, der har opnået så fint et resultat. (Som jeg iøvrigt ikke troede var noget særligt!?) Eva lydeking-Olsen har også fået ca. det antal. Mange hilsner Mette
kan lægges om, men den var gødet. Eva
Vi har i dag fået wrappet 5 minibig (de er saftsuseme tunge). Vi turde ikke vente længere, da der er lovet regn. Næste år bliver resultatet meget bedre - græsset er stadig noget tyndt på hele folden. Nu får det en gang gødning og forhåbentlig vand, og om ca. 14 dage - 3 uger får hestene adgang til folden. Økonomisk set kan det ikke svare sig - det vil gå lige op, hvis jeg skulle ud og købe tilsvarende wraphø hos en anden. Vi har købt os til slåning samt pres og wrap, men har selv vendt høet. Anne
fås ikke med skaller - de bærer ikke - dette har jeg afprøvet - det var dyre lærepenge. 20cm stenkulsslagger på hele banen bærer og giver et fast underlag uden huller. Et andet alternativ er knust tegl/beton.
Nu har jeg hørt flere der anbefaler slagger som bærelag, men hvor får man fat på dem, og hvor meget skal man regne med de koster? Vores fine ridebane, som har kostet 60 tusind i anlæggelse (ikke os der har fået den lavet) er tung som bare pokker og vi har gravet ned for at se, hvad der er under sandet - ingenting desværre udover jord. Så jeg går og overvejer at få sandet skrabet af, lagt et bærelag og derefter kørt noget af sandet på igen. Vil det give mig en ordentlig bane? (banen er drænet og vi har sjældent problemer med vand)
er blevet forholdsvise dyre, idet de skal være miljøgodkendte for at man må lægge dem under åben himmel. Jeg gav 130 pr m3 leveret fra Nordjylland til midtfyn. Der er en der annoncerer i Hest og Rytter med slagger - her er hans nummer: 3v transport (tlf 40 55 33 78) Jeg formoder, at brug af slagger pålagt et ridelag vil give dig en bedre bane. Men du kunne jo også prøve at skrabe noget af sandet af i første omgang for at se om det er nok... Det er jo en lidt billiger løsning
Min erfaring siger mig at HVIS man skraber muldlaget af FØR man anlægger en bane og så eller sørger for at anlægge ridebanen HØJT i terrænet,SÅ løber man IKKE ind i de beskrevne problemer. Alt for mange tænker ikke nok på at muldjorden bliver blandet med det øvrige ridebanelag ! Desuden så siger enhver logik at man IKKE skal anlægge en bane nede i et hul eller lavere end det andet terræn,hvor skal vandet ellers kunne løbe fra henne ???
jeg mener hegnstråd, hvor køber i det henne, jeg så de havde det i harald nyborg, men der koster det 369 for en km hegn det synes jeg altså er dyrt.. nu skulle det jo gerne være her omkring mig i nordjylland, eller mulighed for og sende det.. hvor køber i hegn henne..
mit trådhegn hos p.lindberg. de er på nettet og er hurtige til at levere. God Sommer Michelle
Nogen der kan anbefale en dygtig en af slagsen? der er tale om en bane der skal laves fra "bunden" af. - og gerne i morgen  Navne, tlf nr, og gerne pris, modtages med kyshånd.. På forhånd tak. Mvh Mette Koch
hej mette.. Ring til Steen Jensen, S/J Entraprise.. han kan helt sikkert hjælpe dig..!! Mvh sussi
Det var meningen jeg skulle skrive hans nr.. men.. fik vidst ikke gjordt det..  Men her er det.. 20 64 48 32.. Mvh sussi
Tak for hjælpen, dejligt at man har HN og jer  Fortsat god dag. Kh Mette
Mit spørgsmål går på om der er nogen herinde der har fået sat træhegn op af leverandørene og hvor meget de måtte give for dette ? MVH Jeannie
Hej Jeannie. Jeg har fået sat Karlebo træhegn op. Alt efter hvor meget du selv vil lave koster det feks: 140 stolper 8540 kr 140 brædder a 5 meter 6860 kr søm 580 kr Arbejdspriser inkluderer trækning af snore, udlægning af materialer, nedbankning af stolperne, opsætning af brædder, renskæring osv 14800 kr Priserne er eksklusiv moms. Jeg fik faktisk kun banket stolperne ned, resten gjorde jeg selv og det tog egentligt ikke så lang tid og bliver lige så pænt. Jeg købte også materialerne selv, da jeg kunne købe dem billigere end de tilbød dem. Mvh Nell
Mine forældre har fået lavet fold af poda hegn.. de lavde alt og har gjordt et godt skykke arbejde..  De gav lige omkring 20000 for den.. men så er det en speciel sort træ.. og så er er fast træ( altså på langs) På en del af det.. Mvh sussi
Hej Gitte, Der ligger en grusgrav i Sneglerup, men den er vist lukket. Men ellers ligger der Ellingegårdens grusgrav vistnok ved Højby. Du kan jo se om du kan bruge nedenstående link:
Hejsa Lene Mange tak skal du have..:O) Kendte nemlig kun til den i Sneglerup. Mvh Gitte
Jeg har en stak på ca. 50 halmballer som jeg ikke gad have på loftet mere, de er minimum 5 år gamle. Har brugt af dem til springstøtter, haveafdækning m.m. men de fylder og jeg har til overs fra sidste år fordi jeg er gået over til spåner. Så jeg spurgte bondemanden, om han ville have dem til sit halmfyr, men det gad han ikke, når der ikke var flere. "Hvorfor brænder I dem ikke bare af? Det gør vi da tit." Øhm - jeg forudser alle mulige ting med brændende halm der flyver rundt på vores tage, stor alarm til brandvæsenet pga røgskyen, bøder og meget andet. M.a.o. - må jeg godt det??? :Pia
Det tror jeg ærligtalt ikke du må under normale omstændigheder... Men det er da snart santhans   ... Sikke et stort flot santhansbål du kan få! 
Ja, det tror jeg det bliver - starter nok med et par stykker og ser hvor meget det flyver rundt og en vandslange klar. "Kom en gang til" at sætte ild til min mødding, den brændte aldrig sådan rigtig som et bål men ulmede og røg i 4 dage på trods af det regnede. :Pia
Min stavning trænger til en opstramning... Santhans...  Nå, men det må da blive en fin "start rampe" til heksen... 
ifølge vores beredsskabschef godt afbrænde rent tørt halm.. husk der er afstandskrav til bygninger.. og du skal tage forbehold for vinden.. ellers brug det som andre skriver til sankthans...
kan man søge beredskabet om tilladelse til afbrænding.. og hvis man skal træffe nogle forholdsregler blir man gjort opmærksom på det..
mådu godt brænde rent halm af. Men at brænde mødding af eller "spisehalm" fra folden, som hestene kan have skidt i, er forbudt. Ved bare ikke hvorfor?? God Skt Hans. Maria
ved du ikke at sankt hans er den årlige oprydnings dag for os med ejendomme. den dag samles alt halm og gammel hø samt alt godt fra træer og haven. så finder man en sur svigermor og låner hende i et par timer, for en heks skal der da op på bålet. 
du har bevæget dig ud i. Min kæreste bliver beskattet ca 2100 kr pr år pr hest der står her. Han er også moms-registreret, og det er noget med at han kunne tjene penge på kornet i stedet at have havrecyklerne rendene rundt. Men jeg giver altså ikke staldleje, men vi vidste det faktisk heller ikke før vores regnskabføre sagde det. Tror du ikke at det er noget der er blevet misforstået?
Ryst endelig op i halmen - ellers vil det bare ulme og sende de fæleste røgskyer ud... og det er ikke så populært heller ikke sanktHans-aften  Jeg mener nu at man godt må brænde mindre bål af, så længe det er kontrolleret og ikke er efter solnedgang Kristina
Du mener, hvis jeg bare brænder ballerne, så tager det for lang tid? Det havde jeg også luret lidt på. :Pia
hvis du ikke kan forstå man ikke må afbrænde mødding eller halm hvor der er heste der har skidt i, er forklaringen netop hestenes efterladenskaber,... dette må under alle omstændigheder ikke brændes af... det er kun rent tørt halm/hø/træ som må afbrændes... hvis du futter en mødding af får du nok nogle myndigheder og sure naboer på nakken.. *SS*
Den med hestepærerne havde jeg luret...  Det jeg ikke forstår, er HVORFOR man ikke må brænde hestepærer af?? At det skulle være mere skadeligt end at lade mødding ligge på jorden og sive ned i grundvandet... Hvilket man jo godt må så længe men ikke har mere end 4 heste...  --- Ja man må godt brænde mindre bål af (der er vist forskellige regler i div kommuner, hvis det er i byzone) men der må ikke være flammer efter solnedgang. Maria
Jeg ringede til politiet sidste år og spurgte om vi måtte brænde vores mødding af og det sagde de god for, så længe det ikke blæste ind over bebyggelse. Der er altså også hestepære i møddingen...
at det er landsdækkende og ikke regionsbestemt... Så politiet i din politikreds ved vist ikke, hvad de taler om. Jeg har haft besøg af og diskussioner med Rovesta Miljø ang afbrænding af mødding. Var blevet meldt af en nabo men "desværre" var der ikke noget at komme efter, da det var rent halm. Maria
sige at i min kommune tillades der ikke afbrænding af mødding.. kun rent halm... regulativerne kan altså godt være forskellig fra kommune til kommune.. reglerne skriver at man må ikke afbrænde medmindre kommunen har lavet regler der siger man MÅ...
Jeg har købt et kæmpe læs muslingeskaller til min udendørs ridebane. Da jeg bestilte dem, var beskeden at der kunne gå op til et år før levering. Så derfor har vi jo ikke haft specielt travlt med at få gjort ridebanen klar, faktisk er vi slet ikke startet. -Og så en måned efter bestilling kom muslingeskallerne! Så nu skal vi jo have gjort noget ved den ridebane, således vi kan få spredt skallerne ud. Men - hvad er bedst at have som underlag for muslingeskallerne? Skal det være sand som de kan synke lidt ned i eller skal det være et hårdt underlag??? hilsen Belinda
Min mands landbrug er også momsregistreret. Vi har en statsautoriseret revisor til at lave vores regnskab. Han opgiver hvert år som "privat andel af hestehold" et beløb, som vi så bliver beskattet af. Vi bliver også beskattet for "privat forbrug af egne produkter" d.v.s. den kvie, der ryger i fryseren. Det er fordi vi bl.a. sparer momsen på indkøb af hø til hestene og ikke betaler opstaldning i de bygninger, som vi kan få refunderet momsen for ved reparationer. Foder køber jeg selv privat uden at trække momsen fra. Jeg kan ikke huske præcis, hvor meget det drejer sig om; men det er ikke vildt meget. vh Elisabeth
Kan godt se nu, at det lyder underligt. Det jeg mente var, at vi ikke var klar over at han blev beskattet af at jeg har heste. Det var det jeg mente. Og nej, jeg betaler ikke staldleje. Men jeg ved at han skulle opgive om han brugte stalden privat eller erhvervsmæssigt. Men jeg synes at det er et virvar af regler, så håber at i finder ud af det.
Hej Jannie Jeg tror at dit problem ligger i at bygningerne på din kærestes gård er driftsbygninger. De må derfor kun bruges i forbindelse med landbrugsdriften. Der må ikke engang stå en privat bil i garage i dem, hvis det skal være helt efter bogen. Derfor skal du leje staldplads og evt. marker. Forhør nærmere hos Jeres revisoer. Det er alligevel ham der skal forsvare Jer hvis der bliver problemer med skattevæsnet. Mvh Helle
Driftsbygninger, altså han afskriver på bygningen. Af skattemæssige årsager. Her har vi undladt at afskrive den bygning jeg har stald i. Og så er man over det. Og hestene er ikke skrevet ind i noget regnskab så intet foder kan trækkes fra, men nu køber jeg heller ikke foder med moms 
Hej Jannie og Illum Man kan godt have driftsbygninger, uden at afskrive på dem. Det er et valg. Er det en driftsbygning kan udgifter til f.eks. vedligeholdelse og momsen af alle udgifter trækkes fra i regnskabet alligevel, da det er en nødvendighed for at drive landbrugt, at man har disse bygninger til rådighed. Derfor kan de ikke også bruges til private formål (heste), og det er jo egentlig rimeligt nok. Så enten da tages en bygning ud af regnskabet, og overgår til privat - og dermed også udgifterne - eller du lejer lokaler med moms til dine heste. Mon ikke at du og din kæreste kan blive enige om en rimelig husleje? Men den skal jo ikke kun være på 1 kr pr. måned, det er jo oplagt symbolsk. Mvh Helle
Hej med jer, hvorfor snakker I om moms vedr. udlejning af staldplads?? Mig bekendt så er udlejning af staldplads fritaget for moms jf. Momslovens § 13 stk. 1 nr. 8. Her er et citat fra momsvejledningen vedr. staldplads: "Udlejning af staldplads er momsfri, uanset om der i forbindelse med udlejningen leveres momspligtige ydelser som f.eks. fodring og pasning af heste". Mvh. Lene
... nok, det Lene skriver. Moms på   af bokse er momsfrit, eller skulle man måske hellere sige: moms- -frit. Men man   gerne opkræve moms ved udlejning, så har man også ret til at fratrække moms ved f.eks. vedligehold. Hvis man vælger ikke at trække moms ved udlejer, (så kan man jo tillade sig at tage 25% mere) kan man heller ikke fratrække moms på vedligehold. Der er dog altid moms på salg af foder, pasning af hesten og andre ydelser man evt sælger i forbindelse med opstaldningen.
Jo den er skam go' nok... Bare spørg din lokale Told og Skat afdeling! Det var nemlig også forklaringen jeg fik da jeg spurgte hos Told og Skat i Odense. Men der er jo heller ikke noget galt i, at du opkræver momsen. Så har du jo mulighed for at trække moms fra, når du f.eks. bygger ny stald, bygger om eller lignende. Jeg fik forklaringen, at de havde gjort det momsfrit, da de ellers fik for mange, små "hobby-brug" der skulle have mere moms tilbage. Og aldrig kom op på en indtægt der oversteg udgifterne, således, at de evt skulle   med lidt moms!
Hej igen, Reglerne er på den måde, at det enten er momspligtig eller momsfritaget! (undtagelsesvist kan momsregistrerede virksomheder blive frivillig registreret for udlejning af fast ejendom (ML §13 stk. 1 nr. 8) til momsreg. virksomhed, hvis man opfylder kriterier, hvorved at man kan udfakture leje m/moms). mvh. Lene
Hej! Er der nogen der har fået anlagt/renoveret deres ridebane på fyn? eller kender I nogen der bare kan det kram!??? Tippe
Hej.. Hvad har du fået lavet og hvordan er din ridebane opbygget?? Problemet med min bane er at den er alt for dyb/tung på hele den ene langside. -Det skal siges at det eneste vi har gjort er at mulde af og vupti, så var der bare det lækreste sand under det. -Lige til en ridebane. 2/3 af ridebanen er super at ride på, men så er der så lige resten, der er for løs/dyb.. Nogen forslag? Jeg håber lidt på et vi kan nøjes med at renovere der hvor den er træls... Tippe.
Hej igen.. Er der slet ikke andre der kan hjælpe med at anbefale nogen til at renovere min ridebane på Fyn?? Tippe.
vi bruger en lokal fra gudbjerg når vi renovere på Broholm, normalt bruges Slagger i bunden og sand (specielt) og flis i en meget bestemt størrelse.. det koster ½ bundegård.
Vi skal til at have lavet 2 "nye" bokse. vi har købt to brugte bokse som er lidt rustene i jernet. Og de er blå og rasten af stalden er rød, så vil gerne have malet dem røde.. nogen der har erfaringer med at male på jern med rust?? holder det? eller falder det at med tiden??
Man kan få en speciel maling, som er beregnet til rust. Men det er nok en god ide at slibe den værste rust ned og rense af før du maler. Winnie
kan købes i alle byggemarkeder, det er rigtig godt.. Sidste år malede jeg tre bokse og det eneste sted man kan se rust er hvor slikstenene er og det er der jo en kemisk forklaring på..
direkte på fust maling, virker som at tisse i bukserne.. dvs. meget kortvarringt.. få hellere slebet rusten væk, grundet og malet op i den farve du gerne vil ha.. køb endelig en ordentlig maling, fx. jotun, sigma eller hempel, hvis farvehandleren har det
"Hammerite" - staves? - Kan overmales på de mest besværlige steder. Der kræves dog et "stabilt" grundlag - uden at være finslebet. Men det er et "hammer-godt" produkt som fåes i de fleste byggemarkeder.  Venlig hilsen Nina
Vi skulle presse hø, i små baller igår, men blev overrasket af en kæmpe regnbyge. Nu ligger vores hø så er og ret vådt på marken, med en vejrudsigt, der lover regn indtil søndag. Kun idag lover de nogenlunde tørvejr, men er ikke sikker på om det holder.. Så er spørgsmåler så: Kan man lave wraphø af det, når det nu har været tørt og er blevet vådt igen? Vil gæringsprocessen stadig gå igang, når det nu er "tilført" vand, og ikke fugt i græsset, der gør det vådt? - Og hvor vådt må det være? Håber der er nogle med mere erfaring end jeg, der kan hjælpe.. På forhånd tak.. Lene
... det ene slet sidste år på næsten den måde... Planen var at det skulle wrappes. Vi var dog så uheldige at maskinstationens wrapper gik i stykker. De knoklede ihærdigt på at lave den, og endte med at låne en fra en anden maskinstaiton... Men det tog lige 1½ dag... Vejret var super godt, og vi kunne bare se på at græsset tørrede mere og mere... Vores problem var, at vi ikke havde mulighed for at opbevare tørt hø, så vi   have det wrappet. Vi prøvede så at rive det i rimler, så det ikke lå og var spredt for meget ud over marken (så det tørrede). Lige fedt hjalp det: Det var så tørt, at jeg ikke ville have tøvet med at presse det i almindelige baller! Øv.. Nå, da vi bor i en mose, blev det fugtigt i bunden af rimlerne når vi ikke rev dem rundt... Og da maskinstationen endeligt havde fået lånt den anden wrapper kom de ud til os med det samme... Dvs kl. 22.00 om aftenen. Det havde dugget noget, så vi prøvede... De var færdige kl. 02.00 om natten!!! Og ballerne blev fine. De gærede fint. Det var da ikke det mest fugtige wrap, men vi havde ikke nogle problemer med hvid-skimmel eller lignende. Det er ikke helt det samme som hos dig, det ved jeg godt, men jeg tror ikke jeg ville betænke mig... Hvad er alternativet? Det er jo ikke sjovt at skulle brænde alt det "ikke tørre" hø af... Held og lykke med det.
Der kan sagtens nås at lave godt hø endnu. Det kræver måske bare en vending eller to mere ... Et godt råd: Vend høet en omgang - og snus ... Hvordan lugter det? Gnid med fingrene og mærk efter, om det er jordet eller fedtet. Hvordan virker det?? Lugter det godt - og er dedt fri for "smat" og jord? Så pres det! Venlig hilsen Nina
Lige en opdatering.. Jeg fik maskinstationen til at komme tirsdag og samle, presse og pakke det.. Jeg tror det bliver godt nok alligevel, det mente maskinstaionen også. Tak for rådene.. Lene
Hej. Vi har lige fået vuderet vores ejendom i mandags. Og egentlig til en helt pæn sum, den er steget med 180000 på 8 måneder, men er det "normalt" at man får en anden ejendoms mægler ud og giver en vudering mere? Det er ikke fordi vi vil sælge, men vi vil gerne have nogle flere bokse og der skal laves halm loft over hele stalden. Hvis man får en anden mægler ud er det vel også ensbetydene med at man skal skifte kreditforening eller hvad?? Mvh Line
ringe direkte til en kreditforening, en ejendomsmægler er jo ikke dem der udlåner penge... De kan evt formidle kontakt til en kreditforening, eller give et tilbud på vegne af en kreditforening. Så jeg ville tage kontakt direkte til en anden kreditforening, og få deres vurderingsmand ud. Og hvis i så ønsker at låne ved dem, ja så skal i skifte...
Det er ikke ejendomsmægleren der låner penge ud. Du skal kontakte din bank eller kreditforening for en vurdering. I kan enten låne i den nuværende friværdi (hvis der er sådan en..) Ellers er der en mulighed for at få "forskud" på friværdien. Dvs. vurderingsmanden tager de bokse og det I skal have lavet med i sin vurdering af husets værdi, så der bliver flere penge at låne af. Man kan låne op til 80 % af friværdien i kreditforeningen. Der er for øvrigt stor forskel på ejendomsmæglernes vurderinger. Da vi for et års tid siden solgte vores hus, havde vi to forskellige mæglere ude for deres vurderinger. Den ene sagde 850.000 den anden 950.000. Vi tog selvfølgelig den højeste vurdering. Huset havde ikke engang været til salg i 24 timer inden det kom i budrunde, da der var 3 købere. Det endte med at blive solgt for 1.116.000 kr. - alså en hel del mere end ejendomsmæglerenes vurderinger. Winnie
Tak for svarene, vil prøve at ringe til en anden kreditforening i morgen  ) Mvh Line
husk dog der er en pæn forskel på den vudering huset får ved en slagsvudering fremfor en lånevudering ( de er lidt mere forsigtige med priserne ved en lånevudering) i vores tilfælde var det ca 300.000 ( iforhold til et hus med en salgsvudering på ca 1,5 mille
Hvad giver i for at få jeres hø slået, vent nogle gange og pakket sammen til små hå baller?
... helt an på arealet. Normalt tager maskinstationen for klipning, en timeløn fra de kører hjemmefra til de er færdige. Det samme vil jeg gætte på med vendingerne. (Vi vender altid selv) For presning tager vores normalt 3,- pr balle.
Hej Alle Kan i huske jeg for 3 måneder skrev at jeg var kommet i klemme i systemet i forbindelse med den landzonetilladelse jeg havde fået af kommunen. Danmarks naturfredningsforening indgav klage imod tilladelsen, og nu 3 måneder efter er naturklagenævnets afgørelse faldet i sagen. Heldigvis er den faldet ud til min fordel, ergo Naturklagenævnet har stadfæstet kommunens afgørelse, om at give mig landzonetilladelsen. JUBIII ! Nu kan jeg seriøst komme i gang med at indhente tilbud og finde forhåbentlig den rette leverandør til mit ridehus. Helle
Hej Helle. Rigtig meget tillykke!! Jeg har fulgt sagen en lille smule i medierne og må sige, at jeg er forundret over DK's Naturf.f.'s argumenter!!! Så pøj pøj med byggeriet! Maria
Hej allesammen Hvilken slags lamper/lygter vil I foretrække til en udendørsbane? Der skal bruges så få som muligt, men samtidig kunne lyse godt og være rimelig økonomiske i brug  Tina
Prøv at kigge under "hesteejendomme", der er adskillige tråde om emnet, med flere forskellige løsninger og en del billeder  Hilsen Sif