Min søster og jeg fik midt i oktober min gamle pony hjem igen efter en længere årrække. Vi klippede ham umiddelbart efter han kom hjem og lagde et dækken på ham (200 g), da han var meget langpelset og dermed let blev svedig og efterølgende kold. Vi startede stille og roligt ridningen af ham, og allerede fra start bemærkede vi, at han lige hostede 1-2 gange under opvarmningen. Dette har han gjort lige siden. Dog KUN lige når vi sætter i trav, resten af tiden er der intet. Heller ikke på fold/stald. Pony får på stald hø ad libitum og på fold ædehalm. Vi er netop begyndt at vande høet for en lille uges tid siden, med mistanke om, at det kunne være støvpartikler herfra, der gør, at han hoster. Det har dog endnu ikke hjulpet på hosten. Kan det alligevel være støvpartikler fra høet, der gør, at han hoster, selvom det ikke har hjulpet at vande det endnu? Går der måske lidt tid inden hosten forsvinder helt? Kan det være noget andet?? Er det noget man bør ofre et dyrlægebesøg på? Bonusinfo: * Pony er 12 år, har gået høj dressur tidligere, men stået stille det sidste år. * Rides nu let ca. 3-4 gange om ugen. * Er MEGET energisk både på fold og under ridning. * Er generelt glad, sund og rask (med undtagelse af hosten) og ved godt huld. * Høet han får er af god kvalitet og opbevares med pressening over. * Står i boksen på et underlag af træsmuld. På forhånd tak!
Hej, Mine erfaringer med den slags er: Min unghest kom med et par host, når den blev sat i trav. Alle sagde, at det var helt almindeligt, så jeg gjorde ikke mere ved sagen end at holde øje med, om det blev værre. Der gik mange år. Nogle gange gjorde han det, andre gange ikke. En vinter kom der så en udløsende faktor (i form af noget meget dårligt, støvende halm) og vupti, stod jeg med en astmahest! Uanset hvor godt jeg ellers passede på - der var nemlig en anden astmahest i stalden, så vi passede på med masser af frisk luft, ingen støv, ingen ammoniakdampe o.s.v. Det var meget ærgerligt, og af det har jeg lært, at de par host i starten IKKE er harmløse. De skal tages alvorligt fra starten, for de KAN være starten på noget værre, selv om det ikke er lige om hjørnet... Held og lykke med jeres pony. MVH Jette
Har samme erfaring som Jette. Det skal tjekkes af dyrlægen, og dette har for mig været relativt billige undersøgelser. Jo længere man venter, jo værre kan det blive - men for nogle bliver det jo aldrig rigtigt til noget, måske derfor standardrådet om at det "ikke betyder noget"? Problemet er, at bliver det først rigtigt slemt, kan man ikke "bare" have den til at gå som foldbums. Vejrtrækningsproblemerne giver gener for dens trivsel og kan optrappes. Medicinen er ikke bivirkningsfri, så foretager man sig intet i længere tid, fordi hesten 'bare' skal gå fold, kan det være aflivning. Jeg har stødt på det i forbindelse med pollen, svampesporer og støv. Det gør desværre, at det ikke er nok at vande høet: Vanderiet får støvet til at lægge sig, men fjerner ikke evt. svampesporer. Og den simple dampløsning med en tønde fjerne ikke svampesporerne, det er noget med høj temperatur i længere tid for at den løsning virker, og så bliver det lige pludseligt lidt mere kompliceret. Så man ender på en eller anden måde til sidst ved wrap (eller en dyr dampe-maskine). Dog formanes vi også om, at alm. dårlig luft i stalden, ammoniak, bakterier træk eller lign. er skidt for en hest i risikozonen og kan forværre det, selvom det ikke er lige præcis dét den egentlig er allergisk overfor. Har dog også hørt om tilfælde, hvor alm. ubehandlede, næsten usynlige sygdomme var skyld i, at man fik en astmahest (influenza fx). Så ja, hvis den har gjort det siden oktober, ville jeg få lyttet på lungerne nu. Vær obs på, at nogle dyrlæger kan finde på at affærdige problemet. De har åbenbart også forskellige holdninger til, hvor seriøst, det skal tages.
Hov, ved genlæsning kan jeg se, at det se ud som om jeg allerede nu tror, den er kronisk syg. Det var ikke min pointe, blot at det mange gange kan undgåes at det udvikler sig til det, hvis man reagerer i tide 
sidste år havde den en af vores heste hoste på samme måde som din, vi havde dyrlæge ude og han spurgte ind til, hvornår hesten gjorde det og om hvordan det lød. Det lød som hvis vi nysser agtig. der blev også lyttet på den m.v. det var de øverste luftveje og gik væk af sig selv igen. særligt hvis det kommer dyber nedefra skal der tænkes astma. håber du kan bruge det til lidt.
Din beskrivelse passer paa min hest helt og aldeles. Hun hostede et par gange ved opvarmning, naar jeg satte i trav i starten. Heste, der hoster kronisk - dvs ved hver opvarmning - skal tages alvorligt. Jeg fik taget en blodproeve for at tjekke for allergi, og hun er ganske rigtigt allergisk over for stoev i hoe og halm, pollen, svampesporer osv. Hun hostede KUN to-tre gange ved opvarmning, aldrig paa stald, fold, under resten af ridningen, og var frisk og glad, saa man kunne nemt mene, at det blot var et "nys" for at rense luftvejene. Jeg har efterfoelgende koert et desensibiliseringsforloeb paa hende med ugentlige insproejtninger, hvor maalet er at opbygge en resistens mod det hun er allergisk imod. Derudover staar hun i udendoersstald med god udluftning, er meget ude, etc. Har vaeret hostefri stort set siden, men kan godt have lidt hostetendenser her i de kolde maaneder.
Mange tak for jeres gode svar!   Det lader til, at vi lige skal have Dr. Dyr en tur forbi pony.
Jeg vil høre i hvor mange stalde laver man rutinemæssigt blodprøver for bændelorm? Vi gør det ca hvertandet år, og her sidst var tallene rigtig høje. Gødningsprøven for de andre orm, viste meget lav parasitbyrde. Kun 3 ud af 20 havde Epg over 200 og den højeste lå på 500.
Forskere og dyrlæger ved ikke ret meget om bændelorm endnu. Men det forskning der er lavet siger, at hvis en hest er positiv for bændelorm, skal alle heste behandles, også det næst kommende efterår. Sidste udgivet forskning om bændelorm fra aaep.org beskriver forskerne, at bændelormen enten lever i miljøet (gerne fugtig jord som her i dk), eller også lever den der ikke (ved meget tør og sandet jord). Altså kan man godt regne med, at skulle behandle for bændelorm hvert efterår, når den har sit højdepunkt, hvis ormen er påvist tidligere, for så bor den også i jorden og alle heste vil derfor være inficeret i varierende grad i følge forskerene i artikelen. Samtidig er det vaærd at tage med, at denne orm forvolder stor skade på hestens tarme, så det er ikke nogen særlig uskyldig orm. Jeg har selv fået påvist bændelorm i foråret og derfor skulle alle heste behandles og fik også nu her ved ormens højdepunkt. Til næste efterår bør der i følge min dyrlæge og sidste forskning igen behandles mod bændelorm, men nu må vi se hvad tiden bringer. Artiklen beskriver iøvrigt også det store problem med de usikre gødningsprøver (over halvdelen er falsk negative) og hvordan der udvikles på en ny mere sikker metode. Desuden tales der varmt for en årlig behandling af alle heste hvert efterår.
det lyder ret spændende, har du et link til den artikkel du snakker om? Jeg har nemli bændelorm på min fold og har kæmpet med det i mange år, har altid EN hest som er positiv, aldrig den samme, og dyrlægen vil kun behandle den som slår ud i prøven, det er ved at drive mig til vanvid...  Så ville meget gerne ha det på skrift så jeg ku sende det efter dem   hehe
Her er den ene  Og her er den anden, der står godt nok om alle orm, så du må bladre ned til emnet der hedder tapeworm, som er bændelorm. God læsning 
For link og informationer. vi må bare håbe at der ikke udvikles resistens mod de få ormemidler der tager bændelorm.
Perle 
Nu er min hest fundet ormefri for 4. år i træk - men den går på fold med heste der er positive hver ½ år. Så jeg begynder at tvivle på om den kan have trods prøverne. hvor sent på året kan man teste for orm ? og hvor sent må kuren gives for at den har effekt ?
Man plejer at sige at når nattefrosten sætter ind, så går ormene i dvale og der bør her så vidt muligt undgås behandling, da orm i dvale kan reagere på på kuren og derved udvikle resistens. Så man kan vist lige nå det endnu. For bændelorm er blodprøve det bedste og mest sikre af de muligheder der er. 4 år er længe uden ormekur. Sådan en hest havde min mor også. Den døde så i foråret af blodorm, så nu har min mor fået en en ny dyrlæge, der er tidligere forskningspartner og kollega til Martin Krarup. Hun tør ikke længere andet, da hun i en måned op til hestens død flere gange forsøgte at få ormekur af tidl. dyrlæge uden hæld og med 2 negative gødningsprøver. Hun kunne se den havde orm på dens huld, men ingen lyttede. Da hesten døde var det dog tydeligt, at det var blodorm. Og den havde altid gennem årene negative prøver både forår og efterår. Så jeg kan godt forstå, at du er nervøs. Der beskrives også falsk negativ % på over 60 ved gødningsprøver.
ja det er lige netop blodorm jeg er nervøs for. kender nemlig en der fik sin hest aflivet pga dette ( nerveskader pga arvæv på blodårer ). min hest ser fin ud men synes bare det er unaturligt når andre heste på folden har orm + det er små folde med mange heste. kan en alm ormekur tage blodorm ? eller er det en speciel kur til dem ?
Hejsa har ikke nogen erfaring med bændelorm. Men mht gødningsprøven fik min hest et tal i sidste uge der hed 250 og han blev behandlet - selv syntes jeg ikke det er et niveau der er højt, han er 5 år. Han har udskilt nogle i mine øjne store spolorm ( ca 20 cm ) og det overrasker mig at der kommer så mange når hans tal ikke er højere. Så jeg hører til gruppen der sætter spørgsmålstegn ved metoden der bliver brugt i en gødningsundersøgelse. Jeg vil på mandag tage en snak med min dyrlæge herom og evt. Tage en ny test om 4 uger.
Hej Keppie og andre bændelormsplagede, Har I gjort noget specielt for at belæmpe bændelorm i hestenes miljø - udover behandling af hestene med ormekur? Jeg tænker, at når heste med bændelorm har klattet på folden, så er der bændelorm i miljøet. Og så gælder det vel om at undgå, at hestene smitter sig selv igen efter kuren via overlevende orm/æg/larver(?) i miljøet og samtidig også gerne undgå, at de heste, der ikke har bændelorm, bliver smittet med det? En aktion som daglig fjernelse af klatter på fold kan jeg se er forebyggende; har I andre tiltag? Jeg spørger, fordi mine 2 små sorte har fået konstateret bændelorm i år (via gødningsprøve) for første gang. Et tillægsspørgmsål: Er der nogen, der har erfaringer med alternative supplerende anti-orme-tilskud i form af urteblandinger eller andet - om det kan bidrage til at holde ormeplagen nede? På forhånd tak! Var det dog bare kompostorm... -Nanna
Hvis du læser nogle af de artikler der er linket til, vil du at bændelormen har en mellemvært, nemlig pansermiden. Hvis man skal gøre andet end at muge sin fold(hvilket vi gør), så skal man pløge sin mark i frostvejr og derpå så den om. Men efter kort tid vil pansermiden jo leve i miljøet igen. Desuden skal man være MEGET heldig for at finde bændelorme æg i sin gødningsprøve, selvom hesten er meget inficeret, da der skal ret få bændelorm til at give hesten en stor infektion. Eks. kan en hest have flere tusinde af eks strongylider (små), men har den blot 40-50 bændelorm, så er det et meget højt tal for hesten. Men alt dette står i linkne. til line82: Om 4 uger er der måske mere frost dag/nat og der vil alle orm være gået i dvale, så du kan nærmest ikke regne med din prøve. >Man kan sige at hesten, så absolut ingen æg må udskille overhovedet, da der så er tegn på en stor "overbefolkning" af orm inde i hesten. Så her ville jeg reagere ret kraftigt, hvis den blot har 50 epg, da der slet ikke må være nogen og samtidig ville jeg ikke stole på en negativ prøve, da jeg ved ormene går i dvale om vinteren. Man skal også helst undgå at give ormekur når ormene er i dvale, da dette kan give grobund for resistens, men man kan være tvunget til det, hvis ens hest er meget plaget af orm. Her er det så ret vigtigt, at det er det rette ormemiddel der vælges, så man skader så lidt som muligt mht resistens. Og nej du kan ikke stole på din ormeprøve. over 60 % af prøverne er falsk negative, men det står også i de artikler der er linket til, som er skrevet af de forskere der er inden for området. Du kan jo altid printe det og give det til din dyrlæge, når du har læst det. Så kan du også bedre stille de rette spørgsmål. pøj pøj med ormehalløjet.
nu må jeg lige spørge: hvad ville i gøre hvis i var mig? sagen er den, at min gamle hoppe på 20 som den eneste i en flok på 6 blev fundet positiv for bændelorm. Hun fik en kur og har haft meget tynd mare i 2 dage. Hun fik ingen kur sidste år, og der havde hun kolik(hvilken den aldrig har haft før) så jeg har en mistanke om, at sidste års gødningprøve var en falsk negativ... Anyway, jeg ville jo mene at alle de andre heste også burde have en kur - de går på fold sammen sommer som vinter, men de andre i min stald nægter, da dyrlægen mener at vi kun skal behandle den hest som "har orm" - dvs min. Men jeg ville være ked af at min gamle hest smittes igen og igen, kolik er alvorligt, især for en gammel dame. Hvad ville i gøre? jeg har henvist til arikler, litteratur, andre dyrlæger, men de holder sig til det råd, de har fået fra klinikken.
Du kan desværre ikke fjerne bændelormene ved at behandle alle hestene for bændelorm. Desværre kan du udvikle resistens hvis du behandler rutinemæssigt for bændelorm på de heste der ikke har det, eller ligger meget lavt. Det er en god ide, når man tjekker at man så tjekker en hel stald. Det giver en pejling over besætningens smittepres. Vi havde ud af 20 heste ikke en der var negativ, de få lå kun lidt under grænsen på 0,2. Derfor behandlede vi hele bundet efter samråd med dyrlægen. Det er heller ikke alle heste der har haft symptomer med ondt i maven. Der har ikke været mange som har meldt tilbage i denne tråd om de selv har fået tjekket for bændelorm. Jeg kunne godt tænke mig at høre hvordan det forholder sig andre steder. Den kiropraktor vi bruger kommer i mange stalde og siger at problemet er ret generelt og ret stort andre steder også. Vi gør faktisk en hel del for at nedbringe parasitbyrde, omlægning af foldene hvert andet år, med dybdepløjning, fjernelse af pærer på de permanente vinterarealer dagligt, fodring ved siden af med stråfoder året rundt i små portioner over hele døgnet, rotationsgræsning for at undgå dødbidning og vi tjekker 2-3 gange om året for orm, en gang for blodorm og og efterår for bændelorm. Jeg har endvidere også samgræsning med får. Desværre kan denne pansermide flytte sig, også fra hestepærerne og fra fold til fold, så det er svært selv med de bedste tiltag at komme det til livs. Tilgengæld har vi ret markant nedbragt smitten fra de andre orm. Måske har vejret noget at sige, måske har nedsat immunforsvar noget at sige. Vi har jo også tjekket for cushings, og det påvirker jo også immunforsvaret. Men igen vi har ikke nogen data at sammenligne med Så kom frit frem andre der har fået tjekket deres besætning; helst ikke kun enkelt værdier? Og med hvilken metode og på hvilket tidspunt?
for fire år siden.. Så flyttede jeg stald og der fik alle nye heste en ormekur mod bændelorm.. Siden er bændelorm kun blevet tjekket i ormeprøve, men regner med at få dem testet til næste år.. Jeg fik kun testet mine egne to, da jeg ikke kunne overtale resten af stalden til at medvirke.. Min hoppe var under niveau og min vallak havde meget højt tal, dyrlægen forstod ikke at han ikke var syg af det.. Husker tallet som værende 1,6, testet i England.. Testet i start marts.. Men hæng mig virkelig ikke op på det, det er som sagt adskellige år siden.. Har fået testet en enkelt gang siden, ca. et halvt år efter første prøve og der var begge heste under niveau..
Hej Jeg efterlyser en forhandler syd for grænsen (vestpå dvs. syd for Tønder), hvor jeg kan købe Spillers foder? Jeg skal afsted i denne uge, så jeg kan ikke nå at bestille andet end 1-2 dage før. På forhånd mange tak for hjælpen Marianne
ved at man kan bestille det hjem ved foderstoffen i süderlügum, har selv købt en enkelt sæk af det der, prøv evt også ved dietz 
Dietz har ikke Spillers...
er engelsk....så der er ikke det store at spare på det i tyskland. Det er mest tyske mærker som Eggersmann og Hippolyt der kan spares MEGET på i tyskland 
Hej HNere Jeg har haft tandlæge til hestene idag. Dyrlægen bemærkede, at min ridehest virkede ret øm i tungen og reagerede ret voldsomt, når han tog i tungen. Så altså et styks hest med ondt i tungen. Er der nogen, der har nogen ideer til, hvad der kan være galt? Det er en ret speciel hest, og den er ikke helt nem at ride. Jeg rider den for det meste for en meget let hånd, men hun kan også godt selv lægge sig og suge pænt på tøjlen. Hun har dog altid været lidt gal på biddet, og jf. en berider ligger det generelt meget til farens afkom. Jeg tænker, om hun er øm fordi hun går og spænder op over at have bid i munden/blive redet - eller om hun går og spænder op over biddet, fordi hun har ondt af andre årsager. Vi talte lidt om tungebensbetændelse, men dyrlægen mente, at det var noget, der var lidt vel populært lige nu og ikke kunne direkte diagnosticeres - derfor var det en populær diagnose, fordi man kun kan "gætte" sig til den (jf. en dyrlægekonference tidligere på året) og se røntgenforandringer når det havde været der noget tid. Jeg fik smertestillende med til 5 dage, så skal vi se om hun ændrer sig under ridning. Hun har andre problemer, har bl.a. et led i halsen med røntgenforandriner, og så vidt jeg kan læse mig til, hænger musklerne i tungen sammen med musklerne i skulder og underhals. Hun spænder typisk op i underhalsen og vil nogen gange ikke særlig gerne runde sig, derfor tænker jeg, at det måske "bare" er en spænding, som stammer herfra. Hestene er jo bygget forskelligt, og hun er i hvert fald ikke typen, som frivilligt tager næsen bag lod! Jeg tænker at tage hende en tur til en osteopat måske. Hun har det med at "se om hjørner", så måske er der noget, der trykker. Jeg har tidligere brugt en anden fysioterapeut, det fik jeg ikke noget ud af. Hun har ikke fået taget røntgen af hovedet, men fra lændehvirvler til nakke, så hun er ret godt dækket ind og tjekket igennem. Jeg kan ikke komme på, hvad der ellers kan være galt. Jeg rider med et todelt tykt muffebid, det er det eneste, hun har kunnet fungere på. Men måske var det en ide at prøve noget andet? Jeg har læst "Bag om biddet" (af hende fra Hestemund) men blev ikke meget klogere ift. spændinger i tungen. Jeg tænker om et tungt todelt bid kan genere hende på tungen. Jeg rider hende kun tre dage om ugen, men det er en følsom dame, så der skal ikke så meget til at genere hende. Hun virker aldrig sur på biddet når hun får det i munden, tvært imod tager hun det selv (eller tøjlen, eller pandebåndet, eller hvad hun nu bedst lige kan få fat i). Hun har altid været svær på tøjlen, men jeg opfatter ikke, at hun går imod biddet. Kom gerne med ideer eller forslag. Jeg vil helst ikke igennem en længere dyrlægeudredning med hende, der har vi for længst været flere gange, og jeg har brugt mere end rigeligt allerede på at reparere på hende. Så jeg håber at nogen af jer har et godt forslag eller ved noget 
har du prøvet et bid med tungefrihed evt?  Måske prøve en hestefys igen? Som du selv siger hænger tungen sammen med resten af kroppen så hvis din hest faktisk har ondt fra tungen kan det nemt have forplantet sig.  Og så er det jo ikke bare nok at skifte evt biddet Og du bliver jo nok nødt til at ofre lidt penge for at få den tjekket igen.
tænker jeg - og her kan man gå ind og afspænde det, hvis det er pga spændinger - men der skal du have hjælp af en der kan det der....
Hej, Tungebenet er forbundet med skulder og brystben via muskler, der går på undersiden af halsen. Heste kan have problemer med tungebenet, der forplanter sig til tungen og til resten af kroppen, ligesom problemer de øvrige steder kan gå den anden vej. Derfor kan det godt tænkes, at din hest har problemer her, ud fra hvad du skriver om hesten i øvrigt. Jeg synes, at det lyder meget fornuftigt at lade en osteopat kigge på hesten. Derefter kunne en blid behandlingsform som f.eks. E.T. eller KST være en mulighed for at holde hesten fri for gener og spændinger samt holde den i orden i området. Held og lykke med det. MVH Jette
Enig ... Og så mener jeg ikke, du bør lægge bid og næsebånd på en hest, der viser smerte i tungen. At hesten 'selv tager biddet' kan sagtens være tilfældet, selv om den får ondt - her er heste ikke altid lige logisk skruet sammen. Så længe hesten har ondt i tungen må man benytte alternativt udstyr, såsom kapsun eller hackamore eller andet.
Hej HN'er, Min hoppe fik i starten af august et brud på indvendigt griffelben på højre forben. Det er helet rigtig fint uden operation , der er taget kontrolrønrgen osv. Vi er næsten færdig med genoptræning, og der er ikke den mindste halthed eller urenhed. Dog undrer jeg mig over noget - det overben, som er opstået i forbindelse med brudet er en lille smule varmt af og til. Dyrlægen mener ikke, jeg skal være bekymret så længe hun ikke er halt, men jeg bryder mig altså ikke om at ride på en hest, der har en marginal varme i benet. Har nogle erfaringer med dette?
Det er vel "bare " et tegn på at overvejer stadig arbejder /er aktivt. Tror jeg ville lytte til dyrlægen. Køl evt benet 20 min efter arbejde og bandager med bot om natten så tror jeg det falder til. Min dyrlæge siger at overben kan arbejde helt op til et år efter det er lavet. Gitte
Hej Jeg vil gerne høre om der er nogen som har erfaringer med holdbarheden af slowfeeder net forskellige steder fra. Feks. dem fra slowfeeding.com og så dem man kan købe i agroland. Jeg har købt i agroland, hvor de er meget billigere end på slowfeeding.com, nettene fungere super i forhold til at forlænge spisetiden for mine nøjsomme fjodheste - men jeg synes altså ikke at de holder ret godt, de går op i syningerne og der bliver trukket tråde ud - og jeg synes ikke at mine heste er voldsomme med dem. Når jeg kikker på billederne på skærmen af nettene de to steder fra, kan jeg ingen forskel se, så jeg er jo ikke meget for at købe nogle dyrere net hvis kvaliteten er ens - men hvis den er meget bedre, gør jeg det gerne ! Glæder mig til at høre jeres erfaringer   Og hvis der er nogen som ved om de er produceret samme sted, ville det jo også være skønt  Vh Lise
Hej, Jeg har to slowfeedernet, begge købt i Hööks til ca. 150 kr. stykket. Det ene er i hvert fald originalt, mens jeg ikke husker om det andet er en kopivare. Jeg var noget bekymret på forhånd om holdbarheden, da min dame kan være ret hårdhændet, men de holder helt fantastisk. Jeg har nu brugt dem i knapt et år og er meget glad for dem! Slid på dem kan stort set kun ses, der hvor den midterste karabinhage lukkes op og i, når jeg fylder dem. Jeg har haft dem vasket i maskine, og de er lige så fine som nye bagefter - måske ikke 100% rene, men ingen problemer med løse tråde o.s.v. MVH Jette
Alle mine net kommer fra slowfeeding.com - de ældste er nu lidt over et år gamle, og holder fantastisk !! Min den ene hest er rigtig voldsomt ved dem - men når de hænger frit, dvs. kan flyttes sig ved voldsomme skub osv., så virker det rigtig godt på ham, og han har fundet ud af teknik i stedet for kræfter !!! Slowfeeding.com - kæmpe anbefaling herfra  Mange hilsner fra Tina
nåår ja hooks er også en mulighed  Er der virkelig ikke flere med erfaringer ??? Vh Lise
Jeg har et fra slowfeeding og et fra hööks. Det fra slowfeeding har hesten fået rykket en af maskerne i stykker på, men ellers holder det fint. Det fra hööks holder fint i selve nettet, men det kantebånd der er syet på er ikke syet så godt fast, så der har jeg været nødt til at reperere. Så i mit tilfælde holder de ca lige godt - men har hver deres svage punkt.
Er super glad for mit fra simple balance... Lidt dyrt, men kanon kvalitet og uden knuder. Har det med 3 x 3 cm masker
Jeg har dem fra Hööks, og de holder fint   Jeg købte dem sidste vinter, og de er som nye endnu (dog lidt mere beskidte   )
Hej. Jeg gav mine hopper et overgangsdækken på, da det blev frostvejr. Men nu da de har lovet mildere vejr igen, tænker jeg om jeg sal give dem regndækken på igen. giver i jeres et tyndere dækken på nu hvor er der er lovet mildere vejr?
Havde jeg dækkenhest i år, så ja... Skifter efter vejret 
Hvis jeg syntes det er for varmt ja, så skifter jeg rundt  Dog ikke kun for en enkelt dag eller to. De i dag og i morgen ville min nok kunne gå med regn med fleecefoer, men har ikke lige nået og fået skiftet da jeg ikke så vejrudsigten før i dag. Men det er muligt hun får regndækken med fleece foer på hvis der er et par dage i træk med 7-8-9 grader og sol uden for meget vind, så er de 200 g for varm. Vi mennesker skifter jo også tøj, når vejret ændre sig - så selvfølgelig gør jeg det på hesten. Men mærker i første omgang på hesten, er den for varm, ja så kan man skifte.
Min hoppe har fået 100 g dyne på i dag. Har ellers haft sin 200 g på. hun står i udeboks og har en sart ryg så har lidt mere varme end jeg ellers ville give på.
De fik lov at beholde deres overgangsdækkener på idag, da det blæste en hel del, og de går på en fold, hvor der kun er lidt læ fra den ene side. 
Hej HN'er  Er der nogen der har erfaring med Pavo foder? Der hvor jeg har hestene stående, har de skiftet foderet ud til Pavo.  Den ene får Pavo condition og den anden Pavo grow. Derudover har jeg vitaminer fra equsana, pleasure vit.  Skal jeg bruge fuld resion(staves?) af det de anbefaler når jeg fodre med pavo?  For det gjorde jeg ikke med det tidligere foder da de ellers vil få for meget.  Den store hest (traver) får 750 g condition og den anden som er en frieser barok pinto på 2½ år får 500 g af grow. Begge får morgen og aften. Begge får hø om natten og halv om dagen som står på marken. Jeg har fået at vide at de får alt dækket ind med pavo foderet.  Derfor jeg spørg om nogle har erfaringer med denne? og om jeg skal fodre med fuld resion af vitaminer ved siden af eller om de skal have mindre af det? På forhånd tak.  Hilsen Nathja
Hejsa Jeg har brugt Pavo Condition og var godt tilfreds med det. Hvis du er i tvivl om din hest er dækket ind så kig på   , der kan du få et fodercheck pr. mail eller tlf. Jeg vil klart springe vitaminer/ mineraler over, hvis hesten er dækket fuldt ind på 750g. Har dog lidt svært ved at finde foderdata på hjemmesiden.
!OBLIGATORISK HN-DISCLAIMER START! Et akut sygt dyr skal selvfølgelig tilses af uddannet dyrlæge, have korrekt medicinering og behandling, således det på intet tidspunkt lider unødvendig smerte eller dets tilstand forværres. !OBLIGATORISK HN-DISCLAIMER SLUT! Det sagt så sidder jeg med en snigende fornemmelse af, at mange dyrlæger er ualmindelig hurtige til at køre de store - og dyre - skyts i stilling med indlæggelse og fuld udredning i situationer, hvor man netop ikke står med et akut sygt dyr. Eksempelvis: - Mavesår (indlæggelse, Gastroskopi & GastroGuard) - Kodeledsforvridning (røngten, scanning & blokade) - Gjordkramper (røngten, scanning & blokader) Og senest min ene kat, hvor vi ved mistanke om blærebetændelse, blev anbefalet indlæggelse, scanning, dyrkning af urinprøve for at stille en præcis diagnose.  - Vel at mærke i en situation, hvor man var 90% sikker på, årsagen netop var blærebetændelse, og derfor ville iværksætte antibiotikakur med det samme alligevel (de sidste 10% pegede på urinvejssten og behandling for det var allerede igangsat). Efter lidt snak frem og tilbage ender vi med at starte katten op på antibiotika & smertestillende. En løsning dyrlægen godkender og vurderer som fuldt forsvarlig, ligesom vi er enige om, at har kuren ingen effekt, skal hun selvfølgelig indlægges ig udredes. Nu 5 dage efter (halvvejs gennen kuren) tisser hun normalt, samt er tilbage til sit gamle legesyge jeg... Hvad er årsagen? Er der stadig slunkne kasser i de danske dyrlægehjem efter finanskrisen? Er det et stigende pres for ejere, der forventer en specifik diagnose og igangsat behandling i første hug? - Med risiko for at blive hængt på nettet som inkompetent og ligeglad, hvis man tager fejl... Eller er det reelt et forsøg på at imødekomme ejerens behov for "vi gjorde alt, hvad vi kunne / dyret skal ikke mangle noget"? Hvad er der blevet af, at give kigge på dyret som helhed, veje mulighederne for & imod, og starte ud med at anbefale en behandling, der lader hesten blive i egne omgivelser med mindste stress til følge?  - Forudsat dette er etisk forsvarligt selvfølgelig, og der er en reel mulighed for at den påbegyndte behandling kan have en effekt. Jeg taler om: - Alene på fold med en rolig makker ved mistanke om kodeledsforvridning, og derefter vurdere det videre forløb (videre udredning, forlænger foldro og evt. tidslinie for opstart af en struktureret genoptræning. - Gennemgang af management og forebyggenden behandlign ved mistanke om mavesår (evt. vurdering af andre bagvedliggende årsager et mavesår kan være symptom på) - Vurdering af hesten som helhed ved pludselig opståede gjordkrampe (kiropraktik / osteopat etc). Jeg taler ikke om, vi ikke skal give vores heste den nødvendige dyrlægebehandling, men at dyrlægerne i nogle tilfælde anbefaler unødvendige og dyre behandlinger som første valg. - Jeg savner, vi stikker en finger i jorden, bruger vores sunde fornuft og ikke skyder spurve med kanoner 
Jeg vil gerne give dig ret, jeg synes faktisk også nogle gange at det er ved at tage overhånd. Jeg ser og møder en del hestejere dagligt både gennem vores ridecenter og som behandler - og jeg hører nogle historier der i mine øjne er løbet løbsk, om det er dyrlægerne eller den alm. opfattelse har jeg dog svært ved at gennemskue. lige nu køre der på visse medier debatter om nogle hestesygdomme, som inden for de sidste år nærmest er blevet allemandseje - stemningen der er pisket op betyder at helt alm. hesteejer nærmest bliver udråbt til dyremishandlere hvis de ikke følger trenden og udtager prøver, indkøber dyre piller og følger nøje udstukne regler for levevis, herunder køber et bestemt foderprodukt. Når vi så samtidig huske at disse sygdomme har været kendt i årevis, hestene har levet med dem, godt nok på diæt, med specielt træningsprogrammer osv. så undre det mig såre - og jeg tænker tit at der må sidde en og trække i nogle tråde. Jeg tror og håber ikke at vores dyrlæger tænker krise og dermed påføre os ekstra udgifter, men at de egentlige følger den alm. praksis og vores trang til at få udredt alt. Jeg kan godt fornemme at der faktisk er en fremmedgjorthed overfor mange af de helt alm. problematikker vi kommer ud for i dagligdagen med vores hest. Hvilket faktisk også har afsted kommet at jeg i disse dage sidder og skriver på en lille folder jeg vil lægge i vores rytterstue, der fortæller meget enkelt hvordan man forholder sig ved forskellige situatione med vores heste fx: "hvordan behandles en hovbyld" når der er fyldt lidt mere på kommer den på hjemmesiden, men jeg tager den sådan lidt efter lidt og ud fra de problematikker jeg møder dagligt. Jeg synes det er en fin debat du lægger op til og jeg vil selvfølgelige for at ingen skal være usikker også skrive at dyrlægen altid skal ind over i tilfælde hvor en hest har smerter, virker påvirket osv. jette
Jeg synes altså det er ret vigtigt med en diagnose inden man smider hesten i en evt smeretstillende/medicin behandling. Ligesom os selv skal vi da også undersøges grundigt hvis vi er syge (eller fejler noget som måske ikke er helt sikkert) Inden vi bliver smidt i en medicinbehandling. Jeg tror også de fleste ryttere/hesteejere faktisk ønsker vished når det gælder deres dyr. Når min hest har fejlet ngoet - fx været halt - og jeg ikke ved hvorfor han er halt eller hvad han præcist fejler så bliver jeg endnu mere bekymret. Det er både bekymrende at gå og tænke over det, derfor vælger jeg at smide hesten til udredning. Så kender man også blevet skadens omfang (hviletid, medicinering osv) Da min kanin begyndte at nyse og hoste så tænker man jo ikke - nå, han er nok bare forkølet. Nej, jeg er bekymret for dyret så derfor smider jeg selvfølgelig ham til dyrlæge (hvis det fortsætter, dvs efter et par dage med symptomer) og så får jeg vished om hvad han fejler og hvad der er galt. :)
Jeg tror så udelukkende at det er fordi langt de fleste mennesker i dag har deres dyr dyrlægeforsikret. Mine dyr er ikke selv dyrlægeforsikret, men jeg har mange veninder som har deres dyr dyrlægeforsikret. Vi har i vennekredsen snakket om problematikken og de fortæller, at efter deres dyrlæger ved at de har hesten/hunden dyrlægeforsikret, jamen så er dyrlægerne klar til den store udredning hver gang (fordi forsikringen betaler jo). Så jeg er overbevist om at det er grunden.
tror nu mere at det er folk selv som er begyndt på at blive mere hys - og jo jeg skriver hys. har selv haft hest i mange år, og har arbejdet med heste altid. Så jeg har lært mange ting i årenes løb. Så sådan noget som skader har man da lidt styr på. men jeg har prøvet at blive næsten moppet fordi jeg ikke lige havde en dyrlæge ude til en halt hest. Hesten blev altså behandlet fordi jeg var nemlig 100% sikker på at hun havde vredet om. enden blev at jeg nød til at få dyrlægen ud, for at fortælle mig at det jeg gjorde var helt rigtigt - han kunne i øverigt ikke forstå HVORFOR jeg havde sendt bud efter ham. Det kostede mig ca 1000 kr! har da også prøvet at blive kaldt hestemishandler, fordi jeg forlangte at mine heste kom på fold HVER dag - ja foldene var mega små og meget mudderet men mine har altid været på fold hver dag. De var pænt klædt i 2 tykke dækner, så en gang sne dør de nu ikke af. Kender da også mange som bruger dyrlægen tidere end de selv skifter sokker. Pænt sagt, men prøv at læs alle de indlæg der findes både herinde og på HG. Bare hesten kigger forkert på sin ejer, så er der helt sikkert noget galt. Og så skal vi have dyrlæge, tandlæge, kioprakter mm ud. Så jeg vil da godt være dyrlæge, for folk vil jo have dem ud til alt lige fra et host til en dårlig hale. Og kan man så lige lokke folk til lidt mere, for folk hopper jo i. Dyrlægen ved jo alt - selvom at man faktisk kan læse sig til en masse. Ja man er ikke dyrlæge, men må godt lige tænke selv. Prøv lige at tjek hvor mange indlæg der faktisk er med heste som lige pludselig har ændret sig fra at være en rolig hest, til at være en helt vildhest. Og alt folk faktisk skal gøre, er at fjerne de 5 kg korn de nu giver deres hest. Men folk foreslår alt fra at hesten selvfølgelig har smerter til at den skal have et kraftigere bid. nogen gange er simple ting bare det nemmeste. Min dyrlæge til kattene kender jeg så godt at de ikke prøver at sælge mere end højst nødvendigt.Men med 19 katte og 8 års arbejde på katteinternat, ja så kender man altså til det meste. det eneste ekstra jeg forlangere, er at min evt nye katte bliver testet inden de kommer ind.
at der er noget om det med forsikringen. Jeg oplever det i forbindelse med sygesikring af mennesker lige nu - bor i Frankrig, og her betales ca. 30 % af al lægebehandling (inkl. tandlæge) af staten, resten skal man enten selv betale eller have privat sygeforsikring til. Min kæreste har den private sygesikring gennem sit arbejde, og da han tog til tandlægen, fik han automatisk den helt store tur med kemisk tandrensning, etc., fordi tandlægen vidste, at hans forsikring betalte det hele (det sagde hun ligeud). Da jeg fortalte samme tandlæge, at jeg ingen privat forsikring havde, kunne jeg vælge kun at modtage den behandling, jeg havde brug for. I dette tilfælde er systemet i det mindste gennemsigtigt - det er det jo så ikke, hvis man i forbindelse med dyrlæger ikke får deres ærlige mening om, hvad der er "need to know", og hvad der er "good to know" i forbindelse med undersøgelser.
Jeg synes dyrlæger er hurtige på aftrækkeren i dagens Danmark. Jeg har haft hest i mange år, jeg kender mine dyr rigtigt godt, så jeg stoler langt hen af vejen på egen intuition og erfaring, selv om jeg ikke er i nærheden af at være dyrlæge. Jeg har i mine første år som ung voksen hesteejer, betalt rigtig mange dyre lærepenge til dyrlæger, fordi jeg bare ukritisk tog deres ord for det rigtige. Et eksempel var da min dengang 4 års vallak blev lidt urent gående under tilridningen. Han var min første "egen" hest (indtil da har min mor altid ejet og haft det overordnede ansvar), så en af Danmarks mest anerkendte dyrlæger til benproblemer blev tilkaldt, da jeg selvfølgelig var nervøs for om det var pga han kom i belastning han blev halt. Dyrlægen var der i nok ca 15 min. Han kiggede på hesten, så den trave og konstatede at han var ret overbevist om at hesten havde en mus, og vi blev nødt til at få den kørt på klinikken, så den kunne blive røngtenfotograferet, så vi kunne se om det kunne opereres væk, ellers var det en aflivning. Jeg var knust, hesten havde jeg ventet på i 3 år, nu stod jeg foran en dyr operation ( hesten selv var i prisklassen ca 20.000kr) eller afliving. Hesten kom på klinikken, søster var med for at trøste mig, hvis han ikke kom med hjem, billederne blev taget..,....... Det var nogle af de fineste billeder man kunne forstille sig af et par hesteben. Jamen hvad så?????? Din hest har vokseværk, tag den med hjem og lad den vokse færdig et halvt år. Jeg var jo selvfølgelig glad og lettet, men også små 5000 kr fattigere. Hesten blev rentgående efter en lille uge. 14 dage senere var smeden på besøg og fortæller mig så at min hest har haft en hovbyld. Og hvor henne??? Selvfølgelig det ben som lige havde kostet mig 5000 kr. Dyrlægen har aldrig en visiteretang fremme. Så jeg synes at dyrlæger er for hurtige. Jeg har faktisk en del lign. historie fra egne oplevelser, men så bliver indlægget for langt. Så idag er jeg meget kritisk, jeg er ikke bleg for at sige at dit eller dat vil jeg ikke betale for osv.  Og det respektere dyrlægerne, og endnu har jeg ikke haft et dyr som er urimeligt længe syg eller lign pga jeg selv renser små-halv store sår, selv holder øje med kolik til en vis grænse, selv behandler mug, sur stråle og selv holder øje med en akut halthed hvis ikke ligefrem hesten går på 3 ben. Det virker for mig. Hilsen Ane
Kan kun tilslutte mig dem, som mener at det skyldes forsikring. Det betyder at den store pakke kommer frem, så hesten, hunden eller katten får den helt store tur, uden at man nødvendigvis bliver klogere. Derfor er jeg rigtig rigtig glad for min dyrlæge, han lister selvfølgelig de muligheder op der er, incl. den store pakke, men foreslår altid at vi kan jo starte i den "lette" ende, hvilket i langt de fleste tilfælde løser problemet. Min gamle hund havde fået noget allegi, hunden var 9 år gammel, der var forslaget at vi gav hunden medicin, altså symtombehandling, i stedet for en stor og dyr udredning, som måske ingen gang ville give noget svar. Når det drejer sig om hesten, så er det en anden dyrlæge, og her er der ingen undersøgelse eller behandling uden at vi har vendt de muligheder der er. Og jo, jeg har i foråret betalt 6000,- for at få at vide at min hest havde lavet en forstuning..... Blokader, røngten, scanning osv. Men hesten havde været urent gående i lidt over en ugen, uden varme eller hævelse, så det virkede lidt mærkeligt, så derfor måtte vi afsted til dyrlægen. Når man har haft hest og hund i mange år, så afventer man nogle gange lige lidt for at se hvordan tingene udvikler sig. I langt de fleste tilfælde, går det i sig selv igen. Men igen, når forsikringen betaler en stor del af regningen, så undersøger vi også mere.
Jeg er enig i at mange dyrlæger er hurtige til at sætte dyre undersøgelser i værk. heldigvis tror jeg også at ens sunde fornuft kommer med erfaringen. jeg har været omkring heste i mange år, og i dag bruger jeg min sunde fornuft inden jeg hidkalder en dyrlæge.
Ja erfaring gør meget, og når man bruger sin erfaring på sin egen hest, så tager man jo også selv "skraldet" hvis man har vurderet forkert. For når jeg står i en stald med mindre erfarne ponyforældre og voksne hesteejer, så vil jeg da gerne fortælle hvad JEG ville gøre, hvis det var min hest. MEN begynder folk så at stille spørgmål om hvad nu hvis, og hvem tager ansvar - ja så kan jeg jo kun sige, hvad jeg ville gøre hvis det var min hest, men er de det mindste i tvivl, så ville jeg da kontakte en dyrlæge, hvis jeg var dem..... Det samme gælder her på HN, hvor jeg da også - for hesten skyld - helgarderer evt unode-svar, med at jeg synes hesten bør tjekkes ! Fordi jeg har oplevet horrible ting, hvor folk tror dit og dat og det lyder banalt, og når man så SER heste IRL så er det jo rent galt. Fx kender jeg en dame, som har en hest med en rigtig grim seneskade. Det tog nok et 1/2 år at overbevise hende om, at det IKKE var normalt at en hest haltede i hjørnerne. Hun kunne ikke se den var halt, og var så elendig en rytter, at hun heller ikke kunne føle det. Så kom dyrlægen endelig, og den skulle ikke igennem den store undersøgelse - fordi konen ikke fortalte dyrlægen at hesten havde været halt i 1/2 år, men kun at den var kommet "rigtig halt ind fra fold forleden dag" ! Så dyrlæge sagde til hende - lad den stå i 3 uger og begynd så at ride let på den. Så efter 3 uger, så begyndte hun at ride på en halt hest på volte på blød bund i ridehuset !!! Det havde dyrlægen jo sagt, at hun skulle !! Hvis man møder sådanne personer, i stalde eller på nettet, så er det i hesten tarv, at bede dem om at få hesten undersøgt. Når det så er sagt, så er det GULD at Jette som staldejer vil lave en "quickguide" til hesteejere. For der altså mange som ikke har erfaring, og som derfor enten over-eller underbehandler deres heste. At dyrlægerne så også får flere og flere, måske bedre, muligheder for at undersøge og diagnosticerer diverse lidelser er vel kun af det gode - hvis os ejere ikke bare kaster os på vognen med at Musse skal undersøge i h&r af en dyrlæge, fordi den måske har en hovbyld. Personligt går jeg med en kolikhest, det kan hjælpe på maven. Men da jeg har haft en plag der døde af tarmslyng i løbet af 6 timer, så er jeg rimelig hys med hurtigt at tilkalde dyrlægen. Hovbylder og ømheder i hovene får smeden altid lov til at se på først. Halthed får altid en uges tid på fold, det har kureret det ind til vidre. Sår og skrammer kan jeg som operationssygeplejerske selv vurderer om de kan/skal sys, eller sidder lednært e.l. Og så har jeg nogle "gamle venner" på +55 år, som også har set mange skader igennem et hesteliv - en har arbejdet i en galopstald og kender ALT til seneskader. mvh CharlotteCharlotte
jeg er så åndsvag at jeg bare eeeeeeelsker min hest og dermed også går i panik hver gang der er noget i vejen. Jeg har dog skiftet dyrlæge til en der er en anelse dyrer men meget meget bedre til at håndtere mig.. ja mig  Og det skete faktisk fordi jeg flyttede og valgte en meget anbefalet dyrlæge der også var specialiseret i heste. Men det der skete var at min hest blev halt.. Dyrlæge sagde kodeledsforvridning og ordinerede boksro i 4 uger OG sagde at den bestemt ikke måtte komme på fold. Da den efter 4uger stadig var halt sagde dyrlægen jamen så er det helt sandsynligt mus og så skal den opereres osv osv. Heldigvis havde den dyrlæge ikke en røgten for den var just gået i stykker så jeg ringer til en anden praksis som er noget længere væk men de vil gerne komme ud.. (her er jeg næsten i tårer og har knap sovet i 4 uger) Den nye dyrlæge(r) vil ikke høre tale om røngten før han har set hesten. Og voila den dag dr dyr kommer ud springer en kæmpe stor fuldfed hovbyld.. min første hovbyld nogen sinde i øvrigt. Det var lidt bekymrende da den ved første øjekast så ud som om den var gået helt til knoglen men det gik til held. Mine nye dyrlæger er bare så fantastiske til at mane mig til ro og besindelse og det betaler jeg gerne lidt ekstra for. De har en fantastisk service og jeg fornemmer bestemt ikke de er for hurtigt ude men de er meget grundige.
hmm både og vil jeg sige, havde min dyrlæge reageret med røntgen på min ene hests kodeledsforvridning kunne de røntgen forandringer han nu står med have være mindsket betydeligt, men hesten blev blot beordret fri og fortsat fold tid. vores ene hund fik blærebetændelse som 5½ års, og blærebetændelse i den alder er eftersigende unormalt, hun blev behandlet, fik det igen få uger efter afsluttet behandling, og sådan fortsatte det indtil hun efter 4 gang blev sendt i røntgen, årsagen til det hele, en knude i blæren, som nu desværre havde ødelagt blæren for meget til at hun kunne få et værdigt liv uden smerter og konstant løbende urin. røntgen efter 2. diagnose kunne måske have ændret udfaldet, men vi stolede på vores dyrlæge og det var først da hunden blev sendt videre til røntgen at vi blev informeret om hvor sjældent det var at hunde i den alder fik blærebetændelse og så især ad flere omgange. som ejer har vi da nok gjort nogle fejl i ikke at presse på tidligere men har altid stolet på vores dyrlæger og fulgt deres anvisninger. men jo nogle gange er den udredning der sættes igang måske nok for meget men andre gange er det for lidt. mvh Mie
Ja det er da muligt at vores dyrlæger ofteer lidt hurtige og mere grundige end hvad der har været nødvendigt! Men hvis vi lige vender den lidt om, så forestil jer lige at de ikke var det og de overså noget der burde være blevet opdaget - sikke da en ballade de ville få med os hestefolk!
Jeg er enig et godt stykke af vejen, men for meget og for lidt, er jo begge dele skidt I sommer fik vi en luftvejs virus i stalden, som virkelig bed sig fast i min ene hest. Vi behandlede på hende hjemme 4 gange før hun blev kørt på Højgård. I den situation ville jeg ønske at både dyrlægen og jeg havde været lidt hurtigere på aftrækkeren, for det var en virkelig syg hest jeg kom med, fordi hun havde gået med det så længe. Omvendt, så mistede vi en halvanden års plag for to måneder siden. Jeg havde vagt dyrlæge ude, han var her længe og behandlede hesten. Han var fortrøstningsfuld, men jeg var bange og utryg ved at stå med ham. Aspar døde seks timer efter dyrlægen var kørt, og dyrlægen nåede ikke komme og hjælpe ham på vej. I den situation ville jeg ønske at jeg havde fuldt min intuition eller at dyrlægen havde nævnt indlæggelse. Så havde jeg kunne spare Aspar for fyrre min i smerte helvede. Puha....det er altid nemt at være bagklog....
Både og, jeg har brugt oceaner af penge på dyrlæge det sidste halvandet år, men det har nu været reelt nok og pga en klamphugsmed der på egen foranledning blev ved med at eksperimentere med egne ideer på min hest. Mht mavesår, så vil jeg sige at jeg har haft en hest indlagt 5 dage for det engang og var den ikke kommet afsted, så var det blevet en meget pinefuld død for den. Men jeg havde en episode i sommers, hvor min egen dyrlæge havde ferie. Min hest var blevet stukket i munden af et eller andet og fået en byld på str. med en golfbold lige under tungen. Dyrlægen gave mig penicilin til to dage og jeg spurgte om jeg ikke skulle ha en hel kur 5-6 dage, det mente de ikke var nødvendigt ellers ku jeg bare ringe efter mere. Jeg skridtede derfor 3 dage og bylden var næsten væk og efteranmeldte til et lille stævne, men ak nåede kun lige at ride en 3 dage, så brød bylden ud igen, da jeg ringede skulle de både ud og se den igen og alt muligt og måtte ha en del diskutioner med dyrlægen om rimeligheden i at hun skulle tilse en hest igen som hun havde tilset og lagde pres på for en hel penicilinkur,den fik jeg med nød og næppe lov at hente, en kur til 6 dage, og sjovt virkede det og der har intet været siden. Men ellers havde hun lige bonnet mig kørsel, konsultation og timeløn en gang til og ikke de 350 kr. penicilinen kostede.... Søs
Jeg vil erklære mig enig med de fleste af jer der skriver. Forsikring har da nok noget at sige.. Men jeg synes også at   hesteejere er for pylrede. I sommers så jeg at min plag haltede/trak på et bagben, når hun travede på folden. Men jeg valgte ikke at bestille dyrlæge. Ikke fordi jeg ikke elsker hende, men fordi hun kunne være trådt forkert, og ømmet sig over det. Det mener jeg ikke er nødvendigt at tilkalde dyrlæge for. Dagen efter var hun også rengående igen, men havde hun stadig haltet havde jeg nok ringet og hørt Dyrlægen ad. Til gengæld, da hun for en måned siden var skidt og lagde sig ned, og nægtede at spise, blev der tilkaldt dyrlæge. Og da en veninde mistænkte min pony for at være blevet forfangen ringede jeg til dyrlægen og bestilte en ud, uden selv at have set ham endnu, da jeg stolede på min veninde. Jeg har heldigvis ikke oplevet en dyrlæge, der vil igennem større forløb med mine, men okay. Jeg har så 7-9-13 heller ikke haft en halt hest, der har skulle gennem diverse undersøgelser fx. Jeg har indtil videre været ret heldig med dem, og de er begge rimelig sunde og raske. Konklusionen er vel egentlig - for mig at det er vidt forskelligt. Nogle ejere er for pylrede, nogle dyrlæger anbefaler for dyre løsninger, nogle ejere er ikke pylrede nok, nogle dyrlæger tænker ikke alle muligheder igennem, og ja så er der forsikringen, der sikkert også spiller en rolle 
...ikke min opfattelse, nej. Specifik behandling er i mine øjne så meget bedre end at dyrlægen blot behandler i blinde for at spare hesteejeren for ekstra udgifter i første omgang. Vi benytter stort set altid Ansager til haltheder. De gennemgår altid hesten systematisk for at indkredse, hvor problemet er. Dvs. at et problem i hoven ikke bliver til en mus - eller omvendt. Det er både i hestens, ejerens og dyrlægens interesse, at man i første omgang finder det specifikke problem, så hesten ikke fejlbehandles. Langt værre er det at eje en hest, hvor problemerne er uspecifikke og mangeartede. Jeg har ejet sådan en, hvor jeg ofte følte, at vi behandlede i blinde. En gang tog vi hjem med en hest, der havde fået en blokade i ryggen - uden at vi egentlig helt forstod hvorfor.
Hej HN'er, Jeg har en 4-års DV-hoppe, som netop er blevet færdig med et 8-ugers genoptræningsprogram efter fraktur på indvendigt griffelben på HF. Hele forløbet er gået problemfrit, og hesten går som en drøm. I går da jeg satte mig sadlen hoppede den (hesten) rundt, sparkede ud med bagbenet og var generelt tydeligt smertepåvirket af et eller andet. Jeg hoppede af med det samme og tjekkede sadel, gjord osv - intet var anderledes end normalt. Jeg satte mig op igen og denne gang var det lidy bedre. Vi red undervisning, og hun gav sig fantastisk - ingen sænkning i ryggen, ingen modstand på biddet osv. Men.. da jeg steg af, kørte jeg fingrende relativt hårdt ned langs rygsøjlen - rettere på begge sider af den - noget jeg i øvrigt gør hver eneste dag for at tjekke ømheder. I går var der bonus. Hun bed ud efter mig og var tydeligt meget generet. Hesten har aldrig gjort det før, og det er ikke noget, der er kommet snigende. Hun går med en Bates Isabell Werth-sadel med Cair, men denne er som sådan ikke "tilpasset" hende af en sadelmager. Mine tanker går på, hvorvidt det mon er sadlen, der forårsager problemet, eller om det er mere sandsynligt, hun måske har rullet sig på en sten på folden? Erfaringer? Jeg får en ud i aften (ikke professionel), som skal hjælpe mig med at prøve om sadlen skal have skiftet kopfjern, og hvis hun ikke kans e noget, ringer jeg selvfølgelig efter kiropraktor/sadeltilpasser
Altså det er jo rigtig svært for os at sige noget om, når vi ikke har set hesten eller sadlen, eller hvordan sadlen ligger på hesten... Men - generelt er der meget bue på bommen i wintec sadler, så hvis din hest har en mere lige ryg, så vil sadlen trykke din hest midt på ryggen. Derudover er bommen i Wintec bygget op sådan at den er   smal lige midt på (ved taljen) så der vil ikke være nok bæreflade midt i sadlen for langt de fleste hest - hesten behøves ikke være bred - jeg ville personligt aldrig ride i sådan en sadel på min hest, da jeg simpelthen mener at der bare ikke er nok bæreflade på tværs af sadlen... (noget som et bredere kofjern ikke kan klare...) Held og lykke med det... Mvh. Lotte
Lad være med at ride på hesten før du har fået undersøgt hvad der er galt. Jeg ville få taget røngtenbilleder af dens ryg. Vh Charlotte
Jeg har lige haft en mere kyndig end mig selv til at kigge, og hun mente, at kammeret var for smalt. Jeg rider naturligvis ikke på hesten, før spændingerne er væk - ej heller lægger jeg denne sadel på den igen. Jeg synes ikke, der er nogen grund til at tage røntgen af noget som helst. Hesten er ikke øm "på rygsøjlen" - til gengæld har den en helvedes masse spændeinger langs sadellejet. Jeg går som sådan ikke ind for at tage røntgen af hestens ryg, da man ikke altid kan se, hvia der er noget alligevel. Jeg har det lidt sådan med røntgen af ryggen som jeg har det med den modedille, der var for et år siden, hvor kvinder blev screenet for brystkræft, og jeg ved ikke hvor mange, der fik fjernet et bryst, man senere fandt ud af, var raskt. Den knuger ikke haleroden og den sænker absolut ikke ryggen under ridning. Men ja - der skal en sadelmager ud. Kan I anbefale nogen på fyn, som kører ud og som har brugte sadler med?
Jeg har selv en hest som har haft prøblemer i saldelejet, dette blev afhjulpet af en brugt Passier sadel hvor sadelmageren lagde ekstra bæreflade ind samt øgede sadelkammerets bredde bagerst. Det har kostet lidt i sadelmager men nu er hesten helt fri for spændinger:) Jeg har brugt Dahlmann i København, nogle garvede ældre herre som gør det så godt. Jeg ved ikke om de køre ud:)
Hej. mistede iaftes min elskede fjordhest som vi desværre måtte aflive.jeg er helt færdig   Ved slet ikke hvordan jeg skal komme igennem denne sorg. Hun var mmit et og alt. Lige så slemt er det at min araber nu står uden en fold kammerat. Vi fjernede først Catie fra folden her til morgen. Så Macippa har kunnet gå og snuse til hende og prøve at forstå hvad der er sket. Men hun er helt oppe og køre. Trasker hvileløst rundt i folden, vrinsker dybfølt hele tiden og vil ikke spise. Er der nogen der har gode råd til hvordan jeg kan hjælpe hende. (udover naturligvis at finde en ny foldkammerat hurtigt) kh Malene
Hej. Så fik jeg købt en ven til min araberbolle. en fin lille welsh ved navn Ronja. har sat dem i hver sin boks til aften da vi fik Ronja hjem. Vil først lukke dem sammen imorgen når det er lyst igen ( det var mørkt da vi kom hjem med hende) nogen der tænker nogen nyttige erfaringer mht til sammenføring? tænker.....nu har de stået og lært hinanden at kende i aften. Så.....lad mig vide hvad i tænker.
God ide med hver sin fold ved siden af hinanden 1-2 dage. Så kan de se hinanden lidt an. Når de lukkes sammen, så sørg for flere fodre/hø bunker, så de ikke behøver at slås om høet. 
Det kan meget vel være de forbandede kvægmyg ting, de elsker kønsdele områderne, navlen og hvirvler i lynlåsen... Det kan forebygges ved at spraye med en sårspray med tjære f.eks, har hørt meget godt om det fra andre og bruger det selv hvis mine hæver lidt op i lynlåsen 
Min Hoppe havde præsis den samme hævelse for lidt over en uges tid siden. Hun er normalt ikke specielt glad for at blive striglet ellernusset under maven, men da jeg masserede det hævede område stod hun bomstille og begyndte endda at nusse mig på ryggen. Hvævelsen forsvandt af sig selv efter et par dage, så jeg går ud fra at det enten har været gener fra insektbid eller måske noget hormonelt idet hun virker som om hun er på vej i brunst.
Min tidligere hoppe hævede altid op der om sommeren når der var mange insekter, her hjalp en sårspray med tjære på hende, har man en lys hest kan dette godt give lidt farve men der er bedre end hævelsen og irritationen. Min, nu vallak, hæver også indimellem op lige nede bag navlen når der er mange insekter og her hjælper det også gerne med en sårspray med tjære. sårsprayen kan købes hos mange foderstoffer. mvh Mie
jeg glemte egentlig lige, fingrene væk fra at klemme noget ud af hendes yver, du kan forårsage en yverbetændelse og det tvivler jeg på du har lyst til, kun føl skal malke ud af yveret (os hvis der skal malkes ud til føl når der er mælk) ellers er det no go. mvh Mie
Har ikke lige fået svaret. Hævelsen forsvandt aldrig, men har heller ikke givet problemer. Jeg tror, at hun altid har været lidt hævet der, uden at jeg har tænkt over det. Jeg går ikke normalt og klemmer noget ud af yveret - så dum er jeg skam heller ikke.   Det var efter dyrlægens forespørgsel, at jeg klemte lidt ud. Og jo, jeg går da og håber på, at hun får yverbetændelse, det gør jeg da. Nej, selvfølgelig gør jeg ikke det, det kan man da sige sig selv. 
Normalt kan de også hæve i forbindelse med overvægt, men har dog aldrig oplevet det så meget, omend tæt på 
Hej! Ja, overskriften kan ikke være mere klar   ... Jeg har været rigtig uheldig med de sidste par heste, fordi de viste sig at have nogle skader da de først blev tilredet og brugt... Nu har jeg så fået modet og købe en ny (der SKAL forsikres), og er faldet for en 4-års. Der bare er kæmpe stor. Tror den er ca. 176 nu. Jeg rådfører mig med en rideveninde, der siger at store heste oftere får skader... Og så rent faktisk den forrige unghest jeg havde (der måtte aflives) havde en skade, fordi dyrlægen bogstaveligt talt sagde at den var vokset fra hinanden (han havde store røntgenforandringer i halsen). Var jeg uheldig? Er det en skrøne at store heste oftere får skader?
Jeg kan faktisk ikke helt nikke genkendende til det du skriver... Nærmest tværtimod... Min dyrlæge er meget langt nede på jorden, og sætter ingen behandling igang, om det så være halthed, sting eller hvad det nu måtte være, uden at han rent faktisk mener det er strengt nødvendigt...! Jeg har mere end en gang fået ham ud, til evt. et sår eller en let halthed, som han har valgt ikke at sy, eller ikke at behandle på, fordi han ikke mener det er nødvendigt... Har også en enkelt gang ringet til ham og sagt min hest var "underlig" og han så sagde "giv den lige 14 dage uden rytter, og se hvad der sker" (her var jeg så ret stædig - og hys, og han kom ud - og min hest var så faktisk halt, og stod efterfølgende 1½ år pga. en kodeledsforvridning   ) Så nej - min dyrlæge hopper ikke til de tunge skyts med det samme - nærmere tværtimod... og det til trods for at alle mine heste er dyrlægeforsikret... Som en anden skriver tror jeg mere det er OS - hesteejerne - der er hysteriske...  Mvh. Lotte Ps. - og nogle gange er en ordentlig udredning altså på sin plads - har selv måtte ty til det et par gange - på dyrlægens anbefalinger - og på min egen mavefornemmelse - og det har nu altid været det værd - når det er udført af de rigtige...
Nej, de store er mere udsat... Også derfor man bør være ekstra påpasselig med fodring når de vokser og ridningen af dem de første år... Har selv en 3½ års på 179, han er ikke færdig, havde ham i røngten i sommers, det eneste han havde var en my ocd i v.b kode, den sad udenfor leddet og var medfødt/fra føl tiden, den fik han fjernet uden problemer her i efteråret, ellers var han super fin  Har en 1½ års (halvbror) der bliver endnu større, ham fik jeg også røngten i sommers, han havde så fine ben, måske og absolut kun måske antydningen af juvenil spat, men dyrlægerne vurderede det til højst sandsynligt at være noget "knas" på linjen og at han voksede fra det så at sige.. Han skal i kontrolrøngten når han er 3 selvfølgelig, inden jeg sætter mig op, for at sikre han er ok og ikke har juvenil spat... Med de store heste er det ekstra vigtigt at de er opvokset under ordentlige forhold, med masser af foldtid, ikke for megen stivelse, men nok af de vitige vitaminer/mineraler  Og så skal man have tålmodighed når de skal igang som rideheste...
Jeg taler kun ud fra erfaring med min 180 cm. vallak. Han var en mandagshest og fik derfor mange skader i sin levetid. Dels var han ikke hurtig nok til at komme væk på fold - det gav sår efter spark. Så havde han bøvl med kolik trods megen obs på foder etc, der næsten hver gang udviklede sig til 'miltbåndshernier' - som kan resultere i tarmslyngsoperation. På KVL mente de at de store heste var mere udsatte for netop dette, fordi der var mere plads til at tarmene ku vende. Endelig fik han problemer med sit knæ - og her gav dyrlægen ham dårligere odds end han ville med en mindre hest - en stor, tung, stortgående hest er bare svær at få 'fikset', sagde han. Så njaj - måske ikke mere udsatte end andre - men grundet deres størrelse kan de have sværere ved at komme sig og komme igang igen. Og så skal man generelt være obs på, at de skal have meget mere tid og træning for at blive bygget op rent træningsmæssigt. MH Nana
Jeg har en efterhånden gammel bamse på snart 20 år og 185 cm. Han har aldrig haft en sygedag. Til trods for han flere gange har løbet gennem hegnet, lagt fast i boksen og væltet ude på folden, når han gav den gas. Jeg kender flere med heste over 178 cm og har ikke hørt at de skulle komme til skade mere end andre. Nogen er blevet tilredet uden problemer som 4 års og nogle af dem har måtte vente til de var næsten 5, da balancen bare ikke var god. Så på med vanten og lade ikke skrønerne skræmme dig fra muligvis at købe din næste bedste ven  Hilsen Rikke
Der er mange skrøner om store heste. Vigtigst, som de andre skriver, så skal man "skynde sig langsomt" Min vallak købte jeg som 3 ½ års der var han 172. Han tog så lige en hop til 180 på 3 år. Jeg har ikke presset ham ud i "aldersmæssig" korrekt niveau. Han er nu 9 år der bliver han brugt på fuld blus. Han har aldrig haft en sygedag.
Det er vigtig med korrekt fodring og management af stort voksende føl/plage, da de ellers kan vokse fra hinanden. Der ud over er min oplevelse, at hvis du får fat i en ædel, langbenet, smal hest, så skal du i den grad "skynde dig langsomt" med tilridning og perioden med remonteridning, hvor du ligger styrke og overlinie i dem tager også længere tid. Hvis du så oven i får fat i en stortgående hest, så er min oplevelse at de er lidt mere skrumlede på fold de første mange år, og kommer ind med flere skrammer o.l. Vendekredsen i leg er væsentlig større for sådan en langbenet ranglet fætter, og de kommer nemt til at skanke sig på benene pga manglende balance/kontrol over de lange stænger. Jeg kan se, at det hos min den store har hjulpet at få balance og muskler i ridningen, ifht de skrammer han kom ind med fra fold før ridning. Ofte tror jeg, at disse store heste bliver redet i stykker af rytterne, fordi de ikke giver dem tid nok til at vokse. De skal jo afsted til championater egnethedstest m.m., og 5 års skal helst begynde M-øvelser og samling for at kunne være klar til m-klasserne i januar de fylder 6 år. Så hvis man er ude i at købe "stor" hest, så vil jeg sende den i rgt aht ocd/mus/juvenil spat. Og så ville jeg mentalt forberede mig på, at de først er rigtig udvoksede og stærke i ridningen som 7-8 års. mvh Charlotte
Som morgan skriver, ofte rides de store unge heste i smadder, for de får ikke den tid de skal bruge, folk skal nå en masse og der tages ikke hensyn til at der er tale om heste der skal bruge et par år mere end de alm str, til at vokse færdig i.... Mine egne store basser er først færdige som rideheste når de er ca 6 år, før det vil de ikke være i 6 dages moderat arbejde om ugen.. De bliver ikke samlet eller lign det første år under rytter osv osv.. Jeg tager ingen chancer med mine drenge, de får den tid de skal bruge og så håber jeg at jeg gør det rigtige... 7-9-13 har de ikke haft en dag med halthed eller lign, så håber det fortsætter og de bliver mindst 25 år gamle  Men ja, røngten af de store inden køb 
Min store på 182 cm og snart 11 år, har for förste gang i år fået en skade. Den er dog med störste sansynlighed ikke relateret til ridning, men kom af et forkert vrid i knäet - efter badut på staldgangen = et bagknä som behövede behandling x 2. Hesten er nu igang med genopträning og alt ser super ud. Hesten er som sagt snart 11 og gik sit förste stävne som 4-års, gik 120/125 som 6 års og 130 da han var 7... Men han har dog aldrig gået mange stävner, da han altid var 3. hest for min mand - nu har han så väret min de sidste par år og går lidt lavere klasser med mig, men målet er bestemt min. 130 igen. Det er altså en hest som har väret redet - med stävner for öje - kontinuerligt i 6-7 år og han har som sagt ikke väret skadet tidligere - min mand er avler, så det véd vi med sikkerhed. Satser på at det er hans Irlandske gener som har givet mig en så robust hest. Jeg oplever altså ikke at min store hest lettere får skader - jeg tager normalt ingen ekstra hensyn til ham, men jeg har valgt at lade ham hvile längere end dyrlägens råd i forbindelse med den her knäskade - det havde jeg nu også gjort om han var mindre, da jeg godt ved at bagknä kan väre noget besvärlige. Min hest er forövrigt opvokset på Betfor og Kornkross... - nårh ja, man bliver jo heldigvis klogere med årene 
Min gamle hest var 178 cm, og jeg havde ham fra han var 5 til han blev 10.. Og jeg kan ikke engang tælle på begge hænder hvor mange skader han har haft!! Han kom konstant til skade, så min erfaring med en stor hest er desværre ikke positiv.. Han blev kun brugt til stævner på klubplan, og fik på grund af hans størrelse mange fridage.. Så altså ikke en hest der blev krævet meget af.. Han blev aflivet i en alder af 13, da benene ikke kunne holde til mere 
Jeg vil kalde det en skrøne, at store heste oftere har skader end mindre heste.. Det kommer an på opdræt, fodring, foldtid og evt. ridning for tidlig. Eks. min hoppe var til kåring som 4-årig, lignede en plag på 2 år, total ranglet og muskelfattig. (stor/høj hoppe) I dag er hun 23 år og har det stadig fint.(men det var også i gamle dage, hvor heste gik på fold og havde tid til at udvikle sig og det fik hun lov til) Jeg tænker, at de store/høje heste, skal have tid til at udvikle sig, dvs. først tilrides som 5-årige. Og så skal de på fold, for at styrke deres sener/muskler. Det er alt for tidlig, at de får rytter på som 3½-4 årige. Giv dem tid til at udvikle sig, lad dem være plage/heste, så tror jeg man undgår skader, rid dem først til som 5-årige.
000: Der er jo bare ingen forskning der taler for at vente med at tilride de store til de er 5... Tværtimod er der for at sætte dem tidligt igang, men med måde... Så ikke for meget og ikke for længe ad gangen... Jeg har da også fået ros af 3 dyrlæger, for min fremgangsmåde med min der bliver 4 til marts, så det bekræfter mig bestemt i at det er det rigtige at starte tidligt, for deres sener, ligamenter osv, skal styrkes, og det bliver de ikke uden belastningen i form at rytter  Siger ikke de store er mere disponible for skader som sådan, men de er mere udsatte for at have fejl igennem opvæksten og kan nemmere rides/trænes i stykker...
Jeg tror ikke, at der er en opskrift på hvordan der rides/holdes fra fødsel, men jeg tror på, at heste der fra fødsel til evt. 4-5 årige, og som der har haft lov til at udvikle sig på fold, er noget mere stærke end heste der har stået på boks hele deres liv. Selv om at jeg har en DV-hoppe, er jeg tilhænger, af islænder-verden, de tilgodeser opvækstgen,dvs. tilrider ikke før de er ca. 4-5-6 år gamle, hvilket tilgodeser hestens opvækst, samt ridning, og deres knogle-vækst. I dag er der jo ekstrem mange, som tilrider deres heste som 3½-4 års, store heste, som slet ikke er udviklet, en skam.
000: Mine lever i løsdrift på store kuperede folde, har de gjort siden fødslen nærmest, og det bliver de ved med...  Der er jo forskellige meninger om hvornår man bør det ene og det andet, men lige med de store, tror jeg det kan være at gøre sig selv en bjørnetjeneste at vente så længe med at udsætte dem for belastning... Ja, det er vældig "synd" for min unghest, jeg var oppe på ham da han var 3, på hans fødselsdag i marts faktisk... Siden har jeg været oppe 1 gang om ugen i få minutter, dette er sat op siden og han rides nu 2 gange ugentligt i 45-60 minutter, med lidt trav og galop er der for nylig taget hul på.. Vi rider ikke på bane, men ud på vores km lange anlagte sandsti med gode store bakker og privat skov.. Og så ud på tur udenfor ejendommen... Jeg har en MEGET veltilpas unghest, der har vokset PERFEKT hele vejen og han var i røngten i sommers som skrevet, intet at udsætte på træning/ryttertilvænningen  Det stakkels dyr på 179   
Jeg købte i november sidste år en 3,5 års vallak på 170. Han var ren i røntgen og gik fint igennem en klinisk undersøgelse. Han blev tilredet og er redet let igennem året ca 4 gange i ugen af 30 min. Han blev dog halt i september, og det viste sig desværre, at han havde fået voldsom aggressiv spat i nederste og midterste glideled på venstre bagben. Han blev målt ved dyrlægen til 178 cm, og dyrlægen sagde, at man ikke kunne udelukke at den voldsomme vækst på kort tid var en medvirkende faktor. Han har ikke fået de bedste chancer for at blive ridehest, men han får chancen. Dyrlægen sagde, Giv den 1 år på en mark og se om han bliver rengående. Så nu hygger han sig med 2 2 års hingste på kæmpe fold, hvor han leger nærmest dagen lang. Så humøret fejler intet, ( andet end hos rytteren:-()
Puha hvor træls Marie! Det er sjældent godt når de tager mange cm på kort tid, der ønsker man en smule i jævnt, kontinuerligt tempo... Håber din dreng kommer sig og får et langt, smertefrit liv!! 
Tak, Jeanette, håber jeg også. Her er lige et billede: 
Først: Jeanette, føler du dig anklaget, siden alle de billeder? Jeg læser at 000 har en anden holdning end dig til hvornår man begynder at ride - det har da ikke noget at gøre med om dine ungheste er 'stakkels' eller om de lever HELT efter forskrifterne (hvad ingen vist er i tvivl om   ) Nå, men jeg ville egentlig bare tilføje, at man jo SAGTENS kan styrke en hest og dens muskler, sener og ligamenter, uden partout at skulle kravle op og sætte sig i hængebroen... F.eks. ved forberedende jordarbejde, der lærer hesten at svinge afslappet og stort med ryggen og i bæring. Eller ved lange trækture i terrænet i alle gangarter. Så giver man hestekroppen en chance for reel træning, før der kommer en rytter ombord. Det er sikkert endnu mere vigtigt ved en stor hest. :) I
Go aften  Egentlig bare et hurtigt spørgsmål. Ny pony i flokken, hun har været hos os et par måneder nu. Men, de 2 andre hopper hun går med, jager med hende, og hun er nu for 4. gang blevet mast ud af folden. Kan man regne med det fortager sig???
Måske, det kommer nok lidt an på hvordan hun reagerer. Er det muligt at dele folden op, så hun kan gå for sig selv, men ved siden af de andre? Jeg havde på et tidspunkt en rigtig kælling, som jagtede den store. Den store var alt for flink af sig og lod sig bare koste rundt. Jeg lukkede kællingen ind til koen og lod de 2 andre hygge sig i fred, så kunne de snakke sammen over hegnet og koen lod sig ikke koste rundt med, så det fungerede fint.
:-) Jo, det kan selvfølgelig blive løsningen at hun kommer til og gå alene. Hun er selvfølgelig bange for de 2 andre når de maser hende op i en krog, og derefter gennem hegnet. Hun bliver heldigvis ved folden, og er også nem og lukke derind igen. Jeg undres bare, når hun hver morgen får lov og spise hø af samme bunke som førerhoppen, så virker det på mig som om hun er accepteret!?? Hoppe 2 har været en sur gimpe siden lille pony ankom, så jeg var sikker på det var hende der jagede med pony, men førerdamen er absolut med på ideen.
En for meget eller en for lidt, især når de to er vant til hinanden. Håber du finder en løsning
Ligesom med os mennesker, kan tre stk i en flok være et problem. Men hvis jeg var dig og du har mulihed for det, ville jeg evt gå el ride nogle ture med dig og din hest og en af gimperne i skoven el, så de får nogle sjove og måske "farlige" udflugter og opaver sammen, som kan ryste dem bedre sammen... Jeg ved ikke om det vil hjælpe, men jeg har set det ske før 
du har tolket det helt forkert ang hoe spisning. i en stor folk, jo, saa havde det vaeret rigtig, men i en mini folk paa 3 heste er det IKKE foerer hesten der er problemet, slet ikke hvis ny hoppe er bange, det er den hest der er lavest rangerende der vil have et stort behov for at beholde sin status = det er nr 2 hest i en 3 hestes flok der vil vaere MEGET strid overfor en bange ny i gruppen.
Littke Arabiens, jeg kan godt se din pointe, det giver faktisk go mening - men som mit spørgsmål gik ud på, kan jeg så håbe på at det fortager sig?? - når de måske har lært at alle skal være der? Mht at 3 er 1 for meget, så kan jeg også godt se det, men de har heletiden gået 3, jeg har bare fået en ny nr 3 da jeg valgte og sælge den gamle oldenborg jeg havde. Jeg havde en overgang en pony opstaldet, den fik samme tur som min nu nye pony. Den stod her så ikke så længe, så jeg bed aldrig mærke i, om tingene blev bedre. Jeg har observeret dem længe idag på folden, "gimpen" jager med den lille, og når hun holder op, begynder pony og cirkle rundt om hende. Så det er vel et spørgsmål om hvem er de 2 der vinder pladsen som nr 2 i flokken???
det kommer vel an paa hvor ondt det goer i sjaelen paa dig at se den ene blive jagtet... jeg havde en hoppe der jagtede den lille saa den tissede imens den galoperede saa jeg skilte dem ad, hoppen er sendt hjem til hvor jeg laesede den fra for jeg gider ikke se paa den slags.
Der er ikke nogen eksakt videnskab for hvornår en hest må tilrides. Som Issina skriver er der mange andre måder at træne sin hest uden at skulle sidde på ryggen af dem. Men det er et fåtal der har tiden eller tålmodigheden til det. Og så kan det godt være at det trods alt er bedre at tilride (lempeligt) tidligt, mod et år mere i boks og på mindre fold uden anden motion. Men personligt ville jeg vælge løsdrift kombineret med ture som håndhest, gåture, jodarbejde osv. Det har jeg gjort med mine egne, men jeg har siddet på dem for første gang inden de fyldte 4 år, men har skyndt mig ekstrem langsomt og givet pauser undervejs Man skal endvidere tilpasse det til de enkelte heste. Der er lavet noget statistik, (et eller andet sted har jeg det fra), der siger at heste over 1.65 har nedsat holdbarhed i forhold til dem der er mindre. Jeg skal prøve at lede efter en kilde på det. Der er en rapport af Siamak Glaring der skitsere forekomsten af uens forhove hos varmblodsheste, og jeg ved der er en rapport over forekomsten af ledmus/OCD i forhold til hestens str. Hvis en stor hest tager længere tid til at vokse sig færdig, så skal det bestemt tages med i overvejelserne.
Marie: Hvor er han også bare fin, du ser noget lille ud i forhold til  Issina: En smule gør jeg ja, når 000 direkte skriver det er synd at sætte sig op på hestene i den unge alder... Billederne er nemme at smide ind, når de allerede ligger i galleri... Blev måske lige en tand for meget  Jeg er HELT enig i at man kan styrke dem, uden at sidde på dem, jeg gør jo det samme med jordarbejde/longering, trækture ud i det blå og løbebånd, men intet kan simulere belastningen i form af en rytter og dén tror jeg er vigtigt at de gradvis vænnes til tidligt... Musklerne kan jo ikke komme af vægten på ryggen, men via korrekt brug af kroppen i alle gangarter... Jeg priser mig lykkelig for at vi har løbebånd, massagebånd, store bakker osv osv.... For tror bestemt det hele kombineret giver stærke, sunde store heste 
Jeg har en vallak på 15 år som er 185+ i stg. Jeg har ejet ham de sidste 3 år, og endnu ( 7,9,13) har han ikke haft en sygedag hos mig. Jeg købte ham af en mand, som brugte ham til jagt. Hesten stod opstaldet i København, hvor der ikke var mulighed for fold, og havde stået sådan i 3 år. Så der har han jo været mere udsat, pga manglende styrke fra fold. Og der havde han heller ikke haft en sygedag. Så jeg tror at mht til store heste og holdbarhed, gælder det om man rammer en mandags model eller ej. Lige som med alle andre heste. Mht tilridning af store heste, tror jeg på at det ikke er så vigtigt hvor gamle de er, når de bliver tilredet, men måden man gør det på. Jeg tror at sådan som Jeanette ( jeg håber det er ok jeg bruger dig som eksempel.) rider sin hest, det er overhovedet ikke skadeligt, heller ikke om så hun havde redet hver anden dag. Hun har god mulighed for ligeud ridning, og hesten bliver som jeg ser det, ikke bedt om mere end at bære rytteren rundt i forskellige tempo. Allerbedst er det, hvis det meste kan forgå på hårdt underlag. I mine øjne heller tilride sådan som ca 3 års, end at vente til 4-6 års alderen, for så at ville direkte på stævnebanen. Der tror jeg faktisk at Jeanettes hest ville have størst mulighed for at holde. Min egen hest ved jeg ikke hvordan han har startet sin karriere, men han har ihverfald indtil videre holdt fint til at være stor ridehest, som både har gået dressur, spring, military og jagt gennem hans liv. Hilsen Ane
Tak for alle de gode svar   ! Som jeg kan forstå er det meget blandet, men generelt for de større heste, skal de selvfølgelig have mere tid at vokse i. Hende her er 4 år (så bliver snart 5) og har ikke været brugt endnu. Men jeg besluttede mig for at købe hende, under forudsætning af at den kunne gå igennem en handelsundersøgelse og kunne forsikres. I dag har dyrlægen så været der og er "Godkendt med anmærkninger der ikke påtænkes at have betydning for den påtænkte anvendelse af hesten". MEN, men, men ... Hesten kunne ikke bøjeprøves, fordi den er så rå, at den ikke ville stå stille   ... Så er virkelig spændt på om forsikringen godkender den til forsikring. Og så kommer spørgsmålet, hvis de ikke vil. Hvem skal så betale handelsundersøgelsen   . Det er nok hjemmehørende i en helt ny tråd, og håber ikke det bliver aktuelt... Vi har aftalt, at bliver den godkendt betaler jeg, og bliver den ikke godkendt betaler sælger. Jeg har hele tiden sagt at det primære formål med undersøgelsen var forsikringen... Sælger virker meget reel, og ja, håber ikke der bliver nogen diskussion ud af det hvis det er... Jeg tør ikkr at have en hest der ikke kan forsikres, selvom det udelukkende skyldes dens urutinerethed...
Jeg købte i sidste uge en helt rå 3 års, ( prøvede denne gang en lille nips i forhold til den ovenfor afbillede  ) Avler og dyrlægen, der skulle forestå handelsundersøgelsen mente, at der sandsynligvis ikke kunne laves bøjeprøver. Jeg ringede derfor til forsikringen for at høre, om den stadig kunne dyrlægeforsikres, når der blev lavet røntgen, men muligvis ikke bøjeprøver. Forsikringen meddelte (dansk hesteforsikring ) at den kun kunne livsforsikres indtil bøjeprøver forelå. Dyrlægen mente dog, at der bare ville komme et forbehold på ben indtil bøjeprøver blev taget. Heldigvis opførte den lille mus sig særdeles eksemplarisk, så hele undersøgelsen kunne laves. jeg tænker, om du ikke kan få sælger til at øve lidt mønstring og benløft den næste uges tid, og så få dyrlægen ud og lave bøjeprøver igen på hans bekostning, og så betaler du den oprindelige dyrlægeregning.
Jeg tror måske, det er lidt undervurderet ift vurderingen af sandsynligheden for en hests holdbarhed, med hvilken stabilitet den har udviklet sig. En unghest, som ex de første to år nærmest ikke rykker sig størrelsesmæssigt, for så ligepludselig at rykke helt vildt på helt vildt kort tid og blive meget stor, ville jeg være noget mere varsom med, end en unghest, der har vokset stille, roligt og stabilt gennem alle årene. Førstnævnte ville jeg være noget mere nervøs ved at belaste med ensidig vægt på skelettet, end sidstnævnte. Jeg har også fra min dyrlæge hørt, at store, ædle heste har større sandsynlighed for at få især skeletale skavanker/misvækst.
Ja, og nogle forskere mener at der er en sammenhæng ved tilridningsalderen. Alle heste er ikke værdigudvoksede før de er 5 år og jo højere hesten er, jo senere er den færdig med at vokse i skelettet.
Charlotte: Det sidste sted de lukker er faktisk i ryggen og det er først i 6 års alderen  Forskning påpeger at let belastning er sundt i en ung alder, men alt med måde.... 
Din hest ser rigtig fin ud. Jeg er såmænd bare fortaler for, at man passer på de store heste, dvs. ikke rider dem til for tidligt... Giver dem tid...(mange er sent udviklet)...?
000: Og det skal du sandelig også have lov til at være  Jeg er jo også fortaler for at man passer på de store, bare på en lidt anden måde... Ville dog aldrig sætte mig op på en totalt usammenhængnede 3 års, det er kun fordi Big var fysisk og psykisk klar til rytter jeg startede op som planlagt, det samme er gældende for lille bror Bobber, hvis han er ligeså fin og klar som 3 års hopper jeg op, er han ikke, venter jeg lidt 
De fleste hygge- og fritidsheste får som regel mange timers foldtid dagligt. Men mange konkurrenceheste eller heste på store ridesteder, har ofte restriktiv adgang til foldtid. Det gæder også konkurrenceheste der i perioder ikke er i træning, som f.eks. efter et længere skadesforløb, i ferieperioder eller i restitutionsperioder. Ryttere står ofte i dilemmaet: Skal hesten hovedsageligt stå på boks eller skal den have lov til at gå på fold, og i så fald hvor meget?  Et hold forskere fra Virginia Intermont College, i USA, satte sig for at undersøge emnet, og særligt hvilken effekt megen foldtid kontra ingen eller mindre foldtid har på hestens overordnede sundhed.  Forskerne opdelte 16 heste, der ydede let til moderat arbejde i tre grupper: Fold-heste (P), heste opstaldet og trænet og heste opstaldet uden træning (S).  Over det 14-ugers lange empiriske studieforløb, have gruppen af fold heste ca. 100 tønder land til rådighed, mens hestene i gruppe S og E, forblev opstaldet om dagen og fik tilbudt ca. 1 tønde land som foldareal om natten. Hestene i E gruppen blev rørt 5 dage om ugen i 1-2- timer pr gang, i samtlige tre gangarter. Forskerne have sat en GPS enhed på samtlige hestes grimer, for at kunne registrere de distancer hver enkelt hest tilbagelagde for hvert døgn, i intervaller gennem hele forsøget.  Forskerne foretog en række objektive videnskabelige målinger af hestenes præstation og fysiske tilstand. Hver hest gennemgik i starten af forsøget og ved afslutningen af forsøget en standardiseret 20-minutters fitness-test, bestående af gradvis øgning af skridt, trav og galop arbejde fra hånden, herefter 10 minutters nedkøling. Forskerne tog blodprøver fra hestene, temperaturer både før, under og efter træningspasset, ligesom de under hele forløbet målte hestenes hjertefrekvenser. Endvidere målte forskerne hestenes fedtlag og tog røntgenbilleder af hestenes piber for at måle mineralindholdet, som er et væsentligt udtryk for knoglestyrken. Derudover blev hestene vejet hver 14 dag, ligesom hestenes huld blev vurderet og nedfældet.  Forskerne fandt følgende resultater mellem grupperne af heste på baggrund af de videnskabelige målinger, der indgik i forsøget:  På baggrund af forskningsstudiets resultater konkluderede forskerne - måske ikke overraskende, at heste der står på boks i 3 måneder taber betydeligt af deres fitness, udtrykt ved en øgning i hjertefrekvens og laktat niveauer. Mere interessant er det imidlertid, at fold-hestene var i stand til at bibeholde et tilsvarende fitness-niveau som de opstaldede heste der blev trænet 5 gange om ugen i 1-2 timer, kombineret med, at de samtidig havde stærkere knogler end disse heste ved afslutningen af studiet.  Studiet bidrager til gruppen af, efterhånden mange forskningsstudier, der taler for, at vore sportsheste bliver sundere af at opholde sig i mere naturlige miljøer. Det indikerer samtidigt, at megen foldtid gavner hestens overordnede fysik og hermed kan lette præstationshestens tilbagevenden til normalt arbejde og konkurrencer, mens det samtidig kan foranledige, at de gør det med større succes. En indirekte, men særdeles interessant udledning af undersøgelsens resultater er ligeledes, at for de heste der hverken rides særligt intensivt eller regelmæssigt, er megen foldtid et sublimt alternativ til arbejde, da hestens selvmotionering - mere end rigeligt - kompenserer for den fitness, der vil blive lagt i hesten ved almindeligt arbejde. Man kan hermed konkludere, at en fritidshest der ikke arbejder regelmæssigt, bør komme mange timer på fold dagligt, hvis den skal formå at holde sig sund til at klare det mere intensive arbejde der lejlighedsvist kræves af den.  Vær opmærksom på, at studiet naturligvis ikke tager højde for, at skadede heste i perioder kan have behov for fuld boksro. Derimod er der god mening i, at give dem fri adgang til fold i restitutionsfasen og muligvis den sidste del af ophelingsfasen. Som andre forskningsstudier også har påpeget, reduceres herved sandsynligheden for at skader bryder op igen, og sandsynligheden for at hestene 'flipper ud' når de endelig er på fold, med heraf følgende forøget rsiko for akutte skader og opbrud af gamle skader. Værn derfor om din hests fysiske - for ikke at nævne dens mentale sundhed - giv den masser af tid på fold!
hvad skyder i på hvad alder denne hest er  
kun udfra det billede. Umiddelbart ville jeg sige unghest, men man kan jo nærmest også kun se de to øverste fortænder - og så ser det ud til den har lidt underbid? For at vurdere alderen korrekt, skal der også kigges på slidflader, vinklen af tænderne i profil, hvad har den af kindtænder/ulvetænder og så ville et helt billede af hesten også kunne give et fingerpeg om vi snakker ung eller gammel. mvh Maria
Hesten jeg rider har problemer på højre volte, der ikke kan rides væk. Jeg søger kiropraktor på midtsjælland, men evt fysioterapeut, osteopat eller andet kan også have interesse, bare det hjælper, da ridningen er gået i stå! rikke Andersen kender jeg, og kun godt om hende, men en der måske var i en lidt billigere ende ville være kærkomment!
Uhh.. der er et par stykker i området, men prismæssigt skal du nok op og regne med en lille 1000 kr. Det er hvad de fleste går til. Skal dog sige jeg ikke ved hvad Rikke går til nu.
man får ikke besøg af en faglært for 1000 dk inkl moms og kørsel, desværre. Jeg kan anbefale dig Mikala fra Jystrup Hestepraksis- hun kører på det meste af sjælland. Er også dyrlæge og selv rytter.      Karina
Jeg kender ingen billigere. Jeg synes ikke at Rikke Andersen er dyr i forhold til de andre der er  Så synes du skal vælge hende, hun er super dygtig.
Jeg kan KUN anbefale Katrine Beier fra Jystrup hestepraksis. Hun er helt igennem fantastisk! hun har nu været min faste dyrlæge/kiro i omkring 4 år og har fuldt hende igennem de forskellige klinikker, jeg stoler 100% på hende og hun gør sit arbejde forrygende godt! dette er min erfaring. - husk at det ikke altid en kiro kan rette op på det. Min har svært ved at bøje sig i den ene volte og der har været kiro og KST i ca. 1 år og han er 100% smedig har INGEN låsninger spændinger eller andet. så jeg får dyrlæge ud til at tjekke bagpartiet for skader mm. da han jo som sagt stadig har svært ved det. én dyrlæge har sagt til mig at det muligvis kan være det indvendige ledbånd er er for kort.. men nu må vi se jeg får dyrlæge ud på mandag - KATRINE BEIER selvfølgelig da  pøj pøj med din hest - og husk jeg siger ikke at den fejler en hel masse, men at det ikke altid en kiro eller andet kan ændre på det. men fin tanke at starte med dette inden man går til dr. dyr 
Hej alle Jeg kunne godt bruge en foderplan til min gamle traver-vallak på 26 år. Han er blevet lidt tynd og trist at se på, så inden den helt tunge bestltning står for døren, vil jeg prøve at ændre på foderet først. Er der én i Hjørring eller omegn der kan hjælpe, eller som kan anbefale én? Gerne en uvildig person. Mange hilsener Anne
Hej Anne. De fleste der tilbyder at ligge foderplaner, mig selv inkl. gør det via nettet. Altså hvor du udfylder et skema på en hjemmeside, og så bliver der lavet en foderplan ud fra det. De forskellige foderproducenter tilbyder det gerne gratis, men det er så selvfølgelig kun med deres egne produkter. Men en godt bud vil være evt. at lave en søgning på Google. Er sikker på, der er mange der vil stå klar til, at hjælpe dig. Du kan evt. besøge min sige, hvis du skulle have lyst på  Enkelte personer tilbyder at tage ud og se hesten personligt og ligge en foderplan efter snak med ejer, men ift hvad det koster, så syntes jeg sjældent det kan betale sig, for vil mene, at bare det er de korrekte oplysninger der bliver oplyst, så kan der sagtens ligges en foderplan uden at hestens skal ses live.
Pre Alpin Aspero .. Det er godt og der er ikke meget i det .. Det er tørret alpehø. Du kan finde det på  Jeg brugte det til min, da han stod på grund af forfangenhed ..
Det lyder helt utroligt , at hesten på 8 uger tog 250 kg på i overvægt. En alm stor varmblods vejer omkring 600 kg, så 250 kg er over 30% vægtforøgelse, for delt over 8 uger, så er det 33 kg om ugen. Og det er særdeles usundt for hesten især når den står med benskader. Da min den gang nyindkøbte hest havde en kraftig overvægt på ca 75-100 kg, der kunne han ikke en gang holde til at skridte 30 min de første 2 uger af genoptræningen. Så det er helt tydeligt, at din fodring har været helt helt forkert sidste gang. Så godt du spørger om råds. Jeg ville tage alt andet end vit/min fx fra Salvimin e.l. fra hesten, og skulle jeg give lidt for at få vit/min (ca 80-100 g/dagligt)til at glide ned, så ville jeg give en håndfuld lucerne eller ganske lidt opblødte roepiller uden sukker i. Grovfodret er det vigtigste at hesten får - men kunne den tage så voluminøst på sidste gang den stod stille, så må dit wrap/hø være proppet med sukker/FE. Så ud og køb wrap/hø som er analyseret, således at du kan købe noget med meget meget lidt FE i. Det lyder jo til at den tager ekstremt nemt på. Bland dagens ration op med halm i hønet, og sørge for at hesten har noget at pille i det meste af indetiden, så hesten ikke risikerer mavesår. God bedring med hesten. mvh Charlotte
Hej begge to Mange tak for jeres råd. Mette: Det vil jeg kikke på da Qira er ret utilfreds med kun at få en brøkdel af hvad den plejer. Charlotte: Ja det var heller ikke optimalt, men min stakkeld dyrlæge var indover sidste gang og han var ved at rykke sig i håret over Qira. Han turde dog ikke pille mere foder/ grovfoder fra hende, da hun jo skal have sin tygge tid. Det wrap vi havde på daværende tidspunkt var meget fint strået, men ja det er helt sikkert det der er den store synder. Det vi har i år er meget mere groft og slået ret sent så det er ikke helt så kraftigt, men ja jeg skal have kikket efter noget evt. 2 slets hø eller wrap. Hun får også halm for at have noget længer tyggetid, men hun er desværre en hurtig spiser (sluger). Det med at tage kryppefodret helt fra hende er bestemt ikke en god ide da damen ikke finder sig i ikke at have noget at tygge på hvis de andre spiser, så sparker, bukker og stejler hun i boksen og det er bestemt heller ikke sundt. Og der er wrap ikke godt nok syntes damen. Hønet kommer ikke ind i Qiras boks da hun netop er meget slem til at sparke bukke og stejle så hendes sko vil meget nemt komme til at hænge fast. Jeg har kikket på alle mulige og umulige slowfeder, men alle jeg har set på har har nogen ting som Qira ville kunne komme til skade på, og er der noget Qira er god til så er det at komme til skade. Så det er blevet ved drømmen. Alle roepiller har sukkerrester i sig, og det har jo desværre vist sig at heste er ekstremt gode til at hive alt sukker ud af dem, så de er bestemt ikke slankende. Desværre. Det er jo netop derfor jeg leder efter noget jeg kan give hende, mens de andre heste i stalden spiser. Ja Qira er ekstremt nøjsom og det kan godt skabe lidt problemer engang imellem. Mange tak for de gode råd og kom endeligt med flere. Hilsen Heidi
Mit forslag er at du sætter hesten over på hø i stedet, det indeholder ikke så meget energi, ang. krybbefoder kunne du jo give hende gullerødder som mest indeholder vand og så vitaminerne. Det er da både en let og billig løsning:)
Jeg ville også sige Pre Aspero eller Equigard, som giver et mere stabilt blodsukker. Derudover, så ville jeg pille skoene af hesten, så den uden fare, kan få sit grovfoder i et slowfeedernet. Held og lykke.
Hvor er jeg glad for mine heste går i løsdrift, og jeg kan godt pakke min dårliges samvittighed sammen, over ar de ikke bliver redet så meget pt pga vejret.
Og hvor mange har så lige 100 tønder land til 16 heste?
Er ikke forbavset over undersøgelsen. For mig, siger det sig selv, at en hest der dagligt kommer på fold, styrker sine knogler, sener og ledbånd, fordøjelse, humør mv., for ikke at nævne det sociale samvær med andre artsfæller og frisk luft, så både på det fysiske og psykiske plan er det naturligvis optimalt, at en hest kommer på fold. Ridning/træning 1 gang om dagen, (med efterfølgende 23 timer på boks) kan umuligt kompensere for dette. Det ville jo svare til, at vi mennesker løb en tur i 1 time, for derefter at ligge på sofaen i 23 timer, tror næppe at dette er sundt for fysiken/psyken mv. Undrer mig nogen gange over heste-hold, hvor er samvitigheden...? Er helt enig i, at skadede heste kan have behov for total boks-ro, dog med efterfølgende syge-fold, hvilket sagtens kan lade sig gøre, så hesten stadig kan komme ud.
Ja, den undersøgelse kommer jo ikke som et "chok" for os løsdrifts mennesker  Men FEDT! de har lavet den... Og jeg kan fortsat med god samvittighed holde hest på den måde jeg mener er optimal= God løsdrift med stabil træning-motion overøset med kærlighed 
ingen af de heste der er med i undersøgelsen står på 23 timers boks. ifølge artiklen Hvor stor er jeres løsdrift? mine folde, som mine heste går på hver dag i mange timer, er ikke større end ca 1 tdr til to heste. Altså hører mine heste med deres 12 timers fold om dagen til i gruppen af heste der kun trænes og ikke går på fold. Jeg er ikke i besiddelse af 100 tdr land. ej heller 20. Så jeg kan ikke tilbyde de forhold som undersøgelsen her fordrer. Ligesom jeg endnu har tilgode at se en løsdrift med fold på mere end et par tønder.
Line: Så er du velkommen ud til os.. De største løsdriftsfolde vi har her er på 3 hektar, så 2 og så 1½... 
Fuldstændig enig. Jeg vil aldrig give 1 krone for de heste, der har stået inde i en boks 23 timer i døgnet, uanset deres værdi. Mig bekendt, må de ikke komme ud, fordi de ikke må få skader...? Mega sørgeligt, for de heste. Ikke om jeg forstår det......
1 Ha er så vidt jeg husker ca 0.55 tdr så 3 Ha svarer til omkring 6 tdr. Forskerne her har opdelt 16 heste i tre grupper. Det vil sige at der er ca 5.3 hest i hver gruppe. Hvis der er 6 heste på 100 tdr er det ca 17 tdr pr hest. eller ca 9 HA. Til resten der nu snakker om 22 timers bokstid, så læs lige undersøgelsen igen. Alle hestene i undersøgelsen gik på fold. Dem der bliver betragtet som 'opstaldede heste' gik på fold hver eneste nat på et areal omkring 1 tdr land. Hvilket altså er hvad rigtigt mange folde også er herhjemme. Så mit hestehold, med heste der går ude hver dag i 12 timer på folde af ca 1 tdr størrelse svarer altså fortsat kun til hvad de i undersøgelsen betragter som opstaldede heste. Jeanette har så været så sød at fortælle om sine større folde og hvor er det dog dejligt at hun har så meget plads. Hvad med jer andre der harcellererer mod opstaldede heste som dem i undersøgelsen. Hvor store er jeres folde?
Ja, undersøgelsen kommer egentlig heller ikke bag på mig  Jeg har (7-9-13) aldrig haft en alvorlig syg hest/skadet hest, i de 16 år, jeg har haft heste. Og de har altid haft adgang til mange timer på fold (dog desværre ikke løsdrift). Jeg har to heste, og de går på en fold, der cirka er 1,5-2 hektar. Der går de på døgnfold i 7 måneder om året, og om vinteren er de ude i cirka 10 timer.
var blevet det samme med bare få hektar til en lille hesteflok.! Detkan virkelig ikke komme som en overraskelse for mig at heste der får lov at røre sig, får lov at gå på deres ben har en bedre fysiologi end heste der er lidt på fold.. Jeg har to heste på 2 hektar kupperet fold, selvom de er ældre heste løber de jævnligt en tur.. Jeg har aldrig før set det de to heste gør dagligt.. Om det er den halvstore bakke, ved jeg ikke.. Men de er i ganske udemærket form, selv uden ridning..
Line: Ja, det er vist de færreste der har 9 hektar pr fold til deres heste  Men, tror bestemt undersøgelsen ville give det samme med mindre, "normale" folde...  Og så vil jeg slet ikke vide hvor skidt det ville stå til i den undersøgelse, hvis de "boksheste" de havde i undersøgelsen, ikke kom på fold om natten, men rent faktisk stod inde 22 timer i døgnet, som mange heste gør 
Nu griber de fleste jo i egen barm og tænker "pyha", min hest går på fold 10-15 timer i døgnet, måske ikke på 100 tnd land, men på en stor kuperet fold, og nogle har oveni løbet heste i løsdrift. Dermed er samvittigheden god - enig. Men; Jeg kender til stalde hvor konkurrence heste på højt plan tilbydes 1 time alene på fold dagligt - 1 til 2 timers daglig træning, og dermed 20 timer i en boks på 16 m2. Disse heste præsterer max på konkurrence banerne og får gode placeringer. Det kunne være interessant at høre deres mening om denne undersøgelse. Hvad er det der gør at de lader deres heste "nøjes" med så lidt foldtid, måske oven i købet alene på fold afløst af 20 timer i en boks??
Jeg tror nu der er stor forskel på store fold og 1 tdl fold. Mine 2 rideheste er på døgnfold om sommeren hjemme hos mig selv, og da foldene ligge så man se dem fra huset af, så følger man jo med i deres naturlige vandring. I indgræsningsperioden går de på en afgrænset fold ca 1/2 tdl, og der "hænger" de mere i hjørnerne på folden, står og hviler sig og gloer. Hvor i mod,når de har hele fold, som kun er på 1 HA, så vandre de rundt konstant i dagstiden. Det er jo fysiologisk den stress man påfører knoglen ved bevægelse, som giver øget knogleopbygning - fx ved mennesker opbygger gåtur bedre knoglemasse end cykelture, fordi man på cyklen ikke får det samme "stød/stress" af knoglen, som ved gang. Men fodret, både for mennesker og dyr, har jo også betydning for mineraloptag. Så hvad er hestene i forsøget fodret med ? Hvis deres primære foderoptag mineralmæsdigt skal komme fra en fold på 1 tdl delt mellem 5 heste, så tror jeg de 5 heste på 100 tdl land ernæringsmæssigt kan få deres mineralbehov bedre dækket. Det næste er så, hvornår er der for lidt knoglemineraler ? Jeg ville være fristet til at udlede, at føl/plag/ungdyr har bedst af at gå i løsdrift mhp knogleopbygning - men hvad med de avlere som smider plage på døgnfold hele sommeren uden mineraler på intensivt dyrkede arealer - hvordan påvirker det knogleopbygningsmæssig ? Og der er så også undersøgelser, som viser at for meget/forkert mineraltildeling til voksende dyr påfører dem øget risiko for diverse knogleopbygningsskader. Så man kan fodre sin plag i smadder udfra bedste mening. På voksne dyr, hvad betyder det så at de opstaldede dyr har mindre knoglemineraler end foldhestene ? Brækker de benene ? Får de OCD ? Eller betyder det intet i sig selv ? Personligt tror jeg mere på, at ved udvoksede dyr ser du mere skader på ligamenter og sener pga for megen boksophold, fremfor knogleskader. Så helt overordnet - har det reelt nogen betydning med mængden af knoglemineraler ? Skadede heste skal i enkelte tilfælde have boksro, hvis skaden vil bryde op af bevægelse. Men de fleste heste med skader vil meget hurtigt, eller med det samme, have godt af rolig bevægelser på fold - både fysisk og psykisk. Men der må man jo hører dyrlægen ad mht hvilken skade hesten har. Men hvis jeg stod med en hest, som jeg ikke fik redet i vinterens løb, så ville jeg uden tvivl smide den så meget så mulig på fold, for at vedligeholde lidt kondi over vinteren - samt for at stimulerer hesten mentalt. Ungheste synes jeg også har bedst af så megen foldtid så mulig - sådan valgte jeg selv helt uvidenskabeligt, var det bedstefor mine to plage. Men mine rideheste kommer nu stadig til at stå opstaldet om vinteren, og kun på fold mellem 4-7 timer dagligt, da jeg ikke er så bekymret for knoglemineralmassen, og fordi jeg har heste for at ride dem, hvilket foregår mest praktisk om vinteren på et opstaldningssted med ridehal ect. mvh Charlotte
der er jo intet nyt under solen at jævnlig og oftere belastning styrker ... ergo er at trisse rundt og bevæge sig er bedre en kort og kraftig spurt. Jeg har i år lejet en mark på 500 x 18 meter og det er vildt som de heste flytter sig hele tiden.. selvom marken kun er 1 ha, så får de godt nok bevæget sig noget.. inden længe kommer de så på vinterfold og løsdrift og derved mindre plads, men med 3000 m² har de altså flere muligheder for bevægelse end 16 m² boks. Dette er det første år mine skal i løsdrift, og dur det ikke, så har jeg en aftale med en staldejer (stalden står tom) at jeg kan flytte mine heste med en dags varsel hvis der skulle opstå problemer.. planen på den mindre plads er at der laves 3 høkasser som de så skal vadde rundt efter, og vand det 4. sted. skuret bliver uden mad og skal kun fungere som læ- og liggested.. så selvom det bliver primitivt er jeg sikker på det er sundere for hestene..
Det er da logisk at heste der går på 100 tdr er mere "fitte" end de opstaldede heste øget plads = øget bevægelse = bedre alt muligt Der er jo også lavet forskning på at almindelige heste på almindelige folde ikke bevæger sig nær så meget som vildheste. Men det er da svært for mange at finde så store folde og hestene hærger så mange vælger også at lave mindre vinterfolde Jeg har engang læst bogen paddock paradise som bla. kommer med forslag til at øge sin tamhests gangdistance i løbet af dagen. Men jeg må indrømme jeg var for doven til at gå i gang med den slags sindrige stisystemer. Men hvis man virkelig brænder for hestens optimale trivsel på folden så vil jeg da gerne anbefale at man læser bogen. Men her må mine hyppere altså nøjes med 12 timers foldtid på 3 tdr vinterfold +- et par timer alt efter vejret.
Jeg er blevet super glad for Thomas på højelse hesteklinik. Han er sød og dygtig - har en ro og en udstråling som gør at selv min lidt skeptiske plag elsker ham. Og jeg giver ca. 1000 kr. når jeg kører til ham. priserne står på deres hjemmeside 
750 kr for første behandling. Kan varmt anbefales, bruger hende selv
anbefalde Katrine beier fra jystrup heste praksis-havde hende ude i maj til min hoppe, der netop var stiv/dårligt fungerende på højre volte. Hoppen fik heldigvis taget røngten af hals inden den store kiropraktik-det viste sig hun havde gigtforandringer i halsen, så jeg var meget glad for, at det var en dyrlæge og ikke bare en kiropraktor jeg havde ude-sæt nu vi havde udført kiropraktik på sådan en hals. Katrine Beier var bare super i hele forløbet   , som desværre endte med aflivning af hoppen pga akut traumatisk forfangenhed. Så efter den oplevelse vil jeg aldrig bruge en kiropraktor, som ikke også er hestedyrlæge-og gerne rytter selv Lisbet
Med Platon. Kunne heller aldrig drømme om, at bruge en kiropraktor som ikke er dyrlæge uddannet. Men ellers vil jeg anbefale en fysioterapeut til at starte med, synes virkelig det har givet min hest rigtig meget. Min fys tager 1100kr incl kørsel for en behandling. Hun er virkelig dygtig - men bor desværre ikke i samme landsdel som dig!
Jeg melder mig med under fanerne... Vær tæt på at opgive min hest i foråret. Katrine selv var skeptisk, da hun så hesten (skæv hofte formentlig efter fald på fold), men gav den en gennemgående behandling, efter at have undersøgt, om der kunne været andre problemer. 3 uger i genoptræning, en opfølgende behandling og yderligere 2 ugers genoptræning, var vi klar til at starte tilridning. Hestens hofte har rettet sig helt, hun har lagt de manglende muskler, bevæger sig som en drøm, og er en fornøjelse at ride 
Hej, Jeg har gennem de sidste mange år brugt Cecilie Stadtler og hun er intet mindre end fantastisk   hun har redet mange af vores heste/ponyer gennem tiden, og så er hun selv dressur rytter og avler, så hun har hele pakken med sig 
Hej Kathrine  Som andre nævner, så er Linus et rigtig godt valg. Der er også Maja Guldborg í Haslev. Begge er tillige dyrlæger  Håber på god bedring med smuksakken  Knus Mette
Jeg bruger Stinne fra Kasernens hesteklinik og har brugt Linus da han var på Kasernen. Og har kun haft gode oplevelser med dem begge. Mvh Kit
Jeg vil også anbefale både Stinne Olsen fra kassernens hesteklinik og maja guldborg. Det koster lidt mere hos Maja i forhold til Stinne. tilgængæld for du en kiropraktor der er meget seriøs med sin praksis og ikke laver andet end koropraktik på hest, hunde og katte. Også videre uddanner hun sig hele tiden. Stinne har vi brugt en gang og det var yderst positivt. Hun er lige så grundig i sit arbejde som Maja. Hos begge piger dækker hestens sygesikring hvis i har sådan en til hesten
Kender Maria fra hestedoktoren og så er der en oppe nord for Holbæk tror jeg der hedder Kim han er ikke så dyr. Han har hjulpet en hest jeg kender der var skæv i krydset og havde problemer med tungebenet.
jeg vil helt klart anbefale vibeke lønskov hun er suer god og fornuftig i pris. 
Stinne fra kasernen skulle alligevel komme og vaccinere sønnen til hoppen jeg rider, så hun kunne passende se på moderen;) hun hev en ulvetand ud, raspede tandspidser og udøvede kiropraktik på en lidt låst nakke. Vi starter med det, ulvetanden sad i den dumme højre side, så hvis jeg er heldig var det nok. Det ved jeg om 3 ugers tid. Hun så for øvrigt at hesten var rentgående og trådte fint ind under sig. tak for de mange gode forslag, jeg håber på en ridbar hest omkring juletid!
ville jeg også vælge en dyrlæge uddannet Kiro. De forskellige kan noget forskelligt (selvom de er kiroer) og de er ikke altid helt enige. Jeg har tidligere brugt Rikke Andersen gennem flere år og været glad for hende, men vil gerne have en jeg kan ringe til og få ud "med det samme". Jeg har så prøvet Katrine fra Jystrup og var også tilfreds med hende, men så behandlede Thomas fra Land og By hesten og så blev den bare markant bedre. Så jeg tror ikke nødvendigvis at man kan sige at lige den kiro er den bedste, jeg tror de alle sammen er dygtige og har et lidt forskelligt fokus når de behandler.
kan det nok ikke hjælpe, at anbefale Maja Guldborg, men hun har HELE værktøjskassen fyldt, og ved hvad hun har med at gøre..
Der er mange meninger, men ingen kan vide hvad der er af energi i hverken wrap eller hø før det er analyseret. Til jjj's forslag kan jeg kun sige at der i mit hø, slået sidst i juli, er mere end dobbelt så meget sukker som i mit første slæt wrap fra start juni... Det er absolut no go til en nøjsom hest. Tør wrap ensilerer ikke som lidt vådere wrap (ca 25 % vand) gør, og eftersom der i ensileringsprocessen forbruges sukker, vil meget tør wrap/hø ofte indeholde mere sukker end det lidt vådere, netop fordi der ikke er sket en ensilering eller måske kun ganske lidt. Men der er naturligvis mange andre parametre, der spiller ind, så derfor er en analyse den eneste vej hvis man vil vide hvad det er, man propper i hesten. Gulerødder er heller ikke godt, for de indeholder også temmelig meget sukker  TS: Ud og find noget rimeligt tør wrap med analyse på, og så konsulter en dyrlæge med erfaring i sammensætning af foderplaner. Kig evt. på   Der kan du måske finde en leverandør med analyser på grovfoderet nær dig. Held og lykke med det, jeg ved hvordan det er, for jeg står selv med en ultra nøjsom hest, der intet kan tåle af FE.
Ej hvor mange gode råd tak skal i have. Ang. hø så syntes jeg at det er svært at finde noget der er godt nok og støv frit, så det er jeg ikke så vild med. Jeg kan ikke pille skoene af hende da hun har noget sygebeslag på for at aflaste. Jeg tror jeg vil prøve det 
TS: Nej, det behøver det ikke være   Det er jo ikke sikkert der er nogle ved dig. Jeg syntes bare det er en god side med rigtig mange annoncer, så jeg tænkte det måske kunne være muligt at du kunne finde nogle ved dig. Ellers er der også markedspladsen her på HN, det er bare at skrive der skal være analyse på. Nu ved jeg ikke om du står opstaldet med grovfoder med i prisen, men i så fald er din fodervært måske også interesseret i at vide hvad der hældes i hestene og så kan du/I evt. på den måde få lavet en analyse på jeres foder. Jeg får lavet gennem dem her:   Jeg ved ikke om det er specielt billigt, kan sikkert laves billigere i udlandet, men de er gode og hurtige. Igen, al held og lykke i jagten på det rigtige foder.
Montana: Nej det køber vi selv hjem. Men hvormeget koster det at få fortaget sådan en test? Hilsen Heidi
... er desværre alt for godt de fleste steder i landet - vejret var ganske ideelt og de mange solskinstimer har givet et stort sukkerindhold. Du skal nok prøve at finde noget "ringe" stråfoder. Og med "ringe" mener jeg naturligvis ikke noget støvet, muggent noget - men noget groft, langstrået, sent høstet halløj. Hvis du kan finde nogen som har været efterlandende nok til først at slå græsset efter at det var skredet, så er det nok allerbedst. Alternativt, hvis der er nogen islænderfolk i nærheden, så spørg dem, hvad de fodrer med. En nordjysk islændermand lærte mig for mange år siden at sætte pris på wrappet byghalm med udlæg (altså wrapballer, der indeholder halvt halm, halvt hø). Det er ikke særlig lækkert at se på, men dyrene vil gerne æde det, og selv trivelige fjordheste kan faktisk tåle det ad libitum  Hilsen Sif
TS: Jeg mener jeg gav lige omkring 700 kr for en analyse. Det står på firmaets hjemmeside, deres analyse kaldes equifeed, du skal bare lede lidt. Men men... når du selv skal købe, så kan du risikere at skulle lave rigtig mange "forsøg", før du har fundet det rigtige. Det er bare bedre for dig at lede efter noget med analyse på. Jeg kender intet til din landsdel, men herovre i nordsjælland hvor jeg bor, der har flere større forhandlere af wrap og hø flere slags kvaliteter liggende og nogle har analyse på det også, og de kører gerne ud til kunden. Måske du skal prøve en større forhandler. Jeg har også set nogle i Den Blå Avis, det var også en mulighed? Gul og Gratis måske?
Jeg synes du skal oprette en annonce på Hestenettets markedsplads og søge efter hø/wrap med analyse og lavt sukker/FE. Lad dig ikke bilde ind, at producenten bare ved, at det er lavt, fordi det har en given græssort, det er umuligt at sige. Jeg har wrap med 3,5% sukker i år, købt ude i byen, så det er genialt for mine nøjsomme heste og gør tillige, at deres blodsukker ikke farer op og ned, så de bliver agressivt sultne. Det er nemlig korrekt, at 2. slet sagtens kan have højere sukkerindhold/protein end 1. slet. Okay, ærgeligt at hesten ikke kan have et slowfeeder-net, det hjælper ellers enormt på hvor længe hesten kan have sit grovfoder. Er der mulighed for at hænge det på ydersiden af boxen, så hesten kan række hovedet ind over boxen og spise af et net? Eller er boxdøren for høj til dette? Det vil virkelig hjælpe din sultne hest (jeg har nøjsomme islændere, shetlændere) og det er en verden til forskel, at bruge net. Jeg har dog kasser med småmasket net. Men Equigard og Aspero giver altså også hesten en vis ro, for den får bedre blodsukker.
Jeg vil nu passe lidt på med Equigard- det prøvede jeg til min meget nøjsomme oldenborg-til trods for hun var i arbejde tog hun på af det  -jeg kender det godt, det er et rent helvede med de nøjsomme heste-og ingen tror rigtigt på, hvor lidt de tager på af. Jeg talte på et tidspunkt med Nanna Luthersen(dyrlæge fra brogården)og hun sagde, at der er bare nogle heste, der tager på, hvis de får den anbefalede mængde stråfoder, og der må man give mindre stråfoder og så suplere med halm eller frøgræs. Min havde på et tidspunkt boksro, og det der fungerede nogen lunde var 5 kg hø og så ellers alt det frøgræs hun kunne spise (jeg turde heller ikke bruge hønet, af hensyn til sko der hænger fast-det er ellers genialt til min nøjsomme pony)I krybben fik hun ca 50 gr roepiller fordelt over 3 måltider til at blande vitaminer op i. Jeg vil som en anden forslå, at du tager kontakt til en dyrlæge, der er foderinteresseret, og får hjælp til en foderplan Føler med dig-håber du finder en løsning-og god bedring med hende Lisbet
Vi har førhen taget en del mavesårspatienter ind for vores dyrlæge... en gang fik vi også en dejli haflinger med stor overvægt. vi lagde hø i blød ca 1/2 time - så vasker man meget sukker ud - og i starten skiftede vi vandet en gang til og lod det ligge et par timer. Så lod vi det dryptørre til næste dag i 3/4 stk småmaskede hønet. Det er selvfølgelig noget kedeligt - men vigtigere at hesten herefter næsten kunne få uanede mængder grovfoder... her ud over fik den roepiller - der stod i 5 timer - hvorefter de igen fik skiftet vand og stod til næste dag. Her blev det blandet med lucerne - uden melasse! Den fik salvamin grøn. Ja måske en kedelig diæt... Men han gik fra at være total labrador agtig til at der godt kunne ligge lidt foder tilbage... Og det skal siges at den fik 300 G ( i uopblødt tilstand) roepiller og 600 g lucerne om dagen. Men det fylder en del;) ( fordelt på 5 måltider altså!) og fri vasket hø. han blev SÅ fin! Og ejeren har ( heldigvis) kunnet holde ham ved fin huld;) Men den fodring tager tid!
Ja som overskriften siger vil jeg gerne høre fra nogen som har erfaring det rotary bid, 2-delt som 3-delt.
Hej med jer. Her spørger en moden pige om gode råd. Kender i det at man går og fornemmer at der et eller andet som ikke heeelt er som det skal være. Sådan har jeg haft det med min fjord hoppe i et par år.. Først lige vores historie: Fik hende for 2,5 år siden,er pt. 12 år, var super slank/flot, synes dog hun havde for meget pels, til det var sommer, men gik udfra det var vitaminer mv.og synes det blev bedre, var i fol, hvilket jeg ikke var klar over, fik føl April 12, fik afvide at sådan en hoppe kan tåle alt det græs den vil, når den har føl ved siden...men hun fik tynd mave, var self. godt i huld, meen synes det var til den gode side. Så da føllet blev vendt fra kom hun ned i huld, synes dog det var lidt af en kamp..fik Rocky og hø. Så begyndte hun at vise andre sider, hun blev hys! hun passer fint på dianosen hvinsk, synes jeg, har talt med dyrlægen om at skulle lægge dråber af olie op i hende, skulle være en ny, billigere metode og mindre "indgreb". Hun tåler ikke ret godt græs i ret store mængder og reagere med tynd mave bare ved fold skifte på "samme" græs stykke, så meget følsom i maven. Hun drikker meget vand gerne ca. 40-50 Liter på de 12 Bokstimer, bruger sin saltsten fornuftig. Er pt ok i huld, men tager hurtigt på hvis hun får lov. Synes hun har noget fedtkam, og blev lidt tøndeformet efter føllet, sadlen glider frem,var det ikke inden... Er meget mad fokuseret, altid sulten... Hæver i bagkoder ved for meget halm. synes altid hun har haft noget sort skæl/smus i pelsen mest under halsen. Har været øm i hendes brystmuskler, og med min massøren har vi set sadlen som synder,da den begyndte at glide frem... er ikke glad for at galopere med rytter, men synes hun gør det fint på fold, der er ingen ømheder eller andet at se...har fin energi generelt...men har bare altid set lidt sur  Har tidligere løftet sine forben højt, når vi skulle trave også uden sadel, men stopper med det når man driver lidt frem...men det må da være ømhed tænker jeg??, synes dog ikke hun gør det mere... går uden dække og sko Dyrlæge og smed, siger ok til hende når de tilser hende.. Jeg tænker bare!! har hun ligget på vippen de 2,5 år jeg har haft hende og kan jeg evt. gør noget andet.. jeg gik over på horselux easy i år,¨netop for at undgå for meget tivelse og sukker. det år fint, men hendes mave er en lille smule løsere end den plejer, synes jeg, dog ingen løs mave...men er åbenbart meget følsom i hendes system.. det var mine tanker, lidt rodet måske men hvad tænker i? På forhånd tak 
Hej, Det er svært det der med at vurdere mange faktorer og finde ind til kernen  Jeg har bidt mærke i to ting, du skriver. Først det med det sene pelsskifte det første år. Dernæst hvor meget hun drikker. Disse to symptomer kunne pege i retning af Cushings. Prøv at se et andet sted i dette forum - der er en tråd om Cushings, og om at det lige nu er billigt at få hesten testet. Testresultaterne kan diskuteres, som du også kan se i tråden, men det kunne da være en mulighed for dig. Fedtkam kan være et af tegnene på EMS, så for en sikkerheds skyld kan du lige så godt behandle hende som en EMS-hest. Det lyder som en dame, der er meget nøjsom (som den slags oftest er), så hvis jeg var dig, ville jeg vælge at fodre på stråfoder af andet slæt (og med lidt løs mave gerne tørt hø, hvis kvaliteten er god) og så et vitamin-mineraltilskud uden kalorier, hvis hun vil æde det. Der findes mange slags at vælge imellem. De kan evt. blandes op i opblødte roepiller eller lidt lucerne, hvis de ikke glider ned uden hjælp. Masser af motion er under alle omstændigheder godt. Det var umiddelbart mit input til dig. Håber det kan hjælpe dig lidt i forvirringen  Held og lykke med damen! MVH Jette
Uha det er altid svært at forsøge at svare, men jeg vil da gerne gøre et lille unseligt forsøg. om din har ems eller ej så er det en god ide at sætte fokus på foder, og fodre efter en ems venlig foderplan. du er velkommen til at se på min hjemmeside der er en artikel om ems  ang. vinskhed så er det min erfaring at "gamle hopper" både hvis de har fået føl for flere år siden men også hopper der ikke har være ifol godt kan udvikle lidt adfærd som vinskhed - det plejer jeg at tage med urter - det er rimeligt billigt hvis du får den korrekte blanding og ikke køber et eller andet dyrt færdigt produkt. så alt i alt kan din hoppe jo sagtens have lidt af hvert og en begyndene ems og lidt vinskhed oven i kan som sagtens give lidt irretation og derved måske lidt mindre lyst til gallop. men som skrevet er det jo altid svært at give råd ud fra et indlæg, når man ikke selv har hesten mellem hænderne. jette
Hvis du har lyst kan du se min video og måske ha det med i overvejelserne
Først tak for jeres gode forsøg og er ved at skrive til dyrlægen om at få taget den blodprøve, så kan man da udelukke noget tænker jeg og pt. skulle det jo være billigt, så hvorfor ikke.. Og Wunder, årh en god lille video, ja det at lytte er jo det vigtigste og også derfor jeg prøvede HN af, den dér fornemmelse....bliver jo ved med at være der....så nu må vi se, hvor vi ender.. men har tænkt at skifte til ren vit/min + hø, så kan jeg jo ikke skære ret meget mere ind til benet... tak for jeres tid til at svarer 
Jeg synes også at det kunne lyde som Cushings netop grundet øget væskeindtag og dårlig pelstab/sætning. Fedtkamme går også fikt hånd i hånd med Cushings, her forekommer det nemlig også, ligesom EMS. Så mit bud ville umiddelbart være Cushings hvis der er noget  Som der også allerede er nævnt, kan man få dem testet billigt nu, så det er da en mulighed   Min egen har EMS - eller det vil sige, at han ikke er testet, for jeg synes at hans tegn er så tydelige, at det ikke er nødvendigt, medmindre han skal medicineres. Men selvfølgelig tager jeg jo så mine forholdsregler, i forhold til hans fodring  Og selv hvis hesten ikke har EMS eller Cushings er det jo ikke dumt at forebygge ved ikke at give for meget sukker og stivelse 
Ang. billig blodprøve pt...hvad går det ud på? 
Charlotte: Den billige blodprøve tester ikke EMS, kun Cushings og det er 2 forskellige ting   Men det går ud på at laboratorierne kører en kampange, hvor de dækker laboratorieudgifterne, så man kun selv skal betale for at få dyrlægen ud og lave en blodprøve  Jeg snakkede lige med min egen dyrlæge om det her i morges  Kampangen kører indtil næste år engang, kan ikke huske om det er april det slutter? 
I den virkelige verden med folde af almindelig størrelse, hvor hestene bevæger sig langt mindre end på 100 tønder land, kan jeg ikke bruge undersøgelsen til meget. Og mange timers foldtid er ikke nødvendigvis lykken, hvis folden er et lille mudret frimærke. Jeg havde en vinter en hest, der ikke gad være ude og bare gik rundt og rundt i mudderet og ikke gad foldkammeraten. Ja motion fik hun da, men næppe særlig sundt at traske rundt i tungt mudder. Hun ville ihvertfald hellere stå inde end ude på den elendige fold der var til rådighed på ridecentret. Så det var ikke mange måneder jeg havde hende stående der.
jeg tror at mange har det problem især om vinteren at man er bange for at hesten får plads = vinterfolde, fordi man ikke vil ødelægge ens sommerfold. Ingen heste gider at gå på et frimærke af en fold. jeg har haft mine opstaldet et sted, hvor der var 12 heste, og ingen fold var mere end 300 m2. Vildt småt. Og der intet på folden at spise, hverken sommer eller vinter. Behøver jeg at sige at jeg hurtig smuttede igen ? Der var udskiftning i 9 af boksene imens jeg var der, på 3-4 mdr jeg kender mange steder som ovennævnte. Fordi stederne er for store, der er for mange heste, men der er bare ikke jord nok. Så laver man bare en masse små folde. Folk vil jo hellere ikke have deres hest til at gå sammen med andre heste. Så hver hest skal havesit eget frimærke at gå på. Og så kan man ikke forstå hvorfor ens hest ikke gider at være ude. Samtidigt betaler man oftes en halv bondegård, fordi der skal jo være et ridehus, det er vildt vigtigt. Mange har den opfattelse at det er bedre at der er et ridehus end at der er gode folde til hesten. jeg kender både folk som rider DM og som rider skovture. Og selvom at man rider DM så behøver hestene ikke at være indesmæret i boks 23 timer i døgnet. for mig er det vigtigste at hesten har god plads hele året. og den komme ud HVER dag, også i dårlig vejr. Mine går med dækener, og nyder virkelig den daglige tur ud. De er dog pt ikke lige så heldig med pladsen, da jeg desværre kun har 1 tønde jord. men de er ude fra morgen til aften hver dag hele året. Selv i snestorm ryder de ud. jeg tror at mange er bange for at hesten kommer til skade eller bliver syg, og derfor pakker man dem ind, og tør ikke at lade dem komme ud. I de 12 år jeg har haft hest, har jeg da også haft en del skader som følge af lege på fold mm. men jeg har to sunde heste som trives, og som hygger sig i det daglige nu er drømmen bare at få et ny sted at bo med mere plads til hestene måske 100 tønder land....
Mine (2 heste) har ca. 2,5 hektar stort set hele året, og de nyder det, der er så også lavet en lille "høj" til dem. Min erfaring er så at jo mere plads de har om vinteren jo mindre bliver folden ødelagt, så jeg har i mange år ikke haft vinterfold. Skader har jeg stort set ikke haft siden jeg lavede om i foldene, andet end et par småskrammer, for nu er der jo netop plads til at de kan slippe væk hvis der er uenigheder.
Brian Hampson lavede nogen undersøgelse med GPS for at se hvor meget en hest bevæger sig under forskellige foldforhold. Og her skulle foldene også op på en anseelig størrelse, før de gav mere end hvad man selv kan ride dem. Jeg mener at en fold på 2-3 ha (døgnet rundt), kun gav hesten incitament til at motionere 6-7 km pr dag. Undskyld kan ikke lige finde mine noter fra kurset.. så det er ca tal En skridttur på 1 time giver ca 5 km. Let ridning 1 times tid er måske 7-8 km. Prøv selv med endomondo eller runtastic, de fleste bliver forbløfede over med hvor lidt intensitet de rider. Jeg håber der kommer nogen flere undersøgelser til. Det kunne også være interessant med nogen sammenligninger af ridning i ridebane/ridehus bund, kontra ridning på grusstier. Og arbejdets intensitet. Muskelmassen har stor betydning for hvor stor og hvor stærk knoglemassen bliver. Undersøgelsen siger heller intet om hovsundhed, insulinniveau osv. Jeg har selv et staldsystem, HIT aktiv stald og jeg har opbygget det på sådan en måde at de skal gå efter kraftfoder, vand, grovfoder og græsarealer. Vi har kun en enkelt måling på en hest, men den bevægede sig 12 km på et døgn. Jeg kan faktisk til trods for de flere km vores heste kan forventes at bevæge sig, stadig godt se forskel på dem der rides derudover og med hvilken intensitet når jeg kigger på de små tegn i hovene på subklinisk forfangenhed. Dem der rides har de bedste hove. Så lidt mere high impact arbejde gavner, selv foldhesten. Det samme ser jeg andre steder hvor hestene går i løsdrift på store folde. Dem der bevæger sig mest, og det kan sagtens være en legesyg vallak der knokler rundt, får en bedre hovhelse, og hvis man krydrede det med en måling af insulin og ACTH, så tror jeg det kunne vise noget på den front også. Når det er sagt er jeg kun glad for at der kommer flere undersøgelser der beviser fordelene ved fold, og at foldene ikke skal være små frimærker uden at hesten har noget at give sig til. Men ja vi mangler noget der kan matche danske forhold. I andre lande hvor landbrug er mere ekstensivt, der er foldene typisk større, uden at give mere foder af den grund.
KAn det vel heller ikke komme bag på nogen at en hest der gør på fold i 10 timer dagligt eller fx løsdrift, næppe kan forventes at præstere på samme niveau som en der har stået på boks.... når jeg har spænet rundt en hel dag med indkøb, arbejde, ridning mm... Og nogen tilbyder mig en fodboldkamp så er jeg da knapt så aktiv som hvis jeg havde ligget på sofaen hele dagen....
Lykke lige det du skriver er jeg ikke enig med dig i. Jeg har opserveret at mine heste sagtens kan yde selvom de har stået på døgnfold. Hesten der går på døgnfold trisser mere rundt end den der står 22 timer i en boks og så stormer rundt når den kommer ud. Har jeg gået stille rundt en hel dag har jeg da nærmest mere energi end jeg har siddet stille en hel dag og derefter stormet rundt og handlet, lavet mad osv. Men som jeg skriver længere oppe så har jeg bemærket at fra min hestes har været vant til at gå på en kvadratisk fold på 2 ha og nu en 1 ha fold der er 500 m lang, så bevæger de sig MEGET mere nu med mindre plads end når de er på den store fold.. så selvom man ikke har 100 m² kan det godt lade sig gøre at få hestene til at bevæge sig lidt mere.. se bare dem der laver vandrefolde, hestene kommer i bedre kondi ved at gå mere = de får sjovt nok også mere energi, sener og knogler styrkes.. Heste der går på fold hele tiden og gerne kuperet og ujævnt terræn er mere sikre på benene og ved hvornår de skal "passe på", hvilket jeg mener giver færre skader. så jeg kan kun se fordele ved at have hestene på fold..
Synes det er interessant at læse Keppies indlæg om, hvor meget plads det egentlig er, de skal bruge for at få bevæget sig. Så vidt jeg lige kan se, betyder det vel at de 'store' folde mange her i tråden fortæller om, vel meget muligt ikke er store nok til at give den bevægelse, som hestene i forsøgets "foldgruppe" har fået. Keppie, du kan ikke huske, hvor meget plads, de skulle have før de nåede grænsen hvor de ikke længere bevægede sig mere jo mere plads, de fik? Personligt er mine heste "opstaldede heste" efter dette forsøgs målestok. De har kun 1 hektar om vinteren, og fold fra kl. 6 morgen til det bliver mørkt (dvs. de mørkeste måneder kun 10 timer). I sommerhalvåret er det godt nok døgnfold, men stadigvæk kun på 2 hektar og dermed opfylder de ikke forsøgets vilkår for 'foldheste'. Og det er så de aller, allerbedste vilkår, jeg har kunnet finde til dem mht. foldtid og plads på folden. 30 km fra min bopæl oveni købet. De eneste steder, jeg kender med "mere" foldplads, der er det inddelt i flere små folde og så er vi jo lige vidt. Det bliver godt nok lige pludseligt svært at finde egnet opstaldning - og dyrt, hvis du selv skal købe gård med så meget jord. Og så skal det jo helst være dejligt kuperet terræn med naturligt læ også, jordforhold egnet til hestehold osv... Oij, det bliver svært  Men absolut interessant, og meget brugbart, når man skal beslutte, hvad man skal op- og nedprioritere. Jeg kunne imidlertid godt have tænkt mig at de også havde haft en gruppe 'foldheste', der blev redet også, for at se hvordan de så præsterede. Jeg tænker nemlig lige modsat Lykke. Det ville overraske mig, hvis foldhestene præsterede dårligere i arbejdet end bokshestene. Bokshestene har jo, som dette forsøg viser, dårligere kondi end foldhestene, også selvom de er blevet tvunget til at hvile hele dagen. Det tænker jeg ikke umiddelbart er en fordel for præstationen. Personligt præsterer jeg væsentligt bedre efter en lang dag i stalden, end min ven, der tilbringer det meste af sit liv på sofaen. Også selvom jeg har lavet noget hele dagen.
Iflg undersøgelse så er de heste, som står i boks, er på fold OG rides dem med bedst kondition / hurtigst restituerer sig respirationsmæssigt. Til gengæld er foldhestene uden ridning, med 100 tdl fold i bedre kondition/hurtigere restituering , end hestene som står på boks, er på fold men IKKE rides. Det er vel rimelig logisk, at de heste som laver Low work = skridter rundt på fold døgnet rundt, er bedre i form end heste som kun er på en lille fold i mindre tid, og ikke rides. Og rimelig logisk, at konditionsmæssigt er det heste som rides, som er i "bedst form" hvis man kun kigger på respirationsfrekvensen. Mens det altså er hestene som går konstant på fold, som er "i bedst form" mht knoglemineralmassen. Jeg har to unge vallakker, som er meget forskellig af temperament. Og de er mine rideheste, og opstaldes derfor udfra hvad JEG synes er praktisk ifht min ridning/træning, vurderet op imod hvad de trives bedst med. Rent praktisk betyder det, at om sommeren står de på døgnfold hjemme. Og om vinteren opstaldes de ude med 4-7 timers daglig fold. Min DV'er er en vågen og temperamentsfuld herre, og han har SÅ godt af at komme på døgnfold. Han bliver meget mere rolig og omgængelig af at gå ude. Min oldenborg til gengæld bliver dvask og går hurtig træt i ridningen, når han går på døgnfold. Om vinteren bliver DV'eren en meget energisk herre i ridningen, mens oldenborgen bliver rigtig god med super energi. Så den ene trives med døgnfold, den anden gør ikke. Og som med al andet, så bestemmer jeg så, at sommeren så kommer begge ind i boks 2-4 timer dagligt, hvor især oldenborgen nyder at snorke i fred og ro i halmen. Så lige som med hø ad lib, så er der nogle heste som trives glimrende med det, og andre gør ikke. Tilbage igen må man se på hver enkelt hest, veje det op i mod hvad man som ejer ønsker for hesten/ens træning, og så vælge bedst muligt udfra det. mvh Charlotte
At man skal differenciere mellem opsparet energi, fordi hesten har været berøvet sine bevægelsesmuligheder og kommer ud af stalden brusende og dansende og så kondition og styrke hvor hesten rent faktisk kan præstere uden risiko for skader. Og til den sidste gruppe hører løsdrifthesten med store folde eller hvor man på anden vis har givet incitament til bevægelse, plus den rette træning Men som flere af jer skriver, så har man en hest som af sig selv ikke er særlig motiveret for at bevæge sig, så vil man selv opleve mere energi ved at lave forskellige tricks for at (undskyld jeg siger det) øge dens stress og hermed energi. Her boks, korn, klipning og dækken. Men man øger jo ikke dens kondition eller styrke. Og risikoen for skader er større, især hvis hesten ikke har præsteret under de frie forhold pga en latent skade, småforfangenhed eller lign. Og ja, græs som eneste energikilde giver sløvhed hos en del heste, hvor meget kan I hvis I spiser for meget kage? Jeg kender ikke ret mange ryttere som er sportsfolk udover ridningen. Som løber ved man hvor meget der skal til for at komme i god form, hvordan man kan blive hurtigere osv. Hvis jeg melder mig til et løb næste lørdag og forventer at yde en god præstation, så skal jeg have forberedt mig inden. Masser af km i roligt tempo, intervaltræning minimum 1 gang om ugen, og op til skal jeg give mig selv mulighed for restitution. Kosten er også vigtig her. Og så skal jeg finde den positive stemning til dagen, det er også vigtigt. Og der tror jeg også godt at mange dovne heste kan motiveres til at bevæge sig hvis de synes det er sjovt. Så læg en del af træningen udendørs, i tærrenet, sammen med gode hestevenner. Der var en rigtig god artikel i Månedsmagasinet hest for et års tid siden, hvor der var beskrevet konditionstræningens betydning. Jeg har selv en rimelig rolig pony, men hold da op, hvor får han energi når jeg udover hans løsdriftsform laver noget målrettet træning a la min løbetræning. De fleste skal ride noget mere;0) Kig i træningsprogramer for løbere, f.eks IForm. Der er mange gode tips at hente. Og husk også at overvægt vitterligt nedsætter hestens og vores evne til at bevæge os. Atleter er ikke fede, undtagen vægtløftere og kuglestødere;0)
Lykke: Og jo.. Det er faktisk logisk at dem der "laver lidt" hele tiden, er bedre egnet til at yde noget, energi avler energi, ligesom hos mennesker... Som Keppie er inde på, der er bestemt forskel på "den ridelige energi" og "den eksplosive energi"... Se bare løbshestene hvor jeg står... De går i de før omtalte løsdrifte, året rundt, som er kuperede og store... De yder dælme til UG, også om sommeren i 27 graders varme, lykkedes det den ene hoppe at slå 2 bane rekorder f.eks.... Jeg tror ikke på den med at stævne-konkurrence heste ikke kan leve i løsdrift/døgnfold, fordi de bliver for trætte osv osv... Det handler om hvad de er vant til, hvad de fodres med og hvilket miljø de lever under, dvs små mudderfolde med et faldefærdigt skur, uden grovfoder, dur selvsagt ikke....  Så gode folde, korrekt foder og fornuftig træning, så kan de alle fungere til UG som konkurrenceheste, der stadig lever som heste 
Lykke, jeg er direkte uenig med dig. Mennesker der er inaktive, er også "tunge" når de så endelig skal bevæge sig. Når man er aktiv, med job, unger, have, heste osv., så er man i meget bedre grundform, til også at klare mere krævende udfordringer, fysisk som psykisk. Og den "grundform" som hesten holder sig selv i, ved at gå rundt og pille og lege hele dagen, er jo netop ikke belastende, kun forbedrende. Men helt enig. Er tilbudet et mudder-frimærke, så giver det hverken glæde eller gode ben. Og jeg forstår ikke, at så mange hesteejere, først finder ud af tilbudene når de ER flyttet opstaldningssted, men det er en helt anden snak. Jeg har lavet vandrefold hele vejen rundt om mine folde og det giver altså meget motion, på en eller anden måde, kan hestene bilde sig selv ind, at i den time de har sovet til middag, der MÅ græsset have vokset en halv meter, så rundt og undersøge om det nu også kun var en drøm 
Generalt tror jeg ikke, at der i eksperimentet havde været behov for at tage udgangspunkt i en så stor fold som tilfældet er. En mindre fold havde formentlig givet samme resultat. Andre undersøgelser viser, at det er væsentligt at hestene har variation, og f.eks. afstand mellem fodersteder og vandingssteder, der hvor de sover m.m., da det fremmer mere naturlig adfærd, i form af at hestene bevæger sig fra sted til sted efter behov, i stedet for at stå og hænge ved leddet, og have at de de umiddelbart har behov for, indenfor rækkevidde. Der er intet der indikerer at heste der går 24 timer på fold og hermed opnår bedre kondition ikke kan præstere som en præstationshest, der står 22-23 timer på stald rides 1-2 timer og evt. går en time på fold. Snarere tværtimod. Jeg har til min egen undren også selv i år eksperimenteret med modellen, at lade mine rideheste gå ude døgnet rundt, hvilket de stadig gør, og jeg kan absolut ikke mærke noget fald i deres præstationsevne, eller energiniveau,snarere tværtimod.
Ja man kan lave flere tiltag for at øge hestens bevægelse, når nu man ikke har 30+ Ha til rådighed. Man kan lave paddock paradise og man kan anvende åbne lukke anordninger for at hesten skal bevæge sig efter foder. Men jeg vil stadig slå et slag for at hesten derudover også rides/køres/motioneres. De fleste løsdriftheste jeg kender, er stadig typisk nøjsomme typer og de har brug for tvungen motion, for ikke at udvikle EMS og cushing i tidlig alder
At bevægelse er sundt er ingen hemmelighed, men det her forsøget bærer da på et seriøst metodeproblem! Hvad jeg forstår har foldhestene ikke kun adgang til fri bevægelse, men en noget anderledes diæt end bokshestene! Mulighed for at søge føde over 100trd land - kontra et 1trd land! Videnskabligt, svarer det til at sammenligne pærer og æbler idet ernærringsmæssige faktorer ikke kan kan udelukkes! Det fremgår ikke af beskrivelsen foroven hvorledes man stiller overfor det i metoden? Jeg er tilhænger af fribevægelse og foldtid, og boksheste burde være forbudt på linje med burhøns. Men det burde skråsikre konklusioner på ametodisk forskning også være. På den baggrund opstår alt for mange myter og fejlkonklusioner. Så blot for at indskyde. husk altid at bevare en vis kritik ift forskningsresultater. De er langt fra altid velgennemtænkt! Selvom man kalder det forskning!
Det er klart, at hvis man kun har et frimærke, med mudder til knæene til hestene og ingen form for aktivitet i form af grovfoder og legekammerater, så vil hesten ikke få noget ud af at være på folden og vil nok højest sandsynligt ikke gide stå der. Men er det ikke også vores opgave at sørge for at folden er attraktiv, ligesom vi ordner boksen? Jovist er det da nemmere at nøjes med en lille boks, men det nytter jo ikke noget at man hopper over hvor gærdet er lavest grundet ens egen dovenskab - det betyder ikke at man behøver gå all in og lave et Paddock Paradise. Jeg synes grundtanken er god, men der er også nogle ting, som jeg ville lave om. Men der var faktisk en tråd på HG forleden, netop om Paddok Paradise, hvor der blev talt om at det ikke nødvendigvis behøvede at være en dagstur for os at komme igennem. Nu stjæler jeg lige en HG brugers billeder, da jeg syntes hendes hurtige indskydelser og tanker var geniale til en aktiv fold, som man vil kunne lave selvom man ikke har en så stor fold, eller lyst til at gå for meget rundt selv, men alligevel tvinge hesten til det.   Hvis man ville lave det lidt mere Paddock agtigt, lavede hun så denne tegning, men stadig nem at administrere for almindelige mennesker: Begge folde kan også sagtens fungere til boksheste jo. De går i løsdift, men kunne også godt fungere som boks. Vælger man selv. Der bliver fyldt hønet en gang om dagen og hængt mindst 4 forskellige steder, så de skal gå lidt efter det, samt hvis de bliver uenige kan de bare stå hver deres sted (der går kun mine 2 heste) Det blev lige en hurtig tegning, og derfor er mål og størrelsesforhold ikke heeeelt rigtige, men det er da en ide    Men fx sådan noget som hyben. I stedet for at købe hybenpulver, kan man jo tilbyde dem det på folden.. Nu ved jeg godt at jeg gik lidt ud over det at motion er bedre end træning - og alligevel ikke. Sørger man for at der er mulighed for motionen vil de også gøre det. Og det behøver ikke være vanskeligt. Min fold tager maks en time at ordne. Så er der fyldt mindst 4 hønet, hængt op forskellige steder, skuret er muget, samt der er muget ud på folden og fodret. Og i den time har jeg samtidig haft hyggeligt samvær med hestene, som gladeligt følger mig rundt og sørger for at alt går rigtigt til.
Umiddelbart var udgangspunktet samme bundforhold, blot arealstørrelsentil forskel, men selvfølgelig bliver 1 ha græsset hurtigere ned end 100ha. men selvfølgelig kan der være ernæringsmæssige forskelle, men de spiller næppe ind på den generelle fitness og knogledensitet, set over et 14 ugers studie.
skrive til forfatterne for at få originalartiklen i sin helhed, men intet hørt. Jeg har forsket og publiceret om knoglesundhed og man kan ikke måle knogle-densitet særligt sikkert med røntgen og slet ikke efter kun 14 uger, så min ide var at gå artiklen efter i sømmene, metode-og statistikmæssigt (der er den garanteret rimeligt svag, bare bedømt på formuleringerne i resumeet og antallet af heste)....men det er altså ikke lykkedes at fremskaffe den. Den viser ikke at foldtid er "bedre". Den viser at træning og fold er bedre end fold alene. SÅ overskriften er misvisende, men det er jo en journalistisk ting.
Hvis røntgen ikke er særligt sikkert mht knogletæthed/styrke, hvorfor anvender man så svage røntgen billeder til beregning af menneskers knogletæthed...? Jeg ved godt, at der beregnes ud fra øvre del af femur og der ses på lændehvivelerne. Men hvis røntgen er dårligt til dette, så er det jo ligemeget.
ja, det er meget svage røntgenstråler i DEXA til vurdering af knogletæthed, men udførelsen/apparaturet, er anderledes end ved et alm. røntgenbillede.
Det forholder sig desværre næsten altid således, at den forskning der gennemføres med heste, som regel altid har meget små popuationer. Dette hænger naturligvis sammen med, at det er særdeles bekosteligt at gennemføre forskning med heste, og disse forskningsstudier manger ofte finansiel funding. Dette er ikke en undskyldning for små sampler, blot en realitet. Det være sig helt nede på 7-10 individer i sampler med og uden kontrolgrupper. Stor set al specialiseret forskning som pupliceres baserer sig således på meget spinkle undersøgelsesgrundlag, som naturligvis gør, at konklusionerne skal være forsigtige. Da der samtidig ofte er tale om små forskelle i de parametre som et givent forskningsprojekt forsøger at undersøge, ligesom det er meget vanskeligt at isolere sig fra andre variabe, der kan påvirke et undersøgelsesdesign, og der kan være andre metodesvagheder m.m. Så vil det i praktis reelt kun være i meget sjældne tilfælde, at man rent faktisk kan tale om signifikante resultater i statistisk forstand. Men det har atså stort set al forskning med heste til fælles. Det betyder så ikke nødvendigvis, at det hele er spildt og intet værd. Nej, for oftest åbner disse studier op for nye veje og bringer os hele tiden tættere på en bedre forståelse af sammenhænge, selvom de enkeltstående forskningsprojekter ofte for en metodekritikker vil være reativt lette at pille fra hinanden. Dette gælder også for et studie af den omtalte karakter. Der er æppe tale om egentlig signifikante forskele i rent statistisk forstand - men, ikke desto mindre støtter andre studiers konklusioner, med lignende målsætninger, men andre indfaldsvinkler op om konklussionen. Så mon ikke der er noget om snakken?
Ja, Muligvis men det er kun vores antagelse, ikke forskning. Eftersom knoglerne består af komponenter fra føden, finder jeg det mistænkeligt hvis der ikke skulle være en samspillende faktor. I hvert fald er det metodisk svært at udelukke hvorvidt det påvirker resulatet. Men det jeg egentlig er mest efter her, er ikke om resultatet er sandt eller ej, men forskning tynd is! Undersøgelser som får validitet alene for status som "forskning" hvoraf der drages lidt for stærke konklusioner. Svag metode samt mangelfuld metodekritik, præger forskningen generelt og på den konto står vi tit med nogle lidt forenkelede sandheder. Problematisk når de forplanter sig og bliver til almen lærdom fordi de tit udelukker mere nyancerede sammenhænge..
Selvfølgelig er der samspillende faktorer. Det er jo netop en af pointerne. Forskning - upåagtet om det er små eller store populationer, er jo ikke i stand til at isolere alle parametre, der kan have betydning, og i mange tilfælde, ender man med at isolere 'symtomet' og ikke de reele forklarende faktorer, der så blot samkoorelerer. Dette gælder også indenfor humanforskningen, - altså at forskerne tager fejl eller kun opnår at forstå en lille bitte smule af sammenhængen, eller kommer på andre tanker, og er et resultat af, at vi hele tiden bygger videre på vores viden, ligesom de teknologiske muligheder løbende forbedres. Jeg er enig i, at man atid skal være kilde og metode kritisk, ligesom det er reglen, at et givent forskningsprojekt, kun bringer en et lille stykke ad vejen, ligesom en godt skrevet fremstilling, også bør anvise fejl og mangler ved forsøget, samt påpege i hvilken retning fremtidig forskning bør sættes ind. Det er bare ofte ikke det, som almenheden gider at læse, i en forarbejdning af et forskningsskriv - altså alle forbeholdene. At det for mange legaliserer, at en given fremstilling er lig med den eviggyldige sandhed, såfremt det fremføres som forskning, er vel en almen fejlslutning, da forskning som regel er dynamisk og der som oftest ikke fremkommer nogen endegyldig sandhed på baggrund heraf. Derimod er det blot et forsøg på, at vi til stadighed bliver bedre at kunne forstå og forklare sammenhænge i vore omgivelser, og selvfølgelig eksisterer der så bedre og mindre hedige forsøg på dette. Og der må man så desværre sige, at hesteforskningen som oftest falder i den sidste kategori, alene på grund af begrænset funding og at forsøg med heste oftest er ekstremt bekostelige. Det er alene en forklaring - intet forsvar for forskningen iøvrigt. På trods heraf, bringer det alligevel vores forståese videre, selvom vi nok ind imellem tager nogle store omveje. Så jeg kan egentlig ikke se, at der eksisterer nogen uenighed.
Har i dag fået en stor spand grovvalset havre foræret,... MEN det indeholder ca 10 % rugkerner!! Kan det overhovedet bruges som hestefoder. Det skal KUN og KUN bruges som tilskud, giver altid 500 g hel havre efter ridning, når hesten har arbejdet (altså ikke efter en lille skridttur eller lignende)selvfølgelig skal grovvalset foder bruges rimeligt hurtigt, pt står det i en tør ikke for varm kælder - jeg er selv fuldstændig blank mht rugkerners foderværdi til heste! Og må hesten overhovedet få det?.
Nej, rug er ikke velegnet til hestefoder... Og skal man give havre til ridningen, skal det gives FØR der skal ydes, ikke efter 
bruge det, men give det til en der har høns istedet.
nok heller ikke bruge det, men ikke fordi jeg mener at heste tager skade af havre med lidt rug i.. Men fordi rug er bittert, så det er nok nærmere et problem at få hesten til at spise det..
Rug forklistrer i stortarmen og kan give hesten kolik, så ville slet ikke eksperimentere med det 
Tak for svar, - først blev jeg vældig glad for gaven....indtil jeg hørte der var rug i....en hest tager jo ikke skade af   rugbrød, men tænkte nok det forholdt sig anderledes med rug kerner.... Jeg tror min ven fåreavleren, får spanden retur med indhold, fårene kan nemlig godt tåle det...  OG jeg ved godt havre helst gives   ridning, men DET er ikke en mulighed (rider ALDRIG på en nyfordret hest) OG på min hest fungerede det udmærket   ridning 
...at havre skal gives før ridning? Det skal gives   ridning, helst inden for en time, hvor hesten har behov for at fylde sine energidepoter op med letfordøjelig stivelse efter de er blevet tømt under arbejdet (hvis det var af en vis intensitet), f.eks. ved et stævne, så den er frisk igen til at yde næste dag. Stivelsen i rug er ikke mere problematisk end i byg, hvede og majs. I praksis betyder det at de alle bør være varmebehandlede. Men med den meget lille mængde du nævner (10% af 500 g), ville jeg dog slet ikke være bekymret. Man skal også huske proportionaliteten og sin sunde fornuft, når man vurderer   . Rug skal være godt tørt, under 14 %, da meldrøjesvampen, som kan være ret giftig har en forkærlighed for netop rug.
Hejsa allesammen nu har jeg haft min hest i tre måneder og vi er begyndt at få et godt forhold til hinanden   han vrinsker altid når han ser mig og er skøn at ride   her for en uge siden begyndte jeg at træne lidt hårdere med ham (vi trænede i en halv time før nu træner vi i tre kvarter) og så ville han pludselig ikke komme hen til mig. Allerede dagen efter vi havde trænet lidt længere begyndte han at løbe væk fra mig. Det er værst når jeg skal hente ham på folden så spurter han væk og er overhovedet ikke til at fange lige indtil ejern af stalden kommer så løber han straks ind i stalden. Hvad skal jeg gøre?? Kan han ikke lide mig:(?
Din hest kan da sikkert godt lide dig, det som den ikke kan lide er den øgede træning, som den forbinder med dig. Slæk på dine træningskrav igen og forøg det med mindre interval.
Du kan starte med at lære ham igen at det er rart at du henter ham fra fold. Hent ham fra folden, tag ham ind og fodre ham eller giv godbid i en spand( ingen håndfodring), og luk ham ud på folden igen når han har spist. Det gør du et par gange og derefter træner du ham som du beskriver han var glad for. Vh Charlotte
En hest har ikke de følelser "at kunne lide en", det er desværre et glansbillede vi sætter på hestene - og jeg gør det selv, for selvfølgelig elsker mine heste min  Men når det så er sagt, så erklærer jeg mig enig i at din hest nu forbinder dig med hård træning, hvilket den måske ikke bryder sig om. Så mit råd vil være variation. Variere mellem at hygge, ride ture, seriøs træning, løsspringning og alle mulige sjove ting man kan finde på, og måske en fridag eller 2 i ny og næ  Pøj pøj med det.
Hvordan ved vi at heste ikke har følelser???     Selvom de ikke ligner vores verden?
Indigo: Jeg tror du har ret i at en hest kan føle, den kan føle smerte, velværd. Og kan sikkert også være glad. Grunden til at   ikke mener, at man kan sige at en hest ikke kan have følelser, er at man ikke kan sætte den menneskelige opfattelse af at "kunne lide nogen", ned over hovedet på en hest. - Det er ligesom at mene at en hest kan være dum og udspekuleret, det tror jeg heller ikke den kan.
Heste kan sagtens forbinde nogle personer med noget positivt eller negativt - de fleste heste genkender og sætter MEGET stor pris på fx den person, der normalt fodrer dem. Og det kan man godt kalde "at have følelser" for nogen. Det heste i hvert fald ikke kan, er at have en etik i forhold til mennesker. Den kan ikke rumme "aftaler" om at "hvis jeg behandler dig pænt, så behandler du også mig pænt". Og den kan omvendt heller ikke planlægge at "drille" eller "prøve ejeren af", som Jeanette også er inde på. Hvis heste er vant til at blive behandlet godt, trygt og forudsigeligt at bestemte personer, så vil de også udvikle stor tillid og så kan disse personer få hestene til en hel del nye og til en vis grad også ubehagelig ting før hesten når grænsen og siger fra. Grænsen nås meget hurtigere, hvis det er personer, som hesten ikke har tillid til. Så Julie, du må igang med igen at få din hest til at få tillid til dig. Du skal se på om der er noget, der er ubehageligt for hesten, når du rider - noget som kommer til at genere den, når den rides i længere tid end ½ time. Og det kan jo være alt muligt: - passer sadel, trense og bid godt nok til hesten? - har hesten det fysisk godt: er der tandspidser, spændinger, skævheder i rygen eller i hov- og benstilling? - kræver du mere af den end den kan honorere? - rider du den på en måde, som er ubehagelig for den? - og så videre Alt er alene forslag, som du kan overveje. Jeg påstår slet ikke, at du rider forkert eller med en dårlig sadel - for det ved jeg jo intet som helst om. Du må have held og lykke med at finde løsningen for jeg, så I begge igen bliver glade for samværet.
Jeg har min pony gående i løsdrift sammen med min plag. Her har de gået siden juli ca. Umiddelbart går alting godt, og de nyder at være ude. Jeg har dog et mindre problem med min pony, som har stået på i noget tid, og jeg kan ikke finde ud af hvad det er. De kommer begge når jeg kalder, og siger gerne hej. Men hvis jeg henter en grime (de går uden grime), så går min pony, og jeg skal ofte bruge nogle minutter på at overtale ham til, at jeg må nærme mig ham, hvis jeg har grimen i hånden. Ofte udfalder scenariet sådan at jeg må med rolige bevægelser, og godbidder nærme mig ham, for at lægge et træktov om halsen på ham, og derefter grimen. Idet jeg lægger træktovet over hans hals hæver han den, men falder hurtigt til ro, når jeg har rost ham. Jeg har haft mange skrupler over den adfærd. Det er jo umiddelbart noget stress af en art, men kan ikke gennemskue hvad den kommer af. Så jeg synes ikke rigtig at der er noget af det der sådan   ville kunne forklare adfærden. Men i dag da jeg gik og mugede folden gik jeg og funderede over, hvordan jeg griber det an, for det er da træls for både ham og jeg. Jeg er egentlig lidt usikker på, om problemet ville blive bedre (nok ikke løst, men bedre), hvis jeg lod ham have grime på permanent, fordi jeg så nemmere kan tage fat i ham. Men vil bare heller ikke "tvinge" ham på den måde. Og imens jeg gik og filosoferede slog det mig, om hans adfærd kan skyldes at han simpelthen er sulten når jeg kommer? Det er nemlig som om at han er mere snakkesalig når jeg har været der i en halv times tid, og fyldt hønet op, hvor han også har stået og spist samtidig - giver dem altid noget hø de kan spise mens jeg fylder nettene op.  De får foder 1 og hø gang om dagen, og kommer på lidt forskellige tidspunkter, afhængig af hvordan det lige passer med skole, arbejde og andre gøremål. Der bliver hængt 3 store hønet op, hvor der kan være ca 10-15 kg i (de er forskellige størrelser, så nogle kan der være mere i end andre), et mindre hønet hvor der kan være omkring 5 kg, de er alle med 3x3 masker, herudover fylder jeg en lille høhæk også. Det er hø i grov struktur, som er blandet med halm, da min pony har EMS og kan ikke bare æde uanede mængder af hø. Det er ofte spist op når jeg kommer - der er altid halm med en lille smule hø tilbage, men hømængden er begrænset, og halmen gider de ikke rigtig. Tror ikke at han er gammelsulten, og der er som sagt også halm tilbage, samt de har grene på folden at spise bark fra, og de sørgerlige rester af græsset. Jeg prøver at sætte mængden så de burde have noget indtil næste dag, så de ikke står uden noget, men det er svært når man skal tænke på EMS, og som sagt, tror ikke at de står længe uden noget, specielt fordi der stadig er halm tilbage. Var det helt skidt ville de nok også spise den. Men kan sulten være en løsning på problemet? Kan det være derfor at han reagerer sådan? Eller hvad kan ellers være en forklaring på hans stress når jeg kommer, og at han falder til ro, efter noget tid?
Jeg har så også prøvet og se om det var den øgede ridning der gjorde udslaget, men efter vi er holdt op er der ikke sket nogen ændring. Det har heller ikke været træls baneridning, men ture som han normalt godt kan lide. Så synes bare at hvis det var træningen at der burde være en ændring efter et par måneder. Jeg må gerne nærme mig med en grime når den har været på, og så af efter en halv times tid. Prøvede nemlig lige i dag. Han fik grimen på og mens jeg striglede ham, fik han hø som altid. Derefter lod jeg ham gå rundt på folden/spise, mens jeg ordnede hønet, da jeg skulle ned på folden for at hænge nettene op, fodrede jeg med deres krybbefoder. Da jeg kom tilbage tog jeg grimen af ham, og her var han helt rolig og afslappet omkring grimen, og kunne uden problemer tage den af og på.
Hm, ja det er jo ikke til at vide hvornår de har spist høet, så det kunne godt være at maven er tom for fordøjelige fibre, og så er det ikke rart at "arbejde" hvis mavesyren skvulper rundt imens. Hvad hvis det første du gør, er at fylde hønettene, vil hesten så være "ked" af at forlade maden? For så er du ligevidt. Hvis ikke, så ville det måske være en god idé at starte med at fylde hønettene, så hesten har en halv time til at spise noget hø, inden i skal ud og ride, lege mm.?
Jette: Jeg kan af gode grunde ikke vide hvornår at høet er spist. prøver at få det til at holde længst muligt ved at blande det med halmen, og lige pt synes jeg det er svært at vurdere hvor meget de skal have pga kulden. Jeg prøver mig lidt frem, mærker efter hvordan hans fedtdepoter er og tjekker vejrusigterne for kulden. Men igen. Jeg kan jo ikke vide det. Dog står de jo ikke HELT uden noget, de har som sagt stadig både, græs halm og bark, som de bekriger efter høet.  Men er godt klar over at det ikke er mad på samme måde som hø, påpeger blot at de ikke bare står og glor   I forhold til maden, så er han ganske let at trække til og fra. Han plejer at dele en ordentlig bunke hø med min plag mens jeg strigler ham inden evt. træning, hvad enten det er ridning eller andet. Netop for at han ikke skal arbejde på tom mave, og fordi jeg har erfaret at min plag ikke ænser at hun er alene, så længe der er hø   Men om jeg giver ham for kort tid ved høbunken tør jeg ikke udtale mig om, men det er da et forsøg værd 
Hej alle, Jeg har set en hest i Frederikshavn, som jeg gerne vil købe. Er der nogen der kan anbefale en dyrlæge til handelsundersøgelse i det område? På forhånd tak Mvh Anya
Hej Du skriver det allerede var dagen efter du havde sat træningen op at han løb væk. Tænker han måske er lidt øm efter den ekstra træning (det er vi mennesker jo også, når vi øger vores træning). Nu ved jeg ikke hvor god form han er i, eller hvad du lavede det ekstra kvarter. Men måske har han mælkesyre i musklerne. Gå tilbage til der hvor I begge havde det godt, og så gå lidt frem igen:) men med mindre intensitet end du gjorde den her gang. Mvh. Frk. Hesteglad
Ja, jeg bliver nødt til at spørge, hvorfor du har en filosofi, der hedder "ingen håndfodring" Gitte?? mvh Tina