Hvordan er det egentlig med hingste og vallakker.. kan de gå på fold sammen? Det er vel i et eller andet omfang fuldt ud naturligt for hingste at omgås hopper både med og uden føl, men hvad med vallakker? De forekommer jo ikke naturligt. Hvad ser hingsten dem som? Konkurrenter? -sære eksistenser? eller? Jeg har længe gået og grublet over det. Da vi fik en hingsteplag for et par år siden, udviste vores shetlændervallak en noget underlig adfærd. Det så grangiveligt ud som om han forsøgte at angribe hingsteplagen, som gik i en tilstødende fold. Med tiden, faldt han til ro, men jeg skulle da lige ned og tjekke efter om den lille fyr nu også var kastreret. Det var han. /musseh
Min 5 års hingst kan gå sammen med udvalgte vallakker. Men ikke alle. Hilsen Helle
har i en del år gået sammen med en vallak uden problemer, og lige nu går min hingsteplag sammen med en vallak. Tror det kommer helt an på hingsten om den opfatter vallaker som en trussel eller ej, har hørt om hingste som ikke kunne tåle synet af hverken andre hingst eller vallaker.
Jeg har haft 2 hingsteplage til at gå sammen med en ældre vallak. Og det har fungeret glimrende. Drengene har leget sammen, og bøllet og krudtet rundt sammen. Vallaken har opdraget på dem - men leget med dem, det har kun været i det små han gad det pjat. Den hingst på 2½ år jeg har tilbage nu ER hingst, og leger nu en del sammen med den store 14 årige vallak. Men et er leg, hvor hingsten gerne må gå til den når han leger. Men når der er foder e.l. på folden, ja så skal jeg love for, at vallaken bare skal ligge ET øre ned, så drejer hingsten af og smasker som et føl. Det skal siges, at der ikke er hopper hos mig, så jeg ved ikke om det ville være anderledes, hvis der lugtede af damer. MVH Charlotte MVH Charlotte
afhænger af alder og om de bedækker. Og hoppetilstedeværelse har helt sikkert også indflydelse. Min kunne også gå med hvad som helst da han var 3 år. Hilsen Helle
Min 3 års hingst går sammen med en ældre shetlands vallak. De elsker hinanden, men de har også gået sammen i små 2 år. Dog vil jeg gerne introducere en ekstra vallak inden hingsten bliver for gammel, og evt. skal bedække. Men dem der gør brug af ungkarleflokke, siger det virker og at de har roligere og mere afbalancerede hingste. Der er selvfølgelige undtagelser, og du bør ikke sætte en åring ind til en 4 års bølle alene, mener jeg  Knus C og P
Min vallak på 16 år står sammen med en anden vallak på 4 år og 2 stk hingstebørn på 2 år. Det går rigtig fint. Min ældre vallak kan være i fred for al deres leg (som han ikke gider) og så være der når der skal kløes. Begge hingstene har været væk og i den periode udvist en del hingsteadfærd, men lige så snart de kom tilbage har de smasket og indordnet sig igen. Der er ingen problemer selvom der går en hoppe ved siden af og hopper med føl overfor.
Så tabte Cashew endnu en sko. Efter dyrlægen for snart 14 dage siden pillede skoene af pga af en hovknusning har hans hove været rigtig fucked siden  Han bliver nu ved med at tabe sko fordi at hovene bliver mindre og mindre. Hans hove er blevet rigtig små. Som sagt har min smed givet ham silikone beskyttelse ved strålen og selvfølgelig beskåret så godt han ku så hesten ikke ender med at blive for kort tået og derved blive ømfodet. Men nu når han bliver ved med at tabe skoen pga af hornen ikke er god nok til at holde fast i sømmene - er det jo en skruen ende for så flosser hoven endnu en gang. Hesten kan IKKE gå uden sko. Er der noget tilskuds biotion stads der hjælper inden for nogle mdr og ikke et helt år? Og virker det? Hvad vil i anbefale ?
Jeg har brugt cavallo simple boots med stor succes. Og i øjeblikket bruger jeg limsko fra Dynamix IHT også med stor succes. Min hoppes hove er blevet meget pænere, flækker ikke så let pga de bliver beskyttet osv. Kan kun anbefale disse mærker. Angående hovkur, det meste er for dyrt for ingenting for fodrer du din hest ordentligt, burde den være dækket ind.Så er det oftest miljø osv. der er grund til problemerne
Ja, det selvfølgelig rigtigt nok. Pt går han på døgngræs men det jo klart når hornen er blevet så svækket af han har tabt de sko snart 4 gange på få uger fordi dyrlægen hev de sko af og smeden blev nødt til at file dem ordenligt ind så han ikke sku have sko på flækkede hove  Så det svært.. Hvad koster disse boots ?
Det kræver en dygtig smed der har virkelig arbejdet med dette. Hoven bygges op, der skal bruges ca. 20.25 minutter til hver hov. Det kan raspes og der kan slås søm i og det holder HVIS det er lavet rigtigt.. Det betyder at hoven affedtes, at den tørres med blæser/,føntørre fortrak Smukke Ganger, så lægges det på, vigtigt at der ligges fx. pap mellen sål og kunsthorn så der ikke opstår spændinger... Det lægges ude på hoven og ned så det gør hoven størrer..der hvor det mangler. Det er MØG dyrt , ca 700-800 kr pr hov, men eneste løsning når der IKKE er horn nok.. Og NEJ ikke alle smede kan dette job...flere lyver om det.
Han har lagt noget "pap" pt mellem og så sprøjtes silikone ind imellem stråle og plade. Dette er vel for at aflaste strålen ku jeg forstå på det hele nu når hoven er blevet liiiidt mindre end den plejer. Desværre så flækker hoven kraftigt (han har os fået en lidt tykkere sko på denne gang), og derfor kan den jo ikke holde skoen på. Jeg har dog aldrig hørt om kunsthorn.
Keppie herfra kører gerne ud og hjælper dig med at finde den rette størrelse  Et par Cavallo Simple Boots koster ganske vist 1.100kr. men de holder så også lææænge kun ved ridebrug. Cashew skal nok have dem på i døgndrift i en længere periode, men det burde sagtens kunne lade sig gøre! I bootsene kan lægges forskellige former for såler, så hoven af- og belastes rigtigt og hoven kan få ro til at vokse ud uden at blive belastet af sømhullerne. Intet produkt kan give mirakler på få måneder. Sørg for at hesten står opstaldet rent og pænt, da ammoniak næsten kan opløse hovene, hvis det er slemt nok. Nu går han jo så heldigvis på døgnfold, så NU vil være optimalt at prøve med boots  Min hest går selv med dem og jeg er meget tilfreds 
Jeg tror helt sikkert det er individuelt. Det kommer an på, om de faktisk kan lide hinanden. For et par år siden havde vi en fjordheste vallak opstaldet. Han var vant til at gå sammen med hopper, og det gjorde han også her til at starte på. Han var en lømmel på 4 år, men hopperne satte ham på plads, og han respekterede dem. Han indordnede sig ret hurtigt (3-4 dage) og alt var fryd og gammen. Af forskellige årsager passede det os bedst, hvis han gik på den anden fold, sammen med shetterhingsten, der var 1 år yngre. Han var vant til at se ham på nabofolden, og havde aldrig udvist nogen interesse for ham, men hold da op!!! De kunne bare ikke enes. Jeg tror faktisk de hadede hinanden. Det var ikke bare leg og "tummel", som man tit ser, men decideret kamp. Ingen af dem ville give sig, og vi var nødt til at skille dem ad. Siden da, har den lille hingst gået med flere forskellige vallakker, uden problemer, både med og uden hopper i nærheden.
Min erfaring er, at gamle vallakker og unge hingste går fint sammen. Er det derimod en gammel hingst og en ung vallak, har jeg haft problemer. Og som en anden skriver har det stor indflydelse, om hingsten har bedækket, og om der går hopper inden for høre- og snuse afstand 
Jeg har en hingst (8år) gående sammen med vallak(3år) af sammen type. Hingsten har bedækket. De går rigtig fint sammen og leger sammen på folden. Der er ikke antydningen af alvor imellem dem. De gnubber og leger grimeleg og lader til at være bedste venner. Det fungerer upåklagerligt og er det bedste vi kunne have gjort for hingsten. Vallakken er skam også glad;) Jeg har dog sikret mig at der ingen damer er i nærheden. De står på hver sin gård. Hvis hingstens hopper gik tæt på, ville jeg ikke turde lade dem gå sammen. I sådan en situation tror jeg ikke at hingste i avlen vil kunne acceptere en vallak på folden. Yngre hingste sammen med ældre vallakker tror jeg ikke vil give nogen problemer. Men mit tilfælde viser så også at den anden vej går fint også. Mvh Anne
Jeg har en 16 årig hingst og en 7 årig vallak gående sammen. De trives og passer fint sammen. Min hingst har det bedst med selskab og er gladere og roligere når han har sin ven. Tilgengæld vil jeg ikke kunne sætte min gamle sent kastreret vallak sammen med hingsten. Enten vil de lege for voldsomt eller også vil de ikke være til at skille ad. Hingsten er ikke problemet, men min gamle vallak som er for voldsom. Jeg har ingen hopper, men tror ikke det ville gøre en forskel som de går nu, på nær lidt mere støj måske 
Jeg har en hingst på 11 år, to vallaker og to hopper med føl ved siden til at gå sammen uden det giver problemer. Jeg solgte den anden hingst i januar, så de har endda gået flere hingste i flokken.
Selvfoelgelig skal hjaelpen komme udefra ( boot - god smed etc), men den allervigtigste del, som jeg ikke tror du har fra beskrivelsen: en god mave med de rigtige bacterier og tarmflora samt de rigtige trace mineraler. Det kan du tilfoere ved: give hesten Brewer's yeast, Humic og Fulmic acids ( humate ), og Thorvin Kelp, dolomite, den rigtige amt. af copper/zinc samt masser af god hoe. Du kan lave en boette med 1/2 Thorvin + 1/2 Humate og have det i stalden ( det skal holdes toert - saa altsaa ikke lige ved vandskaalen) - givet free choice. Det andet kommes i maden i angivet anbefalet servings. Naar maven er i orden og den faar tilfoert de rigtige mineraler er der ingen undskyldning for at hesten ikke har ordentlige foedder. Baade dens haar pragt og foedder vil vokse godt til, men det tager ca. 5 maaneder foer end du ser det rigtige resultat. Der er ikke een hest her, som jeg ikke har kunne rette ordentlig af i den retning hvis ejeren er villig til at foelge raadene og have en rigtig god beskaerer (  smed eller barfods beskaerer).
Altså, Smukke Ganger fik bygget hove op på alle 4 hove, de sidste 15 mdr.... Det giver hoven den størrelse den skal have og ro til at gro, og så har søm noget at sidde i....
måske et par billeder? - det er svært at komme med forslag uden at vide hvordan de helt præcist ser ud.... Men hoofwear kunne også være en mulighed.....
jeg vil anbefale dig at give dyret en lang periode med hoofmaker eller farriers formula. Ikke billige men gode produkter karina
hurtig kure Sandra. Du bliver nødt til at vente til at hoven gror ud, eller som Illums alternativ at bygge hoven op med kunsthorn før den skoes. Man kan godt i nogen tilfælde bruge hoofwear og boots men igen afhængig af hvor meget horn der ødelagt, må man se om det er forsvarligt at ride hesten eller ej.
Helene T: Limsko, hvad er det? :)
det er sko som limes på, istedet for at sømmes på  Sandra, jeg ville klart overveje om den skulle have perfect hoofware på i en periode (limes på hoven) istedet for at sømmes i, så hoven kunne vokse ud. Jeg gjorde det med min hoppe, da hun blev ved med at tabe en forsko og hendes hove blev så stærke så hun nu går uden sko og rides med Cavallo boots 
  Prøver med et billede. Ved ikke hvor godt det lykkedes. Men limsko limes på hoven. Jeg skal igang med det 5. sæt på min hoppe. Det har givet smeden en del mere hov at arbejde med, da vi retter op på en del. Det kræver lidt tålmodighed til at starte med men efterhånden er jeg blevet ret god til at lime dem på. Nogle af tungerne har haft løsnet sig, men så limer man bare igen og så kører det igen. Har også selv forsøgt mig lidt frem med hvor langt tilbage på hoven, man kan sætte de tunger fast og har vist efterhånden fundet den optimale løsning.
Hej! Sagen er den, at jeg har to heste. En tyk araberblanding på 16 år og en slank ox hoppe på 3 år. De går på en slags jordfold det meste af døgnet, hvor de har hø og lidt halm til rådighed. De er på græs i ca. to timer om dagen pt. Dette er pga. den gamle som jo altså er for tyk. Problemet er så, at jeg skal på ferie i 14 dage i slutningen af august/starten af september. Jeg har en som gerne vil passe hestene, men så betyder det, at de kommer ud på græs i 4-5 timer om dagen (hun har ikke mulighed for at gøre det anderledes, hende der skal passe dem). Tror I, at det går helt galt med den tykke så? Jeg har overvejet, om det er en mulighed, at åbne op til et lille stykke græs, så de kan gå på det græs og jordfolden døgnet rundt, mens jeg er væk. Så skal passeren ikke bekymre sig om at lukke frem og tilbage.. Men, så er der jo lige det med min tykke hoppe igen. Hun har aldrig været forfangen, men hun er meget tyk (er hun altid om sommeren)
Hvis det på nogen måde kan lade sig gøre ville jeg da slanke den gamle så meget som muligt nu, og så tillade at den lægger sig lidt ud igen senere. OBS der er jo ik så meget krudt i græsset på den tid af året, så du akal nok ikke bekymre sig så meget.
Jeg er skam i fuld gang med at slanke hende. Hun går som sagt på folden med hø, lidt halm og sine vitaminer. Hun bliver rørt stort set hver dag. Hun er bare ikke nemt at få slank... Jeg kæmper en kamp hver sommer.
Hvad med at købe en mundkurv til den tykke, som hun kan gå med hele tiden? På den måde kunne hun jo sagtens gå på græs sammen med den tynde uden at de blev tyk? Mvh. Lotte
Jeg har forsøgt med en mundkurv, men hun kunne slet ikke acceptere den 
der er flere typer mundkurv - greenguard er den der nok er mest behagelig for hestene - den er meget åben.
Det tog hende ganske få min. at greje hvordan det fungerer. Hvor længe gik din med den?
Virker det mod klæg og gerne bremser ???
jeg har længere nede lavet et indlæg om fluza og tectonok hvor nogle skrev at det ikke virker på blinde fluer/klæg/bremser.
KLÆG er IKKE de samme... Og NEJ NEJ igen og igen det virker IKKE på disse to slags...
Hvis der er græs nok behøver hun ikke havre, undtaget hvis hun blevet tung at ride på græs alene - af vitaminerne skal hun have det som garanteret står på spanden / sækken som daglig dosis.
Mine heste får 400 gram müsli om dagen og så roepiller oveni, da de går på slankefold 
35 grader og ingen klæg, ingen myg, ingen bidende stik dyr der flyver. Dog holdes køer indefor når det er så varmt og lukkes ud for natten.
jeg ved ikke hvordan det er i de varme lande.. men det er vel der ligesom her.. at hvor der er vand er der kryb.. nå men de der bremseæg kan let fjernes med en baby tættekam..
Nu har jeg rejst meget i hele verdenen, og jeg synes ikke, der er nær så mange insekter sydpå som her. Mht. mineraler/vitaminer om sommeren.. Ja, så behøver heste deres vitaminer og mineraler også selvom de går på døgnfold. Græsset indeholder nemlig ikke alt, hvad en hest behøver. Jeg fodre mine ligesom om vinteren (dog får de lidt mindre).
Hej alle, Fik i stalden igår et tip om nogle piller man kan give i stedet for at sidde i hele og halve timer og glo på at hesten græsser x-antal minutter inden den sættes på græs i længere tid... Pillerne skulle erstatte indgræsning således at man øger mængden af piller efter et "skema" indtil det ønskede "niveau" er nået - de dage hesten får "rigtig" græs udelader man pillerne... Det er aktuelt da vi har græsfolde et stykke fra stalden hvorfor det ikke er muligt for mig at have min hest på græs hver dag i den tid det nok kræves for at opnå en effektiv indgræsning. Jeg har en mundkurv til hende som hun får på i weekenden hvor hun kommer på græs mellem 3 og 4 timer - det ville dog være sjovere for både hesten og mig hvis jeg kunne lade hende stå i længere tid eller helt undgå at begrænse hendes indtag... Har nogle haft erfaringer med de piller - evt. hvilket fabrikat anbefales?
Mener bare at det er alm grønpiller man bruger. Ved ikke lige hvordan og hvorledes med mængderne, men jeg kørte mine heste over på grønpiller ca 1 måned før de kom på græs, og så tog jeg indgræsningsperioden lidt hurtigere end ellers.
Der står hvis jeg googler grønpiller at:  har et forholdsvis stort protein- samt calciumindhold og kan erstatte en stor del af kraftfoderet Og typisk bruges de i opblødt form til gamle heste men... Min er hverken gammel eller skal have kraftfoderet erstattet - så kan man stadig bruge dem i stedet for at græsse ind?
- ikke istedet for men giver ca 1/2 kg grønpiller (blandet i roepillerne)i 14 dage og så starter vi med en times græs i to dage, to timer i to dage og så fremdeles opad så vi er på fuldt græs ila en ti dage.. Her er 25-30 heste så at græsse dem en halv time er urealistisk. Eva
aldrig bruge grønpiller istedet for at græsse hesten ind. Det er jo trods alt tørret græs, ligesom hø er og ikke frisk græs.
For og imod... Nu får min hest frøgræs på folden (8-10 timer daglig) og 3 kg wrap + 3 kg hø Jeg ville gerne kunne sætte hende på græsfold i weekenden uden at rende rundt med nerverne uden på tøjet - pt. står hun max 4 timer med mundkurv på der begrænser hendes indtag væsentligt (svarer til max 1 time) Den ideelle situation ville være at hun kunne stå helt uden i 6-8 timer, alternativet at hun står med mundkurv på i samme tidsrum, evt. længere tid - stadig kun i weekenden og evt. de hverdage hvor man får uventet tid forærende. Sikkert som andre der arbejder, gerne vil ride, se familien og vennerne har jeg hverken tid eller mulighed for at trampe frem og tilbage til og fra græsfold (15 min. hver vej) for at græsse hesten i 1 time og derover. 30 min. kan man klare i rabatten meeeeen det skal jo også holdes vedlige og så ser det sort ud. Er der ingen der har erfaringer med at bruge grønpiller som "erstatning" de dage hesten ikke får græs så det bliver holdt vedlige? Kan det være nogle andre "piller" end grønpiller der er tale om?
hvornår skal man ca bruge sporer eller hvornår kan man bruge sporer? eller behøver man dem overhovedet. hilsen kathrine.
det bestemmer du selv om du vil eller om det behøves. Du skal ride med dem når du kommer til la klasserne og op efter.
okay mange tak.(:
kun brugt sporet ganske lidt til min hyp,, da vi skulle starte et par LC klasser for snart 2 år siden.. så havde jeg lige en underviser igang med at ride min hest og mente at nu kunne vi godt starte lidt traversader.. det endte med en reaktion fra hesten og hun fik fri.. jeg fik der af vide at det kan være en fordel at bruge sporer til indlæring af traversaderne.. men jeg har endnu det til gode, men jeg kan godt mærke nu at det måske var på tide.. vi er nemlig kommet så langt med traversaderne at jeg kan få 2-3 skridt.. men sporerne er til at forfine hjælperne...hvis man kan bruge dem rigtigt.. (så må vi se om jeg kan finde ud af det, når de kommer frem eller jeg straks lægger dem på hylden igen.. vi får se)
Det er kun 4 års der har valget mellem sporer   pisk - alle andre skal ride med sporer.
jeg rider med sporer - men jeg har fået ind med modermælken, at man rider med lænd, sæde og vægt og IKKE hælene. Jeg rider med dem, fordi man skal til stævner. Når jeg en sjælden gang bruger dem, er det f.eks. i en situation hvor min hyp hopper til siden eller andet, hvor han hurtigt skal tilbage igen. Eller i passagen for at peppe ham mere op, hvis han ikke reagerer ønskeligt på øvrige hjælper. Hvis jeg rider med sporerne i siden på min hest konstant, bliver han fornærmet og irriteret, og jeg kan godt regne med at smage ridebanegrus lige pludselig. Det har jeg det ganske fint med. Altså at han er sådan. Jeg ville heller ikke bryde mig om at blive prikket til konstant. 
Hej allesammen. Jeg har en gammel hoppe, som døjer med sommereksem. Indtil videre har jeg taget følgende tiltag: - Sommerdækken - Lukkes på stald om natten - Smøres i Blue Horse Antikløe - Smøres i Horsol i hale og man - Depotindsprøjtning med Cortison hver 2. måned Disse tiltag har hjulpet rigtig meget og jeg har rimeligt styr på problemet i øjeblikket. Jeg vil - pga. tidspres - dog gerne frem til, at hun enten kan gå ude hele dagen og natten ELLER at hun kan gå ude i døgntimerne uden dækken og være inde om natten. Hendes dækken passer hende nemlig ikke alt for godt og dette er den 3. model vi prøver - de andre var totalt ubrugelige pga. hendes størrelse over bringen/skuldrene. Jeg har så købt noget Tectonik, da jeg har hørt, at dette skulle kunne afhjælpe lidt på insekterne. Men hvordan bruger jeg det? - hvor meget hælder I på, når I undersøger om hesten kan tåle det? Og hvor hælder I det på? - Når dette så er gjort, hvor meget og hvor ofte hælder I så på hesten? - Er det langs med rygraden, I hælder det på? - Kan hesten ikke stå ude om dagen med Tectonik (har hørt noget med nogle dampe)? Eller må den ikke stå inde om natten med Tectonik? - Kan hesten stadig have eksem dækken på, når den er behandlet med Tectonik? På forhånd tak for hjælpen.
25 ml 1 gang om måneden langs rygraden. Mht. dampe (hvis man tror på det er et problem) kan du jo bare hælde det på og lukke hesten ud, det er væk (tørret, trængt ind eller fordampet) på kort tid (et par timer max.). Resten af dine spørgsmål er der sikkert andre der kan svare på.
Dækken.. Jeg har ikke lavet allergi test, med dem der gør smøre lidt på inderlåret og kikke så om der er forandringer 24 timer efter. Ja altid ned langs rygraden, fra lansemærke til hale, er der noget til overs så bare op den anden vej på halsen, eller i en stribe fra skulder til skulder. Det blå forsvinder efter 3-4 dage... Dampe er noget vrøvl.... De kan stå inde eller ude som det passer ejer.
Jeg kan ikke se det er noget vrøvl mht dampene når der advares om det når man køber det.
er jo pga mitterne, og de er værst ved sol op og sol ned. hvis det blæser godt er det ikke ret slemt. bare lige lidt info hvis du ikke vidste det 
Tectonik er slet ikke nok til en eksem hest - der slipper du desværre ikke for, at fortsætte med at lægge et godt eksemdækken på din mule. Kender desværre selv til problemet med, at dæknet er for smalt v/skulder & bringe parti - men hellere det, & så undgå den pinefulde allergiske reaktion som en eksem mule får af mitte angreb. Har prøvet HorseGuard & Rambo Sweet Itch, begge er desværre for smalle fortil  Ud over det har begge fungeret fint. Vores muler står inde om natten, & er (også) Tectonik behandlet. Tectonik har, mig bekendt, ikke den store præventive effekt mod mitter - desværre... God artikel i Ridemagasinet Hest nr.6 2009 Afprøvede med langt under den halve dosis - ved ryggen. Vi hælder "på" 1 gang om måneden, enten langs ryggen eller langs halsen (under manen så den blå stribe bliver skjult), 25 ml. til stor hest - dosering er tydeligt beskrevet på pakken. Hælder direkte af flasken, langs hesten, indtil doserings "toppen" er tom.
jeg bruger en engangs sprøjte når jeg giver mine tectocnik, dvs jeg hælder ikke direkte fra flasken på deres ryg. Og jeg en hest med sommereksem slipper nok ikke for dækken men derfor kan du da godt bruge tectonik så den ikke skal vifte andre dyr væk  Karina
Du kan lige ane Sammie har en blå stribe ned ad ryggen.    
Hej Min hoppe på 19 år får glukosamin og M.S.M hver dag i 3 mdr. og så 3 mdr. pause, og så får hun så produkterne igen og sådan fortsætter det. Jeg har fået at vide hun skal have det i tre mdr. intervaller så hun selv begynder at producerer mere af det, mener jeg det var... Men sagen er den at i de her pauser hvor hun ikke får det, klikker hun ret meget... Skal jeg bare fortsætte som hidtil eller skal hun have det de to ting hele tiden uden pauser?
hej. min hest på snart 15 år har et dårligt led så han får det samme som din. han får det hver dag og har gjort det i ca 8 mdr uden pause. og jeg tør heller ikke holde pause med det hvis det så går ned ad bakke igen. så jeg syntes godt du kan give det hver dag hvis det hjælper din hest.
jeg har ikke hørt at man skal give det i 3mdrs intervaller. enten har dyret behov for det hele tiden.. eller aldrig. NB: købe evt feks cortaflex HA over nettet fra UK det er da billigere end selv at købe MSM+gluco Karina
Pauser...
klikker pga pauserne.. Som en anden skriver er det enten eller.. Min egen er lige røget på cortaflex HA soulution
Tusind tak for svarene   jeg vil selvfølgelig sætte hende på det fast så   Godt at hører fra jer..
Jeg fik anbefalet 3 mdr. med glucosamin så 1 mdr pause og igen 3 mdr med glucosamin for at hesten ikke skulle blive "immun" over for stoffet. - Det råd fulgte jeg, med det resultat at min hest efter at have været rigtig godt gående og smertefri, er knækket helt sammen og er frygteligt halt efter pausen. Så jeg holder aldrig pause igen, det er helt sikkert.
på at give græs piller 5 dage og så have den på græs 6 timer 2 dage. Hvis ikke det kan gå op, så må hesten jo undvære græs, når den nu står et sted hvor det er så besværligt. Du kan ikke lave en ordning hvor nogen lukker ud og du lukker ind? Det er der da nogen ude hos jer der gør? Ellers så ville jeg fortsætte som nu med få timer græs i weekenden MED mundkurv. Realistisk så kommer du aldrig til at kunne have den ½ time på græs +piller 5 dage og så 6 timer i weekenden.
for vi har græs året rundt. Jeg passer så bare på den gamle - fra maj måned får hun mundkurv på, da græsset eksploderer der.
Det der glucosamin....jeg kan se i skriver at i giver både msm OG glucosamin.. Kan man ikke kun give msm? Det får min hest nemlig hver dag. Men har det ingen virkning hvis man ikke også giver glucosamin?
Det med at de skal have hele tiden er der delte meninger om. Der har lige været møde på Højgård, hvor en større flok dyrlæger, forsikringskonsulenter mv diskuterede henholdsvis berettigelsen i at give tilskud til glucosamine, msm mv. samt forskningsresultater i forbindelse med pauser vs. ingen pauser og hvor er det mest effektivt at holde pause. Det viser sig, hvis man giver hesten glucosamine hele tiden, nedsætter hesten selv produktionen af ledvæske og så er man sådan set lige vidt. Jeg har ikke hørt resultatet af mødet.
nu er DK jo et lille land mht forskninig, så har du tjekket udenlandske resultater   ? karina
hej jeg har nu kig på en ny hest. jeg er selv 1.65 og hesten jeg har kig på er 151 i stg. er det en tilpas forskel? hilsen kathrine.
..meninger om det. Jeg mener at det saktens kan gå - se evt. denne tråd om det samme: Mvh
Har hørt at Citronella skulle være fantastisk mod flueplagen. Kan ikke få det på apotek eller hos matas. Nogen der ved hvor det fåes som koncentreret olie?? Andre gode forslag til midler man kan lave til at bekæmpe de små djævle og alle de andre flyvende plager??
hvornår er det nødvendigt at give en hest sko på? og burde de gå med sko, eller er det ikke nødvendigt? hilsen kathrine.
Det er ikke helt enkelt at svare på. Det afhænger af hovenes kvalitet og under hvilke forhold hesten er opstaldet under. Nogle heste kan klare sig helt uden, nogle har behov for boots når de er på tur og andre klarer sig bedst med enten forsko eller fire sko. Men fælles for dem alle er at de har behov for smed hver 5.-7. uge.
Min lille hest (13 år) har gået uden sko i mange mange år. Jeg har brugt hovboots til ham hvis jeg har skulle på langtur eller skulle ride distance hvor jeg viste at en del af ruten var på veje. Men, den 7.6. blev hesten halt og det gik ikke over, trods ro og små træture, efter en uge. Derfor besluttede jeg, at de ben skulle tjekkes ordenligt. Det viste sig at han har ganske lidt gigt i hø-forben lidt oppe og nede ved kronranden. Dyrlægen anbefaldede at han fik forsko på og lukkede Shocktamersåler samt tilskudsfoder som forebygger gigt/smørre leddene. Skal til sidste kontrol først i august - godt med et Falck-abonnement   . Så i det her tilfælde, var det en fagperson som rådgav ang. sko og 
Tog jeg skoene af da jeg købte hende (hun var 3 år) da hun skulle have ferie nogle måneder. Hun fik forsko på igen her i foråret, da hun slider sine forhove skævt.
Jeg har købt noget hos min lokale helsekost butik. Jeg bruger denne opskrift. 2 del eddike 2 del vand 5-10 dråber citronella olie Saft fra ½ citron Det virker fint til skovture, men holder dog ikke til en hel dag på folden.
Hvad hedder din helsekostbutik?
Jeg bruger ren eddike... UDEN SUKKER!!! ar en gang puttet hvidløg i - men det havde jeg ikke en dag, og ren eddike virkede lie godt. (vi havde en gang en opstalder der købte eddike og ville det bedste for sin hest. Nu er det bare sådan at man i dag kan få eddike med sukker i (hvad det skal bruges til ved jeg ikke) men det resulterede i at fluerne var MEGET glade for hesten...)
Den hedder Vitalisten Helsekost tlf. 3641 0151. De sender også pr. postordre. Men jeg ved ikke om de har en hjemmeside.
Hej Jeg vil lige gøre opmærksom på at citronella kan fremkalde allergiske reaktioner på huden. Derfor er det faktisk blevet forbudt at tilsætte citronella i diverse insektsprays. Her i Italien hvor jeg bor findes der dog stadig insektsprays indeholdende citronella, men de virker lige så dårligt som dem uden. Så citronella er ikke løsningen, og kan altså oven i købet være skadelig. Eddike fortyndet med vand er nok bedre... Mvh Lene
Hej Hvad med andre produkter tilsat citronella, fx Leovet thermo-massage (som løsner og varmer muskulaturen som importeres af Tophorse ??? er det så også ulovligt. Jeg har lige købt en flaske og lavede en prøve på min arm og jeg slog ud over hele armen og fik små hævelser flere steder. Jeg har kun fundet en artikel fra magasinet hest   og der står at det kun er flueafskrækningsmidler. Er der nogen der ved hvor jeg finder ud af om Tophorse faktisk forhandler noget der ikke er tilladt ?? vh Birgit
Eddike på huden i længere tid kan da heller ikke være sundt. Husholdningeddike er jo en svag syre! Jeg har engang fået af vide at man kunne smøre hestens bug og ben ind i solsikkeolie, da insekterne derfor undgår at sætte sig af angst for at få deres små vinger fedtet til. Jeg har aldrig prøvet det, men kan forestille mig det er noget værre griseri efter en rulletur. Nogle der har prøvet det? Virker det?
..at hvis man smører den med solsikkeolie, får man det problem at det lægger en tynd hinde, der forhindrer hesten i at kunne komme af med sit sved. Derfor tror jeg stadig mere på eddike (uden sukker) og vand. jeg tror ikke den tynde syreopløsning skader. Dette bruger jeg selv og det virker som regel fint !
Opløsningen... Hvor meget vand til hvor meget eddike, hvis man vælger kun at bruge de to ingredienser? 1:1 eller ?
Mine bliver tørret over med heste deo fre Ekholms og det holder stort set en hel dag.
....opløsningen vil jeg sige skal være ca. 1 del eddike til 3 dele vand : )
Jeg fik en opskrift der virker super godt. Til 1 liter færdig spray 3 dl eddike 6 dl vand 2-3 fed hvidløg i skiver saften fra 1 citron Det skal så trække min 12 timer inden brug. Nu har jeg hvidløgsmuler der går og græsser fredeligt og med halen i ro, det er en fornøjelse at se på. Jeg kan se det virker ca 6 timer, så skal de lige have en tur igen. Jeg sprayer dem let over, ikke noget med at de bliver våde. Så 7 muler er behandlet på under 5 min. Blandingen må lugte godt for heste, for de vil æde flasken når jeg kommer.
Quick help spray med aloe vera, fra firmaet LR. Erfaringen siger at det kun er nødvendigt at spraye dem, hver anden til fjerde dag.
Hjælper blandingen også imod de f...... bremser?? 
Jeps, bremserne springer på os i stedet for hestene, så vi må også ha en tur.  De fik en tur i morges og en tur igen for et par timer siden, der er ikke fluer eller bremser/klæg på dem, om det hjælper mod myg finder jeg ud af om en times tid når de rigtig begynder at sværme. Jeg er ret imponeret af blandingen, for jeg har købt i dyre domme af midler der ikke virker.
Pjevs 1, Tak for svar. Jeg har købt ind og vil lave blandingen.
Lader du hvidløgsskiverne blive i blandingen efter trækketid eller ej?
Det er IKKE bremser,men klæg som springer på os/jer.Det eneste som afhjælper klæg plagen er at tage hestene ind.
Ja jeg lader hvidløg blive i blandingen, men den skal nok ikke stå i flere uger, så rådner det nok. Min spray står i køleskabet når den ikke bliver brugt.
Tak for svar. 
Hjemmelavet spray mod flyvende uhyrer; Så er det afprøvet på passerhesten. Om det virker kan jeg ikke sige. Hun er blevet så "spedalsk" overfor sværmende insekter, at hun travede ind i laden med det samme. Jeg kunne ikke nå at se, om noget flyvende kravl satte sig på hende. Prøvede flere gange at trække hende ud af laden og ud i solen. Men nej hun ville ind i laden igen. Hun er meget angrebet af sommereksem og dermed bliver bremser og andet flyvende yderligere generende for hende. Så synd for hende. Pjevs 1, har du erfaringer med hvordan hesten kan "lære" at nu er det ok at være ude i solen? Har du selv en hest med sommereksem?
godt nok ikke en hjemmelavet blanding, men en spray som hedder 348. Og den virker. Den lugter dog totalt forfærdeligt, så det krævede noget træning med hestene før de ville finde sig i at blive sprayet
Mine dyr har aldrig haft sommereksem, men de står også i laden når solen rigtig bager. Jeg tror de nyder at der er køligt og de bestemmer jo selv om de vil være ude eller inde. Måske var et netdækken en brugbar løsning, kommer sommereksem ikke af solen? Hvis den gør, så er det jo kun godt den kan gå ind i skyggen.
Den dejlige hoppe ødelægger insektdækken, da hun kløer sig op ad træer og derved går dækkenet i stykker. Gudsketak og lov står hun et sted med en lade. 
er rødsvingel eller engsvingel bedst, hvilken kan hestene bedst lide ?? er der nogen der har et bud på det .
Hej alle Som overskriften siger hvad betydning har en bøjeprøve? måske lyder jeg lidt dum men der er bare noget jeg ikke forstår. Altså for at starte med min egen så var/er måske stadig (dyrlægen kommer i næste uge) positiv i bøjeprøve i begge bagben. Hun fik taget røngten og der blev fundet et gammelt brud øverst i venstre griffelben og det er så groet sammen så det driller i leddet hvorfor hun har fået ledbehandling og smertestillende, og en mus i højre kodeled, så hun har jo et reelt problem. Så er det jeg undre mig lidt, hvis jeg feks kigger på MP står der nogen gange: hest til salg og alt det her også står der til sidst handelsundersøgt og uren/positiv i bøjeprøve men aldrig været halt. Bruger man ikk bøjeprøver for at finde evt skader? er der nogen der kan skære det ud i pap for mig hvor meget man skal lægge i at bøjeprøven er positiv???? Det skal lige siges at jeg ved godt at hvis man overdriver kan man bøje alle heste halte, men min dyrlæge ved altså godt hvad han laver og overbøjer absolut ikke.
Hvis man nu forestiller sig, at hesten ikke bruges til andet end lidt hyggeridning, så kan det godt være den ikke kan gå igennem i bøjeprøve, men dog fungerer på hyggetullelet i skoven i skridt turhest. Eller også så har den måske en ejer, som ikke er særlig god til at fornemme/se om hesten er halt/urengående. Dem findes der desværre ret så mange af  Personligt har jeg oplevet heste være ren i røntgen, men halte i bøjeprøve. Og heste have mus, pest og kolera i røntgen, men rene i bøjeprøve. Og personligt er jeg mere til en ren bøjeprøve, frem for en ren røntgen. Hvis det er en hest, som jeg meget gerne vil eje, som ikke går igennem bøjeprøve, så vil jeg nok forsøge at få den igennem 14 dage efter igen, Det kan jo være den har hoppet lidt forkert rundt på folden dagen før den skal prøves. Men når sølgere ligefrem skriver den ikke kan gå igennem - så går jeg uden om. MVH Charlotte
hej alle jeg har lidt kig på en dejlig hest som desværre har en såkaldt scariode ved det ene øje... nogen der ved noget omkring scariode hos heste evt en behandlingsform eller hvor "farligt" det er for hesten? jeg kan intet finde om scariode på internettet, så jeg tænke måske nogen her kunne være mig behjælplig. mvh natascha
ikke sarcoide, måske derfor du ikke kan finde noget på nettet.
måske... det er en "bule" ved hans øje og sælger har stavet det ligesom jeg... men vil da prøve med dit forslag
skal der tages prøver at sarcroiden=vorten. det kan være den form der smitter og breder sig. Selv om sælger sider, det ingen betydning har, skal du aldrig købe før der er en dyrlæge attest, hvor der nøje er indskrevet at vorten er undersøgt på lab.
over det ene øje. Min dyrlæge var ikke videre inponeret da han så vorten. Den kom kort tid efter jeg købte hesten, og i løbet af ca 4 mdr voksede den sig stor. Min dyrlæge snakkede med en eller anden professor fra England, og hesten blev prøveklud for en eller anden kur hvor vi fik noget creme vi skulle smøre den med i 14 dage 2 gange om dagen. Det var noget meget stærkt creme med noget kemo. Vorten blev lige som ætset lidt væk, men slet ikke godt nok. Så det endte med at min dyrlæge skar og brændte den væk. Men han sagde at han kun havde oplevet 4 gange at vorterne ikke var kommet igen. Nu var hesten pæn og såret helede rigtig flot. Jeg solgte hesten ca et halv år efter operationen hvor han stadig var pæn - med et meget stor prisnedslag da det jo er en handelsfejl. Men da jeg var ovre og besøge hesten sidste sommer var vorten desværre kommet igen. Men den nye ejer holdte den nede med et eller andet indianermedicin som de kaldte det.. Jeg vil sige at du skal tage din dyrlæge godt med på råd inden du køber hesten. Og få ham til at undersøge hvor agresiv vorten er. Hesten kan godt få flere vorter rundt omkring kroppen. Det er jo en slags hudkræft. Mvh Mia
Sarcoider er noget hø. Én ting er at have en hest der får det, det må vi bare forholde os til, men hvorfor købe problemerne fra starten. Jeg kiggede på en hest der havde en sarcoide i hovedet og valgte den fra pga det (måske er det samme hest) da man aldrig ved hvad det udarter sig til, måske ingenting måske en masse. Der er 50% chance for at de kommer flertallige tilbage efter operation. Min dyrlæge frarådede mig at købe.
Min Fjordhest på 13 måneder er lige blevet kastreret i fredags. Han er simpelthen blevet for tynd. Han er vokset som en gal her det sidste stykke tid og det har hans huld ikke kunnet følge med til, så jeg kan nu se hans ribben lidt for meget. Han får pt om dagen ca: 100g horsespeed fra videbæk. 100g hestekraft fra videbæk 150g følfoder fra Havens og 1dl rapsolie. Og så en håndfold vitaminer i brikker jeg ikke lige kan huske hvad hedder. Er der nogen bedre forslag til foder til en 1års i stor vækst??
Her er der lige et par billeder med præcis en måneds forskel. Det første er taget den 25/5:   Og så det næste her en måned senere den 25/6:   Det er godt nok ikke lige helt samme vinkel, men synes godt man kan se at der sker rigtig meget med ham og han er er blevet meget mere ranglet. Jeg er lidt usikker på hans højde. Men han er omkring 135, og så er han blevet lidt mere ranglet nu end det han er på det her billede. Jeg vil meget gerne høre om flere råd erfsringer om foder! Så vil jeg lige undersøge om jeg skal have skiftet...
jeg ønsker stadig foderråd...
Jeg har også en 1 års fjordvallak, min foderplan er ikke så fancy, men han ser godt ud i både huld og hårlag og har super hove. Han er ca 132 i stg. og er pt. også meget overbygget. Jeg fodrer med roe og grøntpiller, lucerne og Salvanas Hestemineral, der for uden er han på græs 5 timer om dagen og har fri adgang til hø døgnet rundt.
Hej Pia Hvor meget går han på græs? Har du ikke noget godt græs du kan sætte ham på? Min 1-års fjordhoppe på 142 cm, lever kun af græs (ikke døgngræs, da hun så bliver for tyk) og Grøn Salvimin. Anne-Marie
for svar..... synes det er svært for dyrlægen var ikk særlig optimistisk men synes selvfølgelig hun skulle ha en chance og det syntes jeg selvfølgelig også hun skulle ha. Hun er noget stiv på begge bagben stadig og forhøjet puls også i begge bagben. Når jeg rider hende er det kun let i små 20-30 min for tiden og jeg føler til tider hun takter uren og alligevel kan hun spille klovn på folden og der er ikk rigtigt noget at se.... jeg vil gerne i gang med at få undervisning igen....jeg rider kun LC da jeg det først er inden for de seneste par år jeg har fået øjnene op for dressuren.......jeg kan stadig godt li en god tur i skoven og en tur på marken......
være rene i røntgen og urene i bøjeprøven. På røntgen ser du kun knogler. I bøjeprøven testes alt andet du ikke kan se på røntgen også dvs bløddele som sener, ligamenter osv.
kunne rent faktisk galoppere rundt på fuld skrue på fold med et brækket griffelben - så heste kan meget, selvom de har ondt. Det lyder ikke så godt med din hest - måske skulle dyrlægen ud og kigge igen, så I kan få en afklaring om fremtiden for hende. MVH Charlotte
det godt og han er også bestilt, kommer i kommende uge. Jeg ville bare prøve at forstå vigtigheden i om bøjeprøven er positiv eller negativ. Også fordi som jeg har snakket med nogen i stalden om, at tager du en hest med spat der går fint den ville måske nok reagere på en bøjeprøve da den jo har et problem i sit/sine led men derfor er der jo mange af dem der går som dressurheste. Men i hvert fald tak for svar og dyrlægen er bestilt, han havde bare ferie i denne uge.
Jeg vil under ingen omstændigheder købe en hest, der ikke er ren i bøjeprøven. Har hesten en ubetydelig røntgen fejl, der antages ikke at få nogen betydning i brugen af den, ja så kan jeg sagtens finde på at købe hesten. Du vil heller ikke kunne få din hest forsikret, hvis den ikke er ren i bøjeprøven. Jeg tvivler på, at en dyrlæge vil skrive under på at hvis den ikke er ren i bøjeprøven at det ikke har betydning for brugen af den.
nej jeg vil heller ikk selv købe en hest med fejl, mistede min gamle hoppe for 2 år siden pga kissing spine og nu står jeg med hende her som jeg købte i januar sidste år og der blev hun handelsundersøgt uden anm. måske en fejl? men som min kiropraktor sagde til mig da jeg fortalte hende hvad vi havde fundet, fordi jeg sagde hvorfor kommer det så først nu? hendes svar: det ku ligeså godt ha vist sig for 6 måneder siden eller om et halvt år.....før eller siden vil det vise sig og det er altså så nu.... Så nej jeg vil da heller ikk selv købe en hest der ikk bliver godkendt af dyrlægen........synes bare det er forskelligt hvor meget folk lægger i en bøjeprøve og det er derfor jeg gerne ville vide den rigtige betydning..
Som de andre også skriver er bøjeprøven næsten det vigtigske værktøj, til at se om en hest har benproblemer. Hvis jeg forstår dig ret har din hest problemer med begge bagben. I tilfælde hvor en hest er halt enten på begge forben eller begge bagben, kan det være svært at set at hesten halter, fordi den halter lige meget på begge ben. Jeg synes jævnligt man ser uerfarne ryttere ride rundt på en hest som er dårligt/stift gående, men da det er begge ben ser de ikke at den reelt er halt. Birgitte
Jeg tror ikke helt på bøjeprøver, for jeg har set dyrlægen bøje en hest halt med fuldt overlæg. Det var helt tydeligt at dyrlægen ikke kunne lide hesten, og han stod og vred i ledet og bøjede det helt og aldeles højt op. Så selvfølgelig var hesten halt efterfølgende. Jeg har også oplevet en reel dyrlæge, bøje benene op lige til det rette punkt, altså så han ikke lukker af for blodårer og blodkar og ikke overbøjer. Jeg tror man kan betrage bøjeprøven som vejledende men man bør se på helheden, hvordan bøjes hesten, hvad skal man bruge hesten til osv. Så vejledende, men ikke alt afgørende.
ja hun har reelle problemer pt og om det er el bliver bedre kan jeg sgu ikk helt blive klog på for som du selv sige er det jo begge bagben og derfor kan det være svært at se.... dyrlægen har ringet i dag og han kommer på onsdag også må vi se.... Britt Menne: Ja det med at overbøje er jeg godt klar over, og det gør han ikk.... men jeg har hørt og set det blive gjort.
Puha.......i dag havde vi smed og til trods for hun kun bliver beskåret på bagbenene og ikk skal stå så lang tid så var hun stokhalt da jeg lukkede hende på fold bagefter   man bliver bare så ked af det når ens hest ikk har det godt. Jeg ved snart ikk hvad jeg skal gøre......... Spændt på hvad dyrlægen vurderer i morgen eftermiddag når han kommer.
betyder det faktisk rigtig meget. Han siger at det er ikke altid røntgen billeder og bøjeprøve hænger sammen. Problemet kan godt sidde et helt andet sted, end det der vises på røntgen billederne. - jeg har lige haft en hoppe, hvor en dyrlæge at problemet var det der var på røntgen billederne, men problemet vidste sig at være et helt andet sted, nemlig den overfladske bøjesene som var problemet. Altså der var betændelse i bøjesenen.
ja kroppen hænger jo sammen, jeg har dog haft fået lavet blokader osv så i dette tilfælde er vi sikker på at det sidder i hasen og koden. Så er det i dag dyrlægen kommer.....
jeg nævner, er fejlbeskåret, og har siden hun blev beskåret d. 1.april været urentgående. Og først efter hun er blevet ultralyd scannet af en knebel dygtig dyrlæge, ja så fandt vi problemet. I uge 33 skal hun tjekkes igen, og så må vi se hvad fremtiden bringer.
jeg håber da den bliver ok, jeg krydser fingre for hende.
Jeg har så set en hest være stokhalt i bøjeprøven, få dage efter blev den kørt til Falk-Rønne. Der gik den fuldstændig clean igennem bøjeprøven, og Falk-Rønne vidste også HVORFOR den var faldet få dage tidligere, det var ren dyrlægefejl. 
dyrlægen været her..... bedre på lige spor, men meget halt i volte, blev en smule bedre når hun havde gået lidt. Vi kan ikke gøre mere behandlingsmæssigt og sandsynligvis kan hun kun gå skovtur og hvis jeg er heldig let dressur men det betyder hun skal blive rengående først. Dyrlægen sagde jeg skulle gå hjem og tænke over om det var godt nok eller hvad jeg ville. Dyreværnsmæssigt kan hun godt bare gå, men jeg har det bare selv dårligt med at hun er så halt, selv på fold.
takker jer for alle jeres svar, jeg fandt noget på nettet hvor jeg læste at det er hudkræft men at det findes i flere forskellige former. den som denne dejlige hest har ved øjet er en "bule" men som stadig er dækket af hans egen pels, altså ud fra hva jeg så har læst er det den mindre farlige. hesten er 8 år gammel og koster 7500kr da sælger godt ved at det er en handels fejl. men jeg syns det er svært fordi han er så super sød og nede på jorden, og ville man fravælge feks en kæreste pga hudkræft? måske en overdrevet samligning... men jeg er ozo det slags menneske som vil skide på røngten, da jeg bestemt ikke selv kan gå rent gennem røngten... og det lever jeg ski fint med. vi har alle skavanker og det har næsten alle heste ozo, derfor kan de ski sagtens være super gode og holde deres tid ud.
Jeg kan godt forstå dig, du har forelsket dig i hesten  Den hest jeg kiggede på var meget ung, så man havde ingen ide om hvad det ville udvikle sig til. Dét at hesten er 8 år og det ikke har udviklet sig yderligere er et lille plus. Men man skal ihvertfald ikke købe den fordi den er billig da behandlingen er meget dyr, så vær sikker på du har råd til behandlingen hvis det skulle udvikle sig. Hvis du køber den så sørg for altid at "booste" dens imunforsvar, da det er en virus, så reagerer de på nedsat imunforsvar.
Sarkoider er nærmest utilregnelige - du kan vende verden på hovedet til ingen nytte eller du kan være heldig, at det ikke udvikler sig, eller at den ikke får flere. Hvis det er den rigtige hest for dig, så køb den, men sæt en grænse for, hvor mange penge du vil bruge på behandling, og hvor meget du vil lade hesten gå igennem, og vær forberedt på at det kan - nøjagtigt ligesom ALLE andre heste - være et kort bekendtskab. Frem for alt skal du bare nyde hesten, mens du har den. Det er langt det bedste råd, jeg har fået om sarkoider. Held og lykke med det 
Jeg kan sagtens følge dig.. Og hvis du føler det er det rigtige, samt du har råd til en hvis grænse, til behandling hvis det skulle blive nødvendig så gør det!!! Mvh Mia
Facts: det er en virus som hestene får fra kvæg, nogle får den andre ikke, cellerne er ligner meget kræft cellerne, men det er IKKE kræft, det er en virus og de kan behandles med salve som fåes fra din dyrlæge, det er korrekt det er en dyr salve en lille tube koster ca. 500 kr. men behandlingen er effektiv. Denne info har jeg fra dyrlægen, som har det fra universitetet. Bare lige en lille info. Min hest har dem og skal til at starte behandling nu, det er verdens bedste hest, og under ingen omstændigheder ville jeg sælge den billigere pga. vorterne, den har jo stadigvæk de samme færdigheder, handelsfejl vil jeg ikke kalde det, hvad så med skrøbelige hove hvor smeden skal komme oftere? osv så kan man jo blive ved, og så er der nok i virkligheden ingen der har en handelsfejl fri hest *S* Men helt klart ville jeg da oplyse om athan har haft vorterne, som det ærlige menneske jeg nu er.
Se hvad en lille sarcoide kan....
min veninde måtte aflive sin hest, sarcoiderne tog overhånd.. Noget helt andet, så står der at hesten skal have kiropraktik, før den kan bruges til dressur. den skal sku da have den under alle omstændigheder. En hest med ondt i skroget får du ikke meget glæde af.
min hest har desværre også de såkaldte Sarcoider. Hun skal igang med behandling ( den som hestepigen1150 ♣hestepigen1150& beskriver), men det gør jo kun at selve det hudløse område osv. forsvinder. Hesten vil stadig have det i sig. Jeg har hørt at det kan være kræft, men det kommer an på om sarcoiderne spredes med blodet eller ej. det skal måske siges, at min hest har haft Fotosentibilitet, og i en forlængelse har fået konstateret sarcoider. Jeg ville aldrig selv købe en hest med sarcoider. Jeg ville også helt klart følge min dyrlæges råd vedr. Sarcoider : ) men held og lykke, og det gør jo ikke hesten mindre sød og dejligt 
at købe en hest med sarcoider, vil forsikringen lave en klausul på lidelsen og du risikerer at miste mange penge. Behandling (som uanset form er meget dyr) er sjældent effektiv, og de vil oftest komme igen. For den en sadellejet kan du godt glemme at komme til at ride hesten igen -det er yderst usandsynligt. I nogle tilfælde kan sarcoiderne udvikle sig (selvom hesten er 8, du kan ikke med sikkerhed vide hvor meget nuværende ejer har kæmpet for at holde dem nede) så meget at hesten må aflives. Til sidst ville jeg ikke stole på en ejer der -muligvis med vilje- har misinformeret dig. Kort sagt, jeg ville simpelthen ikke købe den ellers så søde hest. Og det er selvom jeg indtil videre har haft succes med Xxterra behandling på min egen.
Jeg kender en der lige har måtte aflive sin hest grundet disse sarcoider.. Hesten havde for et par år siden kun nogle få diskrete vorter, men de blev ved og ved med at udvilke sig trods diverse behandlinger.. Den er netop blevet aflivet grundet hudkræft.. Altså er det ikke altid så harmløst som nogle siger. Dog har jeg også selv haft 2 heste der havde sarcoider da jeg købte dem, efter få behandlinger med xterra var de væk, har intet set til dem siden..
Han går på døgngræs. Men pga han har gået som hingst har han ikke kunne komme med op på det gode sommerstykke da hopperne går der. Han er lige blevet kastreret. Så når der er gået et par uger, kommer han på den rigtige sommerfold, og får noget mere græs. Alle De andre holder fint huld på den håndfuld vitaminer de får om dagen plus det græs de går på. Det er kun Leander der ikke helt kan følge med pga den vilde vækst han har haft gang i.
Er dit foder regnet ind i et foderprogram? Syntes han får mange ting, og det kan da give en masse ubalancer istedet. Brogården har da flere produkter til plage og ungheste. Man kan jo også blande selv og fodre med: Salvimin grøn(vitaminer og mineraler) og tilsætte efter huld: Soyaskrå eller Linamix Lucerne samt wrap/græs
Nej, det er det ikke... Jeg har brugt til mine rideheste at fodre med hestekraft og horsespeed. Og så vidt jeg kan læse mig frem til skulle det være udemærket også at give det til ungheste. Så valgte jeg at give følpiller oveni for at være sikker på at give ham noget der var rigtig for hans alder. olien har jeg valgt her på det sidste for at se om det lige kunne hjælpe. Det har det jo så ikke synes jeg ikke, så nu er det jeg tænker på at skifte...
Okay jamen når du blander forskellige produkter så har du jo ikke chance for at vide om den får for meget af noget og lidt af noget andet, og det kan jo sagtens bevirke at han taber sig. Der er jo vitaminer og mineraler i alle foderprodukterne, så derfor ville jeg ikke selv turde eksperimentere medmindre det var regnet ud af en proff. Jeg ville istedet finde et godt produkt til ham, og sikre han er dækket ind på dette. Det er jo en jungle mht. foder, og her kan du jo vælge alt efter smag og pengepung. Men med Brogården syntes jeg aldrig man går helt galt i byen. Hold da lige op den pandelok vokser for hver gang jeg ser billeder af ham   men skøn det er han.
Så du ville vælge 1 produkt og fodre med? Som du siger er det jo en kæmpe jungle at finde rundt i... også lige at finde ud af hvor de forhandler de forskellige produkter rundt omkring en. Prisen betyder ikke noget. Grunden til jeg fodrer med det jeg gør nu er bare fordi det har fungeret for mine andre heste. MEn vil da prøve at undersøge om Brogården måske skulle være det jeg skulle skifte til... Ja, alt det vokser faktisk på ham hele tiden:) Tror også det er derfor han ikke har kunnet følge med, for han fungerede jo fint på foderet i starten da jeg fik ham. Det er først den sidste måneds tid hvor han virkelig er vokset og begyndt at blive lidt hingstet at han har tabt sig.
du må altid gerne bruge fx. ½ fuldfoder og spæde op med vitaminer, eller give vitaminer. Men så skal man spæde op med protein - lysin og evt. energi. soyaskrå er super synes jeg. Min er godt nok kun et føl, men her i vinter og næste vinter skal hun have ½ mængde videbæk omega junior m. linamix, og ½ mængde travo E (vil ikke have hun får så meget korn, vil gerne forebygge vækst/benproblemer). Og så ca. 200 g soyaskrå (der er jo noget protein i fuldfoderet). mindst ½ kg lucerne ½ kilo grass (kan udelades, jeg er bare lidt hys med stråfoder kvalitet). Fordeles over dagen, især hvis der er meget korn i, ph værdien skulle virke på væksthormonerne. Lucerne kan opveje det lidt. Masser af hø, halm. Lone
Min 1 år`s quarterhoppe får Fase 2 fra Brogaarden, ca 1 Kg. om dagen nu hun går på græs hele dagen, hun trives rigtig fint på det + 1/2 vitaminkiks. Hun er også vokset helt vildt den sidste tid, er lige så let at fodre på som en fjordhest. Det er en lækker fjorshest du har. 
tak for jeres gode råd:) Jeg har valgt at prøve at skifte til Brogårdens Fase 2 til ham.
vores connemara hoppe er født doven. Hun har et super temperament og er rolig overfor næsten alt, men men. Vi kunne godt tænke os at "vække" hende lidt nu når hun er begyndt på LA programmer i dressur. Hun får havre og alm vitamin musli. Nogen ideer til hvad man ellers kunne give. Hun bliver redet ca 3-5 gange om ugen og går på døgn fold. Hun er den samme uanset vinter som sommer Lene
Vi havde samme problem med en af vores connemara her tidligere i år. Vores foderforhandler foreslog os at vi prøvede Kentucky Lite fra Havens, det er noget müsli i en rød sæk. Det virkede absolut fantastisk. Bare af nysgerrighed; hvad er det for en connemarapony I har?
du beds oplsye mængder den får pr dag i kg samt fabrikatet af myslien.....incl mængder af stråfoder pr dag karina
... var også født doven/magelig. Sidste sommer, da han skulle igang med tilridning og den hårde træning frem mod kåringen, fik han foder der var lavet specielt til dette, og skulle give masser af energi. Uden det store resultat. I vinters skiftede jeg foder, og sikke en forandring. Jeg foder med følgende: St. Hippolyt Lucerne Mix Salvana Hestemineral Majs Salt Desuden får han olie når han begynder at tabe sig, og elektrolytter om sommeren. Jeg kan fortælle at jeg nu har en hest med   af energi. Jeg troede virkelig ikke at han kunne få så meget. Han er gået fra at være en hest der virkelig skulle drives, til at være utrolig selvgående og fremadsøgende. Jeg vil så også lige sige, at vi er flyttet stald, og ved denne stald er der skove med masser af bakket terræn, som vi rider en masse i. Dette har udviklet en masse muskler og en super kondi, og det har helt sikkert også noget at sige. Men generalt arbejder vi meget med hans kondi. Med stor gevinst på banen. Jeg har bestemt ikke tænkt mig at skifte foder. Dog vil jeg næste forår, hvor jeg ved at han vil tabe sig en del, tilsætte D & H BuildUp i hans foder, for at hjælpe med at holde huld.
Jeg ville give den et tilskud af PAVO Gold. Den skal kun have ½ kg. dagligt sammen med havre. Det virker super fint for mig, og så er det ret så billigt. Se mere på 
Hvis jeres pony ikke er for tynd eller mangler vitaminer eller mineraler, så ville jeg konditionstræne den med intervaltræning. Intervaltræning forbedrer ponyens kondtion og skærper samtidig dens opmærksomhed, hvis den er lidt "søvning". Du kan få masser af inspiration fra distancerytterne se fx her: 
En billig løsning er Horse Speed fra Dangro. Det er majs med melasse, som giver ekstra energi- og en flot pels. Der er jo så godt meget stivelse i, men jeg har af og til givet det til enten en magelig hest, eller en, der mangler noget på sidebenene, med stor succes.
Vores Connemara Nørrelunds Souvenir og hun bliver nemlig kondi trænet så det er ikke mangel på kondi, men ren dovenskab. Jeg takker for forslag og vil helt sikkert prøve noget af
Nogen med erfaring med denne skade? Hesten forvred i januar sit venstre bagknæ, og blev meget halt. han var efterfølgene på Hørsholm, hvor han blev både røngten og scannet i bagparten, hvor man kun fandt at menisken var lidt generet, (ingen revner osv) kun hævelse.... Han fik ledvæske og en ordentlig r..fuld smertestillende, og på sygefold i 6 uger, derefter blev han kontroleret og var rengående og i bøjeprøven, og genoptræningen kunne starte. For ca 6 uger siden, blev han dog uren igen, ikke halt, ikke meget men ikke rigtig gående, dr.dyr ud igen og Ja knæet var lidt hævet igen, så smertestillende i 14 dage, hvor han måtte skridtes.. stadig ikke godt gående efter 14 dage, så dr. dyr ud igen, denne gang fik han ledvæske, og skal gå på sygefold i de næste 14dage, hvor han må trækkes med 15 min dlg.... Er der nogen der kender til denne form for skade, er det noget tilbagevendene!!!!!!! Mvh kiki
kender jeg desværre. Min datters pony har også fået 2 ledbehandlinger i bagknæet (sygefold, genoptræning mv.) uden at hun blev rengående. Nu har hun stået stille i over 1,5 år og hun bliver aldrig ridehest igen. Hun kan sagtens være rengående når det går ligeud, men hun kan ikke trave på volte uden at være uren. Så lige pt. er hun foldbums. Ikke særligt opmuntrende, men dyrlægen mente ellers i starten at chancerne var gode, men efter 2. behandling forsvandt optimismen.
ja har selv en stående i stalden PT. dog har vi kun fået en behandling men binyrebrakhormo(staves)og 7 dages boksro og 1 måneds sygefold, med skirdture 2x 20 min og skal til tjek igen den 20. juli så håber for guds skyld ikke det går så galt som I andre har skrevet....  Frodo var ikke halt overhovedet...og dog lige så snart han kom på buet spor så taktede han ikke rent ...så ja efter næsten et år med div. kiropraktor, massage ovs. fandt dr. dyr ud af at der stod væske i bagknæet dog kun en minimal hævning og ingen skader ellers heller ikke i røngten. så nu håber jeg inderligt på at det bare var en mindre "sportsskade" og vi bliver klar igen 
Men det er desværre en ret trist diagnose. Dyrlægen var ellers optimistisk, da min hoppe fik en mindre meniskskade i sit ene bagben, men efter mange måneders behandling måtte jeg aflive min skønne hoppe, da hun led og havde mistet knisten. Forsikring var desværre ikke enige med os, men vi valgte hesten ve og vel fremfor en forsikringsdækning. Så desværre kan jeg ikke komme med nogle opmuntrende ord... beklager....
Øv Øv det lyder ikke godt. Og jeg regner også med det går den vej   Jeg er ikke særlig optimistisk, Hesten er jo heller ikke helt ung mere 16år.... Han skal tjekkes om en uges tid, så må vi se.. Tak for jeres svar. Mvh kiki
så kan jeg da se jeg var heldig sidste år. Hesten havde lavet badutspring på folden ( eller rettere jagtet - æv) og var blevet ret halt. Dyrlægens diagnose var forstrakt/forvredet bagknæ. Fik ordineret 1 gang metacam og 10 dages foldro. Efter de 10 dage var hun fit for fight igen og der har intet været siden.
Dejligt at høre, dr. dyr lover mig også at han nok skal komme sig... Men han syntes det er død kedeligt bare at gå på sygefold.... Mvh kiki
Kan man bruge hvedehalm som strøelse i boksen? Hestene får wrap, og det er minimalt lidt halm de spiser. Maibrit.
er udmærket strøelse og suger bedre end byghalm. Når dine heste får masser af vrap ser jeg ingen problem i at bruge hvede.. men jeg ville ikke bruge det, hvis de kun har adgang til halm i længere tid!
Hvedehalm er fint til strøelse. Men det egner sig ikke som stråfoder. Der er større risiko for halmkolik, hvis hesten spiser hvede fremfor vårbyg. Så hvis hesten spiser meget af sin halmstrøelse, så er hvede ikke den bedste idé. Men ellers hvis hesten ikke overæder halm men nøjes med at spise sit wrap/hø, så kan hvede fint bruges.
....så har jeg kun oplevet at boksene sejlede når vi har brugt hvedehalm. Der skal bruges meget større mængder end når man bruger byg.
Da jeg fodrede på rideskolen, var boksene pænest, når de stod på hvedehalm. De fik kun et par kg wrap til middag og ellers kun 50/50 havre/hestemix. Når de fik byghalm åd de næsten al strøelsen og der var sjaskvådt ved mange af hestene om morgenen. På hvedehalm var der tørt og pænt ved næsten alle. Og slet ingen problemer med kolik.
Jeg bruger hvedehalm som strøelse, og fortrækker det   Det har for mig at se den bedste suge evne.. mvh Kirsten
er udemærket strøelse, min farvitit når der først er bygget en god bund af byg halm, for hveden suge ringe i forhold til byg, men er boksen godt drænet eller med en god tør bund af noget andet så ser hvedehalmen pænest ud i længere tid.
Ja, nogle dyrlæger er altså forudindtaget selv om de ikke burde være det. Lidt lige som dressurdommere, specielt på klub/distriktsniveau kan være det. Men heldigvis har jeg også set mange dyrlæger der giver en "fair" bøjeprøve og bøjer hesten efter reglerne.
Jeg synes du har god forståelse det hele, så held og lykke. Det vigtigste er også hvad du beslutter dig selv for, ikke hvad alle andre siger. Held og lykke med det! Du virker til at passe godt på dine dyr og værne om dem!
mange tak for de søde ord, det betyder meget at andre kan se det. Ja jeg værner meget om mine dyr om det er kat eller hest   , jeg elsker mine dyr meget højt og det er selvfølgelig også derfor det gør så ondt. Jeg har tænkt meget siden dyrlægen gik og har talt med min underviser og min familie, jeg er nok kommet frem til at hun får ugen ud og hvis hun stadig er lige halt får hun fred.
Jeg ved med mig selv, at hvis det bliver sådan at min 5 års et eller andet sted aldrig gå som ridehest og knap nok som foldhest, ja så er der altså en vej. Aldrig i livet, om jeg vil sælge hende billigt. Jeg har lovet opdrætter, at skulle hun sælges, skulle det gøres ordentlig. Men når hesten har været skadet, så har jeg desværre ikke ret meget tiltro til dem der evt. skulle henvende sig på den som følhoppe eller foldhest. Min støreste frygt at de sælger den igen og forsøger at sælge den som ridehest. Jeg har desværre oplevet rigtig mange heste komme og gå ved en hestehandler jeg kom ved, som folk forsøgte at prange af og så var der ikke rent mel i posen ved dem. Altså hestehandleren blev snydt at sælger. Så er hun ikke i orden i uge 33 og det usikkert hvordan prognosen er, så er der kun en vej. Og det har dyrlægen også fået besked om. Den skal ikke kastes rundt til højre og venstre. Jeg er sikker på hvad du finder rigtig til din hest. Mange hilsner, Lotte
Netop, nej min skal heller ikk sælges til skovtur der måske bliver til mere.........jeg elsker mine dyr, og de blir hos mig til de ikk kan mere og ellers kommer de over regnbuebroen og det sagde jeg også til min dyrlæge og det ságde han at han havde stor respekt for. Jeg vil tænke på dig og din hoppe. Håber den bliver ok, det er sgu lidt surt det er grundet en fejlbeskæring den er dårlig, kan man ikk hæfte smeden for det? Dyrlægen sagde at hun godt ku gå som selvskabs/hyggehest men sådan som hun halter vil jeg ikk at hun skal. Måske let dressur men som hun gik i dag så nej.......
ville bare lige fortælle at min dejlige pige gik over regnbuebroen i går kl 14.03. Talte længe med min sædvanlige dyrlæge fordi jeg var meget ked af det og frustreret og hun sagde det var det rigtige at gøre. Som hun sagde Oline kan heller ikk tåle græs så resten af hendes liv ville være en smule ridning el også som hyggehest , også kun jordfold og det var ikk et rigtigt hesteliv og det syntes jeg heller ikk. Jeg savner hende meget og lige nu er jeg sgu lidt tom indeni 
Er de 2 det samme middel? Hvis nej hvad er forskellen?
For 27.000 gang   
Har først læst om produktet netop nu. Så undskyld ulejligheden. Vorhere bevares!
Måden jeg lærte om produktet (og de fire millioner andre midler på markedet) var ved at søge på det. Både på Google, men i høj grad også herinde  Jeg er sluppet for at stille maaange spørgsmål ved selv at lede efter svarene  Den ENESTE forskel på de to midler er, at Tectonik er tilsat blå farve og det er for at gøre det nemmere for bondemanden at se, hvilke køer han har behandlet og hvilke han mangler. Den blå farve forsvinder i løbet af en uges tid.
Og der er også forskel i den anbefalede max-dosis for de 2 produkter. De indeholde nøjagtig samme koncentration aktivt stof (permethrin) Men på tectonik står der max 25ml pr dyr og på Flusa står der max 40ml pr dyr. Jeg giver selv min 40ml Flusa og synes det har en rigtig god effekt. Mvh Nadia
Hvor tit skal de have flusa? hvor fordeler du det ? kender du forskellen i pris ? Lene
Jeg giver min hver 4. uge, sådan ca. Og jeg fordeler/hælder det ned gennem manen og hen langs ryggen til halen (ikke i halen) og jeg har altid et par engangshandsker på, så gnider jeg det lidt ind og gnider lidt på maven hvor hun er ekstra plaget. Og så er det det. Ikke noget hokus pokus dér  Flusa er så dyrere end tectonik, gav ca 850 for 1 liter Flusa. Tectonik koster vist ca 650 kr mener jeg. Mit er købt i Land og Fritid. Men grunden til at jeg valgte Flusa, er så pgr.af farven. Jeg har hørt at nogle heste kan have svært ved at tåle den blå farve i tectonik. Men jeg har ikke fået det bekræftet nogen steder... Jeg tænker bare, jo mindre 'kemi' jo bedre. Selvom jeg jo står og smører hende ind i det  Så det er mine erfaringer med det... Mvh Nadia
Til jer med forfangne heste. Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilken fold, hesten har gået på, da den blev forfangen.. Nedbidt, stribegræs eller alm god mark... Vh Anja
Er der nogen derude der kan hjælpe mig med, hvordan jeg finder den rigtige størrelse dækken til min hyp? Hvor fra og til er det at man måler? /Laila
fra lansemærke/mankeben til halerod.
mange tak. Var lidt i tvivl og ville jo lige være sikker.
Min gamle hest målte 132cm. fra lanse til halerod. Han passede 145cm. og enkelte modeller 155cm. Det var så også en "solid" oldenborg. Han kunne f.eks. ikke passe smalle Bucas, men Rambo sad som specialsyet i 145cm.  Min nye hest måler sølle 128cm. men passer 145cm. De er en smule for lange, men ligger godt, da hesten er en fyldig (ikke at forveksle med tyk) model med en relativt kraftig hals. Går jeg ned i dækkenstørrelse tror jeg de bliver for små fortil. Og han burde jo teoretisk set kunne klemmes ned i en ponystørrelse 125cm. men det ville se brandkomisk ud 
man skal jo lige vælge en str. større end man tror, så ligger din hyp mellem 2 str. så vælg den store og der er også forskel på mærkerne om de er til brede eller lange/smalle heste.
Og de fleste dækkerne er så gode i faconen i dag, at de nok skal blive liggende. Mine "lidt for store" dækkener klarer fint adskillige rulleture dagligt om vinteren og ligger stadig lige  Mine Rambo er i øvrigt købt brugt! Der var (uden at overdrive) en del penge at spare på den konto og dækkenet er ikke voldsomt brugt bare fordi det har været brugt én vinter i forvejen. Bare man vasker og imprægnerer korrekt! Og så kommer overskudsrytteren her lige med en bemærkning om, at mine dækkener blev vasket for flere måneder siden, så vinteren ikke kommer bag på mig 
Måler man ikke fra bringen til haleroden.. Det har jeg altid gjort og det passer med størrelsen på dæknerne.  Jeg forstår ikke at hvis hesten måler 128 så bruger den 145 i dækken. Det synes jeg er ret forvirrende. Når jeg måler på min måde og hesten måler 152 så er det 155 den bruger i dækner. Men det er klart at nogle modeller snyder hvis hesten er meget spinkel, har en smal halt eller lign. 
Godaften:0) Jeg har en unghest med et lidt "træls" hoved. Han bruger cob i længden, men full i pandebånd + næsebånd. Findes der nogle trenser, som ikke er så lange, men stadig store i pande - og næsebånd? Han kan nemlig ikke passe en full længden. Det er denne basse, som gerne skulle have en ny trense - gerne rundsyet:  
Jeg har præcis samme problem med min hest og blev anbefalet Stübben trenser og flere anbefalede hjemmesiden:  Pundet ligger jo behageligt lavt for tiden. Jeg endte dog ud med en trense fra  Begge mærker har trenser med hager fremfor spænder. Det virker ikke så voldsomt på et kompakt hestehoved 
Jeg tror da lige, jeg vil ind og lure på de hjemmesider  Det er forresten en utrolig smuk hest, du har. Har du billeder af trensen?
Jeg tænker nemlig at hvis du vil bruge det til at undgå forfangenhed ved at undgå dén type fold, så er det lidt lidt at basere det på. Det kommer jo også an på tidspunktet (var det før det blev 5 grader om natten fx?, var det forår/efterår hvor der er mere fruktan i græsset?), havde det lige regnet efter en lang varm periode?, hvilken græsblanding er der i marken?, hvilket foder anvendes i øvrigt, og var der ændringer i dette (inkl hø/halm/wrap)? ændringer i motionen?, hestens stress-niveau? ved stribegræs, var det en forslugen hest? osvosv. Bare et input 
Tak for dit input. Ja ved godt der er mange ting der spiller ind. Jeg syntes bare det kunne være ret spændende at høre, hvor mange der rent faktisk er blevet forfangne på nedbidt/stribegræs.. Min blev det for 2 år siden. Heldigvis helt rask i dag, men skal jo være obs, hele tiden! Da han blev det, var der over 10 grader om natten, han stod på en velplejet mark. Var indgræsset i 1.5 mdr. Og han var ellers vant til en nedbidt fold, da han bliver fed som en flodhest, og der blev han ikke forfangen. Så er egentlig skide forvirret over den møg sygdom. Nu går han også på en nedbidt mark med en massse hø, og kommer på "rigtig" græs 2 timer om dagen. Og der er intet. Altså en nedbidt mark= meget sukker. Men hvad med den mark, hvor der er en masse græs, og de kan spise det tre dobbelte, giver det ikke næsten det samme, rent sukkermæssigt, eller kan det ikke sammemlignes??? Vh Anja
kan ikke direkte relateres til kategorierne i dit spørgsmål, men alligevel: Mit første tilfælde var min vallak (varmblodstype) der blev forfangen i februar; ingen forklaring på hvorfor, hverken i foder eller miljø. Hidtil havde jeg haft mine heste mere eller mindre på døgngræs i sommerperioden, dog med rationerede perioder af hensyn til foderstanden, men efter at han nu er kommet i risikogruppen, er de de følgende sæsoner dels indgræsset   langsomt, og dels kørt på rationerede græsintervaller hele græsningsæsonen - størstedelen af døgnet går de på de nedgræssede folde (vinterfoldene) med adgang til stråfoder. 2. tilfælde kom under indgræsningen året efter, denne gang var det shetlænderen; på det tidspunkt var de nået op på ca.   på græsfold - netop på langt, gødet og velpasset græs. Hun har siden gået med mundkurv i de perioder, hvor de andre er på "rigtigt" græs, ellers går det galt - og den store har tendens til forøget puls, hvis de går for længe ad gangen på hvad der ellers betegnes som godt græs. Ingen af dem har problemer, så længe de kun går på nedbidt/stresset/"farligt" græs......  Dorte
Tak for svar. Ja min går jo også på en farlig, stresset nedbidt mark, for ellers går det også galt her  Håber på flere svar. Vh Anja
Igår efter at være faldet over din tråd, læste jeg op på det på nettet. Jeg læste i 3-4 timer på forskellige seriøse sider (behøver jeg at sige kildekritik!) og fandt ud af at forfangenhed er et VIRKELIGT kompliceret område, og at forsking stadig er meget mangelfuld. Egentligt er jeg ikke blevet ret meget klogere, og har da også udfærdiget en hel a4 side med spørgsmål, til hvis jeg en dag skulle støde på nogen som forskingsmæssigt ved en masse om emnet. Eller måske til at oprette en tråd på HN, her er faktisk mange velinformerede mennesker. Nå, men bottomline med mit svar er altså lige at det er simpelthen så kompliceret et emne, og jeg er blevet mere forvirret af at læse om det end jeg var før! (Ignorance is bliss) Mht dit spørgsmål om det ikke er et fedt om hesten spiser meget sukker på en høj mark eller meget sukker på en lav mark. Det der er vigtigt her er mængden af sukker i forhold til mængden af fibre! På en høj mark vil stænglerne være længere, og derfor vil hesten indtage mere fiber, og kan derfor bedre fordøje mængden af sukker den indtager. Hvis den går på en nedbidt mark vil det relative indhold af sukker være højere i hestens tarmsystem netop fordi indtaget af fibre er mindre. Men hvorfor din hest så ikke er forfangen på en nedbidt mark, men blev det på en høj mark - fuldt indgræsset, det ANER jeg ikke! Var der nogle af de forhold jeg nævner der blev ændret?
både Anja & jeg - og formormentlig også andre, der har heste gående på "slankefolde" - tilbyder stråfoder på folden. Derved suppleres det formodet højfruktane, men sparsomme græs med fibre fra stråfoderet, og det rykker vel på balancen? Og så er du bestemt ikke den eneste, der har svært ved at finde den røde tråd i forfangenhedsgåden - jeg bliver igen og igen forvirret, omend på et stadig højere plan...  Dorte
Tak for jeres svar.. Louise.. Da han blev forfangen på høj mark, fik han ikke stråfoder.. Det må jo så have en vigtig rolle, at han får  Som Dorte skriver, der er hø på "nedbidt", hvor han går nu, og gik sidste år. Og der er ingen problemer.. Og ja, jeg er ski også forvirret, over denne sygdom. Vh Anja
I en anden tråd fik jeg anbefalet "Den store forfangenhedsguide" af Keppie. Jeg gik straks ind og bestilte den (for den nette sum af 204,- inkl. forsendelse), og den kom faktisk med posten allerede dagen efter  Det er en paperback i A4 størrelse, med mange billeder og gode forklaringer - indeholder 47 sider. Den er skrevet i et samarbejde af flere forskellige fagpersoner, og den kommer rundt om det hele. Den er absolut anbefalelsesværdig. Mange af de ting, der står i den vidste jeg jo godt i forvejen, men der er bestemt også nye informationer, og logiske forklaringer, der fremmer forståelsen. Den kan bestilles her: 
er at det ikke kun er fruktan man skal frygte, men også antallet af kalorier, hvor meget hesten indtager og tager på, hvad den får iøvrigt og hvor meget den bevæger sig. Jeg er personligt ikke tilhænger af en langhåret mark med mange kalorier hvor det er nemt at fylde mund og mave på kort tid. Ihvertfald ikke til trinde heste. Jeg har selv fulgt en forfangen pony meget nøje og han havde mindre puls på en nedbidt fold end på 2x1 time græsning på god pels. Begge steder med adgang til hø. Men det er jo selvfølgelig ikke nok til at lave statistik. Man kan godt vænne tarmfloraen til græs, men en overvægtig hest som måske er insulinresistens kan jo ikke tåle græs i ret store mængder eller overhovedet. Efter min mening ville det være et kæmpeværktøj at få målt insulinresistens. Og undgå overvægt. En anden ting som man ikke så ofte har ind i forfangenhesdebatten, er hovenes tilstand. Lange flade hove har overrevne lameller i forvejen, så der skal mindre til for at udløse forfangenhedsforandringer i hovene og derved smerter. MVH Christina
Da min første gang blev forfangen, var det om vinteren, så græsset var næppe forklaringen her. Til gengæld viste det sig, da vi begyndte at forske i det, at hun fik meget store mængder korn (hun stod på fuldpas, så jeg sørgede ikke selv for foder). Hun var for tynd, og for at få hende til at tage på, havde de sat hende op i foder - ikke vellykket  Anden gang var hun i fol og havde en uges tid til termin. Hun gik på nedbidt græs (vinterfold) det meste af dagen, men var langsomt trappet op til to timer på græsfold - og det var så for meget. Jeg tror, det hang sammen med, at hun fik forholdsvis meget foder pga. drægtigheden samtidig. Siden har hun gået på nedbidt græs hele foråret og det meste af sommeren, men kommer på græsfold i korte perioder op til ca. 2 timer dagligt delt op i to eller flere gange. Det er gået godt, og det er nu 5 år siden, hun sidst var forfangen. Umiddelbart har jeg altså samme erfaring som dig. Nedbidt græs trods teorier om det modsatte, bedre end en "langhåret" græsmark. Det skal måske også nævnes, at der er tale om en varmblodshest af den ædle type, og at hun på ingen måde har tendens til overvægt - tværtimod. Så hun burde egentlig ikke være i risikogruppen, men er det altså alligevel. Mvh. Rebecca.
Tusind tak for svar. Kan nu læse på forsiden, at natgræsning frarådes.. Havde ellers læst mig frem til, det var mere sikkert,da det først er om formiddagen græsset danner sukker, efter en kold nat  Vh Anja
umiddelbart står det jo så 4-0 til det nedbidte, når det kommer til de praktiske erfaringer, men som Keppie siger er det jo et noget spinkelt grundlag at lave statistik på. Så det kunne da være rigtig interessant at få nogle flere input - men for indeværende har jeg altså ingen planer om at ændre græsningsstrategi....  Dorte
Hvis man har en hest/pony som har tendens til forfangenhed, så handler det også om at sætte sig ind i græssets "livscyklus". Når man fraråder græsning om natten, er det fordi, at vi lige nu har forholdsvis kolde nætter. Dét kombineret med varme og høj sol om dagen gør, at græsset går i stå om natten, for derefter at tage ekstra godt fat, når solens stråler igen viser sig. B.la. har det også betydning, om græsset er velplejet, om vi har en tørkeperiode, et meget vådt område på folden, og om det er overskyet. Der er ikke så meget fruktan i græsset, når det er overskyet, som når solen skinner fra en skyfri himmel. Hvis hesten SKAL græsse, så er det altså også fornuftigt, at holde øje med vejret! Hele det kapitel i "Den store forfangenhedsguide", som omhandler græsset, indeholder meget bedre beskrivelser, end jeg nævner her. Keppie: Tak for henvisningen, det har udvidet min horisont 
Ja, jeg tror ihvertfald at stråfoder har en vigtig rolle at spille her. Men er som Dorte bare blevet forvirret på et højere plan jo mere jeg har læst!
Står med en hest der lige er kommet over første fase af forfanghed. Jeg må sige den sygdom er svær rigtig svær, der findes rigtig meget information om forfangenhedens første fase men næsten ingen ting om det videre forløb. Må de indgræsses samme år ? Må de rides/trækkes ture med ? hvornår Personligt tror jeg det er bedre med nedbidt græs fremfor langt. Har søgt information omkring ridning, dyrlægen siger når hun er smertefri, andre ½ år efter, andre igen 6 uger efter forvirringen er total. Ja spørgsmålene er mange når skaden er sket 
Jeg synes lige, jeg vil give mit besyv med i debatten. Jeg er forfatter til forfangenhedsguiden, og har med fuldt overlæg været med til at sprede budskabet "pas også på med nedbidt græs" gennem en årrække, idet jeg som dyrlæge har set ikke bare mange, men ENORMT mange heste blive forfangne på udpint græs. Helt klart flere end på langt græs (men måske er folk også helt automatisk mere opmærksomme på at lade hestene græsse kortere tid på det lange?). Jeg synes ihvertfald, det er forfærdeligt at komme ud som dyrlæge til de stakkels heste og deres ejere, der er fulde af undren over, at hestene kunne blive forfangne på kort græs. De tror, at på kort græs kan man være helt sikker. Og det er bestemt en misforståelse! Den seneste uge har dyrlægerne oplevet et boom af forfangne heste - men tænk nu på vejret. Det har været sommervarmt om dagen, og ikke alt for varmt om natten. ALLE alarmklokker skal ringe! Det allerbedste er at tjekke DMIs hjemmeside hver dag.   Er det meget varmt om dagen = mindre græs denne dag (uanset om det er kort eller langt). Er det meget varmt om dagen + koldt den efterfølgende nat = mindre græs næste formiddag. Natgræsning er rigtig godt, men naturligvis kun når nattemperaturen er over 5(-10) grader. Iøvrigt: tak for de pæne ord om forfangenhedsguiden   Den er skrevet med det ene formål at holde jeres heste raske, og give jer alle mine bedste tips   Jeg har desværre også selv haft forfangne heste (på kort og udpint græs), men det er gudskelov mange år siden og før jeg fik den viden, jeg har idag. Der er ingen grund til ikke at lære af andres fejl. MVH Randi Lintrup, dyrlæge
men hvis man nu havde kendt til insulinresistens dengang: Katie Watts (er det ikke det hun hedder?) har jo lige bevist den sammenhæng. Jeg betvivler ikke fruktanteorien, men jeg synes det ville være falsk tryghed at sige at hvis bare de går på langt græs i få timer, så er alt ok. Blodsukkeret stiger f.eks efter et stort måltid.. Det vil også opfattes af mikroorganismerne som en foderændrign at fra kl 8-10 er der græs og resten af dagen f.eks halm. Jeg mener ikke det er enten eller, men både og. I virkeligheden drejer det sig om at holde alle risiko faktorer for øje og UNDGÅ alle de risikofaktorer der er som man ved kan udløse forfangenhed. Det eneste jeg savner i forfangenhedsguiden er noget mere om hovene. F.eks at fladsålethed skyldes lavgradig kronisk forfangenhed. At lang tå rent mekanisk også klipper lameller over.
Yep   Som tråden hedder... Hvem har navnet/opskriften på et middel der kan holde de modbydelige klæger væk fra hesten?? Min hyg skal på sommergræs idag og hun er en hys dame mht  ... av av, de gør også så forbandet ondt og blive stukket af! Den med hvidløg kan jeg ikke bruge. Det er mest en skrøne, efter min mening 
Intet Intet Intet virker på klæg... Tror IKKE de kan lugte noget... Klæg bevæger sig efter lys og skygge... Og ligemeget hvad du ellers får at vide, så er der INTET INTET der virker på klæg...
Kunne være der var kommet et nyt middel på markedet...   Det en forbandet tid, med de møg kryb!
og det er at sætte hesten i boks når det er for meget
Christina, jeg er helt enig i at det går begge veje, og man må holde sig alle de faktorer for øje, som man nu kan overskue, og tage de forholdsregler der er praktisk mulige i det enkelte hestehold, og som passer til netop de hestes sundhedstilstand... Desværre kan man ikke trække den samme forebyggelsesplan og årsagssammenhæng ned over alle - så havde det været så dejligt nemt. Få timer på græs er selvfølgelig en slags måltidsfodring med de ulemper det nu har, det er klart, men det er jo det klassiske spørgsmål om pest eller kolera   Der vil også være forskel på om græsset er nedbidt gennem mange, mange år eller det blot er en engangsforteelse. Der er også forskel på, hvad folk opfatter som nedbidt: er det 5 græsstrå pr m3, så er det ikke slemt, men er det tæt og nedbidt til måske 4-5 cm, så skal man passe på. Randi
Ja men problemet er at mange misforstår det budskab med fruktan fordi det blev blæst så meget op dengang Pollit kom frem med sin forskning, at man glemmer at heste også kan blive forfangne af sukker, stivelse og mange kalorier. Havde det ikke været bedre at sige pas nu på græsset NU OGSÅ det korte nedbidte græs? Der er jo ikke ret mange der ved hvor mange kalorier der kan indtages pr time på den pågældende mark. Vurdering af græssorter ( er det skalderkål eller kløver), græstæthed for at tage dit eksempel, osv osv. Jeg har som du, set mange fortolkninger af: Der er ikke ret meget græs på marken.. Min hest er ikke tyk men barok.. Feks en sulten shetlandspony kan få uhyggelig mange kalorier ud af ingenting.. Tilpasning til de hestehold man nu har? Ja problemet er jo at de fleste steder er det jo tilpasset til at fra 1. maj til 1. oktober, smider man hestene på døgngræs: Af økonomiske årsager, fordi man mener det er det bedste for hestene, af tidsårsager man skal kalke stalden osv osv. Jeg synes at det med hovene kúnne have været en god pejling om man skal passe på, for her kan smeden hjælpe med at sige den her hest er fladsålet og har en smuldrende bred hvid linie med seedy toe. Huldvurdering er efter min mening sværere for heste ejere. De har jo trods alt flere besøg af en smed end af en foderkonsulent og dyrlæge. Men kan vi konkludere at restriktiv græsning på en kort græsmark 2-5 cm ikke nødvendigvis er dårligere end restriktiv græsning på en langhåret græsmark 8-9 cm dvs inden stængeldannelse? For ved man præcist hvor meget mere en hest kan æde og derved indtage kulhydrater inkl fruktan, hvis munden kan fyldes mere pr tidsenhed? (Vi formoder den ikke får lov at at æde sig mæt/ til den har tygget nok). Men mener du at antallet af forfangne heste er stigende over de seneste år? Og i så fald, har du et bud på årsager? MVH Christina
antal. Jeg syntes også det kunne være spændene at høre om stigende antal?- Årsag? Desuden er der forskel på hvor i Danmark man bor på antal heste der bliver der forfangende?- Jeg tænker på evt. jordbund. Da jeg var barn ( ca 30 år siden)og havde hest foregik det på denne måde. Hest opstaldet på rideskole i spiltorv, sjældent på fold i vintermåndeder. Omkring 1/7 kom alle hestene på sommergræs ( døgngræs)og var på døgnfold ca. 2 mdr. for derefter at genoptage deres noget sørgelige vinterliv. Ingen speciel fodertilvænning osv.Jeg syntes mærkelig nok ikke at kunne huske en eneste forfangen hest- Underligt? Det skal siges at dette var i nordjylland hvor jorden er noget mere gold, til gengæld var sommerfoldende store Men hvorfor har vi pludselig så mange forfangne heste? Græssorter anderledes end den gang? er det noget vi har avlet os til ? Hører vi bare mere om det pga. internet så det virker af flere? Andre bud? Lisbet
input fra fagkundskaben, også selvom der ikke er 100 % konsensus blandt jer....  Randi, jeg siger bestemt ikke at "min" metode med det nedbidte græs er den rigtige - det er bare den, jeg har kunnet få til at fungere her. Som du er inde på, har mine nedbidte folde ikke alene kort, men også ret sparsomt græs - det er de samme folde som de går på om vinteren, og de er i sagens natur generelt slidte. Jeg har selv været inde i overvejelser omkring foderskiftene - perioder med græs, perioder med stråfoder - men jeg tror/håber at det, at de ikke går på   jordfold måske er med til at mindske "overgangene"....? Lisbet: jeg har undret mig over præcis det samme; tidligere var det snarere reglen end undtagelsen (i hver fald de steder jeg har frekventeret), at fold og græs var noget der hørte en begrænset sommerperiode til, og gerne fra den ene dag til den anden. Og forfangenhed var ikke noget jeg husker som ret almindeligt dengang - og da slet ikke i sammenligning med i dag. Hvad er der gået galt under forløbet, der jo ellers netop skulle være fokuseret på at sikre   forhold for vores heste....?  Dorte
ja det undrer også mig ... at der idag er SÅ mange tilfælde af forfangenhed ?!? Horfor mon ?? For bare 10 år siden satte vi hestene på græs den 1 Maj og der var ingen der blev syge ?? ... eller var det ikke oppe i tiden dengang og derfor "hed" noget andet, men egentlig var lige så hyppigt som nu... eller ??? Jeg tør ikke have mine heste ude om natten mere. Mine står ude fra ca kl 9.00 om morgenen til ca 19.00 om aftenen- på gode græsfolde og det fungerer egentlig ok ... itv....?? Nynne
Vi kan blive enige så langt som, at man i ganske mange tilfælde er nødt til at lave restriktioner for græsningen, hvis man vil være på den sikre side - uanset hvordan græsfolden ser ud. Ingen heste har ubegrænset adgang til havre, og det er det samme med græs: ingen heste bør have ubegrænset adgang til græs, hvis de på en eller anden måde er i risikogruppen for at blive forfangne. Iøvrigt synes jeg da, at vi i forfangenhedsguiden fokuserer meget på letforgærbare foderemner under een hat, og ikke kun fruktan. "Overload" af letforgærbare foderemner i stortarmen er et onde, uanset hvor de stammer fra, og det gælder også andre sukre fra græs end fruktan. Jeg er også enig i at selve hovkonformationen kan spille en rolle for forløbet af en forfangenhed, idet fx en lang tå rent mekanisk indvirker negativt på lamellerne for hvert eneste skridt hesten tager. Det ville være dejligt hvis man havde lidt statistik over antallet af forfangne heste og kunne holde det op mod forskellige parametre, fx jordbund, meteorologiske forhold..... men det har vi desværre ikke på nuværende tidspunkt. Det er nu også mit indtryk, at man ser flere og flere. Årsagerne til det kan vi jo kun gisne om, men jeg tror på at følgende faktorer måske kan spille en rolle: (nu provokerer jeg måske nok lidt hist og her, men svar mig meget gerne på det - jeg synes det er en ret interessant diskussion   ) A. Klimaforandringer B. Vore heste er blevet for fede ligesom os selv og vores hunde og katte. De er fede hele året og slanker sig ikke om vinteren, som de ville gøre under naturlige forhold. Jeg er enig i, at mange hesteejere har utrolig svært ved at vurdere hestenes huld. Mange varmblodsheste er jo også alt for fede, selvom ejerne synes de er helt fine. C. Vore heste laver simpelthen for lidt. Vi har generelt fået mange flere penge mellem hænderne, og har måske flere heste gående end vi reelt set kan nå at motionere??? Hvor mange af jeres heste motioneres til de falder i let sved 4-5 gange om ugen? (min gør heller ikke altid   ) D. Dårligt management af græsningsarealer Randi
Randi det var nu ikke i forfangenhedsguiden, men mere i pressen som kom efter Pollits redegørelse for fruktan teorien. Jeg synes jeg har brugt meget på overbevise at langt græs til en overvægtig hest x antal timer, måske er de kilo for meget som kan være dråben. Og et eller andet sted, så synes jeg man har tillagt Pollits forsøg lidt for meget vægt. Det var trods alt syntetisk fremstillet fruktan (som kan have en helt anden optagelse end fruktan bundet i stængler i græs og hø) og det blev givet i en ret så stor mængde på en gang. Men det ER ret svært at lave forsøg med heste, de har hverken mange kuldsøskende og holdes ikke ret ens. Jeg synes den figur som er i forfangenhedsguiden med et bæger der flyder over er ret genial   , fordi den tager det meste med. Forskning er jo som oftest målinger af isolerede enkelt faktorer, det er jo helheden der er interessant når man skal ind og tolke alle forsøg. Så udover de fire faktorer Randi nævner som årsager til øget forekomst af forfangenhed, så har jeg filosoferet over om ikke det kan skyldes at hovene generelt får lov at blive længere og derved dårligere? Her må en gl smed på banen og korrigere mig. Jeg mener der er et mere udbredt brug af klokker for at undgå tabte sko (som i virkeligheden skyldes for lange hove) end jeg kan huske fra da jeg var barn. Lisbethe Dorthe vhvad siger I? Og det er ikke fordi at klokker ikke fandtes dengang. Der er jo også flere heste og færre smede til at servicere disse heste. Jeg synes ikke kun det er hyggeponyerne der har lange hove, jeg ser dem også til dyrskuer, stævner osv. Det vådere klima har jo også indflydelse på forekomsten af lange hove, dels mindre slid at hovene på regnvåde folde og dels så flere dårligere stråler som bevirker tå først landinger. Jeg kan huske The Horse bragte nogen gisninger på det stigende antal af forfangne heste og pointere at folk måske var blevet for gode til at fodre heste i godt (rigelig) huld om vinteren pga den større udbredelse til at fodre med rigelige mængder hø. Jeg tror også mange er blevet bedre til at erkende småforfangenhed. Nu behøver hestene ikke længere at gynge bagover eller ligge ned før man reagerer. Og så for virkelig at skræmme, så er der utrolig mange heste med forfangenhedsforandringer i hovene og så er der mange der ikke bliver opdaget som værende ømme henover sommeren, hvis de kun bliver klappet på folden. De mildere tilfælde kræver en mønstring på hård bund og evt nogen vendinger og bakken. Så Lisbeth og Dorthe måske var vores kære gl rideskoleheste også forfangne i det små, men det blev ikke opdaget? Og rideskolehestene fik typisk kun 1-2 mdrs sommerferie og det i skoleferien dvs efter skt Hans? Og de var ikke så velnærede? Det er så svært når man ikke vidste det dengang, man ved idag. Og ja det ville være skønt med en egentlig sygdomsregistrering af heste. Med et computerprogram ville det ikke være så vanskeligt. Det ville selvfølgelig koste noget tid og penge. Men det ville være i alles interesse skulle man mene? Hvad med forsikringselskaberne hvor meget registerer de? De må da have en interesse, når de skal ind og risikovurdere? Eller har de kun AGRIAS tal? Ved du det Randi? Og nu vi er ved forsikringsselskaberne, nogen af dem tager forbehold for forfangenhed. Randi det er dejligt du er med her   ! MVH Christina
Christina: Jeg er helt enig med dig. Jeg tror altså også, at hovplejen, eller mangel på samme!, er en betydelig faktor, når vi snakker om, at der findes flere og flere tilfælde af forfangenhed. Sammen med alle de andre faktorer, naturligvis. Ud fra din præsentation, gætter jeg på, at vi er henad lige gamle (unge!), og har sikkert set henad de samme ting, i vores liv med heste. Jeg har også gennem årene, kommet i mange forskellige stalde, både private og rideskoler, og jeg selv er ud af en landbofamilie, som alle har haft heste i flere generationer. Min morfar, som desværre ikke er mere, sagde allerede for mange år siden, at hvis bare folk ville behandle dyret som en hest og ikke et menneske, så ville der være færre syge. De er jo pakket ind i vat, sagde han - hesten er et arbejdsdyr, ikke en skødehund! Som de også er lidt inde på i forfangenhedsguiden, så kan forfangenhed efterhånden kategoriseres, som en livsstilssygdom, a la Type 2 diabetes. Der er også mange forskellige teorier, om dette emne, men det har helt klart at gøre med vores ændrede livsstil. Ligesom forfangenhed har at gøre, med vores moderne hestehold. Min morfar var en klog gammel mand, og han havde en stor viden om hesteben og hove. Hvor er det ærgerligt, at han ikke kan komme med nogle input her - det ville han have elsket. Før i tiden kunne de fleste bønder, med respekt for sig selv (og hesten!)ordne hovene på deres egne heste. Det blev gjort jævnligt, meget oftere end hver 7.-8. uge, som en del af pasningen af dyret. I de tilfælde, hvor hoven voksede unaturligt, skævt eller hvis der var brug for sko, så var det den lokale landsbysmed, der skoede den, og det var jo sko, som blev lavet og tilpasset på stedet, individuelt til hver hest - ikke noget med præfabrikerede sko her! Langt de fleste heste på landet gik uden sko. Hestenes primære ernæring var byghalm og hø - havre hvis de virkelig skulle arbejde i marken - og vand. Dengang kendte man ikke til vitaminer og mineraler - jo, måske nok til mennesker, men det var da ikke noget heste skulle have. De gik også på folden hjemme ved huset hver dag (slidt og nedbidt), og når det så blev sommer, og det første slet hø var kørt ind, kom alle hestene ned på engen. Der gik de så et par måneder, og de var alle som flodheste, når de blev hentet hjem igen. Men han kan ikke erindre, at de nogensinde har været forfangne! Som jeg husker det, så har du ret i, at rideskolerne som regel holdt lukket i skolernes sommerferie, og der kom hestene på græs. Det er jo noget senere på året, end nu, hvor mange vælger døgnfold efter, hvornår de mener hesten kan holde varmen! - og hvornår de trænger til en pause med udmugningen! Græssets evne til at producere og forbruge fruktan, skal bestemt ikke undervurderes. De høje udsving mellem dag og nat temperaturer, har stor betydning. Man må vel gå ud fra, at langt de fleste forfangne heste, får besøg af dyrlægen. Det må da være muligt, at lave et indberetningsskema, som dyrlægerne kunne udfylde på hver enkelt hest. Ligesom når lægerne laver indberetninger på influenza. Selvfølgelig kan man ikke vurdere, hvor meget græs hesten har fået, men det kunne vurderes, om den går på nedbidt græs, velplejet græsfold, langt (eng)græs, leret/muldet jord eller sand/gold jord. Altså rubrikker, der omhandler hestens foderindtag, hovpleje, motion, alder, generel overvægt og almen tilstand. Disse skulle jo så samles og behandles i en database i rette regi.( jeg kan ikke lige gennemskue hvor..) Spændende diskussion - og gode indlæg  P.S. Da jeg var ung rytter, var der ikke ret mange der brugte klokker. Der var en kort periode, hvor det var populært, og der tror jeg at vi alle prøvede at bruge dem, til et enkelt springstævne eller to. Den slags men kunne få dengang, var ikke med velcro - næ, det var en hel "gummiring", som skulle trækkes op over hoven, og krævede hjælp af mindst én stærk mand, én til at holde hesten og én til at holde hestens ben! Troede egentlig at de blev brugt for at beskytte hov og kronrand mod slag 
er generalt nok federe i vinterperioden idag, end jeg husker fra barndommen, men efter sommerens græs var mange så tykke at vi måtte ride dem hjem uden saddel, da det var umuligt at spænde gjord pga for tyk vom. Nu kan jeg jo kun tale fra egne erfaringer/erindringer. Min hest var som mange af de andre pensionere privat og blev redet ca.1 gang dgl, uden alt for megen sved, resten af tiden tilbragte han ( desværre) mere eller mindre i et spiltov,blev fodret med havre,hø og halm, vand via vandkopper. De gamle billeder jeg har syntes jeg egentlig viser en hest med lidt for meget huld-også vinter. Hovmæssigt tror jeg alle ridehestene havde 4 sko på der blev skiftet hver 6 uge, hvert efterår fik mange af hestene sat mordax i som først blev fjernet i foråret. Jeg husker også kun de der gummiklokker,som en meget sjælden ting, ej heller at hestene smed skoene som nu til dags, men de var jo heller ikke på mudret folde ihvert fald ikke så længe af gangen at hovene blev "bløde" Jeg tror da helt sikkert at vi er blevet bedre til at se halte/urent gående heste idag. Men jeg tror nu alligevel at forfangenhed var blevet opdaget af den beridder der var ansat det sted min hest stod opstaldet. Jeg syntes at forslaget fra Tina om en forfangenhedsdatabase lyder meget spændende og relevant- Det er vel næste skridt for at komme årsag til forfangenhed nærmere. Sådan en database bør naturligvis styrres af en interesseret dyrlæge. Hvis det er kendskab til opbygning af database, der står i vejen, kunne man måske rådføre sig med sundhedssektoren f.eks. ved jeg der er lignende databaser for cancerpatienter. Det må kunne lade sig gøre at få dyrlæger i Danmark til at udfylde et fortrykt spørgeskema, hver gang de tilser en forfangen hest? Lisbet
huske detaljer - men det ligger jo ganske rigtigt langt tilbage...  Det sted jeg red som barn/ung stod hestene langt overvejende i spiltov. De blev redet så godt som hver dag; var der heste der ikke havde været i brug på holdene i løbet af en dag, blev vi tøser sat til at ride dem, typisk på det sidste aftenhold. Foder - alle stod på halm, der blev fodret primært med havre, men så vidt jeg husker også med en eller anden form for pillefoder, og så i perioder roer (kan nogen forestille sig, hvor lang tid det ta'r at rense roer til 30 heste, og så på en kold vinterdag....?   ) og rugbrød. De fik hø eller frøgræs, men ikke ret meget, som jeg husker det. Ingen fold i vinterperioden, græsfold i sommerperioden. Jeg må indrømme, at jeg ikke har nogen erindring om smedeintervallerne, men de har givet ikke været lange - jeg husker ingen langtåede heste eller jævnligt tabte sko, for den sags skyld.... Det andet sted er faktisk af nyere dato - dvs. indenfor de sidste 20 år. Her stod rideskoleponyerne ligeledes i spiltov; der var/er ingen folde på stedet, ponyerne blev sat på døgnfold fra den ene dag til den anden i skolesommerferien. De blev sat ud efter høslet, hvor hurtigt efter afhang af hvornår høet var kørt ind, for græsningsdatoen var fast. Nogle få ponyer var ganske rigtigt i lidt ringe huld når de kom ud, men generelt var der ikke tale om tynde ponyer - og slet ikke når de kom hjem igen... Og så har jeg lige et tillægsspørgsmål..... Indtil min vallak blev forfangen, har mine heste, incl. shetlænderen som tidligere nævnt gået mere eller mindre på døgngræs sommer og efterår. Jeg skal blankt erkende, at shetlænderen blev   om sommeren, men forfangen blev hun ikke. Efter hans (godt nok ikke græsrelaterede) forfangenhed har jeg som sagt været meget forsigtig med indgræsning, begrænsede græsningsintervaller osv., hvilket samtidig betyder at shetlænderen nu kan holdes i passende foderstand. 2. sæson efter den model bliver hun forfangen, og det som sagt under meget langsom indgræsning på langt, velpasset græs... Hvad *biip* kan forklaringen være på det...? (Og ja, hun er i lighed med de andre passet med smed helt efter bogen) Dorte
Gode indlæg  Jeg kan genkende de forhold I andre beskriver fra rideskoler i min barndom. Jeg er 26. Jeg kan ikke lade være med at sidde og spekulere på om der generelt set er flere heste idag der er ejet som hobbydyr - hvor de i gamle dage var ejet som arbejdsdyr. Der er jo en væsentlig forskel motionsmæssigt, i så fald..
Jeg glemte at nævne en ting, som jeg også tror har indflydelse på den tilsyneladende stigende forekomst af forfangenhed. Alderen. Man ser flere og flere ældre heste idag, bemærker jeg. Der skal man huske på, at med alderen stiger forekomsten af Cushing, der disponerer for forfangenhed, samt - helt banalt - at jo flere år en hest har været påvirket i negativ retning af diverse disponerende årsager, desto lettere vil den blive forfangen. En database vil helt klart være et godt værktøj, men jeg tror desværre, at man vil mangle en stor gruppe forfangne heste i en sådan. Hvis   VIDSTE hvor mange kronisk forfangne heste man ser rundt omkring, der aldrig nogensinde ser en dyrlæge, når de får akutte udbrud. Det er begrædeligt og helt uacceptabelt i dagens Danmark. Dem opdager man rundt omkring, når man har andre ærinder blandt andre heste. Det er de stakler, der kommer på "halmdiæt" som hjemmebestaltet kur mod forfangenhed, og så står de der år efter år indtil nogen opdager dem og får dem aflivet. Argumentet er gerne, at det er for dyrt at få dem smertestillet, og den med halmdiæten har de altid brugt mod forfangenhed. Hvis den slags mennesker derimod ikke kender til forfangenhed, så undres de bare over de mærkelige hove hesten har fået gennem årene. Der er desværre mange flere end i aner. Fx. den nederst på side 11 i forfangenhedsguiden. Det er nok afhængigt af hvor i landet, man bor, men ude på landet på vest- og sydsjælland er det ikke ualmindeligt. Det er forfærdeligt! Inden vi overidylliserer de gode gamle dage, så må vi ikke glemme, at arbejdshestene jo også blev forfangne af og til. De fik nogle heftige sygebelag på, og så blev de sendt ud at arbejde igen, for man havde ikke råd til at lade dem stå stille. Randi
kunne måske starte med at lave en database over de heste der bliver set af en dyrlæge-og ja så vil der være nogen datausikkerhed, men det kommer man nok ikke udenom, der vil også altid være usikkerheden om ejern svarer "rigtigt" på de stillede spørgsmål, om dyrlægen får kodet rigtigt ind osv. Validiteten af data vil selvfølig være anderledes end hvis det er "forsøgsheste" med et klart set up af forsøget. Til gengæld vil man måske få et bredere billede af forfangenhed på denne måde og i hvert fald vil det være en ny måde at prøve at finde nogle ledetråde på! Lisbet
Jeg syns nu tea tree oil virker ganske godt på de små bevingede bæster. De falder i hvert fald døde af hesten hvis man sprøjter det på dem hæhæ Jeg plejer at smøre det i hovedet og sprøjte det på hvor huden er tynd.
jeg fandt sidste år midlet mod klæg - men hesten skal sprayes hver dag og det holder ikke så godt til regn.. Midlet heddet Rokale Bremse Væk - oplevede en dag at mine heste susede rundt pga et "klæg-angreb".. så snart den første hest var sprøjtet stod den stille og ugeneret mens de andre heste stadig blev forfulgt af klægen.. alle 3 fik selvfølgelig en tur med vidunder sprayen!
Hvor køber du Rokale Bremse Væk?
At give dem mulighed for, at kunne komme ind i f.x. en lade eller et skur eller en togvogn, hvor de så kan have ro, imens det er værst. Leovet Phaser har en effekt, men er mest beregnet til, at bruges under ridning, da effekten ikke holder ret længe, det samme med hjortetakolie, og andre midler på markedet.
Jeg har købt et insekt dækken til min da den var meget plaget af klæg sidste år. Den rendte igennem hegnet et par gange i panik over dem. Tectonik skulle vist også være godt mod flyvende kryb men det er temmelig dyrt.
Disse dyr gaar ikke efter  , men er udelukkende drevet af  . Jeg har lavet flere manitoba flytraps:
Det er simpelthen den bedste jeg har prøvet, meget efektiv til klæg og andet kravl, desværre er den ret dyr. Jeg brugte den altså ofterer end hver 14 dag. Den er også efektiv til lus. Når man står med 15-16 shetlænderer der skal sprøjtes bliver det hurtigt en rimelig dyr fornøjelse, men hvis jeg kun havde en enkelt hest, ja så var den absolut den jeg ville bruge.
Er så bare, hvad skal vi sprøjte os selv med. Jeg er blevet bidt 3 gange nu     og jeg nægter, at svede i lange bukser, fordi de fuc**ng klæg vil æde mig.
jeg har læst om klæg og luret dem lidt af.. ja man skal ikke være en sort hest, det er meget mere plaget end de lyse.. når jeg med en sort balje går over med vand til hestene, sætter der sig tit klæg på baljen.. den er jo varm og sort.. mine sorte short bliver også hurtigt påsat med klæg, fremfor de "hvide" ben... dette bekræfter jo lidt den der med de ikke bruger lugten og dermed kan det jo være svært med et hvilket som helst kemikaliemiddel.. selv her er mine mørkeblå bluser bandlyste, da de også tiltrækker klæg.. så jeg går her i lyst tøj.. og det hjælper lidt.. men ikke 100 %
Helt sammen med min teori. Her er den gamle og den unge mindst udsatte, og de er mørkebrune. Den røde er meget plaget, og nærmest omsværmet.
er det eneste der virker mod klæg
ligenetop en rød hest har jeg ikke, så derfor har jeg ikke prøvet denne teori, men min brune hest er mindre plaget (men ja hun er også plaget) end de sorte.. min veninde havde et år 4 heste, en rød, brun, sort og palomino, den lyse palomino havde betydeligt mindre klæg omkring sig end de andre, og den sorte var mest plaget..
virker tectonic mod klæg/blinde fluer som du skriver? hvis det er ritigt vil jeg klart prøvce det da mine heste er meget udsat og eftertraktet af dem.
har lige hente min røde hoppe hjem fra hingst, hun gik med en meget mørk brun. Den brune havde tilsyneladende ikke et eneste bid, hvorimod min nærmest lignede en der havde haft nældefeber så bulet var/er hun. Hjemme har jeg stort set kun røde i nogenlunde samme nuance, og afligevel er der stort forskel på hvor angrebet de er. Det kan godt være at klæger ikke kan lugte, men lidt tror jeg nu de kan, lidt som myg foretrække nogle mennesker frem for andre pga deres lugt. Ellers har jeg ikke en logisk forklaring på hvad forskellen er på mine de røde. Den brune gemme sig bagerst i deres hus når klægerne er værst, så hende ved jeg ikke om det er værre eller 'bedre' med...
holder dem ikke helt væk, men den begrænsen at de bliver stukket så voldsomt af dem   Se de andre tråde der er om produktet. Det er det eneste produkt, som er effektivt mod denne plage.
Jeg har skimler, røde og en sort. Den ene skimmel, hverken yngst eller ældst, er mere plaget end de andre- og det er hendes føl også. Så om farven og alderen har betydning ved jeg ikke... Mine er dog ikke bulede af bid, men de løber også, når bæsterne er i nærheden. Har givet flokken adgang til køligt hus, og de står oftest derinde, når insekterne er værst. Så skygge må være det bedste middel mod klæger.
Man bliver jo helt nostalgisk, af at følge med i denne tråd   men du har helt ret Randi, ikke alt var den rene idyl, i "de gode gamle dage". Dorte: Ja, jeg havde lykkeligt glemt alt om de sk... roer! På de "finere" steder, havde de en tingest, som kunne rense roerne. En slags tromle, som raspede jorden og det yderste lag af, men de stder har jeg aldrig været staldpige. Vi havde kun en spade! -som ofte blev hakket ned i tæerne, fordi man jo skulle holde roen fast med fødderne  Til gengæld for min hjælp i stalden på nabogården, fik jeg lov til at samle de resterende roer op, som lå tilbage på marken, når landmanden var færdig med roeoptageren. Time efter time samlede jeg vinterforråd, som min far hjalp mig med at kule ned. Hver dag skulle jeg så ud i kulen og finde ind i dybet til roerne, sørge for at dække godt til igen - og så kunne "morskaben" med spaden begynde. Og nej, jeg kunne ikke bare vaske dem, for vi havde ikke indlagt vand i stalden. Det bar jeg i spandevis oppe fra stuehuset (ca. 50 meter)Pyh ha, jeg føler mig som et helt oldtidsfund - men det er jeg altså ikke   Det slår mig lige, hvor taknemmelig jeg er for roepiller, og indlagt vand i stalden! Også på de rideskoler, hvor jeg har haft min gang, blev ALLE heste motioneret 5 dage om ugen. De elevheste, som ikke var blevet brugt om dagen, kunne vi staldpige frit benytte om aftenen. Jeg husker ikke nogle tilfælde af forfangenhed på rideskolerne, men måske er det hukommelsen det er galt med. Jeg husker et par stykker med tarmslyng, og der var ofte heste med kolik. Vi har haft heste i mit barndomshjem altid, og ikke én af dem har nogensinde været forfangen. De gik ude året rundt i alle de lyse timer - var på stald om natten i vinterhalvåret, og på døgnfold om sommeren. De gik på den samme mark sommer og vinter. Det er da svært at give en forklaring på, hvorfor din shetterhoppe blev forfangen. Det virker da underligt,når du nu har taget alle forholdsregler, men det må jo være flere ting, som er gået op i en højere enhed. Det kan jo også være, at lige nøjagtig, den vejrkombination vi har haft i år, giver anledning til ekstra meget fruktan i græsset. Et af naturens luner. Min dyrlæge siger, at de aldrig har tilset så mange forskellige slags heste med forfangenhed, som de har i år. Det kan jo også være, at den model du bruger (forsigtig indgræsning, græs i intervaller o.s.v.) ikke lige er det optimale for hende. Vores heste er jo ligeså forskellige som individer, som vi mennesker  Hvor er det skræmmende at høre om alle disse kronisk forfangne dyr, som du beskriver. Der burde indføres "kørekort" til at have dyr, så alle dyreejere havde en basisviden, men den slags menneskers etik og moral, er svær at gøre noget ved. Sørgeligt er det!
Den kroniske forfangenhed støder jeg desværre også ofte på i det storkøbenhavnsk område. Desværre også heste som får smed og dyrlæge forbi.   Den her blev indleveret til slagteriet, burde dette ikke påtales ligeså vel som skuldersår hos grise??? Det her ikke jo ikke engang grelt i forhold til så meget andet man ser, der er ikke så meget snabel over det her. Her kunne man snilt skære 2 cm af tåen. Billedet kan også bruges til at illustrere hvor meget der kan hives i lameller og derved rotere hovben ved overrulningen. I det hele taget er der bunkevis af heste som er for fede og med flade såler og begyndelde snabelhov. Jeg vil estimere at omkring 80 % af alle de heste jeg beskærer har haft for flade såler og det er også omkring 70-80 % med fedme. Jeg tror det var Kirstin Becker, tysk dyrlæge, der til en hovsymposium i Herninge talte om alle de udvoksede ride og fritidshest heste med lav position af hovben(flade såler). Der var også en undersøgelse af føl og de havde alle det korrekte ophæng. Det er jo dels foderbetinget og dels skyldes det lange beskæringsinterval mange heste går med. Ikke en eneste fagtidsskrift/fagbog om hove anbefaler mere end 6 uger. De fleste skriver endda det er bedst med hver 4. 5. uge. Jeg lavede min egen lille brugerundersøgelse på alle de opkald jeg fik om forfangenhed da jeg sad i foderrådgivningen. De havde alle smed kun ca 4 gange om året og de gik alle på døgnfold og lavede stort ingenting. Meget ville være hjulpet hvis smedene også satte et max interval på deres kundekreds. Der er enkelte smede der er begyndt at gøre det. Jeg får rigtig mange heste til at blive konkave i sålen (uden at skære mig frem til konkavitet) bare ved at korte beskæringsintervallet ind, tage tåvingen, fikse strålen og ikke mindst en foderplan og vægt kontrol. Og det er korrekt der også flere gamle og ikke ridbare heste der holdes i live. Antallet er ponyer er vel også steget, både shetlænder og islænderforbundet har rigtig mange heste nu. En haflinger var et særsyn da jeg var barn, nu er de alle vegne. Tina K det kan skyldes at din hest er blevet insulinresistens eller begyndende cushing der gør den mere følsom for græs? Tendensen til forfangenhed stiger med stigende alder og jo flere år den er buttet. Jeg synes der er for lidt fokus på at forfangenhed er menneskeskabt og derfor er at påføre hesten unødig smerte og ulempe. Jeg har i et par tilfælde meldt snabelhove og det eneste der sker er at de får et påbud om at få smed. Fede heste der bliver forfangne er jo lige så stort et problem som for magre heste der sulter, hvis man skulle tale dyreværnsloven. Men det bliver ikke takseret ens. MVH Christina
- bare en lille rettelse til dit sidste indlæg, som jeg forøvrigt giver dig helt ret i! -det er Dorte´s shetter der er forfangen, på trods af hendes forholdsregler 
blev det sidste forår, og har lige siden været holdt på minimal græsning, da hun ellers får symptomer igen. Mht. insulinresistens, så tror jeg det ikke; som jeg allerede har nævnt, blev hun ganske rigtigt for tyk over sommeren de foregående år, men har altid været nem at slanke igen, og udenfor græshøjsæsonen har hun været i pæn foderstand - og det har hun også været de 2 sidste somre pga. den i forvejen restriktive græsning. Hun har aldrig haft tendens til fedtkam, og det er altså først nu, hvor hun netop   er for tyk, at hun er begyndt at blive forfangen..... Hun var iøvrigt kun 7 da hun blev forfangen første gang. Iøvrigt fodrer jeg med roepiller, salvimin, wrap & frøgræs, og har gjort det de sidste 5 år - også den vinter, hvor min vallak blev forfangen.... Dorte
Jeg fik rodet Jer sammen, undskyld   . Ja Dorte det er lidt svært at sige om den har fået en lavere følsomhed overfor græs og af hvilken årsag, eller om græsset er værre i år. En mulighed er også at hovene har været mere udsatte for dårlig stråle pga al den vand og at den derved lettere får forfangehedssmerter? Det er jo ikke kun et spørgsmål om hvor meget der sker i tarm og hove, men også spørgsmål om smerteytring. Jo dårligere strukturer er i hoven jo hurtigere bliver heste ømme. Jeg tror at alle heste reagerer på et eller andet plan overfor forårsgræs. På de fleste hestehove kan man se en foderring i forbindelse med udbinding. Man kan kontakte Landskontoret for hhv Kvæg og Heste og høre om analyserne på frisk græs er anderledes iår i fht til sidste år. Man kan jo ikke andet end forholde sig til den aktuelle situation lige nu og handle derefter, som du så gør   . MVH Christina
for mit vedkommende, men stakkels Tina's ry og rygte skal da ikke spoleres, bare fordi jeg ikke kan finde ud af at holde min heste forfangenhedfri....  Ja, jeg synes sgu' også det er vanskeligt, og jeg havde heller ikke forventet et orakelsvar. Mit indlæg er nok primært et forsøg på at illustrere, at det er en kompleks sygdom, og at der ikke nogen forkromet forklaring - og derfor heller ikke nogen fast opskrift på, hvordan man undgår den. Her er rutinen daglige check af puls, nøje vurdering af huld og regulering af hhv. græsningstid & øvrig fodertildeling efter forholdene. Det er meget lettere at holde hest om vinteren....  Dorte
Jeg er såmænd ikke så stakkels   , for jeg kan heller ikke finde ud af, at holde min hoppe forfangenhedsfri! Dog er det ikke min shetterhoppe, men min fuldblod! -som forøvrigt heller ikke var kommet på sommergræs endnu, men stadig gik på begrænset græs. Nøglen til hendes forfangenhed, tror jeg ligger i: alder, det nedbidte græs og overvægt (evt. begyndende insulinresistens), så også her er der indført strikse restriktioner. Smeden kommer i dag, så vi må se om han har nogle "guldkorn". Det kunne da ellers være rart med HN´s eget orakel, der kunne løse alle de gådefulde tilfælde hos vore heste. 
Jeg er enig med chrstina i at der max. bør gå 6 uger mellem smed, men specilt om sommeren syntes jeg der skal meget overtagelse til, for at min smed ikke sætter intervallet op til 7-8 uger. Det ser ud til at smedene har mere travlt i sommerhalvåret, og vi er som kunder fanget i at der mangler smede! Det kunne stadig være interessant at høre om det er i hele Danmark at der er flere forfangne heste ( hvis der er flere)eller om der er nogle områder i landet man går "fri"? mvh Lisbet
men så er du jo altså   stakkels, bare med modsat fortegn....  Til Keppie & Randi: Ved genlæsning kan jeg se, at mit sidste indlæg muligvis kan tolkes negativt i forhold til jeres svar - det er så afgjort ikke hensigten. Jeg synes bare, det er vanskeligt - men det er super, at få noget professionelt input, så stor tak for det!  Dorte
større om sommeren for smed. Det må være afvikling af sommerferie der gør at smedene har mere travlt, eller er der flere af kunderne med sko om sommeren? Og jeg vil lige pointere at det ideelle interval for beskæring af hove ligger nærmere 4 uger end 6 uger. Jeg har enkelte heste der kan gå 6 uger nu og da, men det er undtagelsen. Jeg synes den hvide linie har det med at blive strukket og tåen for lang efter 6 uger. En forfangen hest med forandringer i hovene beskærer jeg typisk hver- hver anden uge. Kombinere med den rette diæt og nok motion så kan hoven blive helt normal igen. Både Randi og jeg har også haft forfangne heste. Vi er alle i den samme båd af dårlige hestemødre   . Min den ene er også en fuldblod og hun blev forfangen allerede ved 2 års alderen og det var i Nordjylland. Men hun havde også elendige hove. Det har hun ikke længere. Nu er hun 23, cushing light (ikke positiv på suppressionstest, men med flere af symptomerne) og får kun 2-3 timers græsning pr døgn fordelt på to måltider. Derudover frøgræs. Hun motioneres i snit 45 minutter pr dag, og hun får lov at blive forpustet. Hun er ikke fed. Hendes datter halv New Forest, blev forfangen i forbindelse med drægtighed og en øgning af wraptildeling. Alder 14 år og ikke fed på det tisdspunkt, men har altid haft let ved at blive rund indtil jeg fik mig eget sted og kunne styre græsindtaget. Var halt en uge og kom sig helt bagefter. Mit umiddelbare bud er at der ikke er nogen steder i dk hvor man går fri af forfangenhed. Ikke de steder hvor græs kan gro. Måske på lyngheden? Jeg har set forfangne heste i Nordjylland, Sønderjylland, Øst og Vest jylland og hele Sjælland. MVH Christina
jeg vil lige starte med at nævne at jeg ud over trådstarters første indlæg ikke har læst andre helt... Jeg har en pony hingst der blev forfangen i januar. han gik på en stubmark hvor der var sået græs i - der var stadig masser af græs på det tidspunkt, da marken var på ca 12 ha til 4 heste (hingsten samt nogle føl og plage). Han blev meget slemt forfangen og kom på stald hvor han stod i en boks med sand og fik nøje afmålt hø og halm, dette stod på i en md. herefter begyndet han at få mere og mere hø indtil han var på adlib. og så påbegyndte jeg at gå ture hvor han fik lov at græsse lidt. Der er blevet taget røngten af ham og hans hvoben er meget meget lidt drejet på forhovene - så lidt at smed og dyrlæge mente at det faktisk kunne rettes med beskæring. Han har behov for smed med ca 8 ugers intervaller (de ander kører med 12-14 uger), og sidst smeden var forbi fik jeg ros for hingstens huld og han kunne fortælle at denne omgang måske endda (med rette beskæring de næste par år) giver hingsten en bedre hov og hovstilling (før han blev forfangen var hovene altid skæve ved beskæring, trods en rigtig fin benstilling) ... Det er mine sparsomme erfaringer pt.
God debat; spændende læsning. Min vallak havde forstadiet til forfangenhed sommeren 2006. Han var indgræsset og gik på tispunktet da sygdommen blev opdaget 6-8 timer på græs. Symptomerne var kraftig puls på 3 ben, lænede sig en smule bagud i boks og havde lidt startbesvær når han skulle ud af boksen. Hesten kom på stald i spåneboks, fik lidt wrap og havren og halm blev fjernet. Foderplan blev lagt i samråd med dyrlæge, da hesten var inde i en kraftig vækstfase. En måned senere måtte jeg trække nogle få ture med ham. Efter 2 måneder begyndte jeg at græsse hesten op igen (5 min til start). Hesten blev græsset op til 1 time på en måned og kom så på jordfold med sporadisk græstotter. Efter 14 dag måtte han på stald igen, da han fik kraftig puls igen på 3 ben. Dyrlæge og smed var med fra starten. Hesten fik checket hove af smeden hver 4. uge men havde ingen synlige forandringer. Hesten fik sygebeslag på. Dyrlæge vurderede at hesten ikke skulle røntgenfotograferes. Idag har hesten ingen symptomer. Hesten er på mellemlang græs i 1 - 1,5 time, alt efter vejret. Det har taget 2 måneder at græsse hesten op. Herudover er jeg hele tiden obs på hans foderstand og der går maks. 6 uger mellem hver smedeperiode. Set tilbage i bakspejlet (indrømmelse kan nogle gange være en grim ting   ), for min hests vedkommende var det helt sikkert en "livstilssygdom": for fed, for meget foder (både grovfoder, wrap 2 gange dagligt og græs 6-8 timer) og ingen arbejde... - - - I bund og grund tror jeg det hele handler om for lidt viden. Akutte fase. Folks første tanke er at der er noget galt med bentøjet og lader evt. hesten stå i 2-3 uger før dyrlæge tilkaldes. Meget kan nå at blive ødelagt. Opfølgning. Ikke alle er lige gode til at følge op med dyrlæge og smed. For nogle er det ren "glemsomhed", for andre er det måske økonomien der trykker. Forfangenhed tages ikke alvorligt. Måske i den akutte situation. Året efter er alt fryd og gammen; hesten viser ingen reaktion efter lang opgræsning og man lader hesten gå på græs i flere timer/døgnfold. Og så sker det igen... Fornemmelse. Kende sin hest godt nok til at fange sygdommen i opløbet. Jeg synes generelt mange er for ignorante overfor sygdommen. Ignorante forstået på den måde at man ikke a) selv gider søge informationer om sygdommen, b) tager sygdommen serøst nok. Måske kunne mange af de slemme tilfælde været undgået hvis man havde fanget sygdommen i opløbet og fulgt anvisningerne (både for smed og dyrlæge); ikke bare det første år, men år efter år... Hilsen Lillemyr
Hej alle. Der efterlyses en database og forskning om forfangenhed. Pt. gennemføres der indsamling af data på Højelse dyreklinik. Det ved jeg, desværre, fordi min hoppe er blevet forfangen for en måned siden. NB: Deltagelsen i forskningen er   afhængig af om man bruger Højelse dyreklinik, for jeg er kunde hos en anden dyrlæge i Nordsjælland. Min hoppe deltager med data om: huld, grad af forfangenhed, alder, vægt, osv. Min hoppe sidestilles i forskningen med en rask kontrol-hest med samme vægt, huld osv. Hestene bliver fuldt over tid, så man i fremtiden (måske) kan komme med en prognose ved sygdommen udbrud. Dyrlægen der gennemfører forskningen hedder Nanna Luthersson. Mvh. Helle og Vørina
nu bliver jeg forvirret-Er du sikker på det er højelse der har den database? jeg mener at Nanna var hos højelse for 3 år siden, men nu er hos hestedoktoren? For øvrigt super godt tiltag med sådan en database  mvh Lisbet
Min unghest blev forfangen da jeg efter indgræsning skiftede til en lignende fold bare med en ny græsblanding (det havde jeg ikke lige tænkt på) hun var iøvrigt den eneste der fik det, det andre klarede det fint. Så det er ikke altid til at gennemskue.
Max har tidligere fået biotin i det sidste år tid, men har læst så meget godt om ølgær så er derfor gået over til at give ham det i stedet. Men hvor meget skal han have dagligt og skal han evt. have mere når han engang begynder at sætte vinterpels?
hende der Keppie 
Jeg giver normalt bare 1dl dagligt året rundt. 
Ølgær... Hvor køber i det henne??
jeg følger lige med her... jeg ku også tænke mig, at vide noget om mængde.. og hvor i køber det henne?? evt en pris
Det komme jo an på hvor i landet du bor. Jeg bor i København og køber det hos Maksø i Rødovre. Det koster 20 kr pr. kg - så det er lige til at overleve. Men vil gerne stadigvæk have lidt flere erfaringer omkring mængder. Har et sted læst 20 g om dagen, og et andet 60 g og nu læser jeg at Vejleholm giver en dl. Hmm ikke let at blive klog på 
Jeg fik ølgær anbefalet af min smed - 20-25 g om dagen mener jeg han sagde, som det mål der følger med biotin. Jeg har bare ikke kunne skaffe ølgær, Land og Fritid fik jeg at vide skulle have det - det er min nærmeste butik bare ikke, så jeg ville vist skulle køre rigtig langt efter det.
Er ved at få spat. Cashew har fået en god fyldig græs/frøhalm mave. Han er skåret så meget ned han nu kan i foder, samt strå i boksen. Går ca 5-7 timer på græs og de resterende timer på jordfold med frøgræs at æde af. Han har fået en god mave. Pt er vi igang med at købe dressursadel. Men dette resulteterer selvfølgelig i at gjorden bliver trukket fra pga af vommen og sadlen kommer til at ligge i minimal bagvægt :s Ellers ligger sadlen korrekt og super god samt lækker på ham - det KUN pga af den vom den kommer til at "lægge" lidt for langt bagtil. Det utrolig lidt, men det har vel stadig betydning at gjorden ligger omkring skuldren. Skal lige siges at sadlen derfor glider utrolig lidt fremmad (netop pga af gjorden trækkes frem først "væk fra den vommede mave", og så lægger sadlen jo i bagvægt. Grrr, Cashew skal på skrump. Men hvordan kan man få den mavse væk ? Han får pt 6 kg wrap i boksen, resten græs og frøgræs. Sine vitaminer, lige omkring 200-300 gr mad dagligt (Saracen samt lucerne) INTET andet. Skal jeg skærer mer i det stråfoder i boksen? Vommen kan vel os trænes væk, men uden en sadel - ingen ordenlig træning da min ryg simpelthen ikke kan klare den ridegjord :s .. En skruen ende. Suk.. En stopgjord er prøvet og den hjalp minimalt lidt.
Ja de skal jo ligge i blød 8-12 timer, men her i sommer varmen hvor længe kan de så egenligt stå opblødte? Mine står i et lidt under et døgn, men jeg har en fornemmelse af at det er for længe i varmen. Og kan man forkorte opblødningen hvis man bruger kogende vand? På forhånd tak 
Mine sætter jeg i blød omkring kl.22, så er de klar til morgenmad til min haflinger, til aften får hun vitaminer/mineraler + lucerne og lidt hø. Hvis de står i blød om dagen er jeg bange for de begynder at gære. ellers kan du køb kvikbeet, de er noget dyrer, men er klar efter 10-15 min.
I en anden balje med koldt vand... De kan sagtens holde i 12 timer...
Hejsa!! SMAAART   Den vil jeg huske til næste gang vi får 30grader, helt klart point til Illum  Har heldigvis en lidt kold stald, og har ikke haft problemer selvom de har stået i et døgn..
Jeg plejer at lave morgen og aften, men nu laver jeg først dem til om aftenen godt 4 timer før, de skal bruges. Vil ikke have dem til at stå godt 12 timer i 30 graders varme. Dem jeg bruger er klar til brug efter 4 timer, jeg har dog haft nogle andre mere brunlige, der var længere om at blive opløst. Jeg vil så også foretrække nogle, der ikke er 100% opløst fremfor nogle, der har stået og lumret for længe i varmen. Men har man ikke hestene hjemme, er det selvfølgelig sværere at få det til at passe med at lave dem nogle timer før.
Jeg bruger Speedy Beet - de bliver opblødt på 15 min. Og desuden er de uden alt for meget sukker hvis man har en hest som har tildens til overvægt 
Sagen er den at jeg stadig står med en halt hest efter smedbesøg? er usikker på hvor jeg står nu efter lang tid og hesten er stadig halt. Før smede kom har Prinz været 100% gående, men efter er han øm på venster volte og laver rejehop. Noget jeg ALDRIG har set ham gøre før.  Her er en kort beskrivelse af forløbet og håber på hurtig svar, da jeg ringer til smeden i morgen. Men kender ikke spillereglerne 100% og vil ikke lyde uviden om sagens forløb fremover og mine ratigheder...så skriv endelig hvad jeg kan forlange og har/ har ikke krav på.  Fik smeden ud fredag inden påske til beskærin og forsko, Prinzs første par sko. Som altid siger jeg > ja han er jo indfodet< for at minde ham om at han ikke må ratte på hans benstilling og fordi jeg ved han ikke tager det for noget særlig eller betydning...?  Spørger om hvornå han kan rides og smeden svare > når jeg er færdig<  Prinz får lov at stå til søndag hvor turen går i skoven, jeg skriter det meste af vejen.  Mandag fri.  Tirsdag skov i rolig skridt og trav.  Onsdag baneridning med undervisning og her ses de først rejehop. Prinz ønsker slet ikke at trave, han slår over til galop og kan fornemme at balancen er helt i bund, så vi holder her og jeg tilkalder smaden efter påsken.  Prinz har været under tilridning i et år med 3 lange pauser i mellem for ikke at overbelaste ham og der har aldrig været problemer uden sko.  Smeden kommer, tager skoene af og tjækker hovne med sin tang og prinz reager ikke på noget der. jeg siger at skone ikke skal på da jeg vil udlukke alle ander årsager. Men også fordi min inder stemme siger at skone er for små mm. Men tør ikke nævne det lige ud til ham. Jeg forhøre mig om smeden har taget højte for prinzes benstilling..til det svaret han > det er ikke fordi jeg ikke vil påtage en mulig fejl, men jeg ser ikke et problem her  Måske er det en del af unghestens udvikling at balancen forstyres med er par sko? det kan på nogle virke meget forstyrende<  Nu står jeg her >stadig med en halt hest, har dog kontaktet Erik Grove som vil hjælpe Prinz på vejen igen, men hvem skal betale for det? og hvordan gør jeg ift den smed som har skabt disse problemer og mere udgifter til min skønne hest   Skriv skriv alt kan bruges  Ps hesten er passet med alt og udstyr er tilpasset hesten.  MVH Annika.
Min hoppe har haft et lignende forløb også efter smedebesøg lige op til påske. Smeden var ude at tjekke sit arbejde, og efter at han ikke kunne se noget galt kontaktede jeg dyrlægen. Hesten fik lagt ledblokader og der var så noget i hovleddet, heldigvis var der ikke noget på røntgen, så det var en hovledsbetændelse, som sandsynligvis havde været undervejs i noget tid og som så var udløst af smedebesøget. Hun har nu fået 2 ledbehandlinger og efter 6 ugers boksro er jeg lige begyndt genopstræning. Så jeg ville da godt nok få tjekket hesten hurtigst muligt af en dyrlæge, så haltheden ikke bliver værre. Det er da også lang tid du har gået uden at kontakte dyrlægen, så du kan finde ud af om hesten fejler noget eller om det er smedens arbejde, der er skyld i det.
der dækker, hvis han laver noget dårligt arbejde....så du må kontakte ham og sige som det er, at han har gjort din hest halt... Indtil du har styr på hvad der er sket, kan du hjælpe din hypper med varmt sæbe vand lavet at sæbespåner... Få bevis fra en anden smed eller lad ham selv erkende sin fejl, hvis du skal have noget som helt ud af en sag- find evt. en god dyrlæge der kan bekræfte dit udsagn... MVH Dorthe
Hej det er lidt mærkelidt at du lyder eller virker kloger end din smed eller ikke stoler på ham selvom han har en 4 år lang uddanelse jeg bor selv sammen med en rigtigt dygtigt smed som før dyrlægen så at den havde brækket hovben.. men hvis du ikke er tryk ved ham ville jeg finde en anden eller få din dyrlæge til at se på ham for hvis skoen ligger snævet eller den er sømstukket så vil den have puls i benet eller varm men prøv at tage hans puls i benet mvh Ditte
Hej Lisbet. Jeg har fået oplyst at det er Højelse dyreklinik der gennemføre denne undersøgelse,- men jeg ved jo ikke om Nanna er ansat der eller de "bare" formidler projektet/forskningen/ registreringen videre. Det er Nanna jeg kommunikerer med. Mvh. Helle
Jeg ved at Nanna havde noget på bedding. Det kan sagtens være at hun gør det i samarbejde med Højelse selvom hun er ansat hos hestedoktoren. Jeg kan bare ikke finde noget om det på nettet? Helle bliver der taget blodprøver af de forfangne heste for insulinresistens, cushing? MVH Christina
Hej Christina. Ikke i min hoppes tilfælde, hun er grad 2. Der er foretaget en visuel vurdering af huld efter et forudbestemt skema, hvor heste vurderes flere forskellige stedet på kroppen. Hestenes medicin og længe af indtagelse registreres, beslag indberettes og vurdering af special beslag foretages, - hvor hesten gik da den blev forfangen, altså foldens beskaffenhed. Hesten følges over tid, så prognose også indgår. Ja, det var vist det hele, så vidt jeg husker. Mvh. Helle
Hej Spændende tråd, men må indrømme jeg ikke har læst alle indlæg, så håber ikke jeg gentager noget, der allerede er skrevet en masse om. Jeg har hørt fra flere avlere af shetlændere, at man mener forfangenhed er arveligt! - Og alligevel sætter de gerne alle deres hopper, som har været forfangen/har tendéns til forfangenhed i fol - da de så bedre kan tåle sommerens græs!!! Aner ikke om der er noget om denne påstand, men ihvertfald var den årsag til diskussion - for hvis de er sikre på dette, er hopperne så egnet til avl????? Mvh Trine
Og det foraarsager naermest kronisk forfangenhed. En anden aarsag er 'equine metabolic syndrome'. Min gamle pony har cushings og efter at han faar medicin (pergolide) har han ikke vaeret forfangen i et aar. I kan laese mere paa   om de forskellige aarsager til forfangenhed. Et af symptomerne paa Cushings er at de bliver langpelsede med kroeller i og har ogsaa rimelig lang pels om sommeren. Mvh Frederikke
En teori går på at alle nøjsomme racer har en tendens til insulinresistens da det er evnen til at danne disse fedtdepoter de kan tære på om vinteren (eller i tørke egne om sommeren) der sikrer artens overlevelse. Om der blandt disse nøjsomme racer er en arvelig disposisition er meget muligt, det er også muligt det starter allerede i fosterstadiet via det fosteret får fra hoppen via navlestrengen. så der er såmænd ikke noget vejen med shetlandsponyerne, kun det at man vil have dem til at overleve på vores frodige græsmarker, og det er de bare ikke skabt til. Det samme går for mange andre heste/ponyer. Det er ihvertfal påvist hos welsh og hos Dartmoor ponyer. Selv fuldblod kan blive forfangne. Man har faktisk fundet frem til at ALLE fladsålede heste har en grad af subklinisk forfangenhed. Vi skal bare blive bedre til ikke at overfodre vores dyr sommer og vinter. En ting er lige at blive lidt over huld en måned eller to om året, noget andet er de heste der konstant er for fede. Man mener at insulinresistens kan lede til cushing, så det er højst sandsynligt også en livstilssygdom, som kommer i kombination med at de bliver gamle. Man har dog påvist cushing helt ned i 7 års alderen. Der er faktisk ikke ret mange heste på døgngræs, hvor man ikke kan se nogen forandringer i hovene. Så det er interessant om den raske reference gruppe er helt fri for forfangenhed. Næste tusind kroners spørgsmål: Hvornår defineres forfangenhed? Og hvordan kan man differiencere mellem heste med dårlig hovpleje som i sagens natur får mere træk i lamellerne og de som bliver beskåret tit? Og ømhed relateret til dårlige stråler? Det er også derfor jeg spurgte til om forsøget i dk involverede undersøgelse for insulinresistens og cushing, for jeg tror der skal være en hormonel påvirkning tilstede også, medmindre man har de meget akute tilfælde hvor heste er sluppet ud på en kornmark og lign. Forsker C Pollit kan få alle heste til at blive forfangne hvis bare de får tilstrækkelige mængde fruktan givet ad en gang.
Er der nogle af jer kloge hoveder, der kender til et evt sammenfald mellem voldsom vækst hos en slank plag og så forfangenhed. Har netop nu til aften taget konsekvensen af en smule puls på begge forben og ømhed/ nedsat fart på hårdt underlag( grus) og har smidt min plag på jordfold med frøgræs ad lib og fodring ( roepiller+ lucerne) 2x dagligt.. Han har ingen fedmeproblemer, har ham tværtimod måske endda mistænkt for en smule tendens til mavesår- dyrlægen er obs på dette og vi er blevet enige om at vente en mrd inden vi giver ham den helt store tur på klinikken, for det kunne jo også være hans vækst der gør at han er til den slanke side.. Har i forvejen en hest gående på slankefold, da hun tydeligt er i farezonen pga tendens til overvægt, så ønsker for alt i verden ikke at "plagen" skal rammes af forfangenhed. Det skal siges at han bliver beskåret hver 3-4 uge pga tendens til vinger og lidt "flade fusser". Smeden kommer og kigger på onsdag og dr dyr er konsulteret via tlf- hun syntes min handlingsplan var ganske fornuftig taget de meget få symptomer i betragtning. Så kloge hoveder, er det de " flade fusser" eller er der en sammenhæng mellem KRAFTIG vækst og så forfangenhed???
denne tråd op
du været nødt til at give ham meget mad for at holde huld på ham? Hvad har han fået af mad fra han fik krybbefoder? Har han haft sart mave, tendens til diarré? Hvorfor tror du han har mavesår? Jeg kan godt huske hans hove, men havde troet /håbet det bare skyldtes han trængte til en beskæring, men hvis han fortsat gror som bare pokker og laver separationer i den hvide linie, trods hyppig beskæring, så ja, så er han nok i faregruppen for insulinresistens. Prøv noget omega 3, enten linamix, hørfrøkager, hørfrø eller hørfrøolie. Og så må du nok lukke øjnene og lade ham være lidt til den slanke side, til han er færdig med at vokse.
Keppie, han har ikke haft den bedste opvækst mht fodring osv, men har holdt ham pæn på en kombi af ca 23 kg wrap, roepiller, lucerne og soyaskrå. Han var på denne kost rigtig pæn i vinters og har også kunne holde huldet nogenlunde. Både smed og dyrlæge har været rigtig tilfredse med udviklingen af hans hove, men det er som om at den gode udvikling er smuttet lidt i svinget her den sidste uges tid. Han er blevet fodret samtidigt med at han har gået på døgngræs, stadigvæk kun roemos og lidt soyaskrå + vitaminer, for netop ikke at overfodre ham samtidigt med græsset... Hans vækst er ganske eksplosiv for tiden og derfor prøver jeg netop at holde et vågent øje med huldet og ikke proppe ham med alt muligt, som ikke er nødvendigt. Nu hvor jeg har hevet ham af græsset i går aftes, er der allerede mærkbar forskel i pulsen- så håber det bedste..
Jeg har godt ikke en forfangen hest. Heldigvis... Men Keppie... Det kan godt være jeg spørger dumt. Jeg har ikke orket at læse hele tråden. Men når du taler om disse flader såler hos så mange heste har det så noget at gøre med at heste som er så lidt forfange slet ikke viser symptomer eller hvad? Hvordan holder man selv øje med om hoven er sunket? Udviser hesten smerte eller kan de kun ses? Jeg selv en lidt overvægtig flodhest på døgn græs. Den har ikke taget yderligere på af at komme på græs. Jeg holder skarp øje med den hove da jeg selv er pylret, men den har gået der i over 2 uger og den har det strålende. Men jeg er forvirret over det med hovene. Det lader til at mange ponyer er så lidt forfange at det knaps nok opdages? eller hvordan skal jeg forstå det? Som sagt måske spørger jeg dumt... Jeg ved bare ikke så meget om hove... 
se mit sidste svar i den anden hovtråd. Med sko og og eller på blød bund vil de lette tilfælde være symptomfri. Muligvis kan man visitere den øm med en visitertang.
Tusinde tak Christina..  Jeg har lige præcis haft smed til ham idag. Jeg var der ikke selv, men det var min mand som er en fantastisk reserve hestemor... Han spurgte indtil hvor han skulle se og evt trykke osv.. Det var skønt han tog det op med vores smed. Min går ikke med sko. Han har stærke hove og hvis han blot bliver beskåret så behøver han ikke sko overhovedet... Heldigvis. Men smeden sagde i hvert falde at det var super fint med hans hove. Min mand fortalte om vores bekymring mht til forfangenhed. Dyret er jo lidt tyk med en bette forbudt bule osv... (har dog tabt sig efter han kom på græs) Men smeden forsikrede os om der ikke var det mindste galt med ham. Han adfærd er normal og han viser ingen tegn på smerte, ømhed, irritation i sine hove. Så selv om han går på en KÆMPE græs fold med nedbidt græs bliver han hverken tyk eller forfangen. Hvilket jeg er SÅ lettet over. Selvfølgelig holder jeg forsat øje og har også genlæst forfangenhedsguiden igen igen iår. Jeg vil slet ikke kunne bære hvis det skete for min hest. Jeg er nok semi hysterisk. Dog ikke så hysterisk at jeg lader ham komme på jordfold eller i stævneboks om natten (stalden er ved at blive vasket og malet så ska de i boks skal man leje stævneboks) Jeg vil allerhelst have han kan være hest og gå sammen med sine foldgutter og hygge sig og være en rigtig hest. Især når jeg i perioder ikke kan ride... Men pyyyha. Jeg har da været bekymret og har overvejet mundkurv osv. Men pt er det overhovedet ikke nødvendigt. Han får 600gram suregrow vitamin/miralblanding fra brogaarden hver dag. Måske er det fordi der er idag tales så meget om forfangenhed og fordi vi via internettet kan hidse hinanden lidt op at nogle (bla. MIG) kan blive lidt hys...
lige og læser denne meget spændende tråd igen. kom til at tænke på en ting-når man mener der er en sammenhæng mellem "fejlgæring" i tarmen og dermed udskillese af toksiner som medføre forfangenhed, vil det så hjælpe/forbygge at give hesten et af de gærpulver der på markedet? hvis det skyldes insulinresistens, kunne det være spændende og høre om man har prøvet at udvikle stoffer til hesten på niavue med mennesket som øger insulinfølsomheden. Nogle af de kloge der kan byde ind med ny viden?  mvh Lisbet
Hvad står han på af strøelse? Da min vallak stod på halm havde han også en ordentlig dunk, men efter jeg skiftede til ikke spiseligt underlag, var det nemmere at slanke ham og holde øje med hvad han fik at spise 
Han står på spåner :s Han har altid stået på spåner, det år jeg har haft ham. Så der kan jeg ikke en gang "tage noget fra ham". Øv altså. Måske jeg bør skære ham helt ned til 4 kg hø/wrap i boksen om natten og så blot det minimum at krybbefoder han får pt. Vil vommen så blive mindre? Eller forsvinder den først igen når han kommer fra græs? Han virker lidt oppustet faktisk. Han har altid gået på jordfold med frøgræs om vinteren os og her er han altså slet ikke så vommet, så det må være græsset. Og synes næsten ikke jeg vil tage græsset fra ham da han nyder at komme derud. Vi har kortet det lidt ned til 4 timer om dagen nu.
Puha ja så er det ikke nemt, håber der er nogen der kan komme med et forslag, for jeg er også interesseret i hvad man så kan gøre.
Ja, det jo lige det. Så det godt nok rimelig svært :s Det jo lidt irriterende når jeg står pt og skal købe dressursadel at gjorden trækker sadlen i bagvægt. Det meget, meget lidt, men det vel nok. Sadelmageren kommer på Torsdag og tjekker den efter jeg har reet en god halv time i den og ser hvad hun kan gøre. Evt i omstopningen osv. Så må vi os se her.
Du bliver desværre nok nød til at tage nogle af timerne fra ham på græsfolden, for at komme det til livs, samtidig med noget mere konditions træning. Lange ture i skridt   er den bedste konditions træning + skridt og galop op ad bakke, ikke trav op ad bakke, det er en dårlig gangart når det går op. Jeg syntes ikke du skal tage høet fra ham i boksen, heste skal ha`en del stråfoder i døgnet, for at holde maven iorden. Han har ikke nogen fedtkam eller deller vel? kun vommet?
Hvis han går på godt græs 5-7 timer om dagen og derudover får 6 kilo wrap i boksen, så får han da også pænt meget. Vores går ude døgnet rundt, og får ligeledes 5-7 timers græs om dagen, men derudover kun halm til natten, og så deres vitamin/mineral-tilskud - ca 500 gram pr hest, - og de har helt klart lagt sig ud - bare pga dette (i forhold til om vinteren hvor de får wrap)..... græsset skal man altså ikke undervurdere  Så jeg tror da også du skal tage noget af wrappen fra ham, eller give færre timer på græsset. Og så selvfølgelig sørge for at han har halm eller lignende ikke-fedende stråfoder til rådighed. Selvom det bedste stråfoder er hø/wrap/græs, så dur det jo ikke hvis de bliver alt for tykke... 
på græs  og så lille jeg nok også overveje at skære ned i wrap og evt erstatte det af frøgræs? - og så selvfølgelig sikre at foderplanen er afstemt mht vitaminer og mineraler. -og så må du have ham lidt i galop - det øger forbrændingen 
Tag ham helt fra græs og hø. og kun foder med lidt vataminer når du har redet til du kan se han taber sig så kan du godt give ham lidt græs igen..  Har selv haft en hest der tog på bare hun så på græsset.. hehe
før   Så giv ham frøgræs i boksen, istedet for hø. 6 kg wrap er alt for meget  Og så ville nogle gode lange skovture være rigtigt godt, hvis du har mulighed for at ride ud med nogen. Svensen: Vi venter lige lidt med galop  Nina: Man kan altså ikke både fjerne græs og hø. Hestens vigtigste energi kilde er fra fordøjelige fibre. Dens stortarm går helt i baglås hvis du fjerner dens grovfoder. Så det er et meget dårligt råd.
Man kan få en buet gjord, der i nogle tilfælde skulle kunne hjælpe. Altså vommen fjerner den ikke   , men man kan være heldig, at sadlen ikke glider frem. Så vidt jeg husker vises den i et af indslagene med Tanja Lange på Epona.tv
Desværre, stopgjorden ER prøvet og hjalp ikke en disse. Kun meget lidt men ikke nok :s Jeg sætter ham til 2 kg i boksen af hø og så giver ham lidt halm i boksen. Græsset tager jeg ham ikke fra, men har skåret ham ned til 2-3 timer nu. Så må vi håbe det hjælper lidt. Galoptræning kan vi pt ikke, men vi må se om vi kan skridte ogle flere ture med en støttepædago. Vi var faktisk ude og skridte en tur ALENE idag. Han gik okay fint, han stjelede ikke eller vendte rundt. Han prøvede at vende nogle gange hvis der var noget farligt, men fik ham taget i det med det samme og så var der intet  Anita cyklede med ved siden af. Vi var dog kun henne mod bjerget og tilbage igen. Ville ikke overstarte nu når vi skal til at ride ud alene, hesten skal jo altså lærer det nu.
bruge frøgræshalm i boksene?
Nej, det kun til på foldene :s Så alternativtet er halmen. Er bare bange for det var det som gav ham forstoppelse /kolik den aften, men han får jo slet ikke særlig meget halm når jeg iver ham lidt i boksen af det.
Den gjord jeg snakker om, kaldes da vist ikke en stopgjord? Ved en stopgjord forstår jeg en separat gjord, der sættes foran sadlen og har bøjler/klodser foroven, der stopper sadlen. Som denne  el denne 
Tak for et godt råd Illum det vil jeg helt klart huske  også tak til jer andre for gode alternativer. Mit valg kommer til at falde på SpeedyBeets da min hest står opstaldet. Nok er det dyre men hesten er det værd 
Mine får Speedi-Beet om sommeren, netop pga varmen 
Anskaf en auto-køleboks! På vores er der to forskellige ledninger; et til bilens 12V og et til alm. stik. De har lige været på tilbud i Jem&Fix (mener jeg) til et par hundrede kroner. Og så kan hverken fluer, snegle, fugle, mus eller rotter eller staldkatten/-hunden komme til roepillerne...
Jeg vil anbefale at skifte roepillerne ud med Speedi Beet om sommeren. De skal kun trække 20 min, så er de klar til brug. På den tid kan de ikke nå at blive dårlige selv på de mest varme sommerdage - med mindre man selvfølgelig er så smart at sætte dem direkte i den bagende sol...
jeg laver roepiller med kogende vand(det varmeste fra vandhanen) og det er klar på lidt under 1 time, ofte også allerede efter 1/2. og hestene elsker det er lunt.
over sent om aftenen, og bruger det ved 11-12 tiden Har ingen problemer med varmen, da min stald er pænt kold - Heller ej problemer med andre dyr i det, da det ikke står på gulvet Og jeg laver kun det jeg skal bruge. Ikke mere, ikke mindre
Hvordan ser i hvis det har stået for længe?
Men de lugter gæret, de lugter ikke som de plejer. Så lugt til dem på en regnvejrs dag, skulle ikke være umuligt i DK, og du ved hvordan de skal lugte...
Bruger også Speedy Beet om sommeren...
Jeg har nemlig altid brugt dem om vinteren (:  Men bruger dem nu her også men har ikke lagt mærke til nogen anderledes lugt og står da meget tæt på med hovedet   De lugter jo generalt ikke "godt" xD  Men dem jeg havde opblødt til idag røg ud der var fluer i på mystisk vis :S
Prøv at lave nogle ekstra til et eksperiment og lad dem stå indtil de begynder at se eller lugte mistænkeligt, det må give en ide om tid og lugt...
købt en "ble spand" med låg i bilka ca 40 L til 50 kr så holder de sig uden fluger og andet snask da jeg bløder op til morgen og aften brug og de kan godt holde sig mere end 12 timer hvis de står i en kold stald 
ud fra min egen vudering kan jeg ikke se hvad dyrlægen kan gøre ved en halt hest lige efter smedbesøg, udover at udlukke ander årsager til haltheden og ikke kan se hvad skulle være eller give noget mod smerte, som han ikke har uden rytter. Han var jo lige blevet undersøgt fra top til tå efter sygbom og havde fået grøn lys af dyrlægen til at ride ham igen og han så ham på banen fordi han hostet en del? Erik Grove rattet ham skævt til for godt 3 uger siden og så heller ikke grun til at tilkalde dyrlægen...da han mener problemer er smedens og for 7 dage siden så han prinz på vejen, hvor han var en smugle halt på vendter forben og ikke alvorligt og ikke så øm at dyrlægen skulle komme. Men for at starte et sted kan jeg godt se nu, at en grundig undersøgelse står for døren i denne sag. Havde slet ikke regnet med det skulle gå sådan og har nok lyttet for meget til ander og holdt tilbage på mit "hysteri" har i mellemtiden fået at vide, problemet kunne være mig..som rytter der gør at prinz midster balancen, men jeg ikke få det til at gå op, da problemerne også er der når beridderen rider Prinz...men det kunne jo også være mig?
nej tror ikke det er dig når din berider heller ikke de bliver også kun utakte i sin gang når det er balancen... Det hele lyde en smule mærkeligt og det lyder som en god ide men en grundig gennemtjæk stol på dit eget mening du kender prinz best held og lykke med det
små tast fejl  ) håber i kan læse det. Jeg er ikke bedrerviden end min uddannet smed ;O) men set i bagspejlet syntes jeg ikke de har lyttet til kundens bekymring omkring førstegangs skoning. Bad om at få mester ud til skoning, hvis ikke ville jeg gerne have at svenden fik besked om at han var infodet og det har jeg bedt om for han har glemt det før og nu er jeg så sikker på at problemet opstår her og muligvis som ditte andersen skriver... Erik Grove har rettet ham til før efter min egen smed og nu har jeg så mange stemmer i mit hoved der siger at der er "beviser" nok til at stoppe her og tage imod Eriks tilbud om at få ham som smed. Ps. prinz er fuld forsikret og betaler kun 20% af behandlingen og helt uden selvrisiko...så det er altså ikke fordi jeg ikke har råd til at få dyrlægen ud, men har bare holdt mit pylderi tilbag når jeg har snakken med folk og hørt på ders mange års erfaring. Kan bare ikke få det til at stemme overens med mit kendskab til min hest..
Uanset hvad, så er det altså ikke normalt, at en hest er halt så længe efter et smedebesøg - det er altså 3 måneder siden det var påske!!! Jeg fortalte dig bare ud fra min egen erfaring, da min hoppe havde nøjagtig de samme symptomer som din, og det var altså noget dyrlægen og ikke smeden skulle se på. Hovledsbetændelsen havde været der i noget tid, men blev akut efter at hun havde haft smed, da benstillingen jo naturligvis var blevet ændret en smule efter beskæringen. Så jeg vil stadig på det kraftigste anbefale dig, at få dyrlægen ud. Jeg troede også det var smeden, der havde lavet noget galt, men det viste sig ikke at være det. Dyrlægen fik jeg ud lidt i trods, da smeden blev ved med at sige, at han ikke havde gjort noget forkert. Og smeden fik ret.....
En hest må bare ikke være øm efter at den er ny skoet. Smeden ved det,og må bare finde ud af hvorfor at den er øm efter HANS arbejde. Der kan være flere årsager,og de mest almindelige er at den er beskåret for tæt,eller at skoen er lagt for snævret,så et eller flere søm trykker. Hvis at den skulle være sømstukket,er det let at se,for ved det søm vil vejningen mangle,alt andet er SØMTRYK. Enhver smed har på et eller andet tidspunkt været uheldig og lave en eller flere af disse fejl. Og det er også iorden,men hvis ikke at smeden er voksne nok til at INDRØMME at han-hun har lavet en fejl,er det ikke så smart. Jeg ville mok lige prøve at få en anden smed ud,og få en ny vurdering af disse hove,du skal ikke fortælle smeden om problemet,men lade ham selv finde ud af hvad der er galt i hoven. En ting er sikket,fejlen skal rettes nu for hestens skyld.
Vil det ikke være svært at have en "sag" så lang tid efter, hvor hoven er rettet en el flere gange siden? Dyrlægen el en tredie smed skulle vel have set hesten/hoven, før smed nr to rettede på det. Ellers bliver det bare smed nr to´s ord mod smed nr et. Hvis smed nr to i det hele taget offentligt vil sige smed nr et har begået en fejl.
og nu er jeg med på hvad du mener Lisbets ;O) og med den beskrivelse / erfaring bliver jeg så bekymret for min hest..om han nogle sinde kommer sig 100% igen og fordi jeg for første gang har ladet tiden vise sig..har ellers altid haft dyrlægen ude lige når det opstår..øv Dyrlægen komme mandag morgen og min "nye" smed kommer onsdeg middag og tager det der fra... Måske er det forsent og jeg er ved at være så ligeglad med den smed..betaler selv, bare min hest bliver okay igen. Jeg kunne godt slå mig selv i hoved lige nu..syntes der er så mange meninger om hvorfor han er halt, alt lige fra rytter, hårdt underlag på ridebanen og så smeden.. hvorfor lytter man ikke bare til sin helt egne "mor" insinkter og lader ander gå i den "viden" at det er min ridning som er problemer. Kan skone fremprovokere en akut form for overbelastning af tilridningen forløb på en ridebane med hårdt underlag? hesten er dog redet det meste af tiden uden sko og uden halthed og som Lisbet skriver at skone kan fremprovokere det ene eller andet? ja så er smeden sagt fri for evt fejl og tanken om hvad det ellers kan være, vokser i mit hoved. Havde slet ikke tænkt i de baner og bliver helt ked af det..men nu er det jo ligesom gået denne vej i ren og skær dumheden og i den tro at min og hestens dårlige balance skabte årsagen og at skone forstyret ham endnu mere i sin ride udvikling..?
Nu skal du ikke gå at tænke alt for meget på det - nu har du tilkaldt dyrlægen og en smed, og så skal du nok få styr på det:-) Min hoppe har fået 2 ledbehandlinger og 6 ugers boksro, og vi er nu lige påbegyndt genoptræningen. Det ville have kommet frem på et eller andet tidspunkt, da det jo ikke går væk af sig selv, men kom måske bare lidt hurtigere fordi hun var lidt langtået, da hun blev skoet.
lade gå mig for meget på..jeg vender tilbage mandag efter dyrlægebesøg og tak for alles svar  vh Annika
Nej men det er nemmere sagt end gjort at lade være med at spekulere og bekymre sig om de kære heste. Utroligt vi ikke allerede er blevet gråhårede 
ja..jeg havde sug alt på sin fineste plads inden den store start, manglet kun skone..   hermed ikke sagt noget gemmer sig. Ser frem til dyrlæge og smedbesøg.
halt på sine forben viste en del ømhed under selve bojprøven, haltede også derfeter men ikke så volsomt. Dyrlægen ville se ham løst i rundelen, her så hun mere halthed end ude på vejen efter bøjprøven..det er ligesom han ikke er hel så halt vær gang han sætter hovne i jorden. Når han tøffer i trav ses det og han har svært ved at finde en rydtme. Med min historie af hele tilridnings forløbet uden sko, vil dyrlægen mene at smeden har lavet en fejl under beækæringen. For at komme igang med selve behandlingen får han som sagt smed onsdag og så skal han stå 14 på en lille fold hvor han ikke kan tonse rundt og lege som han jo gør det meste af dagen når han ikke æder græs. Hvis han stadig er halt får han lagt blokader og så tager vi den der fra....tror bare ikke han er haltfri om 14 dage, nu hvor han har gået så længe   Håber ikke han er ødelagt for altid, vil kun have ham at ride på  Min smukke Prinz alt har bare var så godt og han har bare vis sin gode sider frem, hoppet og danset rundt for mig..det har han ikke fortjænt.
Det lyder nøjagtig ligesom min hoppe. Jeg fik taget røntgenbilleder som heldigvis intet viste og fik derefter lagt blokader, så vi fandt ud af at det var i hovleddet, der var betændelse. Syntes måske 14 dage er lang tid at vente - kan du ikke køre den på klinikken med det samme og lave røntgen, så du kan udelukke røntgenforandringer med det samme???
Ja det blev du jo ikke meget klogere af. Jeg synes måske også du ligesågodt kunne få taget røntgen og lagt blokader med det samme og komme igang med en evt behandling og få vished. Han har jo allerede gået længe, så jeg har også svært ved at forestille mig, at de 14 dage mere kan gøre den store forskel.
Den gjord jeg har prøvet er en bananformet gjord. Den som folk i hvert fald ude ved mig kalder en stopgjord   Hvor spænderne vender bagud, den er prøvet. Skal snakke med sadelmageren idag og se om hun kan ændrer på gjordstopperne og lægge lidt mere fyld ind bagtil, eller hvordan og hvorledes   Tak for alle jeres inputs.
Brug ikke halm men almindeligt hø, ikke wrap. Halmen har hesten svært ved at fordøje, og det kan samle sig i stortarmen, og gi`en rigtig god gang forstoppelse. Godt med hø og vitaminer. Vitaminer kan evt. være Sur growe. 
Han får allerede vitaminer - Salvimin. Han er sat ned til 4 kg hø, vil ikke sætte ham mere ned, det har jeg ikke samvigttighed til. Tør heller ikke give ham halm, eftersom han nemlig har fået forstoppelse en gang og det var sidste mandag :s Så det udelukket pt. :) Han må trænes noget mere 
der er jo kcal i hø, så en overvægtig hest skal IKKE have mere hø. Mere træning og alternativt må du begrænse græsset Sandra 
Skriver heller ikke den skal ha`mere hø, men mig bekendt gi`r man hø til heste der skal tabe sig, ikke wrap men hø. Det er også begrænset hvor meget man kan sætte sin hest ned i stråfoder, da det er meget vigtigt for hestens mave. Men en ting man skal huske, er jo at hesten skal ha`motion, som jeg har skrevet før   og fodersammensætningen skal svarer til den motion hesten får. Sandra du skal se, når du træner ham noget mere, så forsvinder vommen efterhånden.
De næste par dage står den kun på korte skovture i skridt (da han skal lærer at ride ture alene, rider vi kun samme rute, en kort rute og forlænger stille og roligt)  Samt longerer ham en ca 10-20 min de andre dage. Indtil på Onsdag hvor jeg ca begynder at ride igen (så er sadlen nok ved at være der)  Vil ikke ride i sadlen før Charlotte (sadelmageren) har rykket gjordstropperne som kan forhindrer det lidt samt lagt mere stopning bagtil som gør at den lægger bedre og kan blive i sin ligevægt (sadlen altså) og balance  Så jeg har sat ham til følgende: - 75 gr salvimin Grøn - 2-3 timer græs pr dag - 4 kg hø i boks pr dag - 200 gr saracen colling mix musli - "Håndfuld saracen fiber mix piller om morgen - En håndfuld lucerne om aften. - Plus han går ca 6-7 timer jordfold MED frøgræshalm os :s Kan jeg evt sætte ham til 2 kg hø i boksen, 75 gr salvimin, håndfuld lucerne aften, 200gr musli og stadig håndfuld piller morgen. Eller skal jeg bare nøjes med at give ham lucerne morgen os ? Og fjerne pillerne om morgen. Kan ikke skære muslien væk da det er det jeg blander hans stads op med (eamino, hvidløg osv og det gider han ikke spise hvis det ikke er muslien) Så det får han et ½ mål af.
4 kg hø i boksen, 2-3 timer græs og så ridning i lidt højere gear (fra onsdag) burde kunne få ham slanket. Alternativt kan han jo sættes ned til en håndfuld saracen musli. Hellere mindre musli og mere hø. Kan du ikke blande hans ting i, selvom du sætter mængden ned? Fx en håndfuld musli og så blande tingene i der?
Jeg synes ikke 2-4kg hø lyder af meget i boksen til at række til aften og nat, når han ikke har halm at supplere med? Bliver det ikke mange timer at stå med ingenting i? Men det er der selvfølgelig mange spåneheste, der må leve med. Mine får nu kun et par kg wrap pr dag, men står på halm, så de har noget at gnave i. Var det min hest fik han også et par kg halm i boksen, men kan godt forstå, du er nervøs, når han lige har haft forstoppelse. Men jeg synes folk er lige lovlig halmforskrækkede.
Det frøgræs han spiser på folden kan altså også give det vommede look. Min hest blev ihvertfald frygtelig vommet af at stå på fold hvor der var frøgræs til rådighed. Når min min får godt hø kan spise store mængder uden at blive vommet, men når han enten får halm eller frøgræs bliver han vommet. Mvh. Louise
Om vinteren har han altid gået på jordfold kun med det frøgræs i over et år nu. Der har han faktisk gået ude hele dagen fra kl. 8-21 stk minus ridningen imellem selvfølgelig og han har aldrig været så tyk og vommet som han er nu. Så nej, jeg næsten sikker på det ikke er frøgræssen. Det er nok noget af det, men det må næsten være det græs for han har aldrig set sådan ud før. Han kom ikke på græs sidste år 
skal den have halm i boksen ved siden af høet. Det ved Sandra godt 
Hvornår er den sidst tjekket for orm - sorry hvis jeg har overset det hvis du har skrevet det... Men synes da det er en typisk grund til vom på denne årstid...
De bliver tjekket fast som de skal for orm på opstaldnignsstedet og ormekur bliver givet hvis de har over antal tilladte orm. Så det er iorden. De er tilmeld tjekket for blodorm og bændelorm.
at fjerne hestens naturlige foder= grovfoder fra den! jo mere grovfoder jo mindre dyrlæge! hesten har helt naturligt brug for grovfoder hvad mon naturheste levede af! Men jo dårligere kvalitet grovfoder jo mere vil de naturligvis spise for at kompensere for den dårlige kvalitet!, minimum fodring med god kvalitet(checket) hø 1% af legemesvægten (og de fleste undervurdere hestens vægt) hvis det er wrap øges kg mængden for at kompensere for det højere fugt/vandindhold, kan igen beregnes i forhold til foderanalysen
Du har ret 
hesten indtager jo mange kg græs på folden, samt har hø og frøgræs hele dagen. Hvor er det lige den mangler grovfoder?? Den lever jo ikke af andet   Hovedreglen siger 1 kg tørstof/100 kg hest fra grovfoder, det får hesten jo mere end dækket på den foderplan. Hvordan ville du fodre denne hest, når den nu skulle tabe sig?
Tror ca han spiser rundt regnet ude på jordfolden omkring en 5-6 kg frøgræs, plus græsset i 2-3 timer og så de 4 kg i boksen.
idag..syntes det er lang tid men det er pga dyrlægen(Lis Kousgaard) er på sommerferie og det var hendes medhjælper som så på prinz.. kan i anbefale en der evt har tid nu og her, for hvad hjælper det at give ham 14dage når han har gået i over 80 
min opstalder vil køre Prinz ud til flemming ved Århus han skulle være god til ben og har arbejdet sammen med Erik Grove. Håber han tager prinz ind, for har prøvet at blive afvist af ham før...håber der er hel med mig denne gang. Er der ellers noget jeg skal huske på nu hvor han kommer afsted og håber det kan bilve inden weekenden
Ja han kan være lidt speciel. Men mon ikke, det er noget nemmere at få en tid, når i kører hesten derud, fremfor hvis han skulle komme til jer. Du plejede da at bruge Frijsenborg?
det var donni der havde dem, har haft svært ved at finde en dyrlæge som smeden kunne sammenarbejdt med ift prinzes skæve ben. Erik Grove har rost Lis Kousgaard, den besked fik jeg idag da Erik var uden så jeg kommer ikke til flemming. Jeg holder mig til Lis som jeg har haft de sidste 2 år. Smedbesøget idag gik godt, dog med nye oplysninger.. For små sko, tildens til bragtbrusk forandring ikke noget slemt men det kan mærkes og det skal passen. Sidder på højre forben hvor han er lidt hård, men ikke noget han vil mene giver den halthed som prinz døjer med. Prinz fik nye sko som passer, det kunne tydelig ses og det ser godt ud. Blev grundig tilset med sko ude på vejen, frem og tilbage, hvor højre sko kom af igen. Da smeden ikke var helt tilfreds, så han pillet skoen af og tog lidt af bag ved på højre side der hvor han halter mest og hvor bragtbrusken er hård. Jeg har gået i den tro han var mest halt på venster? Så nu er der en nu dato..7 dage og gerne med forbedring, hvis ikke så anbefaler Erik Grove evt en sål og så SKAL han have en blokade. Syntes en røngten er noget "pjat" lige nu, for vi kan ikke se alt.. ? selvom han ikke er øm ved en "nappe" prøve som han tog. Jeg holder mig til smedens mening og vi har fundet en mulig udvej og han vil meget gerne have at jeg ringer til ham igen snart..bare for at høre hvordan det går, vi snakket i en ½ time derefter..han er bare så super god til at forklare hvor hest og ejer står og hvad der er af muligheder 
Nogen der har erfaringer med hvor mange cm. ridestøvler med lynlås kan blokkes ?
det sidste jeg hørte var at de ikke kan blokkes overhovedet. Lynlåsen kan ikke give sig i processen og vil derfor med stor sandsynlighed gå i stykker/rives op. Ved ikke om der er kommet nye teknikker, men i hvert fald har en blokning betydet gennemvædning af læderet så det på en maskine kunne "strækkes" - vel egentlig så det bliver marginalt tyndere hele vejen rundt idet mængden af "skaft" ikke ændres. Jeg vil derfor mene at lynlåsen har sat en stopper for denne teknik, og at eneste løsning således er at sy elastik eller andet i læderet (alt efter hvor problemet er "åbning" eller "læg") ret mig endelig hvis der er nye metoder. 
Lene : Mener nu at have hørt om mange der har fået blokket med lynlås i.....
Ring til en sadelmager - de vil kunne fortælle dig om og hvordan det kan lade sig gøre. Jeg kan anbefale Rutzau hvis du bor i hovedstaden - ellers kan du altid ringe dertil... De holder til i Tåstrup. Kan du vælge så vælg en sadelmager - skomagere har sjældent garanti på blokninger...
Det kan godt lade sig gøre efter hvad jeg ved, lynlåsen syes bare sammen, så går den ikke i stykker. Linda.
kan huske jeg snakkede med min sadelmager da jeg fik lynlås i, og det er under det halve af hvad man ellers normalt kan strække lædret, mener det er noget i stil med 0,5 cm, og så kom det derudover også meget an på selve kvaliteten af lædret støvlen er lavet af. Så spørg din nærmeste sko/sadelmager og husk støvlerne så de også kan se lædret.
Jeg har fået blokket mine springstøvler med lynlås ca 1,5 cm. De syede et stykke fast under lynlåsen, så den ikke kunne give sig. Derudover gav de den garanti, at hvis støvlen gik i stykker på nogen måde, ville de erstatte med en tilsvarende støvle. Støvlen blev dog blokket af 3 omgange, så der var lidt ventetid på at få dem. Det var hos skomageren i City Vest i Århus. (det var i øvrigt en af de billige modeller, en Rectiligne støvle, men den kunne sagtens tåle at blive blokket)
I stedet for at blokke dem, kan du overveje, at få syet en elastikkile i stedet for lynlåsen. Fik det gjort af en sadelmager i min gamle dressurstøvler, og det fungerede rigtig fint.
Jeg har en hingsteplag på 1 år. Han har gået sammen med en jævnaldrende hingst fra nov. 08 til maj 09. Så kan han til skade - blev sparket - og så tog jeg ham hjem igen. Han er nu rask, men næsten lige gyldig hvem der ser ham, spørger om han har været mishandlet (hvilket jeg ikke har haft nogen mistanke om). Han er meget bange for fremmede ! Dyrlægen kunne næsten ikke vaccinere ham, kunne ikke engang lægge brems på ham. Min mand og jeg kan trække med ham og smeden kan beskære hans hove. Ingen problemer i forhold til hans aldre. Har en ung dame til at komme og træne HMS med ham og første gang var ham MEGET afvisende over for hende, jeg kunne nærmest ikke kende ham. Hun har været hos os nu 3 gange og vi er ved at træne traile, vand og "dækken". Han har siden han kom hjem haft er meget voldsom måde at køre rundt med hovedet på. Jeg ved ikke hvad mit spørgsmål er   - kan han være mishandlet eller er han bare anderledes og hvad kan jeg mere gøre for at få han "normaliseret". Mvh
Min veninde har 2 hingsteplage på 2 år. Den ene er født på stedet og den anden kom da han var ½ år gammel. I starten var der ikke noget men da de var omkring 1 år blev de ret sky. Man kunne ikke komme hen til dem. Når man endelig gjorde måtte man ikke klappe dem for så løb de deres vej. Man kun stortset kun komme til deres hoveder hvis man kunne komme hen til dem. De er blevet 2 år og der har ikke været noget med dem det sidste ½ år. De er begge to rigtig store nusse hoveder og kommer hen til en når de er på fold. De stod i løsdrift før så det kan jo være det er der har gjort at man ikke kunne komme hen til dem fordi de var vant til at passe sig selv. De kom i boks her i vinters, så den menneskelig kontakt er blevet forbedret rigtig meget her. De har begge fået den tid det har taget uden HMS og lign. Jeg ved ikke om det er typisk for hingstebørn da min hoppe på 2 har aldrig været sådan. Heller ikke dem hun står sammen med. De vil hele tiden "snakke".
Han stod på kæmpe fold, men kom ind hver nat. Men nu du nævner det, så kunne man ikke komme til dem på folden.
Jeg synes HMS er en god idé. Træner det også med min. Jeg synes det er rigtig godt for hesten og rigtig godt for ejerne når de kommer i lømmelalderen  Jeg tror umiddelbart ikke der er grund til at have mistanke om mishandling. Dyr er forskellige. Han er åbenlys meget knyttet til dig og din mand   Rigtig dejligt! Jeg ved godt det ikke er helt det samme, men min søster har en hund der er på samme måde og hun har ikke været ude for noget dårligt. Og det er på trods af hun er med oppe i deres butik hver dag hvor der er mange forskellige mennesker. Jeg tror jeg ville give ham lidt tid endnu og hvis han gør det samme om et ½ år så tage fat i problemet der. Men hvis jeg nu ikke have oplevet min venindes hingsteplage og kun haft min egen hoppe at tage erfaringer fra ville jeg nok også have troet der var et eller andet galt 
Jeg er i den uheldige situation at min gamle smed har fået lavet en fejl for snart et halvt år siden. blev opdaget for små 3-4 måneder siden og har siden skiftet smed. Han har altid gået med forsko. Han var blevet skåret skæv og alt for meget af. Hov væksten var gået i stå, det er først her på det sidste de rigtig er begyndt at vokse. Han har så haft en boot, haft boksro og fået smertestillende weekenden over. Har været på folden nogle timer idag uden boot da den blev ved med at falde af når han løb og fjollede. Han gik overraskende pænt på sit forben, stadig øm, men ingenting i forhold til det plejer. Så nu går jeg lidt og tænker om jeg skal have pillet den anden forsko, nu hvor det er gået så godt og hurtigt frem ad. Der med at begge hove kan få fred og rigtig vokse.. Ville i gøre det? Hvilkene boots kan bruges til døgn brug over en periode? Han har fået bagsko på da smeden havde skåret for meget af og han blev meget meget ømtået. Han har aldrig gået med bagsko hos tidligere ejer.. Han har gået med dem godt 3 måneder nu. Så nu er mit spørgsmål, ville du prøve at pille dem af? Håber der er nogle der kan råde og fortæl endelig hvorfor i ville det.
Jeg har en meget dygtig smed som jeg stoler på, og jeg snakker altid med ham om sko eller ikke sko - det er hans afgørelse som fagmand, så det ville jeg gøre, hvis jeg var dig - snakke med smeden og høre hans råd.
Jeg har nogle cavallo simple boots, de sidder utrolig godt fast, jeg har redet i mudder og i vandet ved stranden med dem på uden de faldt af. Jeg tror sagtens de kan bruges i døgndrift, man kan evt trække en tyk nylonstrømpe ud over hoven og koden inden man lægger booten på hvis hesten har tendens til gnavsår... Har dog ikke haft problemer med gnavsår ved ridning. Det jeg tror din hest har brug for er at få gang i sin hovfunktion, hvis hoven skal hele op og begynde at vokse. Det får den kun ved motion og nul sko. Jeg foreslår at få pillet alle sko af. Sæt hesten på døgnfold på blødt underlag sammen med en rolig kammerat så din hest ikke bliver drevet mere rundt end den selv har lyst til. Giv den boots på hvis den meget ømtået, hvis den er frisk nok til at "fjolle" så lad være. Vent op 4 uger. Er hesten stadig ømtået på blødt underlag efter 4 uger eller vokser hoven slet ikke ville jeg kontakte dyrlægen... Træder den derimod helt igennem så væn den lanngsomt og forsigtigt til hårdere underlag og rid den med boots hvis du er utålmodig og gerne vil have fuld fart med det samme. Man ved ikke om det virker, før man har prøvet det, men det er, hvad jeg vil gøre, hvis det var min hest. Jeg har haft en varmblod der gik perfekt uden sko, men dog havde brug for boots på forhovene ved hård ridning på stenet underlag.
det skal siges at dyrlægen er med inden om samt smeden.. og der blev snakket om alt, os det her. Men jeg føler jeg er landet i en ond cirkel og jeg bare gerne vil prøve noget nyt hvis det kan lade sig gi sig og se om det hjælper. Jeg har ikke tralvt med at komme på ryggen af ham det tager den tid det tager. Ser jo helst han er på døgn fold så han kan få gang i blod cirkulationen i hovene, det kommer jo ikke af boksro...
Jeg synes i hvert fald du skal prøve at få skoene af(man kan jo altid få lagt dem på igen) og så evt give hesten boots på de hove, der er ømme. En sømmet sko er jo hårdt ved hoven især hvis den i forvejen er svækket. Ulempen ved boots i døgndrift er at hoven ikke får så meget luft, man kan nok risikere sur stråle... Boots er godt nok lidt dyre i anskaffelse, men dem jeg har, har altså holdt længe, så på sigt er det ikke dyrere end sko. Køber man nogle i ordentlig kvalitet er det ikke ualmindeligt at de holder et halvt til et helt år(ridebrug). Ved dog ikke hvor længe de holder hvis man bruger dem i døgndrift...
meningen med bootsene er han kun lige evt. skal have dem på til hoven er tilvænt uden alm. sko.. men jeg har snakket med smeden og det blev gjort også får han en god lang pause så længe han har behov... Men mange tak for svaret 
Hej Jeg har hørt at man kan købe noget spray til at spraye en wintec i sort russkind med, men ved ikke hvaddet hedder, er der nogle der kan hjælpe mig med navnet?
Du må til at stå tidligt op og ride, før han bliver lukket ud på græsset   . Så slipper du også for varmen. Min 3års er slank og smækker om morgenen efter en nat inde, og nu er han helt udspilet pga græsset.
læser det er han vommet ikke fed. Ved ikke om jeg har overset den sætning det skulle stå i. Min plag var også superfin inden han kom på græs. Efter bare en dag på græs var maven dobbelt så rund. Og havde hans hals og bagpart ikke set rimeligt slank ud var han aldrig kommet på græs. Læste for nyligt(tror det var i equipage) at mange heste blev vommede når de kom på græs, men de var ikke for fede. Det var noget med at der samledes vand i maven på dem. Men de måtte heller ikke gå på for kort græs da der så var for meget sukker. En anden grund var at hesten ikke havde nogen mæthedsfornemmelse og de grovåd så af græsset. Det var ret interessant at læse, men min hukommelse er som en si pt, så kan ikke forklare mere. Synes dog det stemmer fint overens med min plag der ligner et badedyr når han har været på græsset og ellers ser rimelig ud:) Måske det kunne hjælpe med en mundkurv til at begrænse græsindtaget så han stadig kan være ude. Jeg tænker i hvert fald at det primært er græsset der er synderen til den store mave og så vil det ikke hjælpe at fjerne mere hø/wrap.
ret rund og har taget for meget på.
er overvægtig kan man vel stadig bruge mundkurven for at begrænse græsindtaget. Og så evt. lade ham stå på græsset en time ekstra så ikke han spiser for meget når han er inde/på anden fold. Og så motion som tidligere er nævnt.
Vil ikke sige han er for tyk, han er blot vommet  Han vejer ikke for meget, da han ikke er tyk andre steder end maven som bare ligner en ballon. Da han ikke var på græs i nogle dage, blev det faktisk bedre. Lige indtil han kom derud igen.  Så det er græsset skyld, den er næsten sikker.
Må en FED hest få hø??? Jeg har en hoppe der er blevet alvorligt overvægtig. Hun har fået frøgræshalm, men nu kan jeg ikke opdrive mere, og er nødt til at skifte til hø. Er der nogen der ved, hvor meget hun må få? Hvorfor er det, at en fed hest godt må få frøgræs/hø, men ikke græs???? Dette har jeg problemer med at forklare manden  , for hvorfor bruge penge på hø, når der er masser af græs på marken? Kan i hjælpe mig med at forklare dette? Venlig hilsen Gitte