Jeg har en unghest der bliver 4 i maj og indtil nu har jeg haft problemer med en sadel der ligger godt på hende. Købte en Isabell Werth, da bommen jo kan skiftes i den. Lige nu er der mellem bom i (sort kopfjern, mener jeg det er). Men den glider ret meget frem på hende efter at have redet i et stykke tid. Har så prøvet min venindes Isabell Werth med smallere bom (selvom jeg hele tiden har tænkt at bommen skulle være bredere). Den ligger helt af H til på hende (red ikke med den). Har prøvet en Windsor elite fit 3, som ellers bruges på en bred oldenborg. Den glider også frem. Prøvede idag en trainers kombineret med bred bom. Den lå helt kanon da jeg sadlede op, men gled også frem efter at have redet noget tid. Den virkede bare lige tilpas bred og havde den været bredere havde den været for bred. Jeg får sadelmageren ud i næste uge for at tilse min isabell werth. der skal jo højst sandsynligt en bredere bom i. Men er bare bange for om den alligevel vil glide frem når den trainers også gjorde det   . Det er selvfølgelig besværligt nu hvor hun sætter muskler, men hvad pokker kan man ellers lige gøre ved det?
Jeg har haft nøjagtig samme problem som dig, men så længe din sadel bliver ved med at ryge ud på skuldren vil den altid "klemme" musklerne, så de ikke udvikler sig. Jeg købte en halerem, så sadlen blev liggende hvor den skulle og allerede efter 3 uger kunne man se en tydelig forskel på musklerne ved hendes skuldre. For nu havde de fået plads til at udvikle sig. Så jeg har brugt den i en periode og har mere eller mindre lagt den væk nu. Jeg oplevede ikke at min hest fik spændinger af at gå med den i så kort en periode.
Jeg ville også få min sadelmager. Jo mere man ligger mellem hest og sadel, jo mere er der til at gnave og ligge og trykke forkert. Få din sadelmager ud..Og så når hesten har sat flere muskler,må han ud igen. Sådan er det at have unghest. Men passer du ordentlig på hestens ryg og får sadelmager ud jævnligt de første på rideår, kan du ungså rigtig mage rideproblemer. Held og lykke! Mvh Sanne
mange tak for de gode råd. Mht. lammeskind, så dur det slet ikke, da sadlen så bare bliver endnu smallere og glider mere frem. Jeg købte jo Isabell Werthen fordi jeg kan skifte bommen og nemmere tilpasse den eftersom hun sætter muskler. Så er spændt på at se hvad der sker når sadelmageren har været der. Kan desværre ikke proppe halerem på, da der ikke er noget sted på sadlen hvor den kan sidde fast. Men glider den frem efter sadelmageren har været der, kunne man så måske prøve med en stopgjord?
Hej. Man kan købe en lille plastik-dims til at sætte mellem sadelpuderne bag på sadlen til næsten ingen penge. Den erstatter den manglende ring til fastgørelse af halerem. Den kan nemt tages af og på efter behov, tager 15 sekunder. Har brugt den med succes... VH Annette
Hej med jer Er der nogen, som ved, hvor jeg kan læse artikler, om mus/OCD og det med at det for nogen er arveligt men at det også kan skyldes forkert fodring af føl/plage ???
...adskillige i både Ridehesten og vistnok også i månedsbladet Hest. Har du prøvet google.
 
Bare rolig der er nogen vallaker der kan bedække men ikke befrugte. Du må jo kunne se om han stadig har kuglerne. MvH Heidi
Taak for hjælpen..  Så er jeg mere rolig.. Vil prøve om man kan se dem her imorgen.. Tusind tak igen.. 
Det var så lidt. Jeg tror nu ikke du ville være i tvivl om han var hingst, men det er rigtig at den blanding nok ikke er det bedste. Hvor gammel er din vallak?
Han bliver 2 til den 5 maj 2007..  Så han er ikke så gammel.. 
Hej alle sammen Håber i kan hjælpe mig lidt. Mine bedste forældre har fået en pony foræret for ca. ½ år siden. Vi tror hun nu er blevet forfangen. Jeg har ikke selv set hende men fået at vide at hun hat puls i benene og varme hove. Hun vil dog gerne gå med ud til folden ca. 60 meter men løber ikke så meget som hun plejer. Vi har helt taget kerne fra hende og nu får hun halm/hø og mineraler som det eneste. Hun er en shetlænder på 88 cm. Hun har haft smed idag. Jeg ved dog ikke hvad han har sagt til da jeg ikke har snakket med dem endnu. Har i nogen ideer til hvad vi kan gøre for at hun får det bedre og hvordan har jeres forfangde heste udvilket sig i forløbet og bagefter Hilsen Line
Hej Seline Hvis du prøver at søge herinde, så er der en masse gode tråde om lige netop dette emne.. Det vigtigste er at holde godt øje med hendes foderstand og sørge for, at hendes kost er nøje tilrettelagt efter hendes huld. Hvis det viser sig, at smeden har konstateret forfangenhed, så er det bedste at hun står stille på en sandbund. På den måde kan hun bore tåen ned i sandet og mindske risikoen for drejning af hovbenet. Hun skal stadig have adgang til vand og hø/halm, for en forfangen hest må ikke sulte. Håber I kan nå at tage det i opløbet for det er bestemt ikke noget man skal tage for let på. Carina
Hej..vores pony har været forfangen 2 gange siden vi købte ham i maj sidste år. Første gang, om sommeren, var vi ikke klar over hvad han fejlede, men symptomerne var..stivbenethed på forbenene, han lignede en gammel mand med slem gigt, når han gik. Ørene og hovedet hang på ham..han havde ondt. Tilsidst lagde han sig ned på folden. Så fik vi fat på dyrlægen, han fik smertestillende i 5 dage, blev taget fra græs, fik hø og mineralblanding. Anden gang han blev forfangen var her i vinter. Pga den milde vinter har der været grønt græs på folden, det plus at vi gav ham havre..og for meget af det, gjorde at han blev forfangen. Denne gang så vi det hurtigt og genkendte symptomerne. Det var især på de hårde frosne jordknolde på folden, at han ikke kunne/ville gå. Dyrlægen kom og proceduren gentog sig. Nu får han islændermüsli og gulerødder, i stedet for havre + hø og halm selvfølgelig. Når de først har været forfangen, bliver de det jo let igen, så jeg ved at vi får problemet igen til sommer, men nu ved vi da, hvad vi skal holde øje med og passe på.
Få fat i din heste dyrlæge. Nogle gange er det ikke bare smertestillende medicin der skal til men længerevarende intensiv behandling alt afhængig af hvor svær en grad det er. Og det er bare så smertefuldt for dem at være forfangne! Min venindes hest var forfangen i sommers, og dens hovben havde rykket sig 7 m.m. Den skulle have special sko og en masse andet fra dyrlægen. En smed alene kan   stille diagnosen. Held og lykke med pony 
Det lyder meget til at hun har ondt Du skal have en sadelmager ud for hun skal have en ny eller omstoppet den sadel hun har Men det er også en god idè at få en massør/kiropraktor ud
- som har ondt i ryggen. men det var fordi jeg havde en part på hende som lavede stødende besvægelser i ryggen på hende når hun red. Så jeg skal også have kiropraktor på nu og en anden sadel, men det lyder nøjagtig som min hest, det du beskriver..
en kiropraktor ud til hesten. Det kan godt være det lyder underligt men det VIRKER. Kiropraktoren løsner op for det der gør avs nu og en anden korrekt tilpasset sadel forhindrer at det sker igen. I works, I have seen it!!
Er der nogen som kan svare mig på, om man kan hjælpe overgangen til græs lidt på vej ved at starte med at give grønpiller/græspiller? Altså det er vel fruktanindholdet i græsset der er farligt ved indkøringen til græs eller er det primært selve foderskiftet man skal vare sig for? Hvis det er sidstnævnte - kan græspillerne så hjælpe på denne overgang? Altså - er det en god idé at give græspiller inden man begynder at lukke på græs, en dårlig idé eller totalt ligegyldigt? Da jeg spørger på en andens vegne, ved jeg ikke om jeg har formuleret mig sådan helt forståeligt - ellers må jeg forsøge mig igen  Håber der er nogen som kan hjælpe...
da det er udemærket at vende hesten til græs ved hjælp af grøntpiller, men du kan jo også bare bruge hø eller wrap.
Tak for svaret... Jamen, det er nu ikke til mine egne... spørger på en andens vegne...
Kan nogen her kaste lys over begrebet "barfodsbeskæring". Er det en særlig form for beskæring, eller er det en forkert beskæring eller hva?
prøv at kigge på   (spændende side) og søge på "barfodsheste". Vi fik afskoet vores traver i august, ikke uden problemer, han blev ømtået og fik boots til forbenene. Nu går han fint og er en glad hest. Det jeg er meget spændt på er, om han klarer grove grusveje, her til foråret, og om hvodan han vil slide sine hove ovenpå denne våde vinter. Jeg er overbevist om at det skal gå helt fint... Vores smed er meget glad for heste uden sko, så det er godt.
emnet har været heftigt diskuteret herinde mange gange - prøv evt at søge efter kl 23, så tror jeg bestemt du vil finde noget... der findes flere former for barfodsbeskæring, og så vidt jeg har forstået er barfodstrimmer og lignende ikke en anerkendt uddannelse som fx beslagssmed. du eller jeg kunne i princippet tage et kursus og derefter kalde sig barfodstrimmer. jeg synes det er useriøst og med manglende faglighed, så jeg holder mig altid til faglærte uanset om mine heste skal gå med eller uden sko. en faglært smed kan jo altså også beskærer en hest på en fornuftig måde. jeg synes personligt, det er klart er at foretrække, at hesten går uden sko - MEN ikke i tilfælde af, at hoven ikke vokser tilstrækkeligt og at hesten derved bliver øm. jeg synes, det er dyrplageri at trække rundt med ømme og forpinte barfodshest, der "bare skal hærdes". det er blot min mening. min erfaring er, at   få heste kan gå uden sko, hvis de rides seriøst stort set hver dag. hoven kan ikke nå at vokse tilstrækkeligt i forhold til slidet og bliver derfor mindre og tyndere, og pludselig gør det ondt på hesten, og den kan blive meget forsigtig, stikkende og endda halt. en lille historie fra det virkelig liv: en voksen sød dame, der ikke har haft hest før, køber en såkaldt problemhest. hesten er egentlig ikke problemfuld, men trænger blot til at blive taget sig af. damen går meget op i HMS, hvilket jo er rigtig fin. hun er ligeledes inspireret af det naturlige, deriblandt også barfod. hun træner hesten meget langsomt op fra jorden og på ryggen i skridt den første måned. derefter begynder hun at lægge små travintervaller ind. først i starten af tredje måned er hun oppe på 10 minutters trav. hun afveksler med træk/skridtture i natur og langs vej. hun arbejder med hesten stille og roligt 6 dage om ugen. hesten går på fold ca 5-7 timer dagligt. damen tager på ferie og vi skal passe hesten så længe. jeg bemærker den første dag, da jeg trækker den ind, at den går langsomt og meget forsigtigt på gruset og astfalten. da jeg renser hovene, ser jeg en meget nedslidt og flad dragt og en meget lille slidt stråle. jeg trykker let med hovrenseren ned mod sålen, og hesten trækker benet til sig. jeg tænker med det samme - av, den har ondt i sin hovene. jeg har flere gange snakket med damen om, at et par forsko kunne være en god ide. damen har nemlig selv bemærket, at hesten går langsomt, stiv og meget forsigtigt på hårdt og ujænvt underlag. hun har dog alle gange pure afvist muligheden om sko, da det jo var bedst for hesten at gå uden. damen kommer hjem fra ferie og er overrasket over, at hesten er øm. hun tror det er fordi den har haft fri en uges tid, og sadler den op og vil ride en tur i ridehallen på den. et kvarter senere kommer hun grædende over til stalden og er helt knust over, at hesten er halt. jeg siger til hende, at jeg er overbevist om, at den mangler sko og at jeg synes hun skal ringe til smeden straks. denne gang er damen så til at overtale og hun kontakter smeden. damen er meget ulykkelig og tror at hesten skal slagtes. jeg siger til hende mange gange, at jeg er sikker på det er fordi, den mangler sko. smeden kommer to dage efter og lægger et par forsko på hesten. og to dage efter kommer damen smilende og glad og siger, at nu kan hesten trave igen...den havde endda selv sat frem i trav ude i gruset, hvor den før havde skridtet med meget små stive skridt. hun undskylder, at hun havde været så påståelig, og hun kunne nu se, at det var bedre for hendes hest med et par sko. jeg siger ikke, at alle heste skal have sko. men jeg er meget imod at hestens skal pines på hårdt og ujænvt underlag. har den brug for sko - så skal den have sko.
mange kan ikke sige at barfodssbeskæring er en særlig form for beskæring ligesom man bestemt heller ikke kan sige den er forkert. jeg tror, der er mange måder at opfatte barfodsbegrebet på. i min verden er barfod barfod - dvs, at alle heste uden sko er barfodsheste. der er nogle "grene" der dyrker det, at hesten skal gå uden sko. de kalder det også ofte barfod, lige som man kan sige, at en hest beskåret ganske almindelig af en ganske almindelig faglært smed, også er en barfodshest. barfodsbegrebet er ret bredt - i hvert fald i min verden 
Det er et godt indlæg der ikke nedgøre hverken den ene eller den anden måde for at holde hest. Den nævnte web adr. er på en der bruger det der kaldes Strasser metoden,jeg vil ikke kommentere den,men jeg kan heller ikke forstå den med at hesten skal have en overgangs periode hvor man bare skal acceptere at hesten er halt eller ømmer sig. En hest skal efter min mening altid være rengående efter smede besøg. Der er tilfælde hvor omstændighederne ikke tillader dette,men det er ved visse hovsygedomme. Man beskære ikke en rengående hest så den bliver halt,og det sker i de fleste tilfælde med Strasser metoden. Så nu fik jeg sgu kommenteret den alligevel. mvh Den Gamle Smed NSW
Barfodsbeskæring dækker over meget - men i bund og grund er en hest vel barfodet når den går uden sko - lige som os andre... Og ja ligesom at der kan findes eksempler på at heste har brug for sko har er der også eksempler på det modsatte - at hesten fra at være øm efter hvert smedebesøg, dårlig hornvækst, for lave dragter osv. efter at være blevet "afskoet" stille og roligt har fået hove der får smede til at udbryde: " ja se sådan en hov kan selvfølgelig godt gå uden sko". Det er ikke sort/hvidt. Jeg er ikke af den overbevisning at man bare kan tage skoene af en hest uden også at have en holdning til dens opstaldingsform - det hænger sammen med en sund og stærk hov.
Vi er i bund og grund enige om at heste ikke må være halte som følge af beskæring. I hvert fald må beskæringen ikke gøre hesten halt. Men jeg har alligevel tænkt over nogle ting, som jeg faktisk håber du vil svare på, eller har nogle kommentarer til. Mange heste som afskoes bliver halte - det har vi jo set. Vi siger så, at det er fordi ikke alle heste kan gå uden sko. Så langt så godt. Men hvis nu en hest har sur stråle, så vil den ofte være haltfri langt hen i forløbet, hvis den har sko på, mens en barfodet hest hurtigere vil ømme sig og tilstanden vil måske derved blive opdaget og behandlet hurtigere. Det samme kan gøre sig gældende med andre tilstande i hoven. Og hvordan kom jeg så til at tænke på det? Jo for mange år siden havde jeg min hest opstaldet på et ridecenter, hvor udmugning var med i prisen. Hestene stod, som de gør mange steder, på halm, og der blev kun muget i bund hver 14. dag. Nå, men min hest døjede med sure stråler (et problem som vi også har haft siden hen, trods masser af kemikalier og efterfølgende høj bokshygiejne), men han var rengående. En dag jeg skulle hente ham på folden, kom han spurtende og rev en sko af i farten. Da han nåede leddet, kunne han stort set ikke støtte på benet. Dyrlægen blev selvfølgelig tilkaldt og konstaterede at strålen var problemet. Min daværende smed havde ikke anset det som et stort problem, det var noget masser af heste bøvlede med, og han var absolut ikke en af de dårligste i branchen. Så er det jeg tænker om skoene i nogle tilfælde ikke skjuler problemerne. Man gør godt nok hesten haltfri ved at sko den, men man har i virkeligheden ikke løst problemet. Og man lægger ikke længere mærke til det. Forstår du hvor jeg vil hen? Netop sure stråler er et stort problem i Danmark og jeg tror faktisk at mange af de heste (ikke alle), der bliver afskoet og dernæst bliver halte har problemer med strålerne eller andre tilstande i hoven. Jeg er enig i at sur stråle skal bekæmpes, sko eller ej, men jeg kan alligevel ikke lade være med at tænke på om skoene ikke i nogle tilfælde kan være med til at skjule tilstande i hoven, som burde behandles. Mvh BeritH
undskyld jeg blander mig - håber også jeg må komme med en kommentar til dit indlæg  du har fat i en meget fin pointe der. jeg synes faktisk du har ret et langt stykke hen af vejen. skoen yder jo en form for beskyttelse og det er muligt, at det kan dække over en dårlig tilstand et sted i hoven. det er jo netop derfor den daglige hovpleje og det daglige grundige eftersyn er ufattelig vigtigt i samarbejde med en dygtig faguddannet smed - uanset sko eller ej. jeg tvivler så meget på, at din hest blev stok halt i løbet af så kort tid efter en tabt sko pga strålen. jeg har også haft en del problemer med tabte sko, og for nogle år (4 år) tilbage også med sur stråle. både dengang da han havde sur stråle og også nu, hvor det er 4 år siden han sidst har haft det, er han urent gående, hvis han taber en sko. der er ingen forskel. Men jo - du har en pointe i at skoen kan dække over dårlige tilstande.
Hvor var det rart at se et indlæg om dette "fænomen", da jeg heller ikke vidste, hvad det betød. Troede "Barfod" var en person eller en bestemt metode til beskæring. Andersen; godt indlæg med konstruktiv beskrivelse.
Det er jo ofte det der sker. Min, der går uden sko, var lidt anderledes gående i sommers - ikke halt ikke tydeligt småtgående - bare anderledes... Fik en dygtig dyrlæge ud der konstaterede at der var puls i forbenene - hyppen fik mundkurv på de par timer de gik på græs (som netop var stærkt begrænset pga det ekstraordinære høje fluktanindhold) og efter en lille uge gik hun normalt igen - nu uden puls i forbenene. Som dyrlægen sagde at hvis hun havde gået med sko så havde vi ikke set disse første små symptomer på forfangenhed i tidligt stadie - men fordi hun går uden sko kunne hun mærke det og vi kunne afhjælpe det. Sko kan desværre være en sovepude hvor hesten går med grælle hovproblemer som følge af dårlig/for sjælden beskæring og dårlig "hovmiljø" men ikke mærker til dem før det er meget alvorligt. Enig en hest der ikke kan gå uden sko skal selvfølgelig have sko på - men det fritager os ikke for at behandle diverse dårligdomme man desværre ofte ser heste gå med. Andersen, at din hest bliver urent gående når den taber skoen kan skyldes andre årsager/problemer med hoven,men jeg er ikke fagperson så jeg vil helst ikke gætte.
Selvfølgelig må du blande dig   Det er kun godt med feedback. Men jeg kan jo også se at vi i bund og grund ikke er så uenige. Du skriver: ¨ Jo det gjorde den faktisk, og havde jeg ikke selv set det, så ville jeg nok heller ikke have troet det. Men jeg havde nær aldrig fået bugseret ham op i stalden, han gik reelt på 3 ben. Dyrlægen blev tilkaldt med det samme og var der inden for en time. Og det var hende, der stillede diagnosen. Jeg var jo bange for at han havde skadet led eller sener. BeritH
Jeg kender til en del barfodsheste - og har også haft min egen afskoet for dens sags skyld. Jeg kan se mange fordele ved en hest uden sko - hvis ellers det er en hest der har "hov" til det. Min veninde's bukkehovs hesthavde konstant hovbylder da hun havde sko på den - men nu er der ingenting (med undtagelse selvfølgelig af den weekend hvor hun skulle have været til hubertusjagt i Dyrehaven...) Det lader til at bukkehoven "arbejder" så meget at den har bedst af ikke at være "begrænset" af en sko. Nu har jeg så ikke styr på hvilken "filosofi" hendes bliver beskåret efter - da jeg også kan forstå at der er flere teorier bag. Nogle ting fra barfodsverdenen kan jeg kun tale meget positivt for, såsom kortere beskæringsintervaller og meget mere fokus på hvilke underlag hesten går på osv. Jeg synes dette er uhyre vigtigt i forhold til føl og ungheste som jo nærmest altid går uden sko. På vinterfolden ved stalden har jeg lagt en terrasse af SF-sten som hestene får deres hø på. Det meste af resten af folden er noget pladder som hestene blot synker i - og som ikke yder hoven nogen modstand. Min egen (beslag)smed synes også at denne terasse er rigtig god fordi føllenes hove her får modstand og dermed udvides ved hvert skridt. Udviklingen af bukkehove og andet skidt forebygges på denne måde bedst muligt. Til sidst vil jeg lige anbefale det arrangement Hestens Værn afholder nu her. Jeg var til det på Grindsted Landbrugsskole og her var der en rigtig god diskussion ang. hove også som var meget lærerig.
Det der gjorde, at jeg fik skoene af vores hest, var, at jeg så den elasticitet, der var i den bare hov, da smeden var der,og hvor begrænsende for bevægeligheden i hoven, skoen er.(har ikke kendt til heste før).hm Smeden synes det var en ide, at se hvordan det ville være uden sko. Da vi konstaterede ømhed, ved ridning på grovgrusveje, fik han boots, hvilket gjorde underværker, fra første prøve. Om han fortsætte med boots, vil tiden vise. Faktisk forstår jeg udenmærket, at han blev øm, da det jo var uvandt for muskulatur, sener, knogler at være bevægelige i den grad. Han går helt fint i ridehus uden boots, men vi må se, for naturligvis, skal han ikke have ondt. Spændende tråd.
Du tænker nok på hvad forskellen er på beskæring udført af en almindelige beslagssmed og en hovtrimmer? Nu er jeg af sidstnævnte slags så jeg vil godt komme med et bud   Det er hvordan jeg opfatter filosofien og den vil gælde mange andre som udfører det vi kalder barfodstrim. Selve beskæringen er for de fleste af metoderne den samme som man lærer på KVL. Men da vi har fokus på at få/bibeholde hoven sund, dvs få de forskellige hovstrukturer til at hænge sammen på en for ehsten hensigtsmæssig måde, så arbejder vi generelt med kortere beskæringsintervaller (faktisk også anbefalet fra gamle lærebøger i beslagskunst). Vi identificerer de problemer i hoven som kunne gøre hesten øm eller at hoven slides for meget og så retter vi hoven op til at den kan tage vægten ved landingen på dragten og kan rulle over uden besvær. Vi har meget øje for svampeangreb i hoven, som svækker strukturene og får hesten til at slide abnormalt eller vægre sig ved at gå. Da hovsundhed ikke kun er et spørgsmål om selve beskæringen, men inddrager i høj grad hestens miljø, så har vi en del viden på det område (eller kan i det mindste identificere problemerne og henvise videre til folk med erfaring på det område). Vi rådgiver i foldens indretning, valg af foder, valg af strøelse, forslag til produkter til at få løst evt svampe/bakterie problemer og i brug af andet hovbeskyttelse, her boots. Dvs udover at hestejeren betaler for en beskæring, så får de noget rådgivning med i købet. Det tror jeg ikke der er så vildt mange smede der har/giver sig tid til. Store ulempe er at vi ikke har nogen formel uddannelse. I udlandet tilbydes kurser og deciderede uddannelsesforløb, men de koster kassen og deres værdi på det teoretiske er ret god, men vi har ikke den store mulighed for at tilegne os noget praktisk erfaring under supervision af en kyndig. Jeg er også bange for at der ikke ville være politsik vilje til at godkende sådanne kurser... smede der har taget deres smedeuddannelse i udlandet bliver heller ikke anerkendt.. Der er flere af os barfod der kører rundt med hinanden og med smede og vi har også erfa grupper og årlige samlinger hvor vi udveksler erfaringer, billeder og diskuterer forskellige emner. Jeg er nu på 5 år ved at prøve at få en uddannelse op at stå, det sidste jeg hørte at der var velvilje, men at det ville tage langt tid... Der er smede som laver barfod, det som jeg vil definere som barfod dvs inkl rådgivning omkring alle forhold der gælder hestens levevilkår. Jeg mener at holder man den nuværende standart og holder de nuværende for lange beskæringsintervaller, så vil kun de heste som er begavet fra starten af med gode hove eller som står som markstatuer kunne gå uden sko. Bliver der optimeret på flere forhold og kombineres med brug af boots på det underlag som hesten ømmer sig lidt ved, typisk grove grusveje, så kan en hel del flere heste godt gå uden sko. Når vi snakker om at hesten skal have en periode til at vænne sig uden sko, så skulle 2-3 mdr være nok til at sømhuller er groet ud og der er kommet en tykkere sål, men ret ofte (desværre) så har heste dårlige hove pga svamp, underudviklet elastisk strålepude, forsnævret hov, vinger flade såler ect. Man kunne sagtens rette mange af de hovproblemer op med sko først ved at korte beskæringssintervallet, få hoven rettet op, fjerne vinger, trække bæringspuktet længere tilbage, gøre noget ved den sure stråle og white line disease osv. Der er en del smede der er gået over til barfod (og det lyder så dumt, men de har ladet sig inspirere af helheds forståelsen) og de kan bruge sko til at forberede hoven til at gå uden sko. Og det kan jeg sagtens se pointen i og det er derfor stor sandsynlighed for at jeg vil lære at sko en dag. Jeg har hidtil henvist kunder til nogen jeg synes laver et rigtig pænt skoarbejde, men disse kære gode og omhyggelige smede er selvfølgelig skattet højt af andre også og har ordre bogen fyldt. Jeg tror ikke vi får forbedret hovplejen her i dk før at der er flere der vil gøre opmærksom på hovenes pleje og før der er flere til at passe hovene. Vi har 175.000 heste og der er kun 250 uddannede beslagsmede til at passe alle de kunder. Jeg tror og håber at fremtiden vil bringe mere viden ud omkring hove ( og det er også derfor jeg godt vil videregive mine erfaringer og det jeg har læst af forskning rundt omkring) for at folk bliver mere beviste om årsagerne til hovproblemerne istedet for kun at sige at så længe den kan gå, så er alt okay. Derfor er jeg imod sko som en symptombehandling, medmindre den også har det formål at hesten får en bedre hov. Den kan være et udemærket værktøj, men skal ikke have lov at skjule fejl, for det vil give problemer i de andre støddæmpende strukturer og give benskader på sigt.. Og så vil da altid være et stor marked for skoede heste, da det er ikke alle hesteejere der vil ændre på foldtid, foder og strøelse, og de skal død pinende ikke lade hesten gå uden sko og lade hesten ømme sig... Målet er at hesten kan gå uden smerter uanset lejr. Som en smed engang til mig: I bliver nødt til at løse problemrne da I ikke bare kan lange ned i kassen efter et par sko.. Mit råd til alle jere hesteejere er at tage til foredrag udbudt af dyrlæger, smede og barfodstrimmere og lære noget om at kunne vurdere Jeres hestes hove, ikke at lære at beskære dem selv   , men at vide noget om hvordan I kan optimere på de andre forhold og så giver det Jer en faglig viden til at finde den bedste smed i Jeres område. Der er også bunker af litteratur om hove og alle de bøger jeg har læst (uanset metode)har givet mig noget. Hvis I ikke er så gode til engelsk så har en norsk dyrlæge, Hanne Lyhne, oversat flere af barfodsbøgerne til norsk og der er kun få ord der skiller de to sprog ad. Lamelrand er den hvide linie  MVH Christina Keppie, agronom og såkaldt "barfodstrimmer"
Hej Berit. En hest med surstråle vil altid være mere eller mindre halt. Det er ikke altid at haltheden er synlig for det blotte øje,men der er forskellige små triks der kan bruges til at finde ud af det. Hvis at du har mistanke om en halthed,men du kan ikke umiddelbart se det,så gør du det at du lader hesten trave ligeud på et hårdt underlag,asfalt eller lign. Hvis du så istedet for at kikke på hvordan at benene bevæger sig og i hvilken takt det sker,så kikker du på hestens ørespidser. Hvis at den er halt vil du se at ørespidsen giver et lille nik når hesten træder igennem på det ben som den er gal med. Hvis at det er højre side,så er det normalt højre øre,og så fremdeles. Men igen surstråle giver altid lidt halthed,uanset om man lægger sko på eller ej. 99E Hvis at man har mistanke om at haltheden kan være det du kalder (en lille smule) forfangenhed,finder man ud af om det er ,ved at lade hesten rykkke baglæns lige ud,så vil den selv i de mindste tilfælde have en tendens til at slæbe forbenene efter sig.Under alle omstændigheder vil man se en forandring på den måde den træder igennem på. MVH Den Gamle Smed NSW
flot indlæg  ja, det er jo netop som du beskriver, den manglende uddannelse, der gør, at jeg i hvert fald ikke tør vælge andet end de registrerede og faguddannede smede. jeg betvivler ikke, at der mellem barfodstrimmere er nogle udmærkede og dygtige folk, men jeg er også overbevist om, at der findes det modsatte - nemlig nogle, der blot har taget et lille kursus for derefter at kalde sig barfodstrimmer og beskære heste. det er jo ganske katastrofalt i mine øjne... tænk at lade så vigtigt et område ligge i hænderne på en person, der ikke er rustet til at varetage opgaven  du beskriver flere gange, at beskæringsintervallet skal afkortes. jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad du som barfodstrimmer synes er passende interval mellem beskæring ? jeg betaler en formue for smed, men tilgengæld har jeg valgt en af landet og europas bedste smede, der selvfølgelig er uddannet både i danmark og i england, som holder sig opdateret med kurser, seminarer osv rundt om i verden. min hest fungerer optimalt med 4 ganske alminelige sko. han er ren trakehner med schwadroneur i nærmeste familie, der jo ikke ligefrem er kendt for god hovkvalitet og tilmed har min hest ikke haft smed før han blev 2 år. det har selvfølgelig givet nogle konsekvenser der gør, at hoven har brug for hjælp. min hest har en lille hov, han rides på middelsvært/svært niveau 5 gange ugentlig + en masser stævner og vi skridter 15 min på asfalt hver vej til ridehuset - det kan ganske enkelt ikke lade sig gøre uden sko. han har i vores snart 8 år sammen været halt to gange - 1) en hovbyld lige efter jeg havde fået ham for snart 8 år siden og - 2) en seneforstrækning, da han trådte i et dybt hul. ellers har jeg været fri af skader osv på trods af hårdt arbejde og et "skidt" fundament fra naturens side - og dette er efter min overbevisning en stor gestus til min dygtige smed  han skoes med 7 ugers interval i vinterhalvåret og 6 ugers interval i sommer halvåret. mine ponyer, der jo ikke arbejder så hårdt - ja, den ene har store fine og stærke hove og går naturligvis uden sko. den anden har noget mindre hove og bruges bla til turhest på asfalt, så han går med forsko. området interesserer mig, og jeg er åben for nyt in-put, men jeg har mine heste for kært til at de skal være "forsøgsdyr", så jeg tager ikke springet til barfodstrimning, før der kommer en ordentlig faglig anerkendt uddannelse og hvad dertil hører. jeg er spændt på om det arbejde for uddannelsen bærer frugt i sidste ende held og lykke med det 
Det er muligt at en sur stråle vil give en minimal halthed selv med sko, men der skal meget til før det slår igennem. Og tro mig - jeg kan godt se, når en hest ikke er rengående, og jeg kan også mærke det, når jeg sidder på den, selvom andre ikke kan se det. Og her taler vi både dyrlæger og beridere. Men stadig er det jo tankevækkende at skoen dæmper så meget for hestens følsomhed, at den med sko er så lidt takturen, at man ikke kan se det, og uden sko 2 minutter efter stort set ikke kan gå på benet. Det siger da lidt om, hvor meget skoen skjuler. BeritH
Hej igen. Det kan vel også betyde at hesten går bedst med sko,da de jo helt klart i nævnte tilfælde afhjælper den fra smerten. Jeg mener altså ikke at skoen (skjuler)noget,men afhjælper noget. Det tilfælde du omtaler må så være en hest som man ikke bør praktisere barfods på,da den så vil være halt,hvilket jo ikke er særligt smart for en omhyggelig hesteejer. MVH Den Gamle Smed NSW
Jamen den pågældende hest ER faktisk barfodshest nu - og rengående  Og med hensyn til at skoen afhjælper, ja de afhjælper nok en del af smerten, derom er vi slet ikke uenige. Men den afhjælper ikke forfangenheden, den sure stråle eller hvad tilstanden nu måtte være. BeritH
ja jeg er ganske udmærket klar over, at det drejer sig om mere end blot beskæring - det er der intet nyt i. men jeg er helt uforstående over for din teori om, at hoven ikke kan slides for meget i forhold til vækst. hvad med køreheste, der gå på astfalt ? eller os, der skridter dagligt halve timer på astfalt eller hårdt grus ? hvis de er som du siger, så kan jeg ikke forstå hvorfor så mange heste egentlig er skoet ? jeg har endnu til gode at se det kan lade sig gøre uden sko - og jeg har set   heste.
er det ikke en smule urealistisk at skabe forhold som du beskriver i dagens våde og sjappede danmark ? jeg siger ikke det ikke kan lade sig gøre - men det er nok de færreste, der har disse muligheder  hvordan påvirkes elasticiteten i øvrigt i hoven, når den tørres så meget ? jeg har studeret denne Pete Ramey`s hjemmeside...og kan ikke finde noget om de køreheste du omtaler. desuden lagde jeg også mærke til at alle billeder og "historier" pånær en enkelt ikke er "sko-tilfælde", men andre sygdomstilfælde som laminitis ect. Du skriver "ingen frisk græs" - hvorfor ?
Milan får følgende: Salvana Musli 2000, roepiller og sojaskrå. Jeg har fået lagt foderplan til Milan via Salvana, og er rigtig glad for den fantastiske service og hjælp jeg fik dengang. Det bliver også Salvana der skal hjælpe Milan igennem sommeren med døgngræs, og stadig dækket 100 % ind 
jeg gør lige som du Gitte. Køber produkter "lige fra marken", så jeg altid ved HVAD jeg køber. det er kun ganske få ting, jeg køber (vitamin + horse speed). hø, halm, lucerne og havre er direkte "fra marken". Jeg er nok lidt gammeldags i min holdning til foder. jeg tror på at et enkelt og naturligt basisfoder bestående af masser af   og hel havre samt en vitamin/mineralblanding (fx salvinim grøn) er bedre end diverse fancy blandinger, der er tilsat alverdens ting. Mine heste fordre jeg med: Hø !! Lucerne Hel havre Salvimin Grøn Halm af god kvalitet Dertil bruger jeg Askhims urter i perioder, og til de heste, der har brug for lidt mere eller som ikke har så meget ædelyst. tilsætter jeg Horse Speed, der er 80% knækkede majs og 20 % melasse.
Jeg giver min hest følgende: 1,2 kg Videbæks Fiberblanding 2 spsk. hvidløg 4 kg. wrap Jeg er meget tilfreds med Videbæks Fiberblanding. Det dækker min hests behov, og hun elsker det. Jeg havde førhen lidt problemer med at holde min hest i ordentlig huld (staves?) om vinteren, men det problem har løst sig efter jeg skiftede til Videbæks. Hun har en fin blank pels, og trives med det foder. Jeg giver 107 kr. for 25 kg.
Mine to unghopper og låne fjordhest får: Wrap ad libitum Roepiller Suregrow Lucerne Hvidløg Har netop droppet al korn som et forsøg da den ene hoppe er temmelig lun i kasketten, og ingen af dem laver noget som helst endnu. Desuden er jeg ikke tilfreds med kvaliteten af korn for tiden, og jeg gider ikke ofre så meget ekstra på det dampvalsede korn.
Hej... Jeg foder med: Horselux Bacis fra Miljøfoder Urtemineraler fra Havens Lucerne (AlfaA) Hvidløg Soyaskrå fodersalt Hø Wrap Lidt halm et par gange om ugen får de slubbermach fra havens De heste vi har på stald får ikke alle af det hele, det er alt tilpasset til hvad de behøver. Jeg bruger det her foder, da det jeg brugte før var det eneste jeg ikke havde udskiftet, da jeg havde lidt problemer med at få ifolet nogle hopper, og nu er der gevindst i alle 4, dejligt glæder mig  Kan også se at hestene trives nu, før var de lidt mat i pelsen og forkert formet, men det hele ændrede sig da jeg for ca. et år skiftede. Spændende at hører hvad i andre foder med, og hvorfor  Mvh Karina
Mine heste (DV, 500 kg., 14, 4, 3 og 2 år) får dagligt: 8-10 kg. wrap ca. 0,5-1,5 kg. roepiller (efter behov) 100 gr Salvimin Grøn 1-200 gr sojaskrå (efter behov) 50 gr Suplex Yea Sacc Top Jeg bruger Foderplan Hest til at vejlede mig i mængder og fodrer så ud fra huld og "hvad jeg ser og føler".
min får fuldfoder fra kirstinedal - complete plus. hvidløg - husdyr helse biotin + e-vitamin fra solanum feed complex wraphø. hun får feed complex istedet for at få en større mængde kraftfoder, da hun nemt bliver varm i hovedet. men pga hun arbejder hverdag, skal hun være dækket ind med alt og får derfor en masse wraphø for at føle sig mæt og få opfyldt sit behov for strukturfoder. biotin får hun pga. dårlige hove, e-vitamin får hun for at sætte muskler. Hendes foderplan er af stemt sammen med foderplan hest
får 200 gram hippolyt naturmysli hver dagligt til eftermiddag, plus hø. Om aftenen får de 1/2 dl speedy-beet eller 2 dl irish mash, plus hø. Om morgenen får de pt kun hø, men så snart de er helt kørt ind på speedy-beeten,er det meningen de skal have 1/2 dl hver om morgenen også - for at lægge en bund, da de kan æde to kilo hø hver på forbløffende kort tid! Det har taget mig lang tid at finde det, jeg synes de trives helt optimalt på. Hvis æselfodring eller mine overvejelser om samme i øvrigt kunne interessere nogen, har jeg skrevet en hel del om det på min hjemmeside (under æsel-debat)
Min bliver fodret med hø, wrap, hel havre, Struktur E og gulerødder. Den står på halm, men det er begrænset hvor meget den æder af det, da der altid er enten hø eller wrap. Hø, wrap, havre og halm er "hjemmeavlet" (altså fra gården, hvor hesten står), gulerødder er fra naboen. Struktur E - fordi det er det foder, der er bedst til kamelen. Og fordi jeg har utroligt gode erfaringer med Hippolyt. Pt. får den Makor som tilskud, muskeltræning (distancetræningen er gået igang) og pelsskifte (ja, den har allerede fået helt kort sommerpels).
Hø Roepiller Hors balance fra Tjørnehøj Mølle Olie Hvidløg Yea-Sacc Salt Gulerødder Grønpiller Jeg har valg at fodre med dette foder da det dækker ham helt ind, og han fungerer rigtig godt på det - skinnende pels, masser af energi og god foderstand. Samtidig undgår jeg havre og anden stivelse, da han får problemer med maven når han får havre. Linda.
Surregrow fra D&H = 750-900 g hele havre = 300 g Lucerne = 500 g urtemix = 30 g Wrap = 6,0 kg Halm og græs...
Hej. Jeg fodre mine vilddyr med: Wraphø/hø. Roepiller (opblødte) Havre Soyastrå Racing mineraler Hvidløg Evt lucerne som mellem måltid.(den uden mellase. kun olie) Mine heste trives fint og er tilpasse! MVH Henriette
Wrap ad libitum 1½kg struktur e fra hippolyt 1½kg nutri star fra hippolyt 3 gange ugentligt 1kg irish mash gulerødder halm Han fungerer optimalt, har en lækker skinnende pels og er glad og aktiv..  Bliver brugt dagligt, er 6år og 170cm i stang..
hej. jeg har lige hented min pony ind fra sin fold. men hun ville ikke gå igennem ledet fordi hun har fået stød og er måske nervøs fordi hun ikke kan se snoren. hun er virkelig bange for snoren for når vi går fordi det når det ligger på jorden går hun en stor bure uden om og holder hele tiden øje med det, og når vi så er på den anden side løber hun næsten væk fra det. jeg er rigtig ked af det, for jeg hved ikke hvad jeg skal gøre.. har i en ide til hvad jeg kan gøre for hun ikke bliver bange for at gå fordi? håber i kan hjælpe mig!
Det kunne lyde som om at din pony er bange for at få et stød mere. Husk på at det også er meget ubehageligt for dem, det er jo derfor vi kan holde dem inde. Først vil jeg sige at jeg mener at det er en dum ide at have snoren liggende på jorden. For det meste siger den "knitre-knitre" når den ligger på jorden med strøm i. Det er de færreste heste der kan lide det. De vil gerne hurtigt væk. Og for at få hende til at gå pænt forbi igen, skal du træne det med hende. Forstærke de positive ting. Når hun stopper når du beder hende om det (ved led), så ros og beløn. Når hun begynder og løbe, og du beder hende stoppe, og hun så stopper, så ros og beløn. Hele tiden forstærk det positive, og "glem" det negative. Min plag havde en gang fået et ordenlig rap af snoren, og ville derfor ikke så gerne gå pænt forbi. Men jeg forstærkede ham selv i at være urolig/ikke gå pænt. For jeg tog bedre fat (for at være parat når han "løb") og spændte selv op. De signaler så hesten, og tog dem for at han skulle vare bange for det farlige led, som han faktisk sikkert allerede have glemt at han var bange for. Men jeg kunne ikke forstå at de andre kunne lukke ham ind og ud af leddet uden problemer. Men begyndte at læse mine egne signaler... og det viste sig jo i bund og grund at det var mig der fik ham til at spænde op og syntes at tingene var farlige. Men træn stille og roligt med din hoppe. Og ros hende når hun opfører sig som hun skal. Held og lykke med det.
tak for hjælpen.. jeg vil prøve at træne med hende..
Det kommer stille og roligt tilbage. Sidste sommer da jeg ville tage min unge hoppe ud af folden uden den gamle smuttede med, fik vi begge stød! Jeg fik i ryggen og det gik igennem mig og op i hendes kind! For pokker hun spurtede om i gården, med mig hængende i grimen. Det var virkelig en ubehagelig og farlig situation. Siden dengang har jeg aldrig haft stød i hegnet når jeg skal trække hende igennem det. Flere måneder efter kunne jeg ikke have fat i hende og ledet på samme tid. Så fik jeg hende overbevist om at det var ok når jeg holdt det langt fra hende, men hun vendte meget kraftigt rundt og var ind imellem ved at rive sig løs. Men det bliver hele tiden bedre og bedre - i dag går hun stille og roligt ind og ud, men jeg skal ikke have ledet i nærheden af hende. Jeg kan jo også godt forstå hendes frygt! Jeg hader også selv det stødhegn! Det gør så p**se ondt... Så tag det stille og roligt og sluk for hegnet, så du ikke kommer ud i en ligeså træls situation som mig...
hej og tak for jeres hjælp, det var dejligt at høre fra nogle lidt klogere hoveder end mig  idag har jeg prøvet at lære hende at det ikke er farligt og det gik ret godt. jeg fik hende til at gå fordi det et par gange uden at hun gjorde så meget. men den første gang skulle jeg lige logge lidt med en gullerød for at få hende fordi. men ellers gik det fint.så jeg vil lige gå fordi ledet igen de næste par dage..
Hej, Jeg er begyndt at give mine heste lucerne, men der hvor jeg handler kan jeg kun få det fra Dangrønt, som er blandet op med melasse. Er der nogen der ved om (og hvor) man kan købe lucerne uden melasse. Lucerne forebygger mavesår men melasse er jo ikke så godt.
Dangrønt har også en green power light, den er ikke med melasse men med olie mener jeg... Den bruger jeg PT. Er købt hos land og fritid.
Jeg bruger Green power Lucerne Alfalfa. Den er med olie istedetfor melasse.
lidt melasse i lucerne light... ihh til indholdsdeklarationen. Vh. maiken
Hej. Jeg er kommet temmelig meget i tvivl om det foder jeg fodre med er det bedste for min 17-årige islænderhoppe. Hun havde her i december en luftvejsinfektion, og er pt. i genoptræningen. Hun er derfor overfølsom overfor støv,svampesporer osv. Jeg fodrer pt. med det der vidst nok hedder kirstinedal foder, som produceres pr.bestilling. Det er vidst ret nyt, ved ikke så meget om det. Nå men jeg sendte så en mail til forhandleren, vdr. hvor meget foder min lille hest skulle have. Han mente at hun ved siden af sine 3 kg. wrap om dagen, ca. 0.5 kg. roepiller, lucerne(som han ikke mente hun skulle have mere), at hun skulle have 3 kg. om dagen. Det lyder i mine øre som temmelig meget til en islænder der ellers er rimelig hårdfør og ikke behøver så meget. Men det kan jo godt have noget med foderet at gøre. Altså at hun skal have så meget for at få vitaminer nok. Så er det så jeg tænker, om det er det bedste for hendes lille mave? For pt. får de foder 2 gange om dagen, så 1.5 kg pr. måltid er da vildt meget for en pony som hende, er det ikke?? Er det så ikke bedre at finde noget andet foder hvor hun ikke behøver så meget for at fylde hendes behov ud? Så håber lidt at der er nogle herinde der har et par gode forslag.. Det må helst gerne være noget foder som ikke støver, og gerne noget der giver lidt energi. Er der nogen der har erfaring med Hesta mix fra Hippolyt? Er det pengene værd?
jeg også er meget. Du kan evt fodre med roepiller (og grønpiller?) og så give hende et koncentreret vitamin/mineraltilskud som Salvimin Grøn, RC, Travo-E sport, feks. BlueHors feedcomplex er også rigtig godt, det bruger jeg selv. Og for at forlænge spisetiden kan du sagtens give lucerne også. Det vil også være godt for din pengepung + at din hest er dækket ind. Mvh C
Jeg har rigtig gode erfaringer med icelandic power fra D&H. Det er et fuldfoder til netop islændere og en hest i ridning skal have 600-800 g om dagen. Dertil masser af hø/wrap og evt. lucerne. Jeg havde fingrene i kirstinedals foder i Herning, og det er smækfyldt med havre og melasse, så det ville jeg aldrig byde min hest.
BeritH Nej skoen afhjælper sgu ikke årsagen til problemet,men det sørger hesteejeren sammen med smed og-eller dyrlæge vel for. Skoen er der for at hjælpe dyret ud af sin smerte i de nævnte tilfælde. 99E Ja fagmanden,det være sig smeden eller dyrlægen skal kunne se hvori at problemet ligger,det er da klart. Men smeden lægger vel ikke en sko eller evt et sygebelag på hvis ikke at skaden er opdaget og lokaliseret??? Han behandler hoven efter dens nuværende omstændigheder. Hvis at den er beskåret for kort,hvad den ikke bør være,men hvis,ja så lægger en god smed en sko og sål på for at fjerne smerten,mens at hoven fjerner symtomet ved at den nu kan gro ud uden at mærke smerte,og derved stimulere blodomløbet således at den produkcere horn. Surstråle ??Jeg har ikke sagt at den bliver rask af at få en sko på??? Jeg har sagt at en hov med surstråle er altid mere eller mindre halt. Selvfølgelig skal den da behandles. Forfangenhed?? Hvis ikke at smeden er dygtig nok til at opdage det,skriver du??? Skift smed. Jeg vil ja undskyld udtrykket,anbefale dig at sætte dig lidt mere ind i hvad forfangenhed er og hvordan fagfolk behandler det. Altså uddannede smede og dyrlæger. Forskel på at afhjælpe smerten og kurere sygdommen ja. Men for at fjerne den må man sommetider gøre hesten haltfri,og da er det da bedre at gøre med sko,i de tilfælde hvor dette er muligt, end med smerte stillende midler,som alt for ofte bliver misbrugt. Smerten kan jo også fungere som en stopklods for hesten så den ved hvor dens grænse er. Det er da i alles interese at kurere sygedomme. I dit eget tilfælde der skulle du nok på et tidligere tidspunkt have sat dig bedre ind i tingene,da den smed som du åbenbart har benyttet ikke var fagmand nok til at se så enkle og meget synlige tegn som forfangenhed. Lappeløsning-sko ???Hvem snakker om lappeløsninger??? mvh Den Gamle Smed NSW
Du skulle spørge Christina Keppie om du ikke må komme og se hendes 'staldsystem'   Det er superlækkert  Citationstegn fordi det er et staldsystem snarere end en stald, hvor hestene går meget rundt på helt tørre arealer og har foderautomater, løsdriftsskur mv. Det kan nok ikke gøres meget mere hestevenligt  Bortset fra at 99e nævner: 'ikke frisk græs'. Der i tror jeg ikke hestene er enige - jeg (og de   ) vil mene, at et godt hesteliv indbefatter frisk græs, men naturligvis i   mængder  Det er da sandsynligt at man kan ride langt på barfodsheste i andre lande, men det er svært i Danmark pga mudderet. Våde hove slides kraftigt   Hos os har det været prøvet, og det gik kun op til 16 km. Og det er jo ikke langt i distanceridning  Men der er ganske udmærkede idéer i barfodsbeskæringen. Mange af dem står også i den gode, gamle smedebog: Moderne hovpleje  Barfodsprojektet har sat fokus på at en hel del hesteejere og smede 'forbryder' sig mod mange af de gode principper, som fx hyppig beskæring osv.  barfodsfolk har haft lidt for travlt med at være puritanske mht.de bare fødder, hvilket for mig at se - jeg har set en del   - har givet nogle heste alt for ømme fødder  Den gamle smed, som skriver med her, er yderst fornuftig omkring disse sager - så søg lidt på barfod efter kl. 23 - så får du masser af oplysninger 
Ja Berit og Gl smed, det med en halt hest efter en tabt sko eller efter en frivillig afskoning på en hest med sur stråle har jeg set før. Men en barfodshest som får sur stråle bliver slet ikke halt på den måde, den vil "bare" vægre sig for at gå på grus og sten. Jeg har faktisk ikke forklaringen på det fænomen, og det har endda været på heste med masser af dragt så de er ikke blevet sat til at stå på den dårlige stråle.. Måske noget udvidelse i bunden af hovkløften som giver et jag af smerte? Jeg har fundet et forskningsresultat der har vist at ret efter en afskoning så udvider hoven sig med 2 mm. Jeg falder nok over svaret eller nogen flere forslag en dag... Ih Andersen du sætter mig på arbejde med alle de gode spørgsmål: Ja jeg anbefaler et beskæringsinterval mellem 3 og 5 uger i de fleste tilfælde, en uge mere om vinteren end om sommeren generelt set. At sko oftere end de 4 uger er vist svært pga sømhuller, men gl smed har en hel del erfaring fra Carlsberg hestene som sled deres sko op i løbet af få uger på stenbroen..Beskæringen er ikke om at tage humpler af, men at rette hoven op og fjerne svamp hyppigt, svamp hader luft, haha! Jeg har masser af eksempler på manglende hovvækst og foreskellige årsager hertil og de kan løses.Herunder har vi dem af mere kemisk og biologisk karakter, herunder white line disease som er i den upigmenterede del af hovvæggen, separationer i den hvide linie, og shelly feet, som er skalagtig horn i den ydre hovvæg. Disse problemer mindsker slidstyrken markant. Derudover bløde hove som står for fugtigt eller bliver ætset af ammoniak. Så er der dem af mere fysisk karakter som hindrer hovmekanisme eller/og blodgennemstrømning eller gør at hoven enten vokser den forkerte vej eller slides for meget: svage dragter, snævre hove, underløbne dragter, for høje dragter, dårlige stråler, flade såler, lange tæer, vinger. Derudover kommer foderet og hvor meget bevægelse den pågældende hest får. Du skriver din hest har dårlige hove pga Schwradroneur (jeg kender godt rygterne) og små hove? Jeg beskærer og har beskåret hele seks Schwradroneur børn og børnebørn. De har glimrende hove. Jeg mener at Parlør er søn af Sch..? Han havde så vidt jeg har hørt fået skoene af pga hovproblemer, han bliver beskåret af almindelig smed. Jeg har haft og har æren af ialt fire Parlør sønner alle med fine stærke hove og masser af hovvækst, faktisk har de to af dem så meget horn at jeg gerne ville tage dem hver 2. uge.. De bor i almindelig opstaldningssystemer med våde folde i dagtimerne og boks om natten... Den ene har fået sko på forhovene. I det miljø den lever i kunne vi ikke få bugt med den sure stråle og blev enige om en "time out" så ejeren kunne fortsætte sin stævnekarriere (LA 5 -6 stykker?), og så fortsætte sin kamp mod sur stråle i mellemtiden, den er så fortsat uden bagsko. Jeg kender to andre Schwxxx afkom der går barfodet (undskyld jeg kan ikke stave til det navn!), den ene med lidt bukkehov den bliver brugt pænt meget og den anden har døjet med sure stråler men har altid gået uden sko og masser af hovvækst, den laver øvelser til middelsvær. Jeg har kigget lidt på din præsentation for at se din hest, det er så det jeg kan se udfra billederne, der ikke er close up på hovene!. Jeg kan ikke se den har for små hove. Den er spinkel ja, men dens hove passer til benene i øvrigt (baghovene er en smule for lange efter min smag). Hovbenet må i sagens natur styre størrelsen på hovkapslen da den sidder fast til hovbenet kun adskilt med få milimeter materiale. Du kan næppe forvente et stort kraftigt hovben for enden af spinkle benknogler iøvrigt. Jeg tog en opringning til en dyrlæge engang, der mente at en af mine kunders heste ville have godt at store kraftige sko fordi hovene var (for) små på den pågældende hest efter dyrlægens mening. Den havde spinkle ben og var fuldblod/ trakehner. Dyrlægen mente at store sko ville støtte. Jeg er dybt uenig, en sko kan ikke afhjælpe, støtte whatsoever et spinkelt fundament. Hestens støddæmpning er betinget af en god hovform og struktur (og det havde den!) der tillader dragten i at udvide sig ved gennemtrædning. Hesten fik dengang skoene på da den havde diverse andre problemer at slås med og så synes jeg ikke det var tidspunktet at blive barfodshest, men det er den idag med anden trimmer. Du spørger til om hove bliver ufleksible af at være tørre, ja jo mere tørt jo hårdere er hoven og jo mere slidstærk og det er en meget smart funktionel tilpasning   . Går hesten så på et fast underlag der giver modstand til hoven, så vil hoven give sig ved gennemtrædning og give al den støddæmpning den pågældende hest skal bruge. Hvordan skulle mustangerne ellers kunne klare sig under ørken agtige tilstande?? Pete Ramey omtaler sin kones kørehest (var der flere?) i sin bog. Vi var 4 der red 110 km på tre dage i sommers på vores barfodsheste, heraf var halvdelen af turen asfalt, min fuldblodsblanding, hendes datter som er halv new forest, min lille welsh og en bekendt på sin rene fuldblod der har været skoet fra han var 1½ pga løbskarriere og været barfod ved almindelig smed og i traditionel opstaldning de sidste par år. Den måtte dengang have en skopause pga dårlig hornkvalitet..Jeg har billeder af min New fForest på min præs, de andre heste fik ikke slidt mere hov af end den, det var faktisk kun en lille overrulning de lavede ude i tåvæggen. Dragt, sål, stråle var intakt. Vi havde en dyrlæge ud og måle og tage billeder før og efter ridtet.. Ninie desværre har jeg ikke tørre folde hele tiden (men nej de går ikke i mudder!), pt ligger der tøsne og pytter nogen steder, og hestene står ikke ret meget i den tørre fine løsdrift. Den bruges kun til at sove i og indimellem af vallakkerne til vilde fangelege.. Nu har jeg sand i øjnene, undskyld slåfejl. God nat! C
skriver jeg nogen steder, at min hest har dårlige hove ? jeg skriver, at schwadroneur-blodet ofte ikke har det bedste fundament så genetisk set, er han ikke for-fordelt, og jeg skriver, at min hest har små hove - men ikke dårlige hove. eller måske skulle jeg egentlig hellere sige, at han   små hove. han havde nemlig en hovstørrelse, hvad der svarer til en kat 1 pony, da min smed startede og er nu gået 2 str op i sko. hans hove er stadig til den lille side, men han er jo heller ikke en jyde, så de skal jo heller ikke være på størrelse med en spise-tallerken  havde han haft en dårlig hornkvalitet eller andre skader eller sygdomme i hoven, havde jeg naturligvis behandlet det. selve hornets kvalitet er i orden. ang intervaller så skoer vi vores heste om vinteren med 7 ugers interval og om sommeren med 6 uger. det er vores smed, der afgør (selvfølgelig med vores kritiske øjne i nakken) hvor ofte, og indtil videre har vi været meget tilfredse. jeg tror næppe det vil kunne lade sig gøre at sko dem hver 4 uge netop pga sømhuller. ja, igen er carlsberghestene i mine øjne et klart eksempel på, at hoven slides mere end den vokser, og til 99E (hvis hun læser med), hvorfor i alverden bruger "barfodsfolket" så ofte boots, hvis slid og vækst harmonerer ?? jeg forstår det stadig ikke  nu vi er ved slid og vækst, så har jeg lige endnu et spørgsmål - når nu en hest (som min) ikke har haft smed de første år af sine levetid, og det har medvirket nogle fysiske skavanker som du også beskriver Keppie, er det så hensigtsmæssigt at rette hoven 110 % op, så den får alle de optimale vinkler, facon osv ?? man kan jo nu engang ikke ændre benstillingen på en udvokset hest, og jeg har ladet mig fortælle (også fra barfodsfolket), at det gælder om at   skoen til hov og ben - jamen gælder det så i barfodsprincippet ikk også om at tilpasse beskæring til hestens faktiske benstilling ? mustangerne - i min dejlige illustrerede bog om fortidens hest, er der mange billeder af mustanger m.fl. der står i vand til knæene - bla for hovenes skyld. jeg kan sagtens følge at tørre forhold hærder og styrker hovens horn, men derfra og så til udtørring - ja, der er jeg stadig ikke overbevidst... undskyld, hvis du kommer på overarbejde keppie 
Min egen som blev afskoet en forsommer var den hest i flokken der gik bedst uden sko. Han havde faktisk ingen ømhed de første måneder - ej heller på grusvej i skridt - så den hellige gral var fundet... Indtil han sled hovene for meget ned - så stod jeg med en halt hest. Han fik nye fælge på og vupti havde jeg igen en køreklar kødscooter. Jeg syntes dog efter den periode han gik uden sko at hans hove er vokset mere og valgte derfor også sidste sommer at lade ham få ca. 5 uger uden sko hvor han alligevel ikke skulle bruges så meget. At sidste sommer så var ufattelig tør og det ikke helt blev den succes jeg havde håbet er noget andet. Men jeg synes at min hest har fået mere vækst i hovene ved at blive stimuleret mere når han har gået uden sko. Det er denne overgangsperiode der kan være lidt svær - for hestens hov skal lige have tid til at vænne sig til at være "fri" igen efter f.eks. 12 år bag en sko. Min hest har med et beskærinsinterval på 11 uger ca 1,2 cm ca. at skære af - hvor det normale vidst burde være omkring 3 cm... Han har normalt interval på omkring 8 uger - og jeg priser mig lykkelig for at han ikke træder sko af for så ville jeg få problemer med sømhuller...
Du skrev at Schwradoneur avlede dårlige hovkvalitet og det var det jeg reagerede på. Jeg ved faktisk ikke præcist hvad han videregav og nu er han ikke mere. Men jeg kan se du forstår min pointe omkring størrelsen på hovene skal passe til hesten. Alt for mange heste i dag går med for lange hove og hove med vinger og så vil hovene synes større, men ikke være sunde. Hovene skal være bredde bagtil. Du kan se på DBs hjemmeside definitionen af en sund hov. Lod du disse heste gå 8 uger vil deres hove blive større, men kun fordi de er overgroede.. Min fuldblod voksede også 1 cm i bredden men hendes hov blev kortere i længden målt fra balle til tå set fra såleflade, dvs gik fra aflang til mere rund og det bredeste punkt rykkede længere bagud. Boots bliver ret så sjældent brugt til at aflaste slid, kun lige efter afskoning eller hvis hesten har et forkert slid, og så er de ret så anbefalesværdige til heste med sure stråler og eller dårlige elastiske strålepuder med et indlæg for at stimulere nyt væv i at gro. Og så er der jo de tilfælde hvor hesten står i dybt mudder , går i ridehus 5 gange om ugen og kun rides i skoven en gang om måneden, det kan godt være at disse hove ikke kan holde til sliddet for hoven ikke er hærdede nok. MHT til hvad man skal rette efter hesten er udvokset, er som tidligere nævnt flade såler, forsnævrede hove, vinger bagtil brudte tåakser fortil brudte tåakser. Indfodethed, franske benstillinger SKAL og MÅ ikke rettes, men disse hove kræver hyppigere hovpleje for ikke at blive værre pga de vinger der opstår der kan tvinge hesten til at blive mere skæv end godt er. Der er ingen forskel på traditionel og barfod her... MVH Christina
Jeg tro ikke du helt har forstået hvor vi vil hen mht til symptombehandling. Nu angriber vi ikke sko som sådan, men de bliver ofte brugt istedet for at løse problemerne, det kan vi som er ude i marken, se.. Forøvrigt skrev Smedegaard at sunde hove er ret så sjældne. Tager vi en supersund hov i et godt hovmiljø den behøver vel næppe sko??? Måske mangler vi noget mere konkret om hvad en sund hov er? Gl smed i din tid som beslagsmed her i dk, hvor mange heste blandt dine kunder kunne gå uden sko og bruges til ridning/kørsel og jeg mener ikke bare lidt futten rundt på blød ridehus bund?? MVH Christina
Hvad forstår du da ved symtomskriverriet??? Ja sunde hove er ret så sjældne,men er det ikke op til den enkelte hesteejer i samråd med smed og dyrlæge at sørge for at de er??? En sko bliver lagt på hvis at smed og ejer skønner at det er det bedste for hesten,set udfra hvad denne bliver brugt til. Dem som man skønner kan gå uden sko,ja de går uden sko. Så hvor mange der kunne gå uden sko,og hvor mange der ikke kunne i min tid i DK,det har jeg aldrig holdt tal på,da det for mig var- er irelvant. Jeg syntes at der i denne tråd er fokuseret for meget på at verden består af to ting de slemme beslagsmede og de gode trimmere. Jeg syntes også at der bliver tærsket langhalm på vinger og whiteline halløjet. De smede jeg kender og kendte i DK,har da alle dage gjort hvad de kunne for at fjerne det. F.eks en hov med en vinge som ikke umiddelbart lader sig rette ved beskæring,her og nu,ja den giver man en sko på. Og hvis så nogen i deres skoløse verden bare ser en almindelig parralel sko,ja så forstår jeg godt at man er imod sko. En sko skal for at rette den slags op,været udpennet på den side som er den stejle side af hoven. Udpenningen smedes sådan at den giver et let pres på hornvæggen når hoven træder igennem,uden at overdrive,da det kan give ømhed. Skoens skal lægges så at der er plads til at hovvæggen kan bevæge sig uden at den (falder) ud over kanten af skoen. Imodsætning til visse barfods metoder tillader beslagsmede ikke ømhed i hoven under normale omstændigheder. Den side af hoven hvor vingen er,skal raspes så der kan trækkes en lige linie fra kronen og ned til hovranden. Hvis at dette bevirker at hovranden er så tynd at skoens sømhuller kommer for tæt på sålen,ja så gør smeden det at han enten selv smeder skoen og sætter hullerne hvor de skal være. Eller han sliber skoens side så han kan trække skoen ud hvor den skal ligge for at give hoven den rigtige støtte. MVH Den Gamle Smed NSW
du efterlyser heste som kan gå halve timer om dagen på asfalt uden at kræve sko... Ta-dah... jeg præsenter : Rasmus (ikke længere min) og Qidar (stadig min). Rasmus blev beskåret af en faglært smed de første par år jeg havde ham, og så begyndte jeg at bruge en barfodstrimmer istedet. Rasmus havde ekstremt skæve hovballer - de blev ikke helt lige, men efter 1 år skulle man se godt efter. Rasmus gik tur hver dag, minimum 1 time på asfalt og grus og han var/blev ikke halt af det. Hans hove fulgte fint med og der var noget at beskære hver gang. Han blev beskåret hver 4.uge (5 om vinteren, og det var næsten for længe...) Jeg ved ikke om Rasmus nogensinde har haft sko på, men tror det ikke. Qidar har aldrig haft sko på - han blev barfodshest i det øjeblik jeg købte ham. Hans hove var ikke så fine men de blev rettet op og han har også gået på asfalt og grus - hver dag - i minimum 1 time, oftere 2... Han har aldrig været halt. Når blodomløbet i hovene bliver stimuleret sætter det gang i hovvæksten (som jeg har forstået det). Så en korrekt beskåret hest slider altså ikke for meget af hoven...
...er efter Camelot (som er efter Arsenal), men hans morfar er ganske rigtigt Schwadroneur. Parlør skulle efter sigende være kanongodt gående igen, efter at skoene blev taget af ham (hvilket for mig at se siger mere negativt om smedearbejdet end om hovkvaliteten). Jeg har selv en snart 6 år gammel vallak efter Parlør, og han har suveræne hove og går derfor uden sko, og han beskæres af Christina Keppie. Jeg havde tidligere en "almindelig" smed til at beskære min hest, og på forunderlig vis blev hans hove mere og mere brede/firekantede og meget korte fortil og høje bagtil, og smeden begyndte at snakke om, at nu var det vist på tide med sko, for hesten kunne åbenbart ikke tåle at gå uden. Det kapitel er heldigvis slut nu, efter at Christina er begyndt at beskære ham hver 4. uge. Hans hove er i formen og vinklerne blevet rigtigt fine, og sko er helt unødvendige til ham. Tak til Christina, som jeg godt ville have haft stiftet bekendtskab med længe før til mine tidligere heste. Hilsen Linda.
 altid lade sig gøre at lade heste gå barfodede   Af alle de barfodsheste jeg har kendt, har alle - efterhånden - fået sko på igen  Og det har de, fordi de blev ømtåede eller decideret skadede af barfodstiden   . Nogle af hestene udviklede en særlig 'listende' gang, andre nægtede at gå over grus, en stod   stille på folden hele sommeren, en anden lagde sig hele tiden ned. Det er ikke rart at se heste have ondt, og det begrænser jo også brugen af dem, så derfor har de fået sko på igen. Mange heste kan godt gå uden sko, og alle heste kan, hvis de ikke rides ret meget. Men det er synd for de heste, der ikke kan genneføre det, at de skal trækkes igennem månedlange ubehag, fordi deres ejere herinde på Hestenettet har læst at (næsten) alle heste kan gå uden sko   Det kræver ekpertbistand, og især kræver det bistand fra en uvildig, som er ligeglad med om hesten går barfodet eller har sko på, hvis man vil forsøge sig. Det er desværre en menneskelig tendens, at det er alt for let at stikke sig selv blår i øjnene,hvis man er meget begejstret for en bestemt idé  Idéen i sig selv er virkelig supergod, men den holder altså ret ofte ikke i praksis, så er det altså synd for de heste der skal lægge fødder til 
Du har helt ret i, at man ikke bare kan hive skoene af sin hest, og så går det "åh så godt for hvor er vi dog naturlige". For det første er klimaet og jordbunden her i landet nok ikke det mest optimale til bare at jorde rundt på en hest uden sko (  fugt og væde). For det andet er det vigtigt, at hesten ikke "bare beskæres" (jvf. mine egne erfaringer desangående). For det tredie kræver det, at man har interesse i at passe og ride sin hest på de præmisser, det nu kræver for at have den gående uden sko (se f.eks.  , hvis linket ellers vil virke...jeg har selv lidt besvær med at komme ind på siden). Så ingen skal da påduttes, at det bare gælder om at flå skoene af deres heste, og så går alt perfekt fremover. Men har man interesse i at kunne holde sin hest gående uden sko - og lægger man dermed også det "arbejde" i det, som kræves - så er der nok lidt flere heste, der kunne gå skoløse, end mange tror. Og det var måske ikke så galt endda. Hilsen Linda.
Gl smed: Jeg tror vi kunne diskutere meget bedre ved at se hinandens arbejde. Pointen er at hvis en hest skal kunne BRUGES barfod, så skal hovene være gode eller blive gode. For at at en hest kan fungere med sko, så kræver det ikke samme hovsundhed, da sko beskytter. Om hovsundhed løses med eller uden sko er jo i og for sig underordnet, så længe hesten ikke lider nogen ulempe ved det. Nu skriver du, at ved en udpenning kan en hest være lidt øm , ved et Stark Gutter kan de være lidt ømme og det samme kan siges ved en beskæring og skoning af en ikke sund hov, når man søger at rette noget op? Måske var det dyrlæger der skulle tage sig af alle de syge hove, diagnosticere, behandle??? For da mange af hovene ikke er sunde, så må de være syge... Eller hvad? Vi ved også at der er risiko for udvikling af halthed på sigt, hvis hovene ikke er sunde! Hvis en hest bliver halt uden sko er det så fordi den har brug for sko punktum, eller er det fordi at hesten har et hovproblem der skal løses (med eller uden sko)? Jeg har faktisk haft foreslået dyrlægeforeningen at dyrlæger skulle gå meget mere ind i forebyggende arbejde og tjekke hove, huld, foder osv, det ville øge behandlingens effekt og forebygge nye sygdomme. Hvis man bruger en sko som sygebeslag dvs til at afhjælpe et problem, så må målet da være at hesten kan komme ud af de sygebeslag igen, ellers har skoen vel ikke   sygdommen? Hvis sygdommen erklæres for kronisk, så må man være sikker på at anden behandling ikke kunne fikse problemet. Hvordan kunne man sikre at flere heste fik sunde hove? Nu har usunde hove været faktum i Grunths tid, i Smedegaards og stadig den dag idag! Jeg har her et tankeeksperiment.. Hvis nu man sagde at nu var avlsmålet sunde hove og ben og for at sikre sig at det var tilfældet, så skulle alle heste stilles til kåring som 3 års/ 4 års uden sko? Se det ville give et skub i den rigtige retning, dem som tror det er avlens skyld måtte selektere og de andre måtte optimere. Den nye fokus på gode hove, ville få folk igang med at søge viden om hovpleje og det burde fremme hestevelfærd i sidste ende? Så ville hovene blive beskåret så tit som de har brug for det, foldene blev forbedret, fodringen blev forbedret osv osv.. Det vil også sikre en salgsbar vare, som kunne udrangere de andre: Hvem ville ikke gerne have en hest med godt fundament? Vi kunne lave et konkurrence dygtigt produkt! Danish dynamite! Jeg drømmer... Så hvem har ansvaret for sunde hove? Det har alle, men de som har viden, må have en forbandet pligt til at formidle den viden og her synes jeg at smedene må være nøglepersonerne, dels har de uddannelsen til det og dels følger de hesten hver 6(?) uge. Så skal hestejeren bare være tilstede og visse lidt interesse!    Christina
3 kg Spillers CoolMix 1½ kggreenpower Hvidløgspulver 10 kg Hø + Wrap
Frederiksborg 600 kg. vedligehold: Fordelt på 3-4 fodringer. Han er sat ned i foder, han er blevet for tyk. 500 g roe/grønpilleblanding. 450 g Kräutermüsli Eggersmann. 300 g lucerne ca. 40 g Feed Complex 10 kg wrap. Byghalm. Shetlænder 200 kg, vedligehold. Fordelt på 3-4 fodringer. 100 g roe/grønpilleblanding, 450 g Leisuremix, 3 håndfulde lucerne, 3-4 kg wrap, byghalm.
Haflinger/oldenborger/nordbagge, 139 stg, 350 kg, 4 år, (privatpony), får dagligt: 1 kg korn 400g mysli 3 store skiver halm På græs 2 timer daglig.
Jeg / vi fodre med groftmalet Byg, Raket og Travo E. + hø ad.libitum og frisk halm i boksen hver dag ( det spiser de også af ). Som noget ekstra får de 2-3 gulerødder pr. måltid ( 3 gange om dangen ) hvis jeg har nogen ( har været svært at holde friske i dette mærkelige vinter ) + biosa og / eller soyaolie ( alt efter hvilken hest / pony det er. En af ponyerne får slet ikke noget korn da hun er tilbøjelig til overvægt ( og forfangenhed ).
Jeg fodrer de fleste af mine friesere med HAVENS BASIS Sports brok (uden havre) og 1/2 balle hø dagligt samt masser af byghalm. ingen af mine heste er i daglig ridning eller træning. Min 10 mdr.s plag får dampvalset havre og Hippolyt Fohlengold. gamle Marchje på 20 får af og til Havens Slobbermash, men det er mest for forkælelsens skyld, hun ELSKER det  vh Miriam
Hø Gulerødder Fiberlux Champ Roepiller Salvimin grøn evt. olie Halm til strøning
Vi giver: Hel havre Salvimin grøn olie Greenpower Betfor Imorgen får vi en blanding af frøgræs og hø, som jeg glæder mig til at kunne bruge, for det giver længere tykketid for færre kalorier og dermed underholdning på folden, der pt er et mudderbad uden lige.
Jeg giver min hest: Pavo´s Natures Best Salvimin grøn Lucerne Varmebehandlede majsflager Salt Hø Wrap Gulerødder
Jeg giver mine havre og hestespark og valsethavre og vitaminer og hvidløg.
mine får : Hø (alle) Lucerne (plagende) Roepiller (alle -1) havre (2 ud af 5) RC (Alle) Linamix. (3 ud af 5) Hvorfor?? ´Fordi jeg vel vide hvad jeg putter i mine heste. og jeg vil kunne sammensætte mine planer helt individuelt. + 100 % undgå havre. til nogle.
Jeg foder med Havre ikke alle Lucerne alfalfa Bio majs Soyaskrå roepiler Regulator Complete Melasse Hø Halm Feed support Madolie
vores shetter for 2 dl heste mix til islænder/shetter 2 dl byg Halm a libitum ca. 1 kg hø 2 spsk olie dette delles over 2 gange om dagen
min blev det for kort tid siden da jeg skulle have noget salve som krævede chipning.
Felix er ikke chippet endnu, men hvis han overlever hans skade skal han, for han har fået Buta. Mvh Kit
Ja, Decor er chippet. Fik ham chippet, da de nye foderregistreringsregler kom, og jeg ikke gad sætte mig ind i, hvem, hvad og hvornår. Det åbner jo også for brug af billigere, mere effektiv medicin (siger min dyrlæge)...
Min hest er chippet. Linda.
Ej det koster altså ikke mellem 1000 - 1500 kr at få en hest chippet. Det koster ca 50 til 200 kr. Jeg gav 150 kr for at få en chippet sidste år.
vores er chippet. hilsen Linda
Da jeg havde dyrlæge i går aftes blev jeg spurgt, om hesten var chippet - hvilket den ikke er. Jeg har i dag tænkt nærmere over det, og hvis det alligevel ikke er dyrere end et par hundrede kroner, er det måske værd at overveje alligevel? Hvad er fordele/ulemper ved chipning (af en konkurrencehest)?
Jeg har to der er chippet og en der ikke er. Jeg fik chippet mit føl som registrering og valgte så også at chippe moderen til føllet, da dyrlægen alligevel skulle komme. Jeg mener jeg gav omkring 800 + moms for at få to chippet.
Jeg har et problem med min fjordhests hove. Hun kan ikke gå uden sko da hun ellers slider for meget på hoven og kommer til at gå nede på strålen.  Jeg vil så prøve med et Biotintilskud, men hvilket et har i haft gode erfaringer med?   Der skal være Zink i.  Er der nogle der har erfaringer med Salvanas Hovkur?  Hvad med Pep Biotin? Eller skal den være den i flydende form fra stormøllen? Eller Surefoot fra Brogården?  Eller noget helt andet. Hummm. Ville meget gerne have hun fik nogle stærkere hove, så hun evt. kunne komme til at gå uden sko eller bare uden bagsko.   
Hej. Jeg kan varmt anbefale salvanas hovkur. Den redede min hests hove. Den tabte konstant sko, og dens hove var helt ødelagte. Nu er det 8 måneder siden at den har tabt en sko, og dens hove er virkelig blevet flotte, og smeden kunne se det på dens hove næsten med det samme, da jeg begyndte på hovkuren fra salvana. Hovkuren fra salvana koster 1000 kr. og der er til et 1/2 års forbrug.
Mange tak. 
nu slider hun meget mere end bare det. Min tidligere smed har også sagt det var for meget hun sled på dem og blev til sidst meget meget ømtået, når vi har prøvet at have skoene af.   Så langt er det vel ikke meningen at en hest skal ned og gå på strålen.  Og selvom hun ikke bleve redet og bare gik på græs, så sled hun stadig lige så meget på dem.   Og det var ikke på grund af sur stråle at hun var/blev omtået. 
Ander erfaringer??? 
at du vækker denne interesse for de sunde hove, keppie  Og på dit eget sted har hestene da også nærmest den mest optimale mulighed for at få så sunde hove som muligt her i mudder-Danmark  Det er udmærket at lade hestene gå uden sko. Vi har da også to 3 års hoppeplage der naturligvis går uden  Mit ærinde er   bare at advare mod den kritikløse overgang til barfod, som der i hvert fald tidligere   en meget kraftig tendens til på HN   for mange heste har har gået på   for ømme fødder -   for længe   før ejerne måtte bide i det sure æble og lægge sko på igen + bagefter have dårlig samvittighed  Så man må overveje meget nøje, om man orker alt det besvær, der skal til + evt. hovstøvler på og af. Eller om man rider så relativt lidt - eller rider mest i ridehus - at det sagtens kan lade sig gøre. - Og så i øvrigt alliere sig med en uvildig iagttager udenfor 'kredsen', der kan fortælle en, om man går for vidt i sine bestræbelser - således at hesten ikke lider under det  Mange oprindelige ponyracer kan i øvrigt sagtens gå uden sko 
Jeg er mest nysgerrighed på en ting. Det er et spørgsmål til dig, Keppie. 99E skriver at dine heste ikke må have adgang til frisk græs, hvorfor det ? Jeg understreger allerede nu, at jeg ikke spørger fordømmende, men ud fra ren nysgerrighed. Jeg kender forfangenhedsproblematikkerne, men kender ikke filosofien bag "ingen frisk græs overhovedet". mvh. katrunte
Katrunte du spørger om noget relevant her og jeg var ved at overveje et svar til NinA. Det er faktisk vigtig for barfod at man ved hvor meget ens hest kan tåle af græs. Jvfr Smedegaard (pers medd) så er mange barfodsheste lidt stikkende på hårdt underlag ved forårsgræs og når græsset får krudt til efteråret efter regn. Det er også min erfaring. Vi HAR faktisk vores heste på græs, markerne er der og hestene sætter stor pris på det (også hesteejerne   ), men det er restriktiv græsning og vi holder virkelig øje med de kritiske perioder med sukker, fruktan og vælger tidspunkt og mængde efter det. Som max er de på græs hele natten, i snit 4-5 timer pr dag. De nyder forøvrigt at være inde om dagen og sove i løsdriften når solen står højt, og så får de lidt hø og det halm de gider æde. Jeg har tre heste herude der har været forfangne før de kom her, derudover er langt de fleste af hestene herude nøjsomme hestetyper: islændere, welsh, shetlænder, knabstruppere, frederiskborger, new Forest, haflinger, araber mv. Jeg har begået den fatale brøler at så med hesteblanding 51 (det var inden jeg vidste det jeg ved idag!) og den er meget energirig, næste år omlægger vi til Manurox og så skulle hestene kunne tåle noget mere. Da vi har hestene i løsdrift også om vinteren, så holder vi dem i god huld med masser af wrap, 8-10 kg for hest mindre for pony. Man kan godt finde ribbenene, men de kan absolut ikke ses og gennemsnitshesten herude rides ikke så meget igen, måske 3 -4 timer ugentligt? Der er mange der træner klassisk og de får mest skridtet, vi har talt om at de måske burde lade dem svede lidt mere, udover det de leger på folden   . Seks af hestene her på stedet mærkede vi puls på sidste sommer, selv ved forsigtig græsning og supplement i automaterne med hø, High Fibre Cubes halm og mineraler. Disse heste fik Grazing Muzzle på, så de kunne komme ud med de andre, herved reduceres græsindtaget med ca 70-80 %, derudover var det et højdepunkt på dagen og det blev fejret med en god fræsetur. Jeg kan anbefale at læse meget mere på denne site omkring græs og forfangenhed    Jeg tror faktisk vores heste er okay med denne løsning, da de har stadig tiden ude under himmel, bare med adgang til andre fødeemner, vi lægger også ofte grene ud til dem og den restriktive græsning gør at vi har en lidt længere græsningssæson tilgengæld. Når de har været ude i feks 4 timer, så vil de egentligt gerne ind igen fordi de ved at nu er det om at komme først til automaterne  Jeg tror at mange af de barfodsprojekter der ikke lykkes, er pga folks manglende viden omkring pleje af sur stråle og hvordan den elastiske strålepude opbygges og ikke mindst græsningen. NinA er det ikke korrekt at den distance hest du ynder at omtale som ikke kunne gå uden sko, har været forfangen og går på græs om sommeren?? Jeg kan huske der var en del heste der blev forfangne hvor din fodervært stod før, de havde også omlagt markerne og lukkede hestene ud på det, og så på døgn? Chris Pollit siger at har en hest først været forfangen så vil der for altid være forandringer i hoven som disponerer for nye anfald. Andre taler også om sukkersyge hos heste (EMS) der er disponeret for forfangenhed og som derfor tåler sukker/stivelse og fruktan rigtig dårligt. Vore tamheste har det reelt for godt, de laver for lidt og vi fodrer dem i reglen for godt. I naturen skulle hopperne både præstere at være drægtige, have diende føl ved siden og leve af sparsom vegetation hele vinteren og de går ikke på hesteblanding 51 eller 52. De skal endda gå ca 30 km pr dag i søgen efter føde.. Man skal også huske at har man kun græs og ikke giver groft hø og halm, så vil heste søge at æde mere græs end de har brug for da de primært skal opfylde tyggetid og ikke så meget blodsukkerniveau. Derudover kan man nok også forvente et større indtag hvis heste ikke får deres mineralbehov dækket på anden vis. Desværre forholder det sig også sådan at insulinresistente heste, har en større apetit. Der har været flere foredrag ved andre dyrlæger og agronomer som også påpeger at restriktiv græsning er det eneste værn mod alle de forfangne heste der er i dag og tallet har været stigende trods den forøget indsats mod at sprede denne viden. Disse eksperter er alle enige om at vi er oppe imod en kultur hvor det dels er hesteejerens frihed og god økonomi, når hesten passer sig selv på marken og så vores forestilling om hestevelfærd når hesten muncher dagen lang i det saftige dejlige grønne græs. At antallet af forfangne heste er stigende tror jeg også skyldes at mange af os har flere heste, også små selskabsponyer og så har vi råd til at give dem rigeligt foder om vinteren. Hovene er også lange på disse selskabsheste, da hovplejen er det første sted man sparer pga uvidenhed, jo længere hoven er, jo lettere mærker hesten forfangehed pga flade såler og træk i den dybe bøjesene... Jeg synes bare man skal sætte glæden ved græs op mod risikoen for forfangenhed og de ret så STORE smerter det giver. MVH Christina
på græs oppe hos os. Jeg ved egntlig ikke, hvor forfangen, den har været - måske ligesom jeres? Det var i hvertfald hurtigt overstået, men det var før jeg kendte den. Den er nu ikke den eneste - vi rider jo meget i skoven, men selv nogle af dem, der ikke blev redet så meget ud, havde problemer. Jeg siger ikke, at det   kan lade sig gøre - bare at det   kan lade sig gøre  Jeg har mange gange skrevet herinde, at jeg selv red barfodsponyer hele min barndom  Barfod kan være fint, men man bør i allerhøjeste grad vide hvad man går ind til! Jeg ved at mange - også herinde fra - er blevet ubehageligt overraskede over hvor svært det har været at holde hovene gode og hestene smertefrie 
ikke kun den, og det ved I ganske udmærket  Det drejer sig jo om ikke uden videre at springe ud i barfod for folk, der ikke har særlig meget forstand på det  Der er ingen tbvivl om, at både du 99e og keppie har meget stor forstand på barfod, men der sidder masser af læsere på HN og tænker: Hold da op, det lyder vel nok smart og naturligt! Og det er jo til dem det er henvendt, og ikke til jer som godt ved, hvad det går ud på. I behøver jo ikke at føle jer truffet   - I laver jo ikke den slags fejl, vel  Barfod kan være helt fint, men det kan 100% sikkert også være den store elendighed 
hvis jeg har misforstået det, men hvorfor skulle en hest der bliver barfodstrimmet have lettere ved at blive forfangen end en hest med sko? Mvh Jannie
det var nu også mest i henhold til det med frisk græs, for en hest uden sko har vel lige så stor sandsynlighed for at blive forfangen som én uden... Frisk græs er vel heller ingen katastrofe, så længe det bliver givet i rette mængder, eller hvad? Mvh Jannie
er det vel bare en fordel at lade heste være barfod! Men kan man ikke vænne hesten til sommergræs? Mvh Jannie
tror   faktisk at der er mange der kan, hvis de tilvænnes rigtigt, og hvis ejeren er opmærksomme på risikoen.
Ifølge Pollit kan en hest IKKE vænne sig til fruktan da det er ret ufordøjeligt. Jeg har selv stillet ham spørsmålet til et foredrag og svaret var ikke til at tage fejl af. Man kan selvfølgelig godt vænne de fleste heste til noget græs, men lige pludselig kan der ske en ændring i græssets sammensæting af sukker, energi, fruktan pga temperaturændring, regn tørke gødskning mv. Disse ændringer i græsset vil give en reaktion da de giver et pH fald i tarmsystemet. Der er en del viden omkring det emne og der er ting man ikke ved. Man kan lære at se de milde grader af sygdommen hvis man kender sin hest godt og tjekker den hver dag, men de tegn ser vi når hesten har fået for meget da det tager i omegnen 24-48 timer før foderet er nået til stortarmen og via blodbanen til hovens lameller. Man skal være opmærksom på om hesten ændrer gang til mere stikkende især på hårdt underlag, har forøget pulsation,om den bakker normalt og vender normalt på hårdt underlag osv. Har vi overvægtige heste og måske endda har farlige fedtdepoter dvs kan være insulinresistente (sukkersyge), så kan konsekvensen være nul græs eller så godt som nul græs. Jo mere vi ved, jo mere kan vi undgå forfangenhed. Det er os der bestemmer hvor hesten skal bo, hvad den skal æde, ergo er det vores ansvar at sørge for, de ikke bliver syge!!! MVH Christina
Vi har postet mere eller mindre samtidigt   . Fruktan er kun en og nyere historie, den gamle med sukker og energi gælder stadig. Kløver indeholder stivelse og mange kalorier og kun lidt træstof, men for meget stivelse giver også pH fald dvs her er OGSÅ risiko for forfangenhed. Konklussion vælg andre græssorter, undgå græsning hvor græsset er værst. Hold de fede fra det. Giv grovfoder og opblødte roepiller for at fylde maven op. Alt ialt behandl græsset som et foderemne der skal doseres efter behov og ikke som et sted man slipper hesten ud og henter dem igen 3 mdr senere... Motion modvirker sukkersyge og forfangenhed. MVH Christina
Hel Havre Fibermix Masser af hø! Derudover for hun hvidløgsgranulat og Irish Mash + hun står i halm.
Green Power grass Salvimin grøn Urter og en masse wrap (ad libitum) Min foderplan er lavet af min foderguru; Tanja Bromley ( ) , men der bliver nok ændret lidt på det når hestene flytter hjem.
med Jeg kunne rigtig godt tænke mig at erstatte havren med roepiller eller speedy beet, men det kan desværre ikke lade sig gøre lige pt. Dette er fordelt over 3 måltider dagligt Lisbeth
hver især: ca. 10 kg wrap (til at leve af) 250 g reopiller (til at mætte lidt) 1 håndfuld lucerne (til at forlænge tyggetiden) 1 kg hel havre (som energi) 0,5 - 1 kg valset byg (gammel vane) salvimin grøn (som vitaminpiller) halm ad libitum (tidsfordriv)
får følgende: 1000g Suregrow fordi hun er ifol. Har termin 10. april.  600g havre. Det kræver jo lidt energi.  500g lucerne. Fordi det giver længere tyggetid og det er godt for en sulten fjordhest.  og så olie.  Der ud over masser af godt wrap flere gange om dagen.  Når hun har folet skal hun også have en hovkur og når hun kommer på græs skal hun nok kun have suregrow + hovkur og hvidløg. Vil ikke komme alt for meget på græs, da hun ellers vil blive for tyk. 
Alle 4 er chippet. Ene og alene af den grund, at så kan de få det medicin, som evt måtte være påkrævet.
er chippet, da han pga skade har fået buta i en længere periode.. Jeg mener at jeg gav 135 kr. plus moms for det, da det var i forbindelse med medicin udlevering.. Kan ikke lige hitte regningen nu her... Det er udelukkende pga sin gamle skade, at Rosso er blevet chippet..
Ingen af dem 
Hun er chippet (:
Ja min er er chimærket, han fik det i forbindelse med kasterering.. Jeg mener også det var voldsomt dyrt, da han blev chippset, men hvis de bliver det af brændemærkeren i den forbindelse, ved jeg, at så koster det "ingenting"... Altså som andre siger MAX 200 kr.. Synes det er vildt, hvad dyrlægerne kan tage for det! Mvh Nana
Milan er chippet. Valget var mellem brændemærkning fra LU eller chipning. Valget var ikke svært. LU-brændemærke er i mine øjne ikke det mest attraktive, og da jeg håber på at han kan gå igennem nåleøjet, så ville han jo skulle brændemærkes der. Og 2 gange syntes jeg er synd.
øøhhh... nu kommer jeg og er den der spiller dum, men hvad i alverden skal den chipning gøre godt for??? har hørt om det før, men er ikke noget jeg har tænkt videre over... er det bare ligesom at man chipper en hund eller en kat???
for chipning. Den ene er til de heste, som har papirer og ikke bliver brændemærket Den anden er hvis hesten eksempelvis har fået medicin der gør, at den ikke må bruges til konsum og kan derfor ikke slagtes. Hvis hesten er chippet i stedet for brændemærket kan den godt slagtes og man er ikke fritaget for foderindberetning. Den fritagelse gælder kun, hvis hestens chip er registreret i forbindelse med førnævnte medicinske behandling. Mvh Line
det er ingen garanti mod slagtning at hesten er chippet, den kan stadig sendes til Italien og der bliver de slagtet, med og uden chip, bare lige til oplysning for dem som maaske ser det som en form for forsikring mod slagtning. Ann-K
Min hest bliver chippet i denne uge eller i næste uge. Ganske enkelt for at undgå slagtning, og så ved senere brug af medicin osv.
hej. mine plage er begge chippet - mest fordi de begge er uden papirer, og jeg gerne ville have en eller anden form for dokumentation på dem, men også fordi de så engang (forhåbentlig) bliver aflivet af en dyrlæge, hvis det skulle komme til det! jeg gav 100 kr. for selve chippen + papirer der skulle sendes til en styrelse, som jeg ikke kan huske navnet på lige nu + 100 kr. for at få dyrlægen til at chippe, ialt 200 kr. og det syntes jeg er alt rimeligt!
Jeg fik min chippet ret tidligt/allerede som føl ved en af de første dyrlægebesøg jeg havde på ham i forbindelse med vaccinationerne. Jeg føler det giver mig en ekstra sikkerhed. Både ved sygdom/medicinering, da alt jo så er registreret fra start, men også fordi man til enhver tid kan tjekke, hvor han hører hjemme (altså hvem der ejer ham). Og så er der jo også en fordel i forhold til det med at skulle registrere foder. Det slipper jeg jo for, nu han er registreret..i hvert fald såvidt jeg har fået oplyst.
Jeg var en tur i Almas i dag da jeg ville kigge efter bid. Jeg har altid syntes godt om de hersens æblebid, men mest pga gummiet og at biddet aldrig er så koldt som et alm. bid. Men nu så jeg også at de havde muffebid og så kunne jeg ikke helt bestemme mig. Så nu står jeg lidt i valget mellem et alm trensebid (æble) og et muffebid. Hvad tror I er bedst og kom gerne med en begrundelse for valget?
Jeg har gode erfaringer med begge bid... Savoux går bedst med muffebid, mens Nikoline er mere til æblebid... Det er jo meget forskelligt fra hest til hest... 
Jeg ved det er forskelligt fra hest til hest og derfor er det jo ikke så nemt at rådgive. Men vil da gerne høre om andres erfaringer. Nu lagde jeg mærke til hos almas at de muffebid de har er meget tunge i forhold til f.eks. æblebiddet. Er der ikke nogle steder på nettet hvor man kan læse om de forskellige bid-typer samt hvordan de påvirker hesten???
Hejsa... Har du en hest som gumler meget på biddet ? Så hold dig fra æblebiddet! Det holder ikke ret længe! Har nu prøvet 2 gange og begge bid er revnet efter 4-5 ganges brug! Knus Sus
Hej. Er det nødvendigt at eje et regndækken ? Til en fjordhest i løsdrift, hele året.
Undskyld, hvis det er et dumt spørgsmål.. Men kan en hest, hvis man har mistanke om et slag, udvise form for halthed, hvis den har taget en galoptur først uden tegn på noget? Altså kan halthed opstå bagefter?
Det kan den sagtens. Hvis du mener lige efter sparket - så kan den jo være bedøvet lige derefter, og først mærke smerten når der er gået lidt tid. Hvis du mener sådan ved en skade der ikke lige er opstået - så kan hesten også godt først udvise halthed når den har rørt sig lidt - alt afhængigt af hvordan skaden er.
Jeg fodrede dem efter det mulige slag, og hun spiste godt nok, hende som jeg har mistanke til har fået et slag... Jeg mærkede op af hendes ben, og hun reagerede ikke... Mener du stadig, at der kan være noget? Hvad siger I andre?
Synes virkelig at det her er spændende men det slår mig hele tiden når jeg læser; ved folk slet ikke hvordan de skal behandle deres dyr?? Man har da lært hvordan de skal behandles inden man køber dem?! Eller i der mindste sørger for masser af proff. hjælp!? Jeg har da aldrig haft problemer med forfangenhed, dårlige hove etc. Måske har jeg lige skullet se dem an når jeg lige havde fået dem, men så er man jo bare lidt ekstra "striks" til man kender dem!! Pony nr 1 fik f.eks sko på som 4-års da hun sled hovene for meget. Da hendes forhold ændrede sig fik hun dem af igen og har gået uden siden.. Skete (self.) i samarbejde med min MEGET gode smed! Pony nr. 2 fik jeg som 12-års og fik at vide han havde tendens til forfangenhed. Jamen når vi vidste at foråret kom (det ved man jo som regel   ), så kom han på "fold-diæt"! Ingen problemer i de år jeg havde ham (undtagen den dag han slap ud og åd en halv fodersæk men det er det man kalder et uheld!)! Og sådan kunne jeg blive ved... Man går da heller ikke "bare" over til en eller anden metode uden at have udersøgt det i bund! Og fundet folk der er eksperter i motoden til at hjælpe sig! Keppie virker f.eks. som en man kunne henvende sig til (blandt andre, aldrig kun én synsvinkel) hvis man vil vide og lære om det barfodsbeskæring!! Jeg skal f.eks. helt sikkert lære mere om det nu og gøre det til en del af min "vidensbase"! Lea -der er MEGET interesseret!
stadig, at dette måske   er tegn på at man skal tænke sig grundigt om før man går over til barfod  Hvis en hest, der har været forfangen, men kom sig lynhurtigt og ikke har haft mén af det, så ikke kan tåle at gå barfod, så kan dét jo i hvert fald ikke lade sig gøre. Næ, jeg har faktisk mange eksempler, men det er jo ikke mine heste  Det viser sig så i følge 99e, at de ellers glimrende forhold, der er på 'vores' opstaldning, åbenbart   er gode nok til barfod  Vi har ellers hestene på tørv, de er ude hele dagen og fodringen baseret på godt stråfoder(foderplan), de får næsten intet krybbefoder og går på døgngræs hele sommeren... Når dét ikke duer til barfod - så må det jo være svært at få det til at virke i Danmark - ikke? Medmindre man har så fine staldforhold som keppie - men dem findes der desværre ikke mange af i Danmark  Så jeg må hellere lave min 'advarsel' lidt om  Hvis du har hesten stående hos keppie, så prøv endelig bafod   , der får du ekspertisen og staldforhold der passer til forsøget - men ellers, så vær forsigtig! Og det mener jeg virkelig. Jeg har besøgt keppies stald, det er et pragtfuldt system 
Jeg har også brugt tørv - uden succes. Tørv er efter min mening ikke velegnet til heste, der står inde en forholdsvis stor del af døgnet, idet det er beregnet som dybstrøelse og dermed får et højt ammoniakindhold, der nedbryder hoven. Hertil kommer svampesporer i materialet og andre spændende ting  Efter at have prøvet alverdens strøelser, så er jeg kommet frem til at spåner for os er den bedste løsning. Boksen kan holdes ren, fordi det er let at sortere det beskidte fra. Forbrug: 3 baller ugentligt, og vi taler heste der er ude hele dagen. Men så har man også mulighed for at holde boksen så ren at man undgår sur stråle, WLD m.m. Det kræver en indsats at have barfodsheste, men det er besværet værd, hvis du spørger mig. BeritH
det er et indlæg som dit, der gør at os "sko-folk" mister tilliden og troen på barfod. overlegent, jada intet problem bare dit og dat, ingen smerte, ingen resultat uden trimmer osv ... øv øv øv    øv, nu var jeg ellers lige begyndt at tro lidt mere på det her bla pga Keppie, der svarer ordentligt, sagligt og som ved noget om dette emne. du, 99E, har bla ikke svaret på de spørgsmål jeg stillede dig tidligere - du kan vel ikke ?? men så kan keppie - om man er enig eller ej, det er en anden sag, men der er da mere dokumentation og virkelighed, og det kan man bruge til noget i stedet for tomme personlige påstande. undskyld mig 
Er der virkelig stadig folk der "bare" lukker deres heste ud på sommergræs og så henter dem 2 mdr senere? Har godt nok hørt om det fra "gamle dage" - men troede faktisk at folk efterhånden var blevet klogere på at en indgræsning er nødvendig... Ligesom det også er vigtigt at lave en "afvænning" igen... Det at gå fra krybbefoder og over til et foder med et større vandindhold må da virkelig sætte krav til hestens system...
Jeg stillede dig spørgsmålene, og havde forventet at få et svar af dig. Det er jo rart at høre forskellige folks udsagn - det er jo på dem jeg bygger mit billed op af jer og danner indtryk, og udfra det finder man jo ud af, hvilke personer man kan stole på og hvilke, der bare "hælder vand ud af ørerne". Jeg er glad for Keppies svar - men det kunne have været sjovt at høre dit bud...inden du kunne læne dig op af hendes. Du skriver "tror måske godt" i en anden tråd om tilvænning...  Jeg er overrasket over, at du ikke vil lade heste græsse. Jeg tænker på plage, der døgngræsser i store flokke på store frie arealer, med adgang til alverdens vegetation - puha, der må være mange, der får ødelagt deres hove !!! Mine konkurrenceheste døgngræsser også flere måneder om sommeren...godt gået, at man kan ride MA dressur på en hest, der er udsat for dette... Jeg er fuldt med på, at nøjsomme racer og fede heste/ponyer ikke bare skal på græs. det siger jo sigselv. min søsters første pony, en welsh mountain, havde været forfangen inden vi fik ham. ham lukkede vi naturligvis ikke bare på nyt forårsgræs - det er jo klart. men dermed kan man da ikke generalisere. jeg havde for nogle år tilbage en tysk trakehner hingst som havde været svær at holde sul på vinteren over. han voksede meget og havde ikke særlig stor ædelyst. ham lukkede jeg med køerne på forårsgræs - noget solidt gødet kraftig grønt græs. ja, i jeres øjne ville det sikert være en dødssynd, men fakta var, at min tynde plag, tog på, fylde mere ud, fik en flottere pels - OG bedre hovkvalitet !! og ja, tro det eller lad være, men han gik uden sko  I øvrigt græsser vores heste ellers på "gammelt græs", og i områder med sø og træer. der er frit valg fra alle hyller. vi har til dato ikke haft en forfangen hest selvom de har gået på døggræs - uanset barfod eller sko.
Jeg mener nu godt at græs og barfod kan forenes under hensyntagen til den enkelte hest og til græssets beskaffenhed. Hos os går stort set alle heste på græs hele dagen om sommeren - efter de er græsset ind. De kommer alle ind om natten og det gør de af hensyn til de tykke og nøjsomme af dem  . De eneste der ikke kommer på græs er shetlænderne, hvoraf ingen af dem er overvægtige. Alligevel lykkedes det sidste år Gizmo at blive forfangen - på bagbenene!!  Vores græs er ikke gødet og det gør faktisk en stor forskel  BeritH
Nej, jeg tror ikke, der er mange, der bare lukker deres heste på græs uden indgræsning. Det er alt for risikabelt  BertiH: vores heste er meget ude, og vi bruger ikke tørven som dybstrøelse, men muger grundigt ud hver dag. Der er ingen ammoinaklugt i stalden. Dyrlægerne kommenterer det da også, når de kommer: Sikke en fik lugt I har i stalden  OG det er faktisk præcis det, jeg mener 99e: Hvis du orker at sætte boots på hver dag, hvis du gerne vil lade din hest gå uden døgngræs, hvis du kan få en trimmer ud rigtig tit osv. osv. så kan det godt lade sig gøre -   (men ikke for ikke heste, bl.a. dem der har været også lettere forfangne, går det så ikke så godt med   ). - Så vi er nok i virkeligheden nok ret enige  Jeg tror bare ikke på, at folk ret ofte er i stand til at skabe disse forhold for hestene. Du beskrev da også, mens du stadig stod i Hillerød, at du havde problemer med at din hest fik for meget græs, og at du ikke kunne gøre så meget ved det  Og så har jeg personligt kendskab til mindst   heste, hvor det ikke gik med barfod, 2-3 af dem med stor smerte tilfølge   Derudover er der jo det kendte eksempler fra HN og andre steder, men dem kender jeg ikke personligt til. Men stadig - jeg red ikke på en skoet hest, før jeg var 18-19 år - og jeg begyndte at ride, da jeg var 6   Så naturligvis kan det da lade sig gøre - men det var ponyer jeg red på 
Føl og plage er i vækst og kan tåle en hel del mere græs og som oftest også døgngræs. Det er faktisk yderst sjældent de bliver ramt af forfangenhed. De skal dels bruge en del kalorier til vækst og dels så har de knap så stor ædekapacitet som voksne og de bevæger sig langt mere end udvoksede heste. Men jeg kan huske at sidste sommer blev Lichie herindefra forfangen og hun var stadig ved sin mor på det tidspunkt? Så man skal aldrig sige aldrig... Der er er også forskel på hvor meget en nøjsom type kan tåle og en mere forædlet hest. Jeg vil faktisk passe på plage af de mere nøjsomme typer. Jeg kommer hos en pintoplag som let bliver tyk og hun havde forandringer i hoven sidste sommer,som 2 års, separationer i den hvide linie og begyndende ringe i hornet. Jeg syntes vi havde en hel del heste med puls den sommer og den dyrlæge jeg bruger til ben, havde samme oplevelse. Vi har haft meget lysegrønt (forårsagtigt!) græs i 2006. Denne dyrlæge har endvidere lidt DV avl og her har en bestemt hoppestamme med tendenser til sygdommen og reagerer med puls, og de er heller ikke udvoksede når de begynder at få problemer. Der er jo mange faktorer at tage ind, og jo mere af de enkelte faktorer og jo flere af dem jo lettere flyder bægeret over: Græssort, italiensk rajgræs er videnskabeligt bevist en synder Græsmængde, kalorie pr mundfuld, træstofmængde=mæthedsgrad Variation urter buske træer Temperatur, nedbør, tørke, mineralssammensætning Hestens huld Arvelige dispositioner Nøjsomme racer, insulin resistens, anlæg til fedme Alder Hovenes udseende og pleje Mængde af arbejde/bevægelse Så NInA ja jeg ville også, hvis jeg var den unge pige hvis hest har været forfangen, være noget forsigtig med døgngræs. I hvertfald ville jeg måske lige få en uvildig hovekspert og dyrlæge til at kigge på den til sommer. Hvis hun rider meget og den ikke bliver fed og I har naturgræsser, så minimeres risikoen betragteligt, men pigen kunne brække armen og hesten fik fri f.eks og så ville situationen pludselig være en anden. Nu har jeg ikke haft set dens hove, så jeg kan ikke udtale mig om hvad der gjorde at den fik brug for sko, der kan være mange andre årsager. Vil man ride distance så skal hoven være i tip top stand, sådan er det, ellers skal man bruge boots. Man skal også kende ruten så man ikke byder den flere sten end den er vant til hjemmefra. Jeg beskærer den hest i nordsjælland som har gået 40 km distance, hvis det er den samme vi taler om, Ninie? Det var jo Mikkel der startede den op og jeg overtog da han ikke havde tid til det mere? Ja den lever ikke i HIT, langt fra, men den har et godt udgangpunkt, god hovform, var uden sko, araber, ung, bliver redet meget og korrekt, normalvis gode stråler, konkav tyk sål osv. Der er billeder inde på min præsentation: god araber hov! Den er også blev brugt som eksempel på DB s brochure om hove. Hun har en lækker Welsh cob med næsten lige så lækre hove, kun næsten fordi den er lidt/meget fed og ikke bliver brugt. Tilgengæld har hun er tidligere forfangen islænderbl, med nu genoprettet hove, men den ville helt klart have godt af HIT stald og mere motion, men den er absolut gående også på grus, det er bare mig der ærgrer mig over at hovene ikke er helt perfekte (separationer i den hvide linie og indimmelem tendens til at blive lidt fladsålet), men den er ligeglad for den har det super. Den får absolut intet græs, ejeren havde prøvet om den lige kunne tåle en smule, jeg spottede det i hoven med det samme. Den har alle tegn på insulinresistens, spækkam i nakken, på lænden og skulderen, drikker meget, æder sin saltsten og overtisser sin boks, kunne vi give dne inslulin vilel den måske få bedre hove, hvem ved? Man ved at mennesker med sukkersyge ofte har problemer med hud og negle, tingene hænger sammen..  MVH Christina
nu skriver du et eksempel med hud og negle og sammenligner med os mennesker... det har jeg tænkt i forhold til udtørring, men ikke rigtig turde at skrive det... jeg har nemlig haft store problemer med sprukne negle, der flækkede og hud, der revnede på fingrene pga udtørring. hud og negle har brug for fugt for at opretholde sin smidighed og elasticitet - og der var det jo så jeg forsøgte at trække sammenligningen mellem mine negle, der har brug for fugt og den sommertørre hestehove, der jo så åbenbart ikke må få fugt...  men det gik ikke i følge barfod... vores smede har ofte i tørre perioder om sommeren sagt, at vi bør fugte deres hove...derfor lader vi med vilje vandkopperne på markerne løbet en smule over hele tiden, så der dannes en lille "sø" foran vandkoppen, således alle heste får fugtet deres hove, når de drikker, hvilket de jo tit gør i sommervarmen. jeg har stadig ikke helt forstået denne fugt-balance...gider nogle prøve en gang til for prins-knud ? 
Hej Andersen. Jeg kan ikke komme med den store tekniske forklaring - men lidt fugt kan hoven godt have godt af - med eller uden sko. Det er disse 8 timer i mudderfold der ikke er godt - for nogle hove...
mine heste er ikke chippet har ikke haft sygdom, så det er ikke blevet gjort
ene er chippet.. Men udelukkende fordi at som dyrlægen sagde at der er kommet nye regler for medicinering.. Man må ikke selv medicinere sine dyr( i dette tilfælde smertestillende) medmindre man har et medicin kursus  Ja nu er jeg ikke dyrlæge så han fik en chip.. Og så må jeg gerne medicinere ham.. Hva er det for noget p.i.s. Dvs hvis man skal ha medicineret sin hest over en periode så skal man have dyrlægen ud og gøre det hver gang medmindre man vælger en chip?? Andre der har hørt til de nye regler om medicinering???
Tænk hvis jeg skulle have dyrlægen her ude 2 gange om dagen inden Mini Mule blev aflivet. Det var bekosteligt nok som det var...
Det er da mærkeligt at det kan variere så meget i pris. Islænder bliver chippet i forbindelse med stambogsføringen. Hjemmechipning gav jeg 780,- for. h-sine
... ingen af mine har chip og har ikke overvejet det
Min hoppe er også Chippet. det blev hun i forbindelse med at hun led at bronkitis og skulle have en masse pincelin.
begge er chippet
Begge mine er chippet 
I forbindelse med kastrering samt bedækning er begge mine blevet det... grundet Plegacil...
min den ene blev chippet, da vi ingen papire har på den. så hun blev tegnet og chippet, så nu kan jeg bevise at hun er min. Den anden blev chippet som føl, pga hans høje salgs sum. og pga hans fremtid som løbshest. Det gode ved chippen, var jo at jeg var sikker på at det var den rette hest jeg købte, for af udsene er han bare en alm kedelig brun med lidt alm aftegn.
tja, det kan jeg jo ikke bruge til ret meget...hvad en enkelt mand mener. Nogle, der kan komme med en bedre og mere ordentlig forklaring ??? Keppie ??
en der kan forklare hvorfor og hvad det er fruktan nøjagtigt gør ved 
Det er korrekt at Pete mener ikke de kan være for tørre og han bor under lignende klimaforhold som vi gør her i DK, vådt vådt vådt. Hans betragtninger er af nyere dato end Jackssons, da han holder sine læsere opdateret via sin hjemmeside og hans udsagn er vist baseret udfra nedenstående forskning. Jacksson bor forøvrigt i tørre egne   og han bog blev skrevet i??? . Så den videnskabelige forklaring, det er jo den vi er interessseret i   : Nu kommer vi faktisk til white line disease og andre arter svamp og bakterier, som du Gl smed mener er lidt opreklameret, hvis jeg forstår dine udsagn rigtigt? Indtil i slutningen af 90 erne havde man ikke en afklaring på såkaldte tørre hove der sprækker eller som det står i smedelærebøger af i dag i DK; mørt horn og skørt horn. Er skørt horn en tør variat af mørt horn, ??? Så fik nogen videnskabsfolk ( i USA) sat det under mikroskop og fandt, jeg ved ikke hvor mange arter svamp og bakterier i disse sprækker/læsioner. Fjernede man disse læsioner mekanisk dvs ved bortskæring og samtidig brugte noget svampedræbende forsvandt disse sorte trådagtige tingester og der kom sundt horn frem. Man ved at de fleste typer svamp er hydrofobe dvs elsker vand. En af forskerne mente at det var læsioner i hornet som opstår når hornet flækker (når de er for lange) som gav passage til disse svampe som udover at elske vand også elsker iltfattige lommer. En anden årsag til læsioner er opblødt horn som giver adgang til små sten som laver passage til svamp. Ammoniak ætser også strukturene og giver adgang til svamp. Dette svamp æder sig vej op mod kronranden i enten den hvide linie, den upigmenterede del af hovvæggen eller ydre hovvæg. Andre svampetyper findes i stråler, sål ja faktisk alle ydre strukturer i hoven. Derfor vil hyppig beskæring hvor man rasper bortskærer disse svampeangreb kombineret med pH og svampe bakterie dræbende midler gøre det af med det og giver stærkere hovvægge, såler, stråler osv. At nitte en sprække uden at tage si gaf årsagen er efter min mening total symptombehandling ligeledes at lægge kunsthorn på for at have noget at fæste søm i... Parallelt til mennesket: Har du negle eller fodsvamp, skæl i håret eller lignende får du det ikke løst ved at opbløde i vand tværtimod, men ved at bruge noget svampedræbende. Skæl, fodsvamp i tør tilstand ligner noget der er tørt som trænger til fugt, men det er jo ikke tilfældet! Lad os så tage tørre læber eller tørre sprukne hænder de blive ikke bedre af vand/spyt, jo lige når det kommer på lindrer det, men bagefter føles det endnu tørrere. Har du negle der flækker, så er det bedste du kan gøre at klippe dem kortere!! Har man en hest med hove der flækker så kan de være for lange kombineret med at de er invaderet af svamp. Min konklusion lad de hove tørre igennem da vi har rigeligt med vand/mudder i dette land og hold dem korte de hove ved hyppig beskæring og giv noget svampedræbende til de hove og /eller pH regulerende. Hvorvidt det fodbad vildhestene står i, de ca 10-20 minutter de drikker vand, har nogen fugtfunktion, mener jeg ikke. Det er ikke engang sikkert de har alle fire hove i vandet ??? Når man skal beskære sommerhove er det vældig rart at de er lidt bløde, men har en kunde skyllet hove og ben under vandslangen, så holder fugten i hovene ikke så længe som til ben nr 2 (men jeg får våde bukser   ) men er hoven dyppet i et godt lag mudder så holder fugtigheden længe inde i hoven!Skal jeg have rigtig bløde hove så skal jeg tage en hest direkte ud af en morgensur halmmaddras.. Andet videnskab er at hove bliver hårde og slidstærke når de er tørre, mens våde hove er mindre slidstærke, jvfr hård hud hos mennesker. Men at vaske ammoniak ud af hoven er da en mægtig ide   , bedst er det selvfølgeligt hvis heste ikke var tvunget til at stå i deres egne ekskrementer   . MVH Christina
Fruktan er et sukkerstof som er tungt fordøjeligt, måske endda ufordøjeligt og i en vis mængde bevirker et pH fald i blindtarmen. blindtarmen hos en hest indeholder en masse minkroragnismer der fordøjer planter, de trive sunder et bestem t pH flader Ph drastisk dør de og danne griftstoffer der går i hovene=forfangenhed. Frisk græs består af blade og indeholder meget lidt træstof. Heste der ikke er hegnet ind, æder også træer buske og andre sejere gevækster og vil derfor kunne regulere træstofbehovet selv. Frisk græs indeholder meget sukker og for meget sukker sænker pH og så sker det samme som ved fruktan, er hesten insulinresistent kan de ikke fordøje sukker overhovedet og så går det rigtig galt. Til Andersen: Faktisk har mennesker med sukkersyge ofte problemer med neglene vidste I det? Min mand arbejder med insulin og jeg har interesseret læst med hvad der er viden på mennesker. Jeg har personlig erfaring med at heste der kommer på forårsgræs er meget glade for noget groft hø og halm at supplere op med, det mætter og stabiliserer pH, så skaderne ved forårsgræs minimeres. MVH Christina PS Og nu har jeg skrive krampe, vi mangler kun er forside indholdsfortegnelse og forord så har I en bog om barfod og hvilke faktorer der influerer på dette   , det er faktisk ret så videnskabeligt baseret, vi har bare tilladt os at konkludere at heste ikke behøver sko hvis og hvis og hvis... Det meste står under   ,serveren er nede men jeg håber snart at få det løst..
Tak for rosen   , men der er altså mange andre der kan trimme/beskære en hest, deriblandt smedene!! Og man behøver ikke en HIT stald, men der er bestemt fordele ved HIT. Der er ca 500 barfodstrimmede heste i DK og kun de 19 bor i HIT! Faktisk er HIT for hårdt at lægge ud med for de heste med nyligt afskoede hove og med større hovproblemer. Der foretrækker jeg at begynde på at ordne deres hove i en 3-4 mdr under blødere underlag og få søm hullerne væk og nogen bedre strukturer på hoven. Sjovt nok da jeg besøgte en HIT stald i Tyskland, inden jeg købte mit eget, så havde alle de 30 heste i den flok, med undtagelse af to mindre ponyer, sko på. Jeg spurgte den søde staldejer hvordan det nu kunne være, da en af de ting der fremhæves ved systemet, netop er gode hove der kan gå UDEN sko, hvorefter hun svarede: Heste kan ikke holde til at gå så mange kilometer på hårdt underlag uden sko!? Men når man kiggede hovene efter, (jeg kan jo ikke lade vær med at lade blikket vandre nedad   ), så var de den mest horrible samling hove jeg har set samlet på et sted! Flere af hovene var nittet pga store sprækker, derudover var de generelt lange, flade, underløbne dragter, vinger, sprækker osv. Det lignede mest af alt, mangel på smed i området... Ja NinA du har ret i at ponyer som regel lettere går barfodet, det har vist sig at de har en tættere stuktur på horntrådene, og så tror jeg de generelt har en meget større smertetærskel. De kan gå på mega sur stråle og være totalt uanfægtet på grove grusveje, forsøger man det samme mod en nyligt afskoet fuldblod så... Jeg har en fuldblod selv, så den holder mig sharp... Den gik 110 km i sommers uden problemer og den har været ret så forfangen inden jeg købte hende som 3 års, og havde hovforandinger i 14 år indtil hun blev barfodsbeskåret og var on and off øm ved nyskoninger (nok mest i græsningsperioden kan jeg tænke mig...) MVH Christina
der kan du se - som du ved, er jeg vild med dit staldsystem  Det var såmænd bare det jeg mente: der skal en hel del til at holde en barfodshest, medmindre den er specielt egnet til det, fra arv og/eller miljø. Vi troede jo, at vi i det mindste kunne holde Freja barfodet. Hun er 6 år, 165 cm nyindkøbt før jul og har aldrig haft sko på. Men 2-3 uger i mudderet på foldene gjorde det af med hendes lyst til at gå fremad - og da smeden kom, kunne han fortælle, at hun gik på sålen, som var tynd - av av  To af de andre heste har fået såler på... Så selv om vi gør, hvad vi kan for hestene og ikke kunne drømme om at flytte dem tilbage til ridecenteret (og ridehuset   ), da vi ikke længere synes fold-, fodrings- og staldforholdene er helt gode nok der - så er de åbenbart heller ikke gode nok til barfod på det bedste sted, vi kan finde i området - med kæmpefolde, også om vinteren. Det er ualmindeligt svært at finde opstaldning i Nordsjælland uden mudder. Hvilket får mig til at konkludere, at der åbenbart skal ret meget til i den virkelige verden 
tak for det keppie... måske Ninie også havde gavn af dette 
Ingen tvivl om at stald og fold forhold har en stor betydning, men det er ikke alt! Trimningen i sig selv betyder også en del, og Nina, jeg har svært ved at tro at det udelukkende er jeres staldforhold der gør at hestene ømmer sig. Jeg bor selv i Nordsjælland, vi har 11 heste i stalden (4 af dem er pensionærer). Alle går barfod pånær to (en fuldblod og en travhest). Vi har pt. 4 knapstruppere, 2 store DV, 1 DV/araber, 1 araber, 1 welsh/frederiksborger der alle går barfod uden problemer. De står i boks om natten, og går på "mudderfolde" om dagen (vores folde er dog ikke de værste i landet). Vi gør en stor indsats for at holde boksene så tørre som muligt, de fleste står på træpiller, en enkelt på tørv og en på halm. Sur stråle og WLD bliver behandlet så godt vi kan, det kan dog ikke undgås helt, men holdes nede. Samtlige heste bliver redet i skov, på asfalt og grus.
Svar til keppie fra dit indlæg den 3-3 -07 Du siger at jeg skriver at ved udpenning kan hesten være lidt øm??? Jeg skriver at hvis ikke at man laver udpenningen korrekt,vil hesten blive øm,og i modsætning til barfods beskæring,så ønsker beslagsmeden ikke at hesten er halt efter hans besøg. En udpenning af hoven er en hårfin ballance som det er beslagsmedens fornemste opgave at ramme præcist. Der er faktisk kun Stark-Guther beslaget hvor man tolerer en lille halthed som jeg har beskrevet. Jeg vil lige gentage det er op til 12 dage at man siger at grænsen går,så bør man prøve med ringsko og lædersål. Jeg personligt har aldrig oplevet en hest som ikke var haltfri efter 4 til 5 dage,altså en lille uge.I snit i min tid i danmark havde jeg vel en ca 10 heste om året som gik med disse sko,og alle var haltfrie,og ja som jeg tidligere har nævnt kunne jeg efter ca 1 år se at sålen begyndte at blive mere konkav. Det er faktisk sådan at man bør starte med Stark-Guther og så gå over til ringsko hvis at S-G ikke virker. Desværre er det også sådan at der ikke er mange smede idag der laver S-G,om det er fordi de ikke aner hvordan ,eller det er fordi at det er hurtigere at lave en ringsko ved jeg ikke,og dog jeg tror jeg ved svaret desværre. Hvis jeg har skrevet at ved beskæring og skoning af en sund hov kan hesten være øm hvis at man prøver at rette noget op??? Jeg tror at der er noget du har misforstået,jeg kan ikke se hvor jeg skulle have formuleret mig sådan. Hvorfor skulle en sund hov blive øm ved den rigtige beskæring??? Det er da kun noget de kan blive ved barfods trim,men da hedder det sig jo,at hovene bare skal have lov til at (hærde).Så en trimmer må godt beskære en hest halt,men en profesionel beslagsmed må ikke??? Man kan jo også altid sælge et par boots til hesteejeren,det skæpper jo altid lidt i kassen. Jeg vil også lige sige til 99E at en sko ikke skjuler en evt sygdom,hvordan pokker skulle den kunne det,hvis at hesteejeren eller smed og dyrlæge er nogen der ved hvad de skal se efter og hvordan at hesten skal gå??? En hov og det er uanset om den har sko eller ej,vil altid vise selv det du kalder usynlige små fejl,det proffesionelle øje vil altid finde det. Også signaler på en begyndene forfangenhed,det er faktiske de lettest signaler at finde. Det er noget vrøvl,og hvis at du er sikker på at du har ret syntes jeg at du skulle begynde at undervise i det,da du jo så har fundet de vise sten.Der må være et job for dig på KVL eller hvad det nu er den bliver kaldt. Jeg vil også sige at jeg er ligeglad med om en hest går med eller uden sko,og man har lov til at kalde det for barfod,hvis at man finder en tilfredsstilelse i det. Hovedsagen er at hesten er beskåret korrekt,og korrekt er så tåaksen for det enkelte individ vedkomne er ret. Samt at hesten bevæger sig frit uden at smede eller stryge sig. Så er det groft sagt,lige meget om hoven sidder omvendt på hesten,så længe at hesten kan gå uden smerter og gener er det korrekt. Jeg syntes at barfods debatten er ved at løbe af sporet,og mener at kunne ane at gurubevægelsen lever i bedste velgående,jeg troede ellers at det var begyndt at blive mere sagligt end det var ibegyndelsen. Der bliver her henvist til den ene guru efter den anden,og i USA gør de sådan og sådan,hvem f... siger at det er det rigtige??? Jo så kommer der en videnskablig afhandling om svamp,og underløbne dragthjørne og vinger,jamen har disse mennesker som tærskre langhalm på det,da aldrig oplevet en beslagsmed??? Ja i må undskylde min lidt barske måde at skrive på nu,men jeg er lidt foraget over som barfods folket helliggøre sig selv. Det er kun beskæring der er tale om,og selv om det er den vigtigste del af hestens liv,så behøver man altså ikke ligefrem at gøre det til en religion. Ja jeg er træt af at læse om guruerne fra USA,og de ( videnskablige??? ) beviser som diverse forskere har fundet ud af.Vi andre dødelige arbejder i marken og gør vores erfaringer der,og ikke ved hjælp af diverse teorier,som man så finder nogle heste man kan afprøve dem på for at få sat en % sats på sine ideer. Det som jeg vil give alle ret i er at fodringen er enorm vigtig for hovens funktion,fint få en proffesionel foderplan til din hest sådan. At lave et staldanlæg som de omtalte HIT stalde??jeg ved ikke hvad det er men det lyder dyrt,og hvor mange hobby hesteejere vil eller har råd til,at ofre det det koster??? Og hvor godt er det iforhold til sund fornuft vedr. hestehold??? Er det også noget der er med i det meget omtalte lovforeslag,er det forøvrigt vedtaget??. Til slut Andersen mfl. har bragt nogle gode og saglige spørgsmål på banen,men de er jo for det meste henvist til en web adr. på en guru i USA. Jeg slutter nu,bare rolig jeg kom af med mine aggresioner,men er stadig foraget over den kultagtige drejning barfods har taget. Venlig hilsen. Den Gamle Smed NSW
Hvor er det, du finder det kultagtige? Jeg synes da netop at tråden her er meget saglig. At man forsker i hovsygdomme er der vel ikke noget galt i, det burde enhver, der beskæftiger sig med hove da hilse velkomment - uden forskning, ingen udvikling. Og selvfølgelig er det da en god idé at holde sig til dokumenteret viden. Mht. HIT stalden, så skriver bl.a. både Keppie og jeg at det IKKE er nødvendigt for at holde en hest barfodet. Der er heller ingen steder, hvor en barfodsfortaler siger at hesten må være ømtået af at være barfodet. Vi har blot skrevet, at man skal vurdere om det er det, at hesten er barfodet, der gør den om, eller om det måske er en anden årsag, som eksempelvis sur stråle e.l. Og, hvis man løste det grundliggende problem, om hesten så havde brug for skoene. Men det ER da værd at tænke over om man, ved at optimere forholdene for hestene, kan lade langt flere (og jeg har IKKE skrevet alle) heste gå skoløse. For vi ER vel enige om at sko er en nødløsning og at hesten alt andet lige har bedre af at undvære. Problemet Gl. Smed er nok, at når du tænker beslagsmed, så tænker du på en håndværker af din egen kaliber. Det er desværre ikke altid virkeligheden i dagens Danmark. Derfor vender en del mennesker en anden vej, det mener jeg ikke er at dyrke guruer, men at benytte den sunde fornuft. Mvh BeritH
der tyder på, at jeg simpelt hen bare er mere sart på hestens vegne end mange barfodsfolk er  For de heste, jeg refererer til, har været ømtåede, eller det der er værre  Der kan naturligvis også være forskel på, hvilke kriterier man bruger, når man vurderer at en hest er ømtået... Jeg har svært ved at se, hvilke forhold der kunne bedres hos os, bortset fra at skabe HIT-stalden   Men det kan vi jo ikke, når det ikke er vores eget sted 
Jamen Nina, der er jo ingen der siger at DINE heste KAN gå som barfods. Jeg er skisme også sart (hæ hæ det har jeg min foderværts ord for  ) Der er jo heller ikke nogen der siger, at fordi man er til barfod, så er man til ømme heste - omend nogen tillader ømhed, men det er der jo også ikke-barfodsfolk der gør, jeg har også set rigtig mange ømme heste efter smedebesøg og skoning, så det er jo ikke noget der kun forekommer i den ene verden. Men korrekt, hvis min hest bliver ømtået, så er min første reaktion ikke at slå en sko på, men at vurdere hvorfor han pludselig er ømtået. Når jeg så har fundet årsagen, så kan jeg jo beslutte om det er noget der kræver sko for at afhjælpe. Og f.eks. sur stråle og den slags ville jeg aldrig forsøge at afhjælpe med en sko. BeritH
Jeg vil sige jeg kan heller ikke helt forstå din store frustration. Pkt 1 Jeg dyrker ingen som guru, ej heller mig selv, og ud af 99es indlæg kan jeg heller ikke se at hun gør, hun påpeger netop at de også kun er mennesker der tilfældigvis lader os andre læse deres erfaringer og konklusioner. Gl smed jeg ville da med glæde købe din bog over dine erfaringer, hvis du skulle få lyst til at skrive en bog. Jeg forholder mig konstruktiv kritisk til alt og ja er der noget videnskabeligt, så vil jeg da gerne se det. Jeg er farvet som akademiker, kald det min svaghed, hvis det giver dig ro i maven.. Der kommer da også meget forskning frem nu omkring fodring, som kun bekræfter de gode gamle 10 fodringsregler, som jeg har arbejdet efter i mange år. Man får bare nogen flere argumenter overfor dem der tvivler og ønsker (mere)dokumentation og det er vel ikke skidt? Pkt 2 Jeg accepterer heller ikke smerte, jeg kan kun forholde mig til at der er heste der er ømme efter en beskæring, er ømme efter have fået sko på, er ømme når de taber en sko, heste der bliver halte af langvarig forkert hovform/dårlige arbejde osvosv. Den ene eller anden smerte er for mig at se lige slem (og det er det nok også set med hestens øjne) og jeg ønsker en forklaring på HVORFOR og en handlingplan så hesten kan undgå halthed/smerte i fremtiden. Derfor kom jeg med forslaget om at dyrlæger måske skulle igang med alle de syge hove... En sund hov bliver da aldrig øm medmindre man ødelægger noget, eller tager noget af, den havde brug for!! Det er faktisk gennem udveksling af erfaringer med smede at jeg har hørt den med at retter man noget op, så kan de blive ømme og jeg konstaterer lige modsat dig at en smed må godt, men en trimmer må ikke. Der har da aldrig været en uddannet smed der er blevet meldt for overtrædelse af dyreværnsloven for at have gjort en hest øm vel??? Af selv samme årsag påtager jeg mig ikke længere tvivlstilfælde/syge hove uden at jeg har en dyrlæge med ind over og et par boots.. Pkt 3 Om man sælger et par boots til ca 1200 kroner eller man sælger et par jernsko for 500 kroner kan jeg altså ikke se forskellen på. Bootsene har endda en væsentlig længere holdbarhed, da de kun bruges ved behov. Pkt 4 Staldanlæg/ folde. Der står ikke noget i det kommende lovforslag omkring foldens indretning, kun at der skal være en fold af minimum ridebane str til 4 heste ad gangen, og mulighed for at bruge den 2 timer hver dag. Jeg har skrevet i et andet indlæg at jeg ser hellere at bruge penge på tørre folde, end at boksen bliver 5 cm længere eller loftet 5 cm højere. Gode folde der giver hesten mulighed for bevægelse og tørre hove til tider er da almindelig sund fornuft. Jeg har lige været til foredrag med Hestens Værn og her var holdningen den samme omkring folde. Det blev da påpeget at de godt kunne forstå at de er heste der ikke kan se pointen i at komme ud på en lille mudret firkant helt alene uden læ, vand og stråfoder.. Lovforslaget er ikke vedtaget endnu. MVH Christina
Hvem forhandler Salvimin Grøn i Kbh området? Hvad koster 25 kg og hvad koster 8 kg bøtten??
... ved jeg ikke... Men alle FAF (Land og Fritid) butikker gør. Mon ikke du har sådan en i nærheden?
Undres over, om Taipan's mund er blevet bredere...??? Taipan har ikke haft bid i munden i 1½ år. Da han skal igang med genoptræningen om ikke så længe - lagde jeg trensen på ham i aftes for at tilpasse denne korrekt, da trensen har ligget adskilt/fedtet ind i de 1½ år. Til min store overraskelse så jeg, at biddet (messing fra Sprenger, 2-delt) faktisk virkede for smalt... Inden han blev ordineret "nul ridning" passede biddet - ellers ville vores daværende undervisere have højlydt have påtalt dette. Godt nok har Taipan taget liiidt for mange kilo på i de 1½ år - men jeg troede da ikke, at vægtøgning også ville påvirke mundens bredde  Da der nu skal investeres i nyt bid - er jeg kommet i tvivl... Er det korrekt, at der fra bidring til mundvig skal være ½ cm?
Ja, jeg undrede mig også for nyligt! For 2½ år siden købte jeg et tre-delt Sprengerbid i str 13 til ponyen, for det var den str det 2-delte havde. Egentlig synede det 3-delte lidt større, når han havde det på, end det 2-delte. Så det var lidt stort til ham. Her for et par måneder siden, opdagede jeg, at biddet var ved at blive slidt og lidt skarp på kanten af hullerne til ringene, - og samtidig, var det faktisk blevet for lille???  Så han går nu med et nyt 3-delt på 14 cm. Måske kunne han have nøjes med et på 13½ cm, man bredden på munden er ihvertfald blevet større! Så hovedet ændrer sig åbenbart også med aldren!?!
Hej Amadeus er vidst blevet lidt forkølet, der løber ikke snot ud,men han hoster. Dyrelægen har været ude at tjekke ham. der var en lille bitte bitte smule i højre lunge. (det er ikke Allergi, Astma osv.) det jeg har gjort: -Er der virkeligt ikke noget jeg kan gøre for ham ? Han er en arbejsglad hest, & han vil VIRKELIGT ikke skridte mere. Han er blevet opmærksom på mange flere ting han har gået forbi 100 gange før. & hoppe rlige pludselig til siden, fx for 2 dage siden galopperede en lille rideskolehest fordi mig, så galopperede lige han 5 galopskridt  -Han vil bare så gerne mere, & sætter nu tit i "småtrav" Vi Skal også til stævne d. 18, 24+25, 9 April, 15, 6 Maj. & Stævner betyder også en hel del for os. er der virkeligt ikke mere jeg kan gøre ? Han hoster mest når vi skridter de første 10 min. -Isabella
Hvornår havde du dyrlæge ude og hvad gjorde han/hun ved hesten. Hvad var det, han havde i højre lunge? - betændelse, eller..?
Hvornår var dyrlægen ude hos dig? Jeg tror du skal gribe knoglen og ringe til dyrlægen for at høre, hvad din hests diagnose er.. Det er lidt ringe, at undersøge en hest og ikke sige hverken bøh eller buh til ejeren.
Hun var ude for. ca ... 4 dage siden ?? -Okayy, så gør jeg det (:
Hvordan kan du vide at det hverken er det ene eller andet? Mange heste hoster kort under opvarmning, da de fleste heste har en mikro smule slim siddende som bliver løsnet under opvarmning. Hoste kan ikke tages for alvorligt, det kan hurtigt blive kronisk, hvilket jeg desværre kender alt for godt til. Bøvl med luftvejene bliver hurtigt dyrt, men hvis ikke det skal blive kronisk skal det behandles hurtigt, selvfølgelig er det ikke sikkert at din kræver behandling af nogen form, men tag hosten alvorligt og få evt en anden dyrlæge ud, hvis den anden hverken sagde det ene eller andet ville jeg personligt ikke stole på denne.
Hejsa herinde.. Jeg har lige et spørgsmål, jeg håber nogle kan hjælpe mig med.. Jeg har en hest, jeg overvejer at sætte på spåner, da den virkelig æder meget halm.. Er der nogle særlige overvejelser, man skal gøre sig, inden man skifter over?? Hvad har I andre gjort?? smider i en smule halm ind i boksen udover hø/wrap?? det skal siges, at hesten får 9 kg hø hver dag, men når at æde sig godt igennem halmen også.. plus den æder halm på folden også.. så synes halm vommen er ved at blive pænt stor på hende...
Mange mener, at hest paa spaaner skal have lidt halm at gnaske i for helbredets skyld. Alle heste i vores stald (196 stks) er paa spaaner uden halm, og de har det fint uden halmen.
sidste vinter over til spåner i stedet for halm. Det letter udmugningsarbejdet helt vildt, og møddingen bliver ikke så voldsom. Til gengæld er det dyrere end halmen. Mine heste får heller ikke halm i boksene.
Jeg syntes det er en god idé at skifte halmen ud med spåner, især hvis din hest æder halmen. Du skal købe nogle spåner som ikke støver for meget da det bestemt ikke er godt for hesten. Det kan give dem luftvejsinfektioner... Men helt undgå støvede spåner kan du ikke:) Bare sørg for at vælge dem med omhu. desuden syntes jeg din hest skal være udenfor når du strøer da den vil syntes det er meget ubehageligt at få for meget støv i luftvejene.. det er ikke alle mennesker der tænker på det. Umidelbart syntes jeg ikke du behøver halm i boksen, men jeg tror hesten ville syntes det var behageligt at have lidt at putte sig i, plus at det isolerer godt med spåner i bunden og så lidt halm øverst. Halmen fjerner man så bare hver dag, nemt og hurtigt. Spåner er også langt nemmere at muge ud, så din boks vil fremstå mere frisk og ren efter kort tid. held og lykke!
Måske lidt halm i en høpose med småruder? Jeg havde samme problem med en hest som åd madrassen, også selvom hun gik ude i 10-12 timer om dagen med frøgræshalm ad libitum. Hvis jeg fjernede halmen, så åd hun træværket, så snart høet var væk. Så fandt jeg denne høpose med småruder, den var god for hun skulle arbejde for sagen for at få strående ud. Så beskæftigelse samtidig med at du kan bestemme hvor meget halm hun må gnaske i sig, og dermed forhindre forstoppelse. pøj pøj
Hej alle, og tak for jeres svar.. grunden til at jeg spørger ind til halm i boksen er, at hesten jo gerne skal have noget strå foder at tygge i.. hesten bliver i forvejen fodret med Roepiller og hø 3 gange dagligt, og er på fold fra kl. ca. 07 til kl. 17:00 hver dag uanset vejr. Jeg har så overvejet frø græs udover høet?? Hun får 9 kg, hø pr. dag, og skal ikke have mere pga foderplan, lavet specielt til hende via foderplan.dk. Hvad gør I? får jeres hø/wrap ad libitum?? eller får de et antal kg, og så er det det?? JEg må indrømme at jeg ikke synes om at hun skal stå i så mange timer uden noget stråfoder..
Jeg har hest på spåner, hun har wrap ad libitum på fold og får omkring 15 kg til natten, hvilket hun næsten spiser. I dit tilfælde, da høet er nøje afmålt ville jeg: Sætte hesten på spåner og give den en høpose som GroveLea foreslår, udover det hø den får til natten. Det synes jeg lyder som en god ordning. Hesten bruger masser af tid på det, får ikke så meget halm og inventaret bliver skånet. Rikke
Har lige købt en Connemara fra et stutteri hvor den har været brugt til avl. Er nytilredet. Har aldrig brugt sko - kun beskåret med mellemrum - sunde hove. Aldrig syg. Nu skal hun bruges til ridning på bane og mark, minimalt med asfalt til og fra stranden. Foreløbig ikke stævnedeltagelse, men det kan jo komme. Hvad skal man? Sko eller ikke sko?
-min hest har i rigtig mange år haft sko på, men forige sommer blev de pillet af og jeg har ingen problemer haft, trods han har haft sko på siden han var 4.. (bliver 18 i juni) Så hvis han fortsat kan gå uden, skal han ik ha dem på mere... Og der er ingen grund til at sætte dem på bare fordi at...
Sådan noget lader jeg min smed afgøre. Jeg har haft en hoppe med meget skæve hove og hun gik med 4 sko fra hun var 3½ til hun ca var 7, men fordi hun blev ved med at træde dem af og derved ødelagde hornet blev alle 4 sko taget af, men vi fandt ud af hun ikke kunne gå uden forsko, da hun blev meget ømtået. Så min smed er den der bestemmer om den skal have sko på eller ej. Og han er tilhænger af at hesten går så længe som muligt uden sko - så han siger ikke at de skal have sko på bare for at tjene penge!
Jamen det er netop det, jeg mener  Vores heste står opstaldet på den 'bedst tænkelige måde' når man tager i betragtning at de ikke står hjemme hos os selv. De bliver fodret til punkt og prikke, de er på fold hele dagen, boksene muges hver dag og har aldrig ammoniak, foldene er   store. De eneste problemer ift. barfodskrav jeg kan se mangler, er at de går på græs om sommeren og at foldene er almindeligt dansk-mudrede om vinteren. Grunden til at vi ikke er 'barfodsfolk' er så, at vi løser hestens evt. ømfodethed med sko. Det virker som regel udmærket  Men jeg vil stadig - ligesom Den gl. Smed - sige at det da er bedst for hestene, hvis de kan gå uden sko, men   at have ømme fødder. --- PÅ trods af at man får fodsvamp, ligtorne, knyster oma. går jeg også selv med sko. Sådan løser jeg det problem, der trods alt ellers ville være endnu mere ubehageligt  Det er naturligvis symptombehandling, men det er rart  Og det er ikke for at være arrogant, jeg skriver det, men simpelthen for at skære det lidt ud i pap 
Nu har jeg aldrig anset dig for at være arrogant  Sko skulle meget gerne ikke give fodsvamp, ligtorne og knyster, det er vist et spørgsmål om pasform og materiale. Jeg ville dælme overveje mit valg af sko igen og finde nogle der passede bedre, hvis det var konsekvensen. Og stadig, så har vi mennesker jo i modsætning til hesten perioder i løbet af døgnet, hvor vi ikke er iført sko. Men lad os bare se på det. Hvad er årsagen til at vi mennesker går med sko? Det er, at vi ikke vil have kolde og våde fødder, fordi vi rent fysisk ikke er tilpasset til det miljø vi lever i. Om sommeren er der sådan set ikke noget til hinder for, at vi går i bare tæer. Det er korrekt at vi ikke i starten kan gå på alt underlag uden ømhed, men vi hvis vi gør det alligevel, så hærdes fodsålen og tilpasser sig underlaget. Det er trods alt de færreste der slider fodsålerne i stykker, når de går på bare fødder. Så det er ikke derfor vi har sko på. Og lad os så vende tilbage til hestene. Dem giver vi sko på for ikke at slide "fodsålerne". Det er ikke for at beskytte mod kulde og fugt, den funktion har de ikke - snarere tværtimod. Hvis nu man kunne lave hestesko, der var ligeså tilpassede hestens hove i materiale og form, som vores sko er til vores fødder, så ville det jo være en fest for hesten. Men det er ikke det vi gør i dag. Vi former et stykke jern og banker det fast med søm som vi har gjort i århundreder. Hestene har ikke mulighed for at få skoene af en del af døgnet. Det ER altså, uanset hvordan vi vender det, en MEGET ufleksibel løsning, som ikke på nogen måde styrker vævet. Derfor vil det altid i mine øjne være en nødløsning. Set i det lys er boots jo et glimragende værktøj. Det sikrer i hvertfald at hovmekanismen kan arbejde naturligt en del af tiden, og hoven udsættes ikke for penetration af fremmedlegemer med deraf følgende svækkelse overfor svampeangreb. BeritH
Jeg må nu indrømme at jeg som menneske altså anvender sko for ikke at blive helt tyndslidt og få sår på mine fødder af at vandre rundt på asfalt, perlesten og hvad jeg nu ellers møder på min vej - så den med at vi mennesker kun bruger sko fordi vi ikke vil fryse - tjaa den holder ikke for mit vedkommende...  Pia
Hvis man ser på andre folkeslag i knap så "civiliserede" lande som vores, så går de jo uden sko, og deres fødder virker jo ikke specielt tyndslidte. Så det er jo ikke fordi menneskets fødder ikke kan tåle det. At nogle så fravælger det af forskellige årsager, det er jo en helt anden sag. Og så skal vi igen huske at fødder der er vant til at være pakkede ind ikke hærdes på en enkelt dag, som jeg også skriver højere oppe, derfor vil perlesten og granitskærver i starten være særdeles ubehagelige. BeritH
Nu er jeg jo også en barfodsfanatiker   , og jeg eeelsker at gå på bare tæer. Hele sidste sommer var jo genial, fordi det var så varmt  Jeg benyttede ikke sko i flere måneder, og hvis jeg endelig brugte nogle, var det klip-klappere. Selv på arbejdet var jeg iført bare tæer, også hos hestene. I starten var jeg øm, ja, men efter kort tid kunne jeg gå overalt, ja sågar løbe på grus. Mine fødder fik så meget hård hud under sig, at jeg tror jeg ville kunne gå over brændene kul uden at mærke det  Og det tog i øvrigt omkring to måneder med sko, før end den hårde hud var væk igen. Så ja, jeg bruger sko for at holde mine fødder tørre og varme. Kald mig bare hippie 
ikke have stået: man får knyster osv., men: man   få ...af sko. Og det er faktisk meget almindeligt  Hej Hippie-Tine   - ja jeg er fra den tid, hvor man behandlede platfodethed vha barfod  Så jeg brugte min barndoms somre på bare fødder, og det var ved Gud da ikke altid lige sjovt - men det var ok meget af tiden. Sådan tror jeg også det er med heste. Der var absolut forhold, hvor det ikke var sjovt - og derfor går de fleste mennesker, der har råd til det, da også med sko. Ren bekvemmelighed  Men jeg haaader at gå i gummistøvler   , hvorfor skulle heste elske det? Nej, seriøst - det tager tid at sætte boots på, så risikoen for at de ikke kommer på er ret stor. Desuden har jeg læst herinde, at barfodsheste netop   slide deres hove, så man   trække omkring med hesten på grusveje på de bare fødder  --- Når jeg fremturer sådan i disse indlæg, er det jo fordi jeg har set nogle heste, der ikke havde det godt på den måde   . De fleste fik det godt, da de fik sko på  Jeg meldte mig for mange år siden ind i Hestens Værn, fordi jeg så heste, der - især ride- og opstaldningsmæssigt - ikke havde det ret godt og følte trang til at være (i det mindste økonomisk) behjælpelig. Siden har jeg afsøgt en masse af de stier, der havde retning mod - noget dengang mere eller mindre alternativt - og fandt   viden, som jeg har haft stor glæde af  Tidligere troede jeg jo, at heste   have havre - og i øvrigt vidste jeg ikke så meget om den fodringsmæssige side af sagen. Min interesse blev især vakt af Grandis headshake og allergi, som startede for 7-8 år siden. Men det betyder ikke, at jeg i særlig grad 'tror' mere på alternative metoder.  - og tager stilling derudfra. Og jeg har altså   set nogle heste, der gik på glødende kul - uden sko  Og det fortæller jeg herinde, på trods af, at jeg ved, at der er barfodsfolk, som føler sig angrebet - endog folk, som jeg har haft gode, lange debatter med  Det er jeg ked af, for det er ikke min intention at fornærme nogen! Derfor har jeg også hele tiden skrevet, at barfod sagtens   være godt, men absolut  ! Og at det kræver en dygtig smed/trimmer + helt optimale fodrings- og opstaldningsforhold og/eller en hest med et særligt 'talent' for barfod  For det er præcis   
Godt indlæg,og skrevet på en diplomatisk måde,der mangler jeg somme tider lidt. mvh Den Gamle Smed NSW
..på disse folkeslag så vandrer de typisk heller ikke rundt på asfalt veje eller perlesten - så vandrer de rundt på jorden under helt andre vilkår end der kan tilbydes vores fødder her i DK.. Det er heller ikke mere end et år siden hvor en forsker udtalte sig om det at gå barfodet i en artikel i avisen MetroXpress, her påpegede han netop at godt nok var det sundt at gå barfodet, men de fysiske rammer der eksisterer her i den vestlige verden betyder at vi ikke kan gå barfodet fordi underlaget simpelthen ikke er til det og det dermed vil skade mere end det gavner... Jeg skal gerne finde artiklen til dig - jeg gemte den rent faktisk af hensyn til barfodsdebatten fordi jeg egentlig synes at det netop underbygger det som er væsentligt i den her debat både når det angår barfodede mennesker og heste - nemlig at sådan som vores samfunde fungerer i dag og sådan som vi lever (dyr som mennesker) så er der visse forhold der i mange tilfælde gør det mere eller mindre umuligt at fungere som barfodet... Pia
..jeg siger ikke at heste (og mennesker) slet ikke kan gå barfodet, men at nogle heste pga. brug, opstaldningsforhold, fold forhold m.v. ikke kan fungere uden sko på med mindre man accepterer at de har smerter...  Pia
Nu er der jo så en lille men meget væsentlig forskel på heste og menneske tæer. nemlig at menneske tæer er beklædt med hud, der er levende celler. hvor hestetæer er beklædt med horn dvs døde celler. Det gør jo en stor forskel i hvordan det styrkes. jeg holder gerne hestene uden hvis de kan. Lidt afhængigt også af hvordan de står fast på græs.
Nu håber jeg da ikke at det er mig, du mener, når du er bange for at folk føler sig truffet   Det gør jeg nemlig ikke. Men jeg kaster mig selvfølgelig glad og livligt ud i diskussionen, fordi jeg har en holdning til emnet. Du skriver: Jeg tror faktisk også at du ville hade hestens alternativ - en jernsål uden fleksibilitet, egentlig er jeg sikker på at den er endnu mere ukomfortabel end gummistøvler. Som jeg nævnte tidligere, ville billedet se helt anderledes ud, hvis vi lavede sko til heste med samme omhu og hensyntagen til anatomien, som når vi laver sko til mennesker. Men det gør vi altså ikke endnu, og derfor bør skoene i min verden stadig betragtes som en nødløsning. Jeg bryder mig heller ikke om, at man siger at heste skal slide deres hove. De skal hærdes, og det er for mig en helt anden sag. Det er noget man gør gradvist og man lader naturligvis hesten gå på underlag, der passer til hovens beskaffenhed, så den ikke går rundt med store smerter. Jeg har da aldrig lagt ud med at lade mine gå på sten og grus. De er startet med græsrabatterne og dernæst korte ture på plan asfalt eller hård grusvej. Efterhånden kan hesten så gå på flere og flere typer underlag. Og jo - bootsene ville da komme på, hvis de var nødvendige. Det skal da ikke være min dovenskab, der gør at hesten får ondt. Hvis man ikke gider at bruge de 5 minutter fra tid til anden for at gøre det komfortabelt for hesten, så kan man jo overveje om hest er den rigtige beskæftigelse for en. Og hermed har jeg ikke sagt at man ikke bør have hest, hvis den ikke går barfodet. Det var en helt generel betragtning om, at hvis man ikke gider at bruge 5 minutter ekstra på hesten, så er det nok ikke kun begrænset til dette ene område. Men NinA du skriver jo bl.a. at din modvilje mod barfod bunder i, at du har set ømtåede heste med bare fødder og at der jo er mange nybegyndere, der læser med her, som ikke har baggrunden for at vurdere, om det er det rigtige for dem og deres hest. Men vi kan jo kun udgå fra vores erfaringer. Det er jo det samme du gør, når du ihærdigt forsvarer glidetøjlen, som du mener at have gode erfaringer med? Der er jo også masser af heste der lider under den og tager skade på krop og sjæl, og der er mange nybegyndere, der læser med, og som ihvertfald ikke bør bruge den. Alligevel synes du at det er et godt redskab. Vi er jo så nogen, der synes at det er godt for heste at gå på bare fødder - og det til trods at nogle ikke kan administrere det. BeritH
Ja, vi må netop skrive ud fra vores erfaringer  Men jeg gjorde faktisk et   ud af at skrive om glidetøjlen, at den krævede en meget erfaren rytter, og at man netop ikke skulle bruge den som mange gør  Det synes jeg ofte   kommer til udtryk i disse barfodsdebatter fra ret mange barfodsfolk  Og når I ikke selv gør det, så må jeg jo   
Hej Line Det er ikke korrekt det du skriver, det kan faktisk godt sammenlignes. Det kommer an på hvordan du definerer levende og dødt væv.. Hove, hud, negle hår dannes af noget der hedder epithelvæv som har sit dannelsessted inde ved blodfyldt væv og gror ud derfra som forhornet væv. Det yderste lag er ikke følsomt, men det kan påvirkes med tryk, så det går ind og påvirker indre strukturer der har nerver og blod. Overfladen på hud, horn, afstøder dødt væv som et løst lag der ikke hænger sammen med det øvrige. På hud ses dette lag ikke så nemt (jo efter en solskolning), som det gør på hoven . Vi eller smedene ser dette døde lag sål som kan skrabes af med fingerene, men inde under er der "levende" sål. Det her sål både på mennesker og på heste har nogen bærepunkter som kan danne hård hud på engelsk callus. For at danne callus så kræver det at det undergår en funktionel tilpasning. Det kræver at det bliver påvirket helst med tryk efterfuldt af ophør af tryk, dvs for hvert skridt heste eller mennesket tager barfodet på et hårdere underlag, jvfr Cillers fødder. Vi danner hård hud som næsten ikke kan sliddes af på hæl og trædepude, hesten gør det på tåens sål ved overrulningspunktet og på sidderne af hoven lang hornvæggen. Forskere har fundet ud af dette callus er stærkere og mere slidstærkt end hestens hovvæg!!! De heste jeg har har i beskæring og som stimuleres på variende underlag, danner en del callus, mens en nylig afskoet hest eller en hest med overgroede hornvægge ikke har dette callus. Jo tørrere underlag eller jo flere asfaltture jo mere callus, men SELVFØLGELIG skal hesten og mennesket have en overgang hvor de ikke udsættes for for meget bevægelse på hårdt underlag til en start, dvs påvirkning uden smerte. Jeg har nu lavet en intro HIT overgang, hvor de er i boks med træpiller og perlegrus i paddock og små ture i systememt, INDEN de slippes ud hele døgnet, medmindre hesten kommer med gode hove (desværre for sjældent!). En overgroet hov, hvor hovvæggen bliver for lang/høj vil forhindre callus i at dannes, derfor hyppig beskæring så hovvæggen ikke skal tage hele hestens vægt. En hest der har brugt sin hov har ikke løs sål der kan skrabes af, det er blevet slidt eller er blevet lavet til callus.. NinA platfodethed, ja det er ikke hensigtsmæssigt for hverken hest eller menneske at være platfodet, fordi dels kommer der strukturer ned som ikke er istand til at modstå tryk, på os svangen og på hesten det område omkring strålespidsen. De såkaldte tyndsålede heste er i virkeligheden platfodede og som med mennesker kan det bedst løses uden sko på et passende underlag, smatidig er rigtig landing og overrulning vigtig det kræver hæl først landinger. Platfodethed hos heste opstår ved for lange tæer (sker også ved forfangehed) og separationer i den hvide linie/vinger. Gode stærke lameller forhindrer hovbenet i at synke rotere, men er det ikke tilfældet vil hestens vægt sænke hovbenet (eller hæve hovkapslen) således at sålen bliver flad. Det er korrekt at har vi kun pløre at gå i, så vil callus vanskeligt dannes hverken hos mennesker eller heste og derfor er der heste/mennesker som vil kræve boots/sko sådan som vejret er nu i dk. Men man kan stimulere callus ved at holde fødder/ hove tørre (jo mere tørt jo mere hårdt bliver hornet) og det sker også ved at file ofte på fødder og hove. Dvs funktionel tilpasning. Jeg ved ikke hvor mange af jer, der som jeg, har prøvet at file hårdt hud af fødderne for at konstatere det bare kommer igen? Jeg gik også meget uden sko om sommeren som barn. Det er ikke smart at pakke hove og fødder ind i plastisk materiale hele tiden for der sker en del fordampning fra menneskets og hestens fod/hovsåler, dvs den kondens der dannes kan ikke slippe ud. Så læderboots vil være bedre, men de er nok ikke slidstærke nok. Men da boots kun skal være på når hest udsættes for ujævnt tryk f.eks skærver sten, groft grus så betyder det ikke så meget. Så for at få overgang fra mushi hov til hård hov, så skal vi koncentrere os om callus, bæringspunkt og vækstretning så hoven holdes konkav og dragten bliver stærk samt hestens akilleshæl strålerne og den underliggende elastiske strålepude! Der er forskere der er enige om at hesten ikke kan/ikke er designet til at bære hele sin vægt på hovvæggen alene, det kræver at sål og stråle er med til at bære for at holde hovbenet på plads. Så kommer sygbeslagenes virkning   , så ja at få tryk på sålen som man ønsker med et stark Gutter eller ringsko sål og pakning er alfa og omega for at få sålen på plads igen, men får man samme callus får man samme vækstretning, vil disse såler/lukkede sko tillade hoven at ånde? Bliver de lagt om ofte nok så hovens vækstretning ikke ændres fremad istedet for nedad? Jeg er absolut ikke afvisende for deres virkning men i sidste ende er det afhængig af beskæring og hyppigehed af denne beskæring. Samme resultat fåes med barfod hvor hesten kan pakke sand op i sålen og give det modtryk, men jo mere tryk ophør af tryk dvs jo flere skridt hesten tager jo mere blodcirkulation og callus. Det er den hårde sål der skal understøtte hovbenets placering godt inde i hoven, derfor er jeg imod Strassers udtynding af hovvæg og de lidt for lang tæer. Smedene skal også lade sålen være medmindre der sidder løst horn der skaller af og de skal også korte tåen ind. Jeg har samme konklusion som Nina: Kan man ikke få det til at du barfodet fordi man enten ikke tilbyde de rette forhold ikke kan få smed ud tit nok og ikke har en smed/trimmer der er opmærksom på de ovennævnte forhold, som ejer ikke gider bruge boots, ikke ændrer fodrings og græs praksis ikke gider behandle sur stråle, ikke gider at muge tiere osv osv så brug da sko! ENIG! Jeg målretter barfod med de hestejere der vil det her, vil de ikke det, så bliver de fyret som kunde. Der er heste der fra naturens hånd eller pga bedre pasning fra føl af kræver færre parametere opfyldt end andre. Jeg håber uanset om man er til metoden eller ej at man godt vil komme og høre og gider at læse om barfod, for der er rigtig mange gode ting i det, og så håber jeg vi kan få en ny generation af føl og plage med gode hove, som får de optimale forhold til at forblive barfodet senere, når de tages i brug. Og så er det en god ide inden at hovene falder fra hinanden at give heste en periode fri om sommeren eller om vinteren uden sko hvor sømhuller kan gro ud.. Kort fortalt forskellen: Barfod er om at bruge og hærde og sko er om at beskytte og aflaste. MVH Christina
ikke været et spørgsmål om ikke at 'gide'  Vores heste har ike sur stråle, og heldigt nok heller ingen muk i år på trods af de store mængder mudder. Vi muger jo hver dag, så hestene står fint med fødderne. Vores eneste alternativ (hvis de skal gå barfodede) er så at lade hestene stå mere inde  Og der sætter vi altså deres luftveje,led og sener + humøret over om det skal være sko eller barfod. I det meste hestehold vil tingene hele tiden være en afvejning af de forskellige forhold. Med en omskrivning af det gl. ordsprog: Der er ikke noget der er så godt, at det ikke er galt for noget  Som tidligere sagt, er der mange udmærkede ting i det, hvis man gider og/eller   - debatten er bare nødt til at være nuanceret 
Vores står på spåner og får også halm oveni, kun til at spise.. Og selvfølgelig hø. Ellers synes jeg ikke rigtig der er nogle overvejelser omkring det. held og lykke.
Nu er jeg jo lidt nysgerrig, som den inkarneret connemarafreak jeg er  Hvad er et for en pony du har fået fingre i?? Mvh Anna
Som de andre siger, lad endelig være med at sætte sko på den før det måske viser sig at være nødvendigt. Det er slet ikke sikkert det nogensinde bliver nødvendigt, og hvis det gør, så opdager man det 
det vil jeg sige ikke sko. Begynd at rid den og læg mærke til hvordan den slider sine hove og hvordan den går. Hvis den begynder at ømme sig, blive småt gående osv. ville jeg så helt sikkert lægge sko på, men det bedste for hesten er absolut hvis den kan gå uden.
Tak til alle for gode og brugbare indlæg - som stemmer med hvad jeg instinktivt selv har tænkt. Dejligt at få bekræftet!
betyder at du skal være meget opmærksom  Freja havde aldrig gået med sko (6 års), da min søster købte hende lige før jul, så vi tænkte at det da kunne være dejligt med en skoløs (bortset fra de skoløse ungheste)  Men da hun var blevet redet 5-6 gange på små ture/på banen i løbet af et par uger, var der ikke meget hov tilbage   Hun blev ømtået og sålen var meget, meget tynd da smeden så kom. På 'vores' folde er der ret meget mudder - som der nok har været på de fleste danske folde her i vinter   - og det kan i høj grad modarbejde et barfodsforsøg   Hoven bliver blød og slides meget hurtigt. Hos os er det nu kun unghestene, der ikke rides, som går skoløse, tidligere var det kun et par stykker, der havde sko på. Men det gik ikke uden  Så vær opmærksom - og lad gerne smeden tjekke hesten efter nogle uger!
Mit råd: Ved brug af ikke sko: Det er tit, at nogle heste har så stærke hove, at de simpelthen ikke har brug for sko, men jeg kan huske vores tinkerhoppe... en pige red hende, og hun kom til at bløde fordi, at hoven var slidt så meget ned, at der var kommet hul på strålen... Min tinkervallak var derimod sårfødt, men han hadede at blive skoet, og var ikke god til at gå med sko og dernæst trådte han skoene af indenfor 2 uger, så jeg blev godt træt af at sko ham, så han gik uden sko og jeg red ham uden sko... Hans sårfødthed forsvandt, og han havde aldrig problemer med hovene Med sko: Er sikrest... Og best! Så mindsker du risikoen får hovsygdomme, og undgår hul på strålen og for nedslidt hove, og dernæst også, at hesten kan komme til at holde en pause i ½ år på grund af det, så brug sko  velig hilsen terja og islænderen toppur
Hvad betyder sårfødt? Jeg er ikke enig i at sko absolut er bedst. Hvis hesten ikke har behov for sko, er det vel ikke bedst! Amon har aldrig haft sko og jeg har nu gået og reddet ham i over et år. Han går langs vej på asfalt (selvfølgelig kun skridt), skovbund, ridebane bund osv osv... Ingen problemer med hovene og smeden mener absolut ikke der er nogen grund til sko, da hans hove er meget fine.
Jeg er stærkt ioed sko (medmindre de har brug for det) se selv: (: - Lad være 
Hvad ville du sige til at gå uden sko?  Nå, spøg til side  Man kan ikke stille det sådan op  Naturligvis er det bedst for hestens hove at gå uden sko, men det   også bedst for vores egne fødder at gå uden sko  Mange heste bliver dog ømfodede af at gå uden sko, og så er det jo synd for dem  Jeg kender mange, der har prøvet at lade deres heste gå uden sko, men hvor det har været enten 'kun' ubehageligt for hesten - eller endda har givet hesten store problemer  Men mange heste kan godt gå uden sko - bare ikke, hvis man rider hver dag på et hårdt underlag, og hesten endda måske går på en mudderfold, som de fleste jo gør her i Danmark. Hos os bliver der muget hver dag, hestene står på tørv og er ude hele dagen - også om vinteren med få undtagelser. De fodres efter foderplan baseret på stråfoder som langt den største foderkilde. Alligevel kunne de ikke i længden holde til barfodsbeskæringen  Og Freja på 6 år, som kom lige før jul og aldrig havde gået med sko før, fik ømme hove og helt nedslidt sål efter kun et par uger hos os  Vi havde ellers håbet, at hun måske skulle kunne klare at gå barfodet. Men nej, det gjorde ondt på hendes - i følge smeden - ellers meget stærke hove  Så, det kommer nok an på hvor meget man rider, og hvilke folde hesten går på  Som barn red jeg kun skoløse 
Min søde hoppe er lige sluppet for sine forsko. Da jeg købye hende i juni sidste år havde hun sko på alle fire ben - på forhovene nogle alt for små sko. Hun fik skoene af baghovene og nogle passende sko på forhovene. Sidst jeg havde smed spurgte han mig, hvorfor hun skulle have sko på foran, det er jo vinter og hun går jo mest i ridehus, så vi blev enige om, at hun slet ikke skal have sko på. Nu kan jeg se hvordan hendes hove udvikler sig flot, jeg rider mest i ridehus, men hun kommer også ud på asfalt og i naturen i ny og næ - hovene er flotte. Jamen hvis hun til sommer - p.g.a. ture i naturen får problemer med hovene, så får hun bare sko på ! Jeg tror det er individuelt fra hest til hest. Min hoppe har det helt klart bedst uden sko. M.v.h. Kirsten
NinA: ^^ der har du svaret 
Nu har jeg jo en ret stor erfaring i at ride både med og uden sko - så jeg må sige, at jeg kan udtale mig om det med en vis vægt  Vi rider ikke på asfalt - undtagen når vi rider tværs over vejen  Og hestens hove blev ikke skæve, de blev tynde, meget tynde  Det afhænger af forholdene om hesten skal have sko på eller ej og som keppie siger, om man gider og/eller kan give hesten de forhold. Alle heste kan holdes uden sko - hvis man ikke rider på dem. En del heste kan gå uden sko, også selv om de rides. Og det afgøres   af, om man selv er for eller imod sko 
Jah jeg ved ikke lige hvorfor jeg spørger men nu er jeg sku blevet træt af den hale... Madammen har en hale hvor flere af hårene drejer rundt sammen det er træls at rede ud men er der nogen herinde som har et godt tip til hvordan man kan gøre det nemmere at rede den ud... Og så er der jo nogle som ikke gør men den er da træls at rede ud alligevel... Jeg har stået og redt den ud idag og så tænkte jeg de kære på Hn må da ha et råd som evt kan hjælpe mig... Ved ikke om man kan forklare det på en anden måde.. Men håber i ved hvad jeg mener og at i har nogle gode råd til mig...
Tror du mener det samme som min hest får - det ligner nærmest "dreadlocks" hvis ikke man jævnligt reder halen igennem. Ved min hest hjælper det at spraye en masse showshine i og så skal den redes helt igennem ca en gang pr uge. Linda.
For at holde Milles hale ren og uden filter (hun får nemlig også de der snoede "dreadlocks") har jeg valgt at lade hende gå med halepose her i muddersæsonen (selvfølgelig ikke om sommeren, hvor hun skal bruge den mod insekterne) Da hun har en meget tyk hale, tager det på den gode side af 1½-2 timer, hver gang man skal ordne den, så nu er den flettet i tre fletninger og puttet i en pose syet til formålet - og så er den nem lige at rede igennem ind imellem, samtidig med at den holdes ren og fri for mudder. Det med haleposer er ret udbredt i westernverdenen, det er da også her jeg har "opdaget" det, men det er faktisk en ganske simpel og enkel ide, som jeg ikke forstår, at flere ikke tar til sig. Ellers er den bedste hjælp du kan få en grundig vask med efterfølgende "balsamering". Vask halen grundigt (lad gerne shampooen sidde og virke i 15-20 min) gentag, til alt skyllevandet er rent. Derefter kommer du balsam i rigelige mængder i halen og lar det sidde i mindst 20-30 min, evt længere - stadig med balsam i, er halen nu lige til at rede igennem. Herefter skylles, kommes showshine i og så er det her, jeg ville flette og putte pose omkring (altså en halepose, IKKE en af plastic!). Husk, når du vasker, ikke at "krosse" halen, men lad den hænge ned, mens du forsigtigt masserer rigeligt med shampoo og balsam i, oppefra og ned, for at undgå ekstra filter. mvh Maria
Jeps, masser af show-shine... men haler skal aldrig redes, da den mister for mange hår (tynde haler er dårlige "fluesmækkere" og ikke særlig smukke) Istedet bruger du fingrene og tager hår for hår, et af gangen indtil du er kommet igennem hele halen. Hilsen Anja
Tusind tak... Jeg reder den max hver anden måned HELT igennem men overfladisk gør jeg en gang ugenligt... Men jeg vil da prøve det der Show Shine næsten gang men hendes hale er MEGET tyk prøvede at klippe hende helt oppe ved roden men jeg syntes ikke det blev pænt da hun har den tykke hale... Hendes R*V ser faktisk meget bred ud nu.. 
Jeg børster Diablos hale med en gammel hårbørste, og den er ikke blevet tynd. Blot der er showshine i og jeg fjerner det værste filter med fingrene, så ryger der kun ganske få hår af. Den med at putte balsam i til sidst når man vasker halen har jeg også brugt, og det virker ganske godt. Linda.
Vi har haft stor succes med at bruge en udredningskam (eller udredningskniv, som den hedder nogle steder) (det er den nederste). Hos Hööks hedder det dog en filterkam (søg under filterkam). Vi har brugt dette redskab(!) med stor succes til bl.a. Karoline-shetlænders hale, som har været en blanding af "Bob Marley frisure" og l*ort. I løbet af ½ time var halen bare så flot. Kammen skærer sig gennem de sammenfiltrede hår - nem at bruge til både hest/pony, hund, kat og andre langhårede dyr.
Yep - der er nemlig forskel, men faktum er at hvis ikke man kan tilbyde såvel heste som mennesker de rigtige betingelser at være barfodede under - så fungerer det ikke - det var egentlig bare det jeg ville frem til  Pia
lige tid til at skrive det i eftermiddag på mit arbejde   : Keppie, jeg er oprigtig glad for at du skriver, at du   vil have kunder, der har mulighed for at give hestene de betingelser, der skal til for at barfod kan lykkes  Jeg ved godt, at du   det - men det er også vigtigt at få det   her  Måske hjælper det ikke noget at være   nuanceret   - men man kan da håbe 
Hej alle. Jeg synes i skulle læse ridehesten fre 1 februar omkring min hest og barfodsbeskæring og hvilke permanente skader min hest har fået på grund af forkert beskæring af barfodstrimmer. Brug altid en uddannet smed som ved noget om benstillinger. Mvh, Jaqueline
Problemet er jo at mange smede ved mindre om hove og ben en de   barfodstrimmere (og ja der er også det modsatte). At du har været uheldig er rigtig kedeligt for dig og din hest, men du er IKKE nødvendigvis sikret fordi du bruger en registreret beslagsmed. De laver også fejl. At de har et ankenævn (som i øvrigt er hundedyrt at bruge) betyder ikke at de ikke laver fejl, og hesten er nok bedøvende ligeglad med HVEM der har lavet fejlen, når det gør ondt. Der skal ikke laves fejl på hesteben, derfor skal man som ejer være meget opmærksom og selv vide noget om hove og ben. Og dernæst skal man ALTID kunne få en saglig forklaring på, hvorfor smeden/trimmeren gør som han/hun gør. BeritH
lyder spændende med din indslusning. der hvor jeg har haft heste på træpiller der blev de sådan noget savsmuldsagtigt noget i løbet af ingen tid under hestens vægt. men det er måske ikke for at give modstand til hovene, men for at lade dem stå tørt du bruger det? noget helt andet. jeg har fået en hest hjem som jeg er temmelig sikker på lider af whiteline decease. Den er uden sko og ikke passet med smed og det ser næsten ud som om den har sur stråle i den hvide linie. behandler jeg det som sur stråle med blåsten, eller skal der andet til? Smede kommer forhåbentligt en af dagene og så må vi se hvad han vil gøre ved den.
undskyld jeg lige blander mig igen. jeg kunne godt tænke mig at høre,   man som heste ejer, kan være sikker på at en barfodstrimmer, vitterligt ved noget om hestehove, noget og korrekt beskæring og i øvrigt om forhold, der er med til at sikre en god og sund hov ? Hvordan kan man vide det ? Jeg kan jo i princippet tage et lille kursus, og derefter kalde mig barfodstrimmer...uden overhovedet at kunne varetage opgaven. Kan du ikke se problematikken omkring de her barfodstrimmeres uddannelse, registrering, krav osv ??? 
Den eneste måde man kan sikre sig, er ved selv at lære noget om hove, og når man så har gjort det, så har man mulighed for at vurdere det man får at vide. Og jo jeg kan godt se problematikken omkring uddannelse, og jeg ved at bla. Keppie arbejder på at få en seriøs uddannelse op og stå. Desværre forekommer der i mine øjne en del lobby-arbejde mod en sådan uddannelse, så den er svær at opnå. Et andet meget stort problem i mine øjne er også det lave niveau smedeuddannelsen i virkeligheden har. Der er selvfølgelig nogen der er dygtige, men jeg vil vove den påstand, at man kan slæbe sig igennem stort set uden forståelse for hestens anatomi. Derudover er der ingen krav til efteruddannelse for smedene og der er ingen krav til hvornår de kan starte for sig selv. Så jo der er et problem, men jeg mener ikke det er større end de problemer der er i den anden lejr. BeritH
det er faktisk for en stor del også   bekymring! Det er de færreste ryttere, der er så erfarne i hestens anatomi og bevægelsesmønster, at de   kan vurdere om evt. behandlinger og/eller beskæringer er korrekt udført - før end efter at skaden er sket  Så når folk siger: min smed eller trimmer er  , så er det altså noget de først kan vide efter et stykke tid - medmindre de er dyrlæger eller smede selv  Nej, naturligvis er der folk, der har den erfaring   men det er et fåtal  Så det er en rigtig god idé at tage sin dyrlæge med på råd  De kommer omkring og kender langt flere heste, end man selv gør!
nu synes jeg ikke du er særlig rimelig, hvis du mener problemet er ens "i begge lejre". det passer altså ikke...  Men du må da indrømme at en 4 år lang smed-uddannelse der er sat i system og godkendt, registrering osv er et bedre udgangspunkt for en faglig kompetent person end barfodstrimmere, hvor man kan nøjes med et weekend-kursus ??? jeg siger ikke at alle smede er dygtige og veluddannede, nej, jeg siger bare at chancen for at få en smed ud, der trods alt ved lidt om hestehove er altså større, end en barfodstrimmer... der er jo overhovedet ikke regler og ret i forhold til barfodstrimmere, og jeg synes det kræver, at hesteejeren er meget inde i sagerne og virkelig ved noget om hestehove, for at være kritisk nok til at kunne bedømme en barfodstrimmer. Lille lise og hendes mor, der er ikke ved noget om heste, de har jo ikke en ærlig chance her...vel ?
Jeg syntes stadig at denne barfods debat er ved at være der hvor det nu er ren religion. Der er fordele ved at lade sin hest gå uden sko,og der er fordele ved at lade sin hest gå med sko. Men for pokker hvor er det ved at være trivielt at læse hvor forfærdelige vi beslagsmede er ved folks dyr. Jeg kan ikke se hvorfor folk som ønsker at deres dyr skal være barfods ikke kan holde sig inden for egne rækker istedet for at indoktrinere nybegyndere ind i deres religion. Da Cæsar besatte det meste af Europa,incl. England var det største problem hestens hove,han prøvede med at sætte den på rullesten,for at HÆRDE hovene,dengang lykkedes det heller ikke. Hvis ikke at en hest og dens hove er født til det,altså har generne i sig,til at gå barfodet,så duer det jo ikke. Cæsar havde selvfølgelig ikke diverse foderspecialister og akademikere,samt diverse Amerikanske guruer til at hjælpe sig,det var synd for ham at internettet ikke var opfundet dengang.Så havde der nok aldrig været nogle af de onde og ubrugelige beslagsmede idag,det havde alle været trimmere,og alle heste havde gået uden sko,og resten var slagtet. Og alle vi andre levede lykkeligt til vores dages ende. mvh Den Gamle Smed NSW Kald mig bare grumpy.
Det er vel ikke kun fordi man får sin hest barfodstrimmet, at man som hesteejer er nødt til at have et "nogenlunde" vidensgrundlag om hvordan hestens hove bør se ud, hvordan de er opbygget osv. det har jeg ihvert fald selv måtte sande. Jeg har i mange år levet i den tro at jeg kunne have fuld tillid til min smed (jeg har haft flere, alle med et godt ry) og det han gjorde. Jeg troede, at han ville fortælle mig det, hvis der var noget der ikke var som det skulle være. Alligevel står jeg i dag med en hest der har lange smalle hove og underløbne dragter, og det er vel ikke noget der bare kommer på en nat?! Desuden døjer hesten med sur stråle (som vist også er med til at forværre overstående?) og jeg har fået kommentarer fra de udlærte smede som fx "...den har lidt sur stråle, men det gør altså ikke noget...!" Jeg har spurgt til om det ville hjælpe, at sætte den på spåner, op til flere gange endda, men det er blevet afvist med et "nej... det hjælper ikke noget...". Min hest har bare fået skriftet sine sko og så var dét det! Så egentlig kan man vel aldrig vide sig sikker på om man har en god og dygtig smed/trimmer før man selv er i stand til at vurdere det! Mvh Jannie
Du skriver: "så nu sætter jeg mig ind i tingene. Det burde andre nok også gøre... " Der i giver jeg dig 100% ret  Alle bør sætte sig ind i hvordan man bedst holder hest  Og når man gør det, så finder man også ud af, at det absolut ikke er tilrådeligt at basere sit hestehold på egne hovflikkerier  Hvis man sætter sig   ind i tingene, så lærer man nemlig hvor lidt man egentlig ved, og hvor meget der skal til - ikke mindst af    Man bliver ikke dyrlæge blot ved at læse nogle bøger og man bliver ikke smed/hovtrimmer ved at tage nogle kurser... Men man kan altid blive   - bare man husker altid at tage alting i betragtning - og ikke sætte kikkerten for det blinde øje 
Fra en ende af: NinA: Ja det er jo tvingende nødvendigt for et barfodsprojekt at man har øje for om hesteejeren har mulighed for at tilbyde de ting der skal til, og om hestejeren kan forliges med at sætte boots på i overgangsfasen eller under suboptimale forhold. Jeg ved godt at det ikke generelt er et spørgsmål om at gide, men om viden og have mulighed for at prioritere. Hvis man ikke kan give de gode forhold om vinteren, men kan om sommeren, så kan man da overveje at indlægge en skofri periode om sommeren, hvor man forud har fået en vurdering af sin dyrlæge hvad der skal forbedres i hoven i den tid. Så kan man se når man vil igang igen om det kan lade sig gøre eller ej. Hvis overgang fra sko til funktionel barfod var så nemt at hoven bare skulle have et par dage til at hærde, så gik der nok de færreste heste med sko. Desværre er der ikke ret mange hove der er gode nok til bare at flå skoene af og se hvad der sker.. Jeg synes ligesom dig NinA at man må tage sin hovinteresserede dyrlæge ud. Idag er vi nået dertil at dyrlæger har specialiseret sig i de emner, der interesserer dem mest, og ved hvilke forcer og svagheder de har, og er de ikke selv hvad jeg kalder hovnørder, så ved de, hvilke dyrlægere der er det. Jeg vil sige at de fleste hovnørdede dyrlæger jeg kender, har været til barfodskursus eller foredrag, så de kender til begge lejre og kan give en uvildig vurdering. Jeg tror man skal bede sin dyrlæge om en vurdering af ens hests hove og ben og forudsætninger for en tilværelse som barfodshest, men de færreste dyrlæger siger det uden at blive spurgt, eller hvis det har betydning for en eller anden sygdomsbehandling. Og forståeligt nok, hesteejere bliver kede af at høre, åh nej hvorfor har du købt den hest der er så skævbenet? Og for at gamle smed ikke tror jeg "evangelerer" her, så er jeg blevet spurgt om forskellen og hvordan man kommer fra A til B. Gl smed er du uenig så kom med nogen saglige argumenter imod det jeg skriver her, medmindre du ikke kan finde på andet end at angribe at jeg er akademiker? Jeg har ikke angrebet dig eller andre for at være håndværker, tværtimod så synes jeg at forskellige faggrupper kan bibringe hinanden meget   . Jeg diskuterer egentlig hellere med folk som har andre vinkler end mig selv, det lærer jeg personligt mest af. HN er ikke stedet for kun at blive rygklappet.. Ja Cæsar måtte sko, jeg kender ikke min historie godt nok, til at fortælle hvorfor.. Men jeg kan forestille mig man ikke havde den store viden om anatomi, foder, staldforhold og folde. Vi ved mere idag forhåbentligt(!) ellers er udviklingen gået i stå. Jeg har her et lille citat fra en smed som blev bedt om st svar til en forespørgsel fra en læser i et hesteblad, omkring det hersens barfod og om det kunne være noget for hendes hest:Han svarede: Hvis barfod var så smart, var det blevet opfundet forlængst. Min mand kluklo at så måtte NOVO da vist lukke for deres udvikling af nyt medicin/forskning, for var det smart, så var det opfundet for længst  Line nu har du lige fået en hest hjem og du skriver den ikke er blevet passet med smed? Nu spørger jeg dig lidt direkte og tag det ikke personligt   . Hvorfor vælger du at anskaffe dig en hest, der ikke har været passet emd smed? Det er da ikke det bedste udgangspunkt. En ting er at hoven ikke vil fungere uden sko sådan lige umiddelbart (hvilket ikke har så stor betydning, hvis man er afklaret med det), en anden ting er at hoven måske vanskeligt lader sig rette op med eller uden sko, for det tredje kan konsekvenser for led, knogler og sener være ret store af lang tids manglende pleje. Jeg kan forstå at du rider på rimeligt højt niveau og et godt fundament må da være alfa og omega! Måske kan den komme til det med den rette hovpleje herunder miljø, men det vil tage tid afhængig hvordan de ser ud/fejler, men visse benstillingsfejl kan du ikke rette når først vækslinierne er lukket. Hvis du nu er så heldig at din hest har været en af dem der har slidt sine hove pænt lige, og wld har ædt jævnt af hele hoven så den har holdt sine hove selv, så vil det jo være en rimelig nem sag, blåsten er en mulighed, men de fleste sur stråle produkter fikser også wld, men der skal være adgang til de lommer der ellers dannes, her må smeden igang med kniv og evt drimmel. Jeg bruger ikke træpiller til direkte hærdning men til at tørre hoven ud, tørv i benden under træpiller til at opsuge ammoniak. Men tørre hove er mere slidstærke og er derved delvist hærdet. Bevægelse på perlesten eller sandfold giver massage og polering af hoven og giver bedre konsistens og styrke. Perlesten og sand er stadig ret eftergiveligt og giver heste med lidt tynde og flade såler noget støtte, så hesten ikke ømmer sig, medmindre den har mega sur stråle eller lign. Stina jeg kommer gerne til Caribien, eller hvor du nu bor, vi skal bare lige have klaret den flypris!!! Lenuccia og Pia H: Nej et eller to weekend kurser er ikke nok overhovedet til at lære sig at trimme. Enhver kan kalde sig smed, trimmer, hestemassør, hestekonsulent osv for det er ikke en beskyttet titel, men man kan ikke kalde sig reg smed, agronom, dyrlæge for det udgår fra en bestemt uddannelse og eksamen og er en beskyttet titel. Nogen af disse barfodsguruer har lavet eget uddannelses oplæg over flere kurser, og over et par år. For at jeg ville bruge fra 40.000 kr på det så vil jeg være sikker på at niveauet var højt nok til at blive akrediteret herhjemme og så kan jeg bedst lide at lære fra flere læremestre. Omvendt synes jeg ikke at smedenes nuværende uddannelse med 36 timers teori om hestehove og hest er nok til at give kompetence, det er jo egentlig ikke meget ud af et fire årig uddannelsesforløb. Det stiller store krav til lærepladsen. Det er så min personlige holdning, og den må I da gerne angribe hvis I vil.. Andersen selvfølgelig skal lille Lise eller for dens sags skyld de dygtigste hestemennesker vide nok om hove til at vurdere det arbejde der er gjort.. Jeg kender flere små lisaer der ved mere om hove end de mest fremragende beridere.. Hovpleje er længe blevet forbeholdt som smedenes område og det synes jeg er lidt synd. Det må da også være rart for smedene at hestejerne værdsætter og interesserer sig for smedenes arbejde og bidrager til et godt resultat ved at følge op på behandling af sur stråle wld eller hvad vi nu har af problemer i hoven.  MVH Christina
Nu har jeg ponyer og heste med KÆMPE haler så jeg er begyndt at rede dem   Det har jeg aldrig gjort før (af samme grund som Anjaanja skriver) Men der er SÅ meget at tage af nu - desuden reder jeg dem kun når jeg har vasket dem med shampoo, skyllet og puttet SKYLLEMIDDEL i halen - et billigt og super effektivt triks det skåner hårene og gør at skidtet ikke hænger så nemt i. Dagligt piller jeg kun halm ud af halen og tager det ikke så tungt at den en gang i mellem i løbet af vinteren er lidt beskidt, bare den er tyk flot og velplejet til stævner og lign. Er den meget slem vasker jeg den bare.
nogle børster bruger i? Mvh Jannie
jeg bruger selv en gammel børste (en af mine egne gamle hårbørster) dagligt, og ca en gang ugenligt får halen en gang showshine, ikke blue horse, da den ikke virker super godt til dette, andre gør det bedre, nu kan jeg selvfølgelig ikke huske hvad min showshine hedder... Jeg får   ros for min hest's hale.
Jeg vil anbefale at når i har redt jeres haler ud, så lav da en fletning eller tre... selvfølglig ikke om sommeren.. for det først slipper i for en mudret hale og for det andet spar i meget tid... og hvis der går op er det jo let og hurtigt at lave en ny.. Om sommeren kan i flette dele af halen så der stadig er noget der kan bruges som fluedasker... Måske denne fletning kunne smadre et par stykker, så var der da de færre næste gang... hehe... Krumspring Trine
køber i løs vægt og blander selv det jeg skal bruge. I starten købte jeg færdigblandinger. Har kun haft utroligt gode resultater med hendes produkter og får en god vejledning. Hurtigt og nemt at bestille og varene kommer få dage efter bestilling.
Nogen der har erfaring med produkter herfra. på deres hjemmeside er nogle fantastiske historier, men holder det stik? Jeg kan se at man bruger mindre pr. udfodring men at månedsprisen ligger over Ashkims- undrer mig over hvorfor der er så stor forskel. Inger og Triko. Tak for jeres svar, ville da være ret ærgelig hvis der ikke kan ses en forskel ved brugen af urter.på den anden side er det jo svært at gisne om hvorda nhesten havde hft det uden, især hvis man bruger urter over lang tid. Jeg vil bruge urter fordi jeg så vil blande mit eget foder. I det tilskudsfoder jeg bruger og mange andre er der tilsat urter (hmm, hvor meget osv. er jo svært at se, men mon ikke man selv kan gøre det billigere...
Jeg bruger gerne urter til Milan, hvis der er noget. Har haft rigtig gode resultater med de urter jeg har fået fra  . Milan har fået både smertestillende og vitaminer derfra, og det har virket fortrinligt. Lige nu er jeg ved at prøve et urt i løsvægt, så nu må vi se. Den skulle der ikke være mange heste der tager ind, men Milan spiser da sin mad op dagligt 
... købt Askhims urter - og har kun gode erfaringer. Urterne har haft den effekt jeg har ønsket og forventet - og servicen har været supergod, hurtig forsendelse og venlig telefonisk rådgivning. Har lige købt endnu en sæk urter til fordøjelsessystemet til Baloo - hans mave bliver "sjov" ved den mindste ændring - så han skal have noget der hjælper den lidt her når de skal til at på sommerfold.
Kan man få urter til at forebygge muk? Det er nemlig et tilbagevendende problem jeg har hver vinter, i år dog værre end tidligere. Jeg har selv prøvet Askhim´s universalblanding. Jeg havde dog ikke noget problem med min hest, så jeg kan ikke ligefrem sige, at jeg kunne se en forskel. Det går så heller ikke noget, for jeg havde det godt med at give ham et tilskud af urter, som jeg ved han ikke selv har mulighed for at finde på marken!
Marsil: Rart med en som har prøvet begge dele, jeg tænkte nemlig også at dagsdosis er meget lav og undrede mig men det kunne jo godt være at det ville være lige så godt for prisen er tilsvarende højere 
Hejsa Er der nogle der kender til produktet Lamigard ? (mod forfangenhed) Og hvilke erfaringer har I gjort jer?
Keppie. Jeg angriber ikke dig personligt,men jeg angriber den kult agtige måde,som nogle fanatikere af uskoede heste lægger for dagen. Jeg angriber akademikere og andre der smider om sig med flotte fremmed ord,som kun det halve af os forstår. Så er vi inde på Kejserens nye klæder igen. Der er ingen der vil sige at det ord forstår jeg ikke,kan du ikke lige fortælle hvad det betyder på dansk. Jeg fatter ikke hvad du mener med NOVO,udover at det er en medicinal virksomhed som alle andre,der laver kemiske ting til at give syge,det er jo den omvendte verden,de helbreder ikke,men dulmer smerten.(endnu er der ikke noget kemisk stof som har helbredt,det har kun dulmet og skjult sygdommen.) Var det ikke det du var så meget imod med sko??? De fjerner ikke syntomerne vel??? Jeg har ikke en fis at udsætte på det arbejde jeg har set billeder af som du har lavet,det er godt arbejde. Men som jeg har sagt ikke 10 men mindst 20 gange tidligere her på HN,det er for mig at se ikke andet end ganske almindeligt beskære arbejde som det burde udføres af en hver faguddannet smed. At du så også intereserere dig for at give hesteejeren en meget grundig information om foder og stald forhold,samt hvad du ser i hoven,jamen er det ikke kun godt??? Jeg kan ikke gøre for at det ikke er alle smede der giver kunden de ønskede oplysninger om hovens tilstand,det er en skam,men sådan er det,og det er jo noget for mester foreningen at tage op. Til slut siden du går så meget op i at heste ejerne skal såvidt muligt lade deres heste afsko,og du kan trimme dem eller sælge dem nogle boots hvis at hoven ikke kan holde til det uden de væmmelige søm. Hvorfor istedet for så ikke tage en smede uddannelse selv??? Der er jo ingen der tvinger dig til at slå sko under,der er jo heller ingen der kan tvinge en vegetar til at æde kød. Hvis at du uddannede dig til smed,så var du fri for at skulle have alt det bøvl med at kæmpe for en trimmer uddannelse som for mig at se har lange udsigter. Og det er aldrig forsent at tage en ny uddannelse. Og til aller sidst må jeg vel også sige som så mange gange tidligere,jeg har ikke noget imod at en hest kan gå uden sko,det skal bare ikke være pga en kult tendens,da det alt for ofte går ud over hesten.Men det skal være hvis at hesten kan tåle at gå uden sko,ikke noget med at (hoven skal lige hærde ??)det sker ikke det er kejserens nye klæder om igen. Hilsen Den Gamle Smed NSW GRUMPY jeg kan ikke sætte en smiley på,den må i tænke jer til.
Ja, det er vigtigt med holdbarheden. Dyrlægen (Jarløv) har taget billeder mere eller mindre alle steder far. og mener ikke at der er sket nogen skade. heldigvis står den lige på sine ben, hvorfor sandsynligheden for skader som følge af manglende beskæring er minimeret. Jarløv mente sagtens min smed kunne rette det op. også at det ikke ville tage lang tid. Jeg håber på at den kan gå uden sko bagpå, men nu får vi se. Smeden kommer her mandag eller tirsdag og kigger den. Og heldigvis har jeg en smed hvor der er dialog om hvad jeg som ejer skal sørge for, og hvad han som smed sørger for. og hvorfor.
Hej allesammen Tak for en god og spændende debat - meget interessant. Jeg undrer mig nu alligevel lidt over dele af den. Det ene handler om smede og barfodsheste - behøver det være en modsætning og hvorfor er ingen sko "reliøst"??? Min udmærkede reg. beslagsmed har med held afskoet min oldenborgerhoppe for et år siden. Den er nydeligt beskåret (efter min ukyndige vurdering) og har det fint. Den har brugt boots på ture og gør det stadig når det er nødvendigt. Smeden har aktivt opmuntret dette "uvæsen". Og hvorfor? Fordi sko var mere til ulempe for hesten end ingen sko. Den havde dårlig hovkvalitet og tabte ustandselig sko på mudrede vinterfolde med endnu dårligere hove til følge. Nu går den som sagt fint og hovene er fine - så vidt jeg ukyndige kan bedømme. Så der er intet religiøst i det - det var bare mest praktisk og ellers bliver det lavet om. Dert andet handler om smedeuddannelsen. Vejledning til bekendtgørelse for uddannelsen kan ses på undervisningsministeriets hjemmeside. Iflg denne har skoledelen af uddannelsen - som Keppie skriver - meget stor vægt på smedning / metalbearbejdning, og   lille vægt på hestens/hovens anatomi. Det virker noget gammledags, synes jeg, og det vil formentlig sige at eleverne er meget afhængig af deres praktiksted hvad angår hestekundskab. Jeg synes at en moderne uddannelse burde have stor vægt på hovens anatomi og sygdomme, bredt kendskab til forskellige beskæringsmetoder og beslag, incl de nyeste og barfodsagtige, viden om de opstaldnings- og foderforhold der har indflydelse på hoven og dens sundhed - ud over naturligvis den gode praktiske erfaring med beskæring og skoning der ligger i den nuværende ordning. Og det er vel den teoretiske viden som "barfodsentusiasterne" har skaffet sig? Så kunne jeg til gengæld godt leve med at smeden ikke kan kan håndsmede en hestesko, det er ikke en service jeg nogensinde har haft glæde af. Endelig er nogle af de mest interessante guruer med de smarte hjemmesider i USA tilsyneladende udlærte smede med mange års erfaring, så de er vel svære helt at affærdige?? Men tak igen for jeres diskussionslyst og god søndag Gertrud Jørgensen
Gl smed kultagtigt? Ja jeg ser det som back to basics, hele min uddannelse og virke som hestekonsulent har jo gået ud på at FOREBYGGE sygdomme såsom, kolik, forfangenhed, støv allergi, nyreslag. Det jeg læste om barfod gav mig en masse svar på hvorfor hove var så dårlige at de måtte skos selv for at gå 50 meter ad staldgangen og ind i ridehuset og tilbage igen i boksen... Jeg har skrevet 50 gange om de ting der skal være iorden for at det kan lade sig gøre og begynde at tale om kejserens nye klæder kan jeg ikke følge. Mener du jeg bilder mine kunder ind at deres heste kan nu gå uden sko, men at de i virkeligheden ikke kan? Jeg kan kun sige at de smedeuddannelser der hidtil har været ude omkring i hele verden har taget sigte på at kunne hovene ikke honorere de krav ejerens stillede til hestene, så var sko den eneste løsning. Jeg mener bare vi har flere muligheder takket via nyere viden idag. Der er kommet anden ikke permanent beskyttelse af hoven, man har identificeret mange flere årsager til hovproblemer. Jeg fremhæver ikke NOVO for det de står for, eksemplet var for at illustrere manglende viden, om hvordan ny viden opstår. Var sådan en som mig ansat på NOVO,   så sad jeg højst sandsynligt og lavede brochurer om hvordan folk kunne undgå at få sukkersyge.. Jeg har aldrig været den der har langet unødige produkter over disken, jeg er faktisk ret dårlig til at leve af sådan noget. Men NOVO og mange andre i sygdomsindustrien, f.eks dyrlæger, tjener deres penge på at folk og heste alligevel bliver syge. Flere sydomme kunnne forhindres hvis folk havde mere viden og lagde en prioritering om de ting der holder en rask. Men rygere ryger videre, folk motionerer stadig ikke nok, spiser ikke nok grøntsager, and so on.. Først når lægen siger du har kun x antal år at leve i medmindre du ændrer livstil, så er der NOGEN der lægger nye vaner ind.. Smed hvad jeg gør vedrørende uddannelse er en privat beslutning, uanset om jeg bliver reg smed eller ej, vil det ikke ændre på det faktum at der mangler smede og det ville være en fantastisk løsning på smedemangel at der kom nogen hovplejere ud. Vi kunne faktisk få en masse hesteinteresserede kvinder ud, som ikke kan holde til den del med sko, men godt kan holde til at beskære hove. Selvfølgelig skal sådanne hovplejere kende deres begrænsninger, men smeden skal også kende de muligheder barfod har. Jeg er godt klar over vi skal vende en supertanker her, ikke en speedbåd   . MVH Christina, ikke grumpy, kun lidt stædig måske 
Gertrud tak for dit indlæg   , der er masser af smede der tager sko af, af flere årsager, især hvis hestejeren er interesseret i det. Der er også trimmere, herunder mig selv, der henviser til sko, hvis det er bedst udfra hest og omstændigheder. Nej det behøver ikke at være to grøfter, men dagspressen har givet det indtryk, i virkeligheden er de to grupper meget mere i dialog idag. Lenuccia: Det er vigtigt for at udtale sig om det er reel vækst og ikke manglende slid, at måle afstand fra kronrand til fix punt på hovvæggen ikke det som gror ud over såle flade, da det er i høj grad berørt af slid. Som jeg skrev i tidligere indlæg så har forskere fundet ud af at hovvæggen er ikke den mest slidstærk struktur men hård hud (callus) på sål på bestemte steder. Hårdt og tørt underlag fremmer slid og callus dannelse, det gør vådt og blødt miljø ikke, her vil hovvæggen slides mindre og være primært bærende. Den med menneskers negle kan jeg ikke forklare, vi slidder dem ikke så meget i vores moderne samfund. Line/ Calano godt du har tjekket den så grundigt   . Jeg ved godt det kan være svært at finde den perfekte hest med velpassede hove. Selv store og meget anerkendte stutterier med dyre heste, slækker på hovplejen. Det er blevet et let sted at spare og et ikke så fokuseret område. Jeg har set heste handlet til kæmpe beløb med frygtelige hove uden de stor anmærkninger, andet end ja den trænger til lidt smed. I dit tilfælde hvor man så tjekker hesten i hovedet og r... så har man da en nogenlunde garanti, men der handles mange dyre heste med upassede hove, uden det stor eftersyn. Jeg har set for mange sørgelige udkom af dette... (også at forkert fodring hvor vigtige mineraler ikke har været tilført i passende mængde og forhold med vækstforstyrrelser til følge). Men tag endelig billeder af din hest før og efter beskæring, hvis der skulle opstå problemer i en evt handelssag. MVH C
Øh!!! hvor ser du at jeg har skrevet om hvorfor at der ikke er nogen der har fundet på barfod noget før??? Det har jeg ikke,og må give dig ret i at naturen har fundet på det for længst. Fandt naturen også på hvad man kan bruge hesten til??? Er hesten indrette fra naturens side til det brug vi tidligere har og stadig udsætter den for ??? Keppie. Selvfølgelig mener jeg ikke at du bilder dine kunder noget ind,det skal du ikke tro. Det jeg siger at set fra mit synspunkt er barfods ideen ude på et skråplan hvor alt der ligner en hestsko er et tegn fra Djævlen him self. Jeg ved godt at du også i nogle tilfælde anbefaler sko,og det respekter jeg dig for,men der er nogle i kliken,der forbander dem langt væk,det er fanatisme.Og fanatisme er i min verden det samme som religion,hvor vi er blevet fortalt at det,er det eneste rigtige og alt andet er meget forkert. Derfor mit ordvalg. Og ja jeg tror heller ikke på at der er nogen gud,så er det på plads. Ja smede uddannelsen burde da være op to date mht annatomi,og læren om hovens opbygning,hvis ikke det er tilfældet må jeg sige at det er f... for dårligt du. Det ændre ikke min mening om guruerne i USA,og det der bliver skrevet om at det er smede med mange års erfaring skal vist taget med motifikationer.I min verden er (mange års erfaring) ikke en erfaring på under 10 år. Men hvis at man lever i et land (USA) hvor folk æder alt råt,så er tanken jo nærliggende hvis at( jeg nu laver en forretning med alternativ !! hovpleje,tror folk at det er noget nyt og bedre,og ja det er bedre,men for min pengepung) Så laver guruen også nogle kurser og fortæller intetvidende hesteejere hvad der er bedst for deres hest,og det er da klart at en god hesteejer vil da kun det bedste for deres kæledyr, det er klart. Man kan bilde folk alt ind,hvis at man er ude på det,og er skrupelløs,derfor mit ordvalg. Kejserens nye klæder. Det siger jeg igen for det du laver er ganske almindeligt beslagsmede beskære arbejde,og intet andet. Du giver kunden en god og underbygget information,det burde de reg. beslagsmede også gøre,men der er altid nogen der springer over. Hvis at der kommer en trimmer uddannelse,så vil det samme ske efter et stykke tid,nogle vil springe over. I mine øjne er Strasser metoden der bliver brugt i DK ikke særlig dyrevenlig,og den vil jeg tillade mig at putte ind under betegnelsen sindsyge domme,måske skal vi have nogle af NOVOs produkter ind her. Hej herfra Den Gamle Smed NSW (ikke så grumpy)
Jeg er glad for at du er kommet over det værste grumpyness   , alt andet giver kun mavesår og så kommer sygdomsindustrien (skal vi ikke droppe ordet sundhedsvæsen?) efter dig med sine piller   ! Jeg mener såmænd ikke at der er noget i vejen med den teoretiske del af smedeuddannelsen, andet en det udgør for lidt (jeg kan ikke se man kan nå så meget igennem så det sidder på rygraden, på de 36 timer) og jeg er bange for at så unge mænd (17 år ca) let lader sig overtale til af mester til, at det er noget vrøvl KVL siger, fordi de er kun er teoretikere.. De er jo trods alt meget mere under påvirking fra mester end af KVL og det kræver at de unge mænd kan sortere skidt og kanel og at de er havnet det rigtige sted. Men så er jeg da beæret over du gider at udveksle meninger med mig, jeg har kun 6 års erfaring i branchen.. Spøg til side, jeg ved jeg har meget at lære, men det tror jeg nu også jeg har om 30 år.. Ja jeg kan også frygte at der også vil være hovplejere der vil springe over hvor gærdet er lavest, men det vil nok afregnes noget mere ved kasse 1, trimmeren vil efterlade sig stribevis af ømme heste, hvis vedkommende ikke ved hvad de gør og hvorfor. Når først hovplejeruddannelsen er anerkendt, vil det ikke længere have den kultstatus som tiltrækker visse folk, der VIL være anderledes. Jeg tror også de to forskellige produkter kunderne i fremtiden, kan vælge imellem, vil øge konkurrencen og få begge parter til at oppe sig, det kender man også fra andet erhverv, monopoler er ikke af det gode... Den eneste "guder" jeg her tror på, er de simple markedsmekanismer udbud og efterspørgsel, og gennem viden ud til hestejerne. Det er dem der kommer til at sætte dagsordenen da de er kunden ,men som det er nu, pga mangel på arbejdskraft, må de finder sig i de små konger der findes rundt omkring. Vedrørende USA, så er det kodeks folk lever efter derovre ikke lige min mentalitet, jeg har nok været opdraget for meget i janteloven.. Men derfor skal man da være åben overfor faglige velbegrundede argumenter, uanset hvem der serverer dem. I USA er der altså sat flere penge af til forskning end herhjemme. Strasser har så ikke anerkendt så meget af den forskning og den gamle viden, hun kører lidt sine egne teorier ,men derfor er der nu nogen gode pointer hvis man ved hvad man skal lede efter. God nat, herfra DK
det ville jeg også gerne vide... min hoppe æder dem også (derfor får hun ikke nogen ovenpå tørven). min hest får 6 -8 kg wrap om dagen (fordelt på flere omgange). halm når hun gider. er dækket ind med suregrow (med vitaminer i )og lucerne. hun æder også ridebaneflis !! hun har adgang til saltsten også. hvad mangler der? eller er det bare en "hobby" ?
Jeg havde en overgang en hoppe stående der tog sig en lille smagsprøve når der var kommet nye spåner i boksen - i så små mængder sker der ikke noget ved det! Jeg tror bare at det er fordi at spånerne dufter dejligt og så er det jo fristende! Prøv evt at smide nogle grene eller et grantræ ud på folden til hestene - det vil de nyde at gnave i og måske mindske lysten/trangen til at spise spåner!
Min krikke står "heldigvis" ikke på spåner, da han han så helt sikkert ikke ville lade en enkelt lille spåne tilbage.. Han grovæder dem, hvis han kommer i nærheden. Vi har snakket om, om det muligvis kan være en mangel, fx på træstof eller sådan noget. Min hest får også masser af stråfoder, og skulle være dækket ind med vitaminer+mineraler. Selvfølgelig kan alle heste lige spise et par mundfulde af nye spåner, lige som mange også nyder at rulle sig i friske spåner - men hvis de ligefrem grovæder dem, tror jeg det skyldes en mangel på et eller andet.. Hvad og hvorfor ville jeg så også gerne vide.. :ø)
Det er første år jeg har en pony i stalden. Og jeg vil selvfølgelig gerne forebygge forfangenhed. Ponyen har så vidt jeg ved ikke været forfangen før, men da den kun er 110 cm, kan den jo hurtigt æde sig stor... Nå, men spørgsmålet er: Jeg regner med at de store heste skal starte med stille og rolig tilvending (1/2 time, 1 time, 2 timer osv) til græs allerede her midt i marts. Det bliver om eftermiddagen og aftenen at de kommer på græs, da jeg har forstået at græsset er "farligst" tidlig morgen og først på dagen (ret mig endelig hvis jeg tager fejl). Men kan ponyen også starte tilvending nu? Eller er det bedst at vente til senere hvor græsset er mere "dødt"? Jeg regner under alle omstændigheder ikke med at den kommer til at stå på døgnfold med de store heste til sommer. Det bliver hvad den kan klare uden at blive rumletyk. Hvad mener i? Mvh. Maibrit.
Græsset på folden er ca 10-15 cm langt nu. Og jeg har ca 4.5 tdr land til 3 heste og en pony. Så der burde være rigeligt med græs tror jeg. Jeg vil selvfølgelig heller ikke have en totalt nedbidt fold, men de er nødt til at holde den nogen lunde nede synes jeg. Ellers er der vel bare endnu mere græs at æde og blive fede af eller hvad? Desuden vil det først være fra om ca 14 dage, og så kun kort tid hver dag. Men det kan da godt være det er for tidligt. Jeg ville bare gerne vende dem langsomt til græsset, og da jeg regner med at de skal på døgnfold omkring 1. maj (alt efter vejret selvfølgelig) synes jeg det var ved at være tid til at gå i gang. Mvh. Maibrit.
Græsset er faktisk værst midt på dagen, hvor solen står højest. Det bedste tisdpunkt at sætte den på græs vil være helt tidlig morgen eller sent aften/nat. Det er fordi at mængden af fruktan i græsset er størst ved middagstid.. Carina
Hvis en hest har haft en ledmus, og den er blevet opereret for det, vil den så kunne få varrige mén. Hvad er prognosen for sådan en hest?
Jeg har talt med min dyrlæge, og han opfordrede mig til det samme som LeneG siger. Hvis der er flere med viden eller erfaring, så skriv endelig.
Jeg plejer også at starte med et kvarters tid - som regel i grime og træktov. Så bliver der også en hygge-seance ud af det, hvor jeg som flokkens kloooge leder viser, hvor det gode græs er  Jeg ved godt, forfangenhed er en forgiftning (der kan udløses af alt muligt!), men jeg synes altid, jeg har lært, at fede ponyer er mere disponerede for at blive forfangne end veltrimmede ponyer?
Man plejer at sige som hovedregel, at jo varmere det er jo mere fruktan er der i græsset.. Det vil sige fra tidlig middag til aften.. Men.. Det gælder kun hvis temperaturen om natten har været over 5-10 grader, ellers indeholder græsset stadig meget fruktan. Det vil sige, at man skal passe lidt på, når man kommer til efteråret. Så på rigtig rigtig varme dage, skal man være lidt obs på foldtiden. Carina
Vi havde en forfangen pony, vi lod den gå på græs om natten og jordfold om dagen. de var jo også en mulghed.
Tak for jeres svar. Jeg vil med alle hestene starte lige så stille op. Det vil sige først ½ time så 1, så 2 osv. Alt sammen over mange uger. Det er derfor jeg gerne vil starte allerede om en uges tid, så der er 1½ mdr til de skal på døgnfold. Jeg regner ikke med at ponyen skal stå på døgngræs, men at den nogen af tiden skal stå på en jordfold, som heldigvis ligger lige op af græsfolden, så han forhåbentlig ikke føler sig helt forladt. Jeg troede også at fede ponyer havde mere tendens til forfangenhed?? Men er græsset ikke værst her om foråret? Jeg tænker på om man måske skal være lidt mere forsigtig nu end til sommer? Jeg må jo bare holde godt øje med ham, Og så se hvor mange timer han kan klare. Han skal jo helst ikke blive til en lille tønde. Ud over ømme ben/hove, hvad er så de mest almindelige symptomer på forfangenhed? Mvh. Maibrit.
Det første år jeg havde heste hjemme begik jeg den fejl at tro der ikke var krudt i græsset senere på året, så i slutningen af august kom de på døgngræs. Og så kunne man ellers se en welsh mountain eksplodere på bare en måned... Ligeså den store på den gang 146 cm. Hård halskam, varme ben/hove med puls skal du også kigge efter. :Pia
- som skrevet et andet sted i tråden, jo græsset er værst om foråret, og mere tørt og "ufarligt" om sommeren - ihvertfald som generel hovedregel. Men det er ikke farligt nu - det er for tidligt, det er jo slet ikke kommet i vækst endnu. Så hvis man har græs nok til det, er det sikkert et af de sikreste tidspunkter at begynde tilvænningen 
Hvis græsset bliver for højt som du skriver, så bliver det ikke mere farligt af den grund, tværtimod, det bliver noget tørt stænglet noget som går i frø, og hestene æder det kun hvis der ikke er andet. Det "farligste" græs er ikke så højt, det er frisk og grønt - og ja som skrevet, hvis græsset er vedligeholdt af hestene og er kort uden at være gnavet helt ned, kan det også godt blive "farligt" for dem hvis der fx. pludselig kommer en tid med meget regn og varme senere på sommeren, fordi så gror det pludselig lige så vildt som i maj måned. 
Det er rigtigt som Hippo siger, de græsser ikke det lange, de spiser de pletter som er korte, og så bliver de ved med at gå og nippe i det mens der vokser friskt frem, så det bliver dødbidt, stresset og når det begynder at vokse, rigtig kraftigt. Mine har pga det våde vejr fået lov at gå lidt på en græsfold de egentlig ikke skulle have, der står stadig langt græs, resten har de gnavet så langt ned at der faktisk er mere mos end græs nu, den bliver lidt svær at genetablere. Det er faktisk snedigst at pudse marken ned til 5 cm i efteråret og så lade nyt vokse frem i maj inden man sætter hestene på. Sidste år i april har jeg altså billeder hvor jeg rider rundt i vinterjakke og alt er brunt og bart endnu... :Pia
Tak for alle jeres svar! Jeg har lige været på ferie. Derfor jeg ikke har været på i et stykke tid. Jeg vil tage det stille og roligt med tilvendingen, og holde godt øje med især ponyen. De andre plejer der ikke være problemer med. Mon ikke græsset begynder at vokse nu, hvis vejret holder? Vi har da været helt oppe på 12 grader her i dag... Om ikke andet skal de kun stå på græs en halv times tid i de første på uger, så jeg tvivler på at de når at bide græsset ned på folden. Dyrlægen kommer snart herud igen, så vil jeg lige få ham til at lære mig at tage pulsen i benet. Mvh. Maibrit.
Min veninde har en hest, der skal til undersøgelse for mavesår. Hvordan fodrer man bedst på sådan en?
Den skal have et foder med masser af fibre. Roepiller og hø, feks. Man skal holde sig fra fodermidler som korn,der indeholder meget stivelse. Dyrlægen vil nok give en god vejledning til fodringen hvis den har mavesår.
at heste med mavesår skal have mange (mindre) måltider om dagen. Og gerne have høet/wrappen fordelt over flere gange om dagen. Dette er for at holde mavesyren nede, som ophober sig hvis der går længe (4-5 timer) uden at maven har noget at arbejde med, og syren ætser derved mavesækken. Det er iøvrigt også vigtigt at forebygge mavesår, og det gøres på samme måde: hyppige måltider (over 3 gange om dagen eller flere) med fiberrigt foder. læs mere om mavesår på 
Tak for rådene, som jeg hastigt vil give videre! 99E: Når du skriver  ) må man så bruge Speedibeet?
Det ved jeg godt  Jeg bruger det, fordi det er nemt, og så har vi jo kun een hest/pony, - så går det nok! Men så kunne hun låne lidt af mig, så hun kunne få startet med det.
Hvis det er en konkurrencehest, skulle man måske overveje KRAFT Groov, som er et pelleteret foder bestående overvejende af letfordøjelige fibre. Anbefales ofte på Ansager Dyreklinik, har jeg ladet mig fortælle. Ellers enig med ovenstående. En diæt bestående af udblødte roepiller, lucerne (GP Alfalfa uden melasse!), hø og wrap er iddeelt til mavesårsheste. Mange foderfirmaer har efterhånden udviklet foderblandinger til heste med sart mave - ta' et kig på dem.
det fortæller dyrlægen hende vel forhåbentlig?! Men som 99E skriver, så er der en ganske god artikel i bladet, som din veninde kan læse.
fuldblodshopper har haft mavesår, i fasen hvor man har mistanke om mavesår, anbefales det at give Pronutrin ( købes af dyrlægen), som har en gunstig effekt på mavesår, der ud over hø - og kun hø ikke wrap). Ikke nogen andre fodermidler. Dette skulle vores hoppe "gå på" i små 3 uger.Derefter hø og langsomt op i foder, den får Spillers Cool Mix. Nu lever den på fuld dossis fuldfoder ( uden alt det den plejer, roepiller,lucerne mm)og masser af hø. Dyrlægerne vil ikke have jeg blander alt muligt andet i, som den plejede at få.
Her er et par link til Boehringer som producerer Gastrogard, mavesårsmavedicinen, og Pronutrin som kan være det opfølgende fodertilskud. Pronutrin består af hovedagelig af stofferne lecithin og pektin, disse ingredineser kan man iøvrigt også få i andre produkter. Lecithin er et produkt der som oftest laves på soya. Kogte hørfrø indeholder temmelig meget pektin og danner mange slimstoffer der kan balancere et irriteret mave/tarmsystem. Firmaet har en profil af sygdommen   og den er fin at læse som supplement. Der står nogle ting om hverdagens synptomudløsere. Min hest var på et tidspunkt indlagt på kvl til observation for mavesår efter et voldsomt kolikanfald og blev behandlet med gastrogard. Det blev aldrig konstateret, men jeg har for en sikkerheds skyld givet ham kogte hørfrø en uge om måneden siden da. Det er nu over halvandet år siden og der har aldrig været problemer med maven siden. Man mente at han havde fået et stressrelateret udbrud efter at have været brudt gennem hegnet og løbet meget langt sammen med en hingst. I ugerne op til havde der været meget stress på folden på grund af de "hormonelle aktiviter" og det havde åbenbart påvirket ham for meget. Han blev siden flyttet og jeg ved derfor ikke om det er roen på det nye sted, hørfrøen, generel bedre fodring eller et sammensurium af det hele som har øget hans velbefindende. mvh. katrunte
...skriver så kig i HEST her fra Marts. Det er en virkelig god artikel. Held og lykke med den.
Krafts Groov består hovedsageligt af klid, så hvis man er prisbevidst, kunne man også bare give hesten noget... klid   Letfordøjelige fibre er jo ikke svære at gå til: Stråfoder, roepiller, voila. Og så olie i stedet for havre, hvis den ikke holder huld. Som sagt skal det undgås, at hesten står og bliver tom i maven. Især skal den ikke arbejde uden at have haft noget at gumle på (ikke korn/stivelse). Endelig er der træningen. Bliver hesten redet på en måde, som er mest muligt skånsom for dens psyke? Stress disponerer for mavesår, så det er måske en idé at kigge på om den har nogle adfærdsproblemer, der trænger til at blive løst. Problemer under rytter tæller i høj grad med: Forsinkede reaktioner på hjælperne, springen til side, hård mund, død for schenklerne, halepisken, bukkespring, generel ulydighed o.s.v. kan alle medføre stress og utlipashed, som manifesterer sig i følgelidelser og tvangshandlinger. Management: Kommer hesten på fold hver dag med kammerater, den kan snakke med? Trives den i sin boks, eller er den uvenner med naboen? God bedring til patienten. Mvh Julie
De er givet videre, og der er bestilt en dyrlægeundersøgelse, ved jeg. Så overtager dyrlægen vejledningen der fra.
med en gammel rideveninde i Herning, som endelig havde fundet et produkt, som hun giver i tilskud. Denne hest blev diagnosticeret med mavesår og der blev prøvet mange ting af...og dyrlæger! Men efter knap 2 år fungere hesten nu optimalt. Desværre kan jeg ikke huske navnet, kun at det var et pulver, men vil gerne spørge hende, hvis det har interesse?!
Min lille hest er lige pt. i behandling for mavesår. Hun er dog kun blevet diagnosticeret på symptomer, koliksymptomer og manglende appetit, som på intet tidspunkt har været ret alvorlige, men dog været der. Hun er en hest der har let til stress, og det kom i forbindelse med nytåret og de brag etc. der følger med. Hun får Pronuctrin nu, som en 14 dages kur, og det går allerede meget bedre. Der har slet ingen symptomer været siden jeg startede med behandlingen. Hun bliver flyttet her til 1. til et sted hvor hun kan gå på fold hele dagen hver dag, da det sted hun står nu ikke kan komme så meget ud. Min dyrlæge er sikker på at det er det der har udløst det, og ikke ridningen. Spurgte om den skulle have pause i forbindelse med behandlingen, men det mente han ikke var nødvendig, da der ikke var tale om en alvorlig tilstand. Så er spørgsmålet bare, at hvis årsagen til at hesten får mavesår er at den ikke kommer nok på fold, og den nu skal til at gå så meget ude så muligt, så kan det jo ikke lade sig gøre at fodre den 6 gange om dagen ??? Hvad gør man så ??? Netdyredoktor skriver at hestene skal så meget på fold, så muligt, mens ikke noget om fodring. Er lidt forvirret om, hvad der er mest optimal for hesten. Nogen forslag til foderplan ??? Det sted hun skal hen fordrer kun 2 gange daglig, med sort havre, vitaminer, mineraler og müsli. Hun er vant til at få roepiller der hvor hun står nu, og der havde jeg en plan om at fortsætte med, samt give hende hø. Tina
Nu har jeg aldrig selv, af hvad jeg ved af ihevrtfald, stået med en mavesårshest, så har kun det ovenstående tilfælde at læne mig op af. Men hun har ihvertfald gjort det, at den går på fold fra 8 morgen til 16-18 tiden aften, afhængig af årstid. Derudover for den så mad fra en automat, så den for mad 6 gange dagligt, men så fordelt på natten. Derudover går den på græs, og der bliver lagt ekstra hø derud, her om vinteren. Så den for på den måde mad døgnet rundt.
Prøv at søge på navnet på google under billeder, så kommer der nemlig en række film frem omkring brugen af de forskellige hovstøvler, fx.  Jeg prøver lige med et link, men jeg er ikke sikker på, at det virker;  Mvh Vicky
Takker Vicky  Jeg vil kigge dine links igennem.
Min hest er begyndt at løfte det ene bagben(venstre) i en pludselig bevægelse - helt op til bugen - for så med stor kraft at sætte det ned igen. Det er noget, som er blevet mere og mere udtalt over vinteren. Det er ikke et "markeringsløft", så det handler ikke om at han er sur eller at jeg har pillet ham det forkerte sted eller noget. Han gør det kun, når han står på staldgangen og altså når han står stille. Det kommer ret pludseligt og det ser næsten ud til at komme bag på ham selv, at hans ben gør sådan en bevægelse. Kan det være hanetrit? Han er ikke halt i nogen af gangarterne.
Han har i hvert fald haft lidt mug hen over vinteren - men med hurtig behandling er det nu væk. Så det skulle ikke genere ham mere. Mht. staldkrampe...det var måske en mulighed? Anyway, så kan jeg altså udelukke hanetrit, fordi han ikke laver "løfte-ben-nummeret", når han er i bevægelse?
Det du beskriver er netop det der sker på staldgangen. Med en pludselig bevægelse løfter han benet helt op under bugen, holder det der lidt...for så - nærmest med et spark rette det ud og sætte det i jorden. Det betyder, at han nogen gange(hvis han står for tæt på væggen) får sparket ind i væggen. Det virker som en kraftig og lidt ukontrolleret bevægelse. Er det noget du kan genkende??
jeg har haft, havde samme problem- det kom da jeg begyndte at presse hende til samling- det måtte jeg stoppe med, da hun fik problemer i lænd og kryds- hun blev solgt som hygge hest( ca. 12 år) og går den dag i dag som hyggeturs hest på sit 29 år. Ofte er det en bygning der gør at de ikke tåler samling på bagpart- jeg havde den gang Marianne Wooldhead ude for at kikke på det- hende dianose var klar og jeg forsøgte efter følgende at forsætte træning, men måtte give op da hun derefter blev uren bagtil. Alt dette gik over da hun holdt op med at blive krævet samling af. MVh d
helt som staldkramper. Har sel vredet en hest med samme problem på staldgangen. Dette skyldes for korte scener.. Hesten skulle skridtes varm i meget lang tid, men fungerede så optimalt uden problemer. Hesten var selvfølgelig ikke halt på noget tidspunkt hberken på fold eller i ridning. Meget fold er nøgleordet.
Hvad har du tænkt dig at gøre ved det? For det er jo klart i strid med loven det de gør. Dækken eller ej, så skal hesten have et læskur som minimum. Nysgerrige hilsner fra Gitte, som nok ville kontakte de implicerede personligt for at hjælpe både dem og hest.
Jeg synes du skal tage kontakt til ham på en PÆN måde og fortælle ham at det han gør er forkert. Først og fremmest fordi der er en lov om at det ikke er tilladt at have hest på døgnfold nu uden skur med strøelse! Men dernæst også fordi at et ikke vandtæt dækken gør større skade end gavn! Han endte med at dyret dør af lungebetændelse. Jeg synes du bør fortælle ham at enten får han tingene i orden. Dvs bedre dækken samt skur eller også melder du ham med det samme til politiet! Går den i øvrigt alene? For det er jo også ulovligt! Og det skal jo også stoppes... hvis ikke er der jo også en anden der overtræder loven ved at lade deres hest gå ude sammen med hans hest.
 ulovligt at lade den gå alene, men frem til 1/4 skal den ganske rigtigt have adgang til læskur el. lign med tørt leje. Dorte
trådt i krafte endnu vel? altså den med om de går alene. jeg ville også melde manden og det uden at advare ham for han er tydeligvis ikke en der kan tales med.
Siger loven ikke, at hesten under vinterlignende forhold skal have adgang til skur eller tørt, opstrøet leje? Og vinter, det kan man ikke kalde det nu. Kan du ikke foreslå ham at give hesten et regndækken på om natten, i stedet for et der ikke er vandtæt?
Er det ikke i perioden "efterår" til den 1. maj at de ikke må gå på døgnfold uden læskur? Det er da stadigvæk risiko for nattefrost og så synes jeg da det kan kaldes vinter... Åndsvagt at vi er nød til at lave regler for sådan nogle ting! Det bør bare være en selvfølge at man behandler sine dyr ordentligt og har fornemmelse for hvad de kan tåle og bestemt ikke kan! Jeg ville melde ham uden at blinke med øjnene.
du tøver med at anmelde ham.. selv ville jeg ikke kun holde ud at se på at en hest blev behandlet på den måde (men kan du jo heldigvis heller ikke  ).. jeg havde kontaktet politiet med det samme GØR NOGET !!! Mvh Mette
Nu har de jo faktisk lovet super godt vejr i næste uge, så at den dør af kulde er måske så meget sagt. Ved i at hesten ikke får skiftet til regntæt dækken hvis regnen skulle komme ? AT det er lovbrud er en ting som vi hverken kan eller skal diskutere, men at hesten skulle lide under disse forhold er jeg ikke enig i..
Ja døgnfold er mange ting. Vores har nogengange gået ude til ved 01 tiden - hvis vejret har været til det - og jeg fx har skullet på arbejde og syntes det var synd at tage dem ind meget tidligt - folk der har set dem kl 00.30 kunne nok få den tanke at de gik ude døgnet rundt. Om det er synd eller ej at gå på døgnfold nu - kommer jo an på om hesten fryser - tag hen og kig til den om den fryser - det er meget tydeligt at se hvis den gør. Mht. dækkenet så har jeg ikke forstand på dækkener da vores går uden, men hvis det er et problem med et almindeligt dækken i regnvejr, så er det jo dér problemer ligger. 
handler om de følelser og egenskaber, vi tillægger hesten, - at det er et problem at skelne menneskelige behov fra hestens. Selvfølgelig er det synd, hvis hesten går helt alene. Selvfølgelig er det synd, hvis hesten står med et drivende vådt fleecedækken el. lign. Selvfølgelig er det synd, hvis hesten har stået i en varm stald - ingen heste trives i varme stalde! Men mennesker gør! Selvfølgelig er det synd, hvis hesten står og knagfryser og jeg ville selv have været på barrikaderne, hvis hesten blev lukket på døgnfold i snestormen. Men en sund hest burde kunne trives på denne årstid - men selvfølgelig ikke med et vådt dækken og helt alene. Jeg synes nu ikke, det er grund nok til at melde manden for vanrøgt, og i betragtning af at heste nærmest skal være synligt døde for at man får noget ud af at melde dem, tror jeg heller ikke det vil bidrage til andet end nabostrid. Som jeg skrev allerede den 9., er det ikke vinter eller vinterlignede forhold nu, men i betragtning af at de fleste stadig lader deres heste gå med solide vinter - eller overgangsdækkener ude (og inde!) i disse dage, hvor temperaturen sniger sig over 10-15 grader, kan jeg godt forstå bekymringen.
-et sted at hestens idealtemeratur er på 5 grader og menneskers er på 20, så det må jo betyde, at de har det lige så godt ude om natten nu, som vi ville ha' det en tropenat? To af mine tinkere er også lige røget på døgnfold, da de stod og var fugtige af sved mellem forbenen og under manen, når jeg kom ned til dem om morgenen selvom jeg nu synes det var ret køligt. Tro det eller ej, de lever endnu...! Jeg tror generelt langt de fleste af os er alt for pylrede omkring vores heste, men vi vil vel allesammen deres bedste? Måske det bedste for dem er, at vi hesteejere sætter os mere ind i hvordan det er at være hest, og ikke bare at kunne smide dynen når vi sveder om natten... Sidst min dyrlæge var, spurgte han om jeg var glad for at muge ud og jeg svarede at det var da ikke det jeg holdt aller mest af, hvorefter han sagde, at han da så ikke så nogen grund til at mine muler (3 tinkere, 1 welsh cob, 1 connemara) skulle sove inde... hmmm stof til efterretning...! Noget helt andet er jo så at man lægger dækken på dem, og ødelægger deres naturlige regnslag. -Og vi kan også godt blive enige om, at INGEN heste skal gå alene i længere perioder. Hvor meget folk pylrer om deres heste, og hvor mange penge de bruger på lyserøde grimer og dækkener må de selv om, for mig er det også hul i hovedet først at klippe hesten så den ikke sveder, for så at lægge 3 dækkener på så den ikke fryser? Alle gør vel hvad de synes er mest rigtig, så pas på med at anklage andre. Nu håber jeg ikke nogen melder mig for dyremishandling 
jeg ved virkelig ikke hvad jeg skal siger... jeg kan virkelig ikke klare dyremishandling... jeg syntes du skal melde ham og det skal gå hurtigt... jeg er elsker dyr og ville ikke havde dyr skal behandles sådan... MELD DEM er mine ord og mange andres så det ville jeg føreslå.