Trods diverse forebyggende tiltag som sprøjtning og gødning, så er der desværre masser af ukrudt på vores folde som blev omlagt sidste forår. Der har ikke været heste på foldene før nu, vi har udelukkende brugt det nye græs med islæt af byg til wrap. Jeg fjerner bjerge af især hyrdetaske, som hestene ikke kan fordrage, og der er endvidere en del gråbynke og vild stedmoder. Der er tidligere sprøjtet med Harmony men mon ikke det har været det forkerte produkt?? Anbefal mig gerne et andet og evt. også en type gødning. Det fik gylle først på foråret.
Der blev sprøjtet med Tomahawk og ikke med Harmony, og det var altså ikke virksomt mod den ukrudtsplante der sætter omkring 60.000 frø pr. år 
jeg står selv med samme problem, mit ukrudt er dog ikke det samme som dit  jeg blev anbefalet starane xl. prøv at søge det så kan du se om det også tager "dit" ukrudt(mener jeg det gør) det er godkendt til brug i græs.
Hvad gør i når i skal af med jeres mødding?
Det er vores løsning  Tidligere havde vi container fra marius p, som de så kom og tømte ude ved en landmand.
Tak for dit svar, mylady. Jeg har fundet en anden løsning. Hestene vil nok ikke være tilfredse med at vi kører det på marken , der spiser de. Vi har ikke så meget jord.
Hej Ænder. Sagen er den at jeg har fået lov at bruge et stort græs stykke på naboens mark ca 120 langt og 60 bredt, men da han ikke vil lave nogen fast aftale om at jeg kan forpagte jorden for en årrække, så skal jeg jo have noget hegn på som jeg evt kan flytte væk til vinter og sætte op igen til sommer hvis jeg får lov at bruge stykket igen. Fakta. Der skal gå to heste på det, det ligger lige op af en af mine allerede eksisterende folde, så strøm er der masser af  Hestene skal kun bruge det i dag timerne. Jeg har træhegn på det meste af mine andre folde, men det er ikke rigtig løsningen når det skal kunne flyttes igen. Nogle gode ideer på et hestevenligt og sikkert hegn der er flytbart  mvh Katja
Når vi skal lave midlertidigt hegn bruger vi alm. tykke træpæle i hjørnerne, og så de hvide plastikpæle med jordspyd på som øvrige pæle. Hjørnepælene gør at du kan stramme hegnet og gøre det fint stabilt, og de hvide pæle er nemme at montere og også at pille ned igen.
Hej Reni. Jeg tænkte lidt det samme, men folden er jo ret lang, så var i tvivl om det blev stabilt nok. Hvor langt har du mellem de hvide pæle?? Bruger du alm tråd?? Jeg ville nemlig gerne have rebtråden på, den er mere synlig. mvh Katja
Hvis du altså går efter den lette løsning og gerne vil være fri for alt det boren ville jeg bare lave et hegn med de tynde jernpæle som ikke koster ret meget for et bundt, (og som i øvrigt kan købes i to højder) og trække en eller to tråde herpå - min erfaring er, at så længe der er græs er de ikke svære at holde inde - men havde det været en jordfold helt sikkert en anden løsning. Du kender dine heste bedst, men med mine egne heste ville denne løsning sagtens kunne gå. Held og lykke med projekt - og dejligt med al den plads de får - dejligt  ) Hilsen Sus
..glemte lige at skrive at det selvfølgelig vil kræve et par gode træ/plastik "pæle" i hjørnerne og måske også et par enkelte stykker på de andre sider for at stabilisere hegnet.....
Mine heste er heldigvis rigtig flinke til at blive i deres fold, men de har også altid noget at æde derude. Det er en stor græsfold, så derfor tror jeg på at de bliver derinde, jeg hader bare hegn der hænger i gurilander, men tror også løsningen bliver nogle Ø10 hjørnestolper også de hvide plast pæle for resten. Tak for jeres svar. mvh Katja
jeg har lige brug for lidt inspiration... Jeg er ved at planlægge et læskur til min fold, men det skal være noget specielt, og jeg ved ikke helt hvordan vi kan løse tag løsningen!!! hvordan ser jeres tag ud på jeres læskur?? Rikke
Jeg har sådan nogle vinduer i min stald:   De måler 80 cm i bredden og 100 i højden. De er købt hos hd boksen og kan både kippes og åbnes helt 
er der nogen der ved hvordan man fjerner mælkebøtter fra marken, uden brug af sprøjtemidler...
vidst kun en vej og det er at slå dem af, inden de smider frø..
Hjælper det blot at slå græsset af mens blomsterne er gule (evt om aftenen hvor de er lukket)? For jeg har oplevet at de så bare "visner" og ligner de der små vattotter og så er man jo lige vidt. Min mand prøvede at sprøjte mod dem - det hjalp, men er lidt "lige meget" når naboernes grunde er spræng fyldt med dem og de så "bare" kommer igen. Synes i år er utrolig meget ramt af mælkebøtter, de sidste år har der godtnok ikke været så mange  ;o) Lillian
jo helst undgå at sprøjte, ikke fordi jeg er fanatisk men synes bare det er bedre at lade være... det med at slå dem inde de går i frø er for sent i år, men jeg vil prøve det til næste år.
allerede inden de sætter blomst, for at have den allerbedste effekt.. Så det er tidligt man skal ud.. Og ja, der har været ekstremt mange gule marker i år..
Høje Sandbjerggard i Gl. Holte er sat til salg for 55 mio. kr. Læs mere her: Er der nogen, der ved, hvem der ejede stedet tidligere? mvh ancora
er nok så meget sagt, siden de er røget med i krakket.. De har nu nok nærmere lånt langt største delen af pengene.. Men hold da op et par ejendomme 
et helt utrolig lækkert sted (sådan et ønsker jeg til jul) 
Ahr, hvad skulle jeg med en vinkælder...... Drikker alligevel ikke vin! Men bortset fra det vil jeg nu hellere have den anden ejendom, der henvises til......... Maria
Naaah, rummene er så skræmmende store, at de mister al sin sjæl og charme :-/ Så hellere den anden gård der, den er meget mere varm og venlig - og billigere 
har været ejer af stedet, så vidt jeg husker.
har tidligere været ejet af Helle Bundgaard (i 1990'erne - ?). Ved dog ikke hvem der ejer det nu. Der står flest islændere, tror jeg. Lækkert sted med super beliggenhed. Vh J. Jensen
Jeg ved godt her er mange tråde om ridebaner men jeg synes ikke jeg har kunnet finde nogt om det her... Vi overtager et sted den 1/7 2011, hvor der er en dejlig 20x60 drænet ridebane med muslinger som toplag. Jeg er i tvivl om jeg vil forsætte med muslinger, der er jo lidt ulemper, de lugter når de kommer og de skal rides/køres til og så er de jo ret dyre. De er jo gode fordi der kan rides på dem næsten hele året, men jeg har ridehalinden for 1,2 km... Hvilke andre alternativer har jeg som toplag i samme prisklasse eller billigere? Det må gerne være noget der ikke fryser til is lige med det samme.
Kæresten og jeg har længe haft kig på div. gårde og er nu faldet for en med en god beliggenhed som vi tror på kunne blive vores næste tilholdssted. Vi har dog lige nogle men'er. 1. Stuehuset er opført i 1800 tallet og renoveret i 1972. Højden fra trægulv til loft er knap 1,90 m. På 1. salen er der fuld stå højde, dog med skråvægge, men pyt med det. Vi skal have sænket gulvet i stueetagen, hvem har erfarring med dette og lyst til at dele den med os mht. pris, arbejde o.lign. 113 m2. 2. Ombygning af stald. - Stalden er gammel ko/grisestald med udmugningskanaler. Vi skal have gravet ned og ud så vi kan få den fulde højde til hestene. Vi har planer om mindst 8-10 bokse. Hvad er jeres erfarring/pris. 493 m2. Vi søger nogle gode råd og priser. Vi skal self. have div håndværkere ud og kigge på ejendommen inden der bliver sagt ja til noget, men kan vi allerede ud fra det du/i fortæller sige nej tak er der ingen grund til at spilde håndværkernes tid 
Det er jo afhængig af om I skal have håndværkere til det hele og/eller om I er klar til at give afkald på masser af fritid. I kan jo evt. selv brække stalden ned. Skal det holdes billigt, kan kan selv mure bokse med fundamentblokke (+ jern) i stedet for dyre staldelementer osv osv. Det samme gælder jo stuehuset og prisen er afhængig af valg af materialer og hvormeget i selv vil investere af tid og arbejdskraft. Hvis gulvet i stuen skal sænkes skal ydermuren også følge med. Husk at se på taget - hvorlænge holder det endnu, spørg til vandforsyning (egen boring eller vandværk), kloak - er alt som det skal være( bliver man pålagt at skille regnvand og kloak fra hinanden senere eller tilslutning til offentl. kloak), vinduer, evt. vedligehold af privat vej, elinstallationer er de ok? Vandrør og opvarmning osv. Mange gange er det billigere at bygge nyt fremfor at renovere... det kunne også undersøges. Mange steder lader man en mur stå fra den gamle bygning og bygger så nyt.
at sætte en pris på, men vi har gennemgået ligende renovering af vores hus. Dog pillede vi taget af og murede 5 skift op i stedet for, at grave gulvet ud. Den renovering stod os i godt en mill. og vi lavede det hele selv (kun vand og el var autoriseret). Stalden har vel kostet os omkring 10.000 kr at lave - med 4 murede bokse.
Hvis huset er bygget i 1800 tallet, så bliver det nok ikke nemt eller billigt at sænke gulvet, da huset sikkert ikke har en sokkel at stå på, i bedste fald står huset på kampesten og begynder det at skride, så vælter huset. Det bliver noget med at grave 1 meter ud af gangen og støbe sokkel. Den mørtel der sidder mellem stenene i muren er nu nok blevet til sand gennem tiden, så det var ikke noget jeg selv ville gøre. Har stalden de gamle udmugnings kanaler, så skal du regne med de er ret dybe, hos os er de knap 2 meter. Man kunne i stedet for bygge på i højden og få nye kæder i udmugningen under gulvet, så man bare skovler ned i en lem og trykker på en knap, så det selv kører ud på møddingen. Uden at kende prisen på en sådan renovering, så ville jeg nok kigge på noget andet i stedet for, jeg tror det bliver for dyrt.
Vi fravalgte sådan en bolig, da der lige præsis ikke var sokkel, da det jo var et gammel hus - og så blev prisen for en renovering lige pludselig SÅ dyr at vi absolut ikke havde råd til det. Mange ting kan man lave selv, hvis man er lidt fingersnild - men man skal vælge sit projekthus med omhu. At ligge nyt stråtag, at grave gulvet ud i et gammelt hus for at få højde o.l, det er bare no-go for os. Til gengæld er det jo "nemt" at afslibe gulve, isolerer loft, lave gipsvægge osv. Vi er endt med en rødstensgård fra 1930 - med højt til loftet ! Og så har vi kunnet hive gulvet op, isolerer for oven og forneden, skiftet vinduer og lavet havedøre, ryddet den gamle have, kradset fuger ud og fuget op, lavet stald osv. MVh charlotte
...skal nok i den grad ville det, hvis man vælger sådan et projekt - og allerhelst være ret så dygtig til at lave det meste selv. En ting er drømmen, noget andet er at stå i byggerod de næste par år, mens budgetterne skrider. (For det gør de så godt som altid!) Vi valgte bevidst et hus, hvor problemerne var rimeligt enkle at overskue. Alligevel har der været en del overraskelser undervejs - og selv små ting koster hurtigt mange penge. Jeg glæder mig allerede til, at vi er færdige - hvis man da nogensinde bliver det. 
Vi står lidt i samme situation - forskellen er bare, at vi har boet her i næsten 4 år, så vi hænger på skidtet   Vores hus er bygget i 1875 og renoveret i 50'erne. Hele hytten er i så dårlig stand, at det "kun" vil koste 200.000 kr. mere at hive hele molevitten ned og bygge et helt nyt stuehus, end det vil gøre at renovere. Vi skal skifte ALT bortset fra taget og tagkonstruktionen ud, så det er noget af en omgang. Og det vidste vi altså ikke, da vi flyttede ind. Vores plan var at der skulle lidt isolering på, og så skulle vi ellers lave det hele lidt mere moderne. Men det viser sig at alting her er lavet så dårligt fra bunden, at det vil være et "sminket lig" vi får ud af det. Og vi gider ikke bruge penge på noget, som alligevel ikke bliver godt. Så vi er enige om at hive hele hytten ned og bygge nyt stuehus. Så kan vi også lægge det længere væk fra vejen, så vi får en meget bedre ejendom. Men så kommer vi altså også til at sidde ret dyrt i det her... Husk at I IKKE må lave gulv som er under terrænhøjde! Vi har lavet nyt gulv i vores hal, som er på ca. 400 kvm. Det er selv-gjort, alle maskiner er lånt til næsten eller ingen penge og vi har selv kørt med dem, så der er ingen udgifter til arbejdsløn, og alt beton og grus er købt til meget fordelagtige priser. Alligevel løb det op i 50.000 kr. Prøv at tænk hvad det havde kostet, hvis man ikke havde gode rabataftaler og skulle have håndværkere til at lave det. Nu er det også et godt gulv vi har lavet, som kan holde til både stald og køretøjer, men det er stadig rigtig mange penge for en smule grus og beton....
Hjælp - denne plante er gået til angreb på vores fold   - den har gjort et godt indtag og vi ved ikke helt havd vi skal stille op.. Hvad kan man gøre og hvilken plante er det?
Jeg har det samme problem, bare med brændenæller:-( Så følger lige med her:-)
det er dem man kalder skærper og de breder sig lynhurtigt, du kan købe flere forskellige ukrudsmidel til at sprøjte dem væk.
Her hos mig hedder de nu skræpper   - og metaxon er stort set det eneste jeg har fundet effektivt at sprøjte dem væk med. Metaxon tager ikke græsset, men fx også brændenælder, sprøjt hele marken og vent 14 dage inden du lader dyr græsse på den.
med så mange ville jeg satse på ompløjning.. Hvis ikke det kan lade sig gøre, vil jeg slå dem ned ofte og sprøjte mod dem.. Midler der tager skræpper er Eagle, Harmony SX, Starane 180 og XL..
Pyha, den eneste lønsning lige nu er nok at spøjte. Kender i forskellen på Metaxon og MCPA - i følge Land og fritid skulle det være det samme. Ved i hvor man kan købe det i mindre mængder? Syntes at 900kr for 5 l, er lidt pebret og så har vi nok til de næste 10 år...
Vi har lige købt et landbrug med plads til det hele så mine 4 ponyer kommer hjem. de største er 2 fjordhest og de mindste 2 shetlandspony, der er både bokse og løsdriftstal, men der er næsten ikke indhegnet noget fold, hvor mange hektar ville i anbefale når det kun er fjordhestene der kommer på stald i vintermånederne? de skal kunne klare sig med det græs der er min 8 måneder om året mvh louise
som loven siger minimum en vinterfold på 20 gange 40
Jeg køber det i mindre portioner af den landmand jeg køber hø og halm af - har du ikke sådan en i nærheden, en landmand altså ?
Det er ikke skræpper,og de kan ikke sprøjtes væk,eller pløjes væk.Hvis du ikke har sprøjtecertifikat,må du under ingen omstændigheder selv sprøjte,du skal simpelthen slå det ned med buskrydder/brakpudser.Vi har osse døjet meget med dem,men min mand kører over dem et par gange hver sommer,inden de sætter frø,så nu er de reduceret i udbredelse.
har de samme indholdsstoffer, de har bare forskellige navne  Landmænd må faktisk ikke sælge sprøjtemidler til private mere og slet ikke når de ikke har sprøjtecertifikat.. Men hør om han vil sprøjte for jer istedet for.. Han har de nødvendige ting og erfaring.. Inge.. Hvad er det for en gang bavl at fyre af.. Det er kruset skræppe og kan både sprøjtes og pløjes væk.. Hvis der skulle være flere tvivlere..
Det er bare en træls plante og det er en skræppe... Vi døjer også med dem, sidste år lagde vi den ene mark om, og på trods at sprøjtning, nedpløjning og ny såning, så overlevede der vel 5-10% skræpper, så nu er der lige blevet sprøjtet igen, så må jeg se om de sidste også forsvinder  vores erfaring viser at hvis planterne bliver for store(vores planter var rigtig store og gamle), så kan de overleve sprøjtning, de sprøjtede blade dør, men planten skyder nye fra jorden... så derfor har vi haft bedre hel med at stresse planterne ved at slå dem ned til jorden, et par gange og så sprøjte dem når små nye blade kommer op. Har desuden hørt at man kan sprøjte med noget ekstra stærk om efteråret, som hæmmer græsset, men som skulle virke rigtig godt. Jeg har ikke prøvet det.
Annemette,læs lige hvad Nina skriver.....hun kunne heller ikke slippe af med dem.Hverken med nedsprøjtning eller ompløjning.Og så hedder det ikke kruset skræppe men butbladet skræppe,slog det op i leksikon.
at du har slået det op i et leksikon.. Må jo så bare erfarer at have spildt 5 år på skolebænken.! Er planteavlskonsulent til daglig 
har en effekt på mellem 94 og 97%, med en dosering på 2,0 liter, på skræpper der er fuldt udviklet.. Og det er ligemeget om det er den krusede eller butbladet.. Så hvis I ikke kan få det til at virke er det et spørgsmål om dosering, rettidighed og frøpuljen i jorden, som ikke tager skade af en sjat gift.. Og afslåning udpiner planten for næring, men det skal gøres tit og inden den sætter frø.. Igen her er der store problemer med den frøpulje der allerede er i jorden.. Ved ompløjning kommer der selvfølgelig nye planter, igen pågrund af frøpuljen.. Men det er nemmere og billigere at bekæmpe små planter, fremfor fuldvoksne planter..
Slutter samtalen herfra,når nu Annemette er klogere end alle andre,så kan vi lige så godt bare holde kæft og rette ind.Søger man på ordet kruset skræppe kommer intet op,skriver man derimod butbladet skræppe kommer der et billede meget lig trådstarters. TAK FOR KAFFE SIGER JEG BARE. Hilsen hende den "dumme"
Brændenælderne behøver man nu ikkke sprøjte, hvis de bliver slået og holdt i samme længde som græsset, bliver de udpint. Og lad dem bare ligge, når de har tørret lidt i solen æder hestene dem gerne. Det er noget andet med skræpperne, dem gider selv gederne ikke æde.
hvor er du ellers voksen og moden.? Søgning på krusset skræppe  Det har intet at gøre med at jeg er klogere, men det du siger passer jo ikke og det retter jeg.. Mere er der ikke i det..
Jo det er skam kruset skræppe (lærer du hvis du tager sprøjtecertifikat) og det er noget fanden har skabt i sin vrede   . Vi har opgivet at sprøjte den væk, så nu bliver folden slået med jævne mellemrum der hvor den gror for at stresse dem, vi er ikke helt af med dem, men antallet er dog blevet decimeret kraftigt.
..og hvordan kommer man så nemmest af med Kamille? De VÆLTER op! 
Starane XL er et af de mest effektive midler til kamille i græsmarker..
virker ved at trække væsken ud af planten, men den forurener altså også jorden så de planter som gerne skulle gro der (eks. græs) får sværere ved at etablere sig. Så saltvand ville jeg kun bruge på terasser el. gårdspladser hvor man helst er helt fri for grønt.
Kan man gøde sine græsfolde med grisegylle? Jeg tænker på, om hestene vil græsse på det efterfølgende? Hilsen Helle
godt og hestene vil gerne spise græsset.. Gød når der er lidt udsigt til regn efter et par dage, vent så 14 dage, for at fjerne risikoen for salmonella (forsøg viser det er væk efter maks 5 dage) også kan hestene gå på folden igen..
Tak for svaret. Det er jo samtidig både billigere og mere naturligt 
Du må ikke længere sprede gylle direkte på græsmarker
opmærksom på indholdet af samonella i den gylle der spredes. I ridehesten har der tidligere været en artikel om et helt hestehold, der døde af samonella forgiftning pga gylle på markerne. Jeg har fået oplyst af en bonde af gyllen bl.a klassificeres t efter hvor meget samonella der er i. Så du skal finde ud af om den gylle du påtænker at få kørt på er klassificeret som samonellafri.
jeg fik spredt svinegylle på mine græsmarker, dem til slæt, sidste sommer... Samme aften havde jeg dyrlæge til min hoppe - gæringskolik! og dyrlægen var overbevist om at det var pga gyllen - det var helt normalt, hvis der bare var kommet en smule ind på folden.. øv! Desuden stank det - og flue-intensiteten var langt over fordoblet i 14 dage efter... føj! Så hellere kunstgødning, det er til at styre, det lugter ikke, vi kan selv sprede det og prisen er faktisk den samme (når man altså er momsregistreret og kan købe uden afgift)...
...får både kunstgødning og grissegylle! Både heste og marker stortrives! Jeg venter dog min. 3 uger fra der er spredt gylle til de kommer på marken
Som Annemette skriver er salmonellarisikoen væk hvis man venter min. 14 dage med at afgræsse. Man skal dog være opmærksom på at græsset udnytter gyllen dårligt, og man opnår langt bedre effekt med en tilpasset kunstgødning. Hvis det ikke længere er tilladt at gøde med svinegylle på græs er den dårlige udnyttelse ( = kvælstofudvaskning) givetvis grunden.
gøde med svinegylle på græs.. Det skal bare nedfældes.. Dette kan koste FE, men det er jo fuldstændig ligegyldigt når vi snakker heste.. De må jo alligevel ikke få ret meget græs at spise.. Grunden er ikke udvaskning, men fordampning af ammoniak.. Hvis man kører ud under de rigtige forhold kan man opnå høj virkning, men kører man ud i høj sol og vind, ja så er udnyttelsen tilgengæld meget lav.. Så man bestemmer selv hvilken udnyttelse man gerne vil have af sin husdyrgødning.. Derudover er det kvælstof der er i gylle lettere optageligt for planterne og der tilføres samtidig organisk stof til jorden, som gør jorden frugtbar.. Så der er nu flere fordele i gylle end mange lige tror..
Troede ikke man kunne nedfælde i noget der allerede er sået, jeg vidste det godt, derfor jeg skrev at man ikke måtte direkte. Men nu passer jeg jo også på hver en FE med en fuldblod skal vi bruge dem  Så kommer det vel også an på hvor store folde man har, men hvis man gerne vil have mindre FE og har rigeligt græs så er der vel slet ingen grund til at gøde...eller??
græs er også den eneste afgrøde man skal nedfælde i, resten må man stadig gerne slangeudlægge i.. Man kan så undre sig over det med græsset da det er den afgrøde vi har herhjemme der sluger allermest kvælstof i løbet af en sæson.. I hvert fald når vi snakker slætmarker på kvægbrug.. Altså nogen siger det koster FE og andre påstår hårdnakket at det ikke koster noget.. Men Landsforsøgene viser at man mister 450 FE ved at nedfælde.. Men det er jo den eneste mulighed man har efter den nye lovgivning.. Gødning er faktisk godt til græsset, selv en lille mængde.. Hvis græsset bliver stresset hvilket godt kan ske hvis græsningstrykket bliver lidt for højt en periode.. Så danner det mere fruktan hvis det ikke er gødet, for så kan det simpelthen ikke følge med til at vokse..
Har efter mange og lange overvejelser, nok besluttet mig for, at min næste telefon skal være en IPhone  Hvilken model vil i anbefale? Hvor meget forskel er der f.eks fra 4'eren til 5'eren, og er 5s' så meget bedre end de andre? Den nye 6'er er jeg ikke interesseret i! Jeg bruger kun min telefon til at ringe, skrive, tjekke mail, Facebook, Google og tage billeder/video med