Jer som har lavet wrap, hvad ligger priserne på for at få det klippet, revet og vendt? Hvad tager folk for det i dag? Mit stykke er ikke ret stort, men har fået et tilbud på 500 kr i timen, og det skal så ganges med pænt mange. 3 timer for klipning, dog er det med kørsel, og 7x2 timer for at vende det. Er det så billigere at lave hø eller hvordan og hvor mange gange skal det vendes.. Jeg har hørt at nogen får det vendt kun 5 gange. Jeg er SÅ lost på området, og står egentlig bare med en fed høj græsset mark som mine piger ikke kan nå at gnave ned i sommer, og ville derfor gerne ha det pakket ind. Vil I dele jeres erfaringer med mig før jeg slå hele skidtet og håber på sol og kører det hjem i stakke   for jeg NÆGTER at lade det hele gå til spilde... 
Vi giver normalt 500kr i timen, så din pris er sikkert helt normal. Så kommer der et startgebyr for at få det pakket ind og en stk pris for at få det pakket ind, jeg mener det ligger på ca 85kr pr/stk. Så har man kun 10-20 stk, så er det nok billigere at købe ude i byen. Jeg ville nok satse på hø, hvis der ikke er så meget. Sidst jeg fik slået, var vejret så godt, at det ikke blev vendt. Græsset blev slået, 3 dage efter blev det kørt i haler og dagen efter presset. Jeg fik en rigtig god tør wrap til lave omkostninger.
Nu får jeg ikke selv lavet, men wrap bliver kun vendt en enkelt gang her ude, det skal jo ikke være tørt inden det wrappes. Hø skal der imod være knastørt, ellers brænder det sammen når det presses. Her oppe i det nordlige jylland en stor rund wrap 250 kr.
Hej med jer, Jeg forsøgte desværre forgæves i går at få livestreamingen af DM i ridebanespringning fra Tågerup til at virke via dr.dk/sporten - øv øv, det ville ellers have været alletiders søndagsunderholdning! Er der nogen, der ved, om jeg kan (gen)se hele udsendelsen eller bare dele af den nogen steder?  Kh. Marianne
Hejsa Kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad landmænd arbejder med, hvis de ikke har ''arbejdsdyr'' på gården, som fx grise, køer og høns?  
Bum bum, da det meste af landbruget går ud på at holde dyr og jord, må det jo være jordbrug  Altså dyrkning af jorden! Men de fleste har nu både dyr og jordbrug!
Her vi flere landmænd, som dyrker jorden, de har vinter byg, majs, ærter, kartoffler istedet for og de har masser af jord at dyrke. den nærmeste har kun 300 tønder land som han dyrker, og så har mink farm med en 3000 tæver. En anden af stor bønderne, driver entrepanør virksomhed og dyrker over 1000 t.
Hvis en landmand har dyr skal han også have tilsvarende jord til at sprede gyllen på. Men nogen landmænd har kun jord. Andre landmænd kører som entrepanører med deres landbrugsmaskiner, når de ikke bruges på bedriften. F.eks. kan traktorerne rydde sne om vinteren.
En del landmænd der arbejder på kontor med rådgivning, i naturerhvervstyrelsen, i grovvareselskaber med fx at sælge foder, sælge maskiner osv osv.
Jeg er landmand, men jeg underviser i naturfag 
have jord for at have dyr, man kan nøjes med gyllaftaler.. Vi har et par enkelte landmænd der ingen jord har, selvom de har mange dyr  De fleste landmænd bygger deres landbrug på dyr.. Men de der ikke gør det og kun har jord, driver jo bare planteavlsbrug.. Meget få kan gøre dette på fuldtid og de har som regel arbejde ved siden af.. Der er jo periode i løbet af året, hvor de ingen arbejde har på deres egen gård.. Som f.eks. om vinteren.. Ellers er der jo mulighed for at sidde i konsulent job, jeg er selv faglært landmand og arbejder nu som planteavlskonsulent..
Vi har landbrug på hobbystadie ca 90 slagtekvæg, 60 ha jord hvor der slåes af til wrap  herhjemme har vi 7ha og en del af det er hegnet til hestene og resten slår vi af til wrap. de hjælper de andre lokale landmænd. de største her i omegnen har 1600 ha de skal holde styr på og det er med alt muligt, majs, raps, græs, hved og div former for byg  dertil kommer der en del papirarb.
I bestræbelserne på at øge statens indtjening vil de nu flytte Stor Bededag til først kommende Søndag. Derved kan de "spare" danskerne for en fridag i stedet for, at sløjfe nogle af dem de har givet danskerne i helt almindelige forhandlinger med fagbevægelsen. Stor Bededag blev indført i 1686 af Christian den Femte og hans rådgivere i kirkelige spørgsmål, nemlig biskob Hans Bager fra Roskilde. Den nye helligdag, fjerde Fredag efter Påske, skulle afløse et utal af bededage, der var opstået op gennem 1600-tallet. På Store Bededag var ALT arbejde forbudt og heller ikke bagerne måtte arbejde. Derfor fandt bagerne på, at bage hvedeknopper dagen før, da de nemt kunne varmes op derhjemme på selve dagen. Københaverne som aftenen før Stor Bededag, gik tur på volden i deres fineste puds, allerede i 1700-tallet for at høre Vor Frue Kirkes klokkespil og ikke mindst for at møde venner og bekendte, kunne ikke vente til næste dag, med at spise hvederne, så de købte dem varme og gik lige hjem og spiste dem. Det er altså ikke bare en gammel udenlandsk tradition, men en helt igennem DANSK tradition, ældre end julen selv! Det første indendørs rødgran juletræ i København stod i år 1810 hos den unge doktor Lehman, præstesøn fra Holsten. Den første beskrivelse af et juletræ indendørs i Norge er fra år 1820. I England holdt skikken med juletræet indendørs sit indtog omkring år 1840 hvor Dronning Victoria og hendes tyske prinsgemal Albert blev afbilledet med deres preusiske træ. Er jeg den eneste som kommer helt op i det røde feldt, når den   regering IGEN kommer frem til dårlige og ugennemtænkte måder, at genere befolkningen på? Det er en hyggelig tradition hos os, at jeg bager hvederne. Det er faktisk både nemt og hurtigt og de smager himmelsk!