Igen, tak for jeres svar - det giver lidt indblik - ikke i hvad jeg vil springe Cashew med når jeg får ham - men hvad ryttere i spring egentlig rider med bid og HVORFOR. For jeg synes mange siger: "Ej hvor synd, hun rider med et fx passoabid, det jo herre skarpt" hvortil jeg så synes det bedre at man har fine signaler og kan ride med en rolig hånd på et skarpere bid end at skulle sidde og hive mere hårdt fordi hesten "løber igennem hånden" på et alm. trensebid. :) - Flere svar ønskes 
læg altid ud på trensebid og lad det være dit mål at komme tilbage til det. hvis ikke det er lige op til stævne så træn derhjemme på trensebiddet og brug så kun det andet bid hvis du skal springe noget særligt svært. selvfølgelig findes der heste som vickys der er bedst tjent med en stang, men der er ikke mange af dem så jeg ville som udgangspunkt lade det være trensebiddet der er målet. skulle du have en af de heste der er bedst på en stang så lad det være en gummistang uden metalkerne der er målet for din træning. husk på at et skarpere bid ikke fritager fra ordentlig træning, det forpligter til ordentlig træning. både i den daglige dressur men også med schoolingrounds til stævnerne etc. netop af denne grund rider jeg ind imellem La og Mb på c-plan på helt almindeligt trensebid. det er for at schoole min hest og mig selv.
... til hver hest én trense, ét bid (2-delt massivt) og én sadel. Dette udstyr bliver brugt til al ridning - uanset disciplin. Hilsen Sif
OKay   Det skal jeg skam nok huske på. Nu er jeg jo udpræget - ja - dressurrytter og springer kun "for sjov" men vil selvfølgelig gerne op og springe højere (Cashew elsker det jo og når man har egen hest er det jo lidt sjovere). Han går ca LC/LB i springning. Men i dressur går han LA. Dog ikke pt da han er ude af form og jeg først får ham til August - men når han er i form igen, træning osv - han kan snilt gå en LA1 - m.m. Så det absolut ikke dressuren der trykker hvis han bliver vild og blodig i springning. Han er araber-racen og han tænder hurtigt af  Men jeg vil absolut stræbe efter at ride med trensebid i spriningen også - helt afgjort. SÅ nu højere vi kommer op - må vi jo se til den tid hvis det er.  Tak for dit brugbare svar Line og grundig forklaring 
  Tredelt pessoa. Simpelthen fordi det er en utrolig fremadgående hest, som kan være meget stærk fortil hvis det kommer til hende. Det giver mig mulighed for at kunne ride med løs tøjlekontakt i stedet for at skulle sidde og flå i tøjlen. Men hun er begyndt at blive utrolig ridelig og venter meget på mig og så bliver hun samtidig utrolig dyb - nogle der har nogle gode råd til det? Overvejer trensebiddet, men er bange for at den løber fra mig når den bliver stærk..
  3-ringsbid som er 3 delt. har prøvet at ride med et alm. 3 delt på hende men hun løb og jeg havde ikke nogen kontrol. men nu hvor jeg rider med 3-rings så går hun meget bedre og kan styre hende.
Jeg vil også lige starte med at tilslutte mig Line (calano). På min nuværende hest bruger jeg et tredelt bid, med kobbermidte. Det fungerer han fint med, og ind til videre tror jeg ikke jeg får brug for andet til ham. Et billede:   Tidligere har jeg været af den opfattelse, at det på nogle heste simpelthen var nødvendigt med skarpe bid af forskellige slags, men efter at have lært nye ting, så mener jeg nu, at alle heste kan lære at springe på et almindeligt trensebid. Selvfølgelig kan det i en stævnesituation være fordelagtigt med et skarpere bid, for at kunne give mere præcise signaler, men hjemme til træning bør enhver hest kunne rides på trensebid - hvis ikke mener jeg der er noget galt med grundridningen!
Tak for jeres fine svar - uden diverse mudderkast fordi vi her taler om skarpe bid    Samt jeres gode dokumentationer mod at bruge netop det bid i gør.
at linse går på alm. 2 delt trensebid til hverdag i al anden træning end springning. Og nej det er ikke umuligt at ride MB springning på hende med et trensebid, det giver bare unægteligt mere uro og rod i munden af hende. Leias elevator-gummibid er to-delt
du har netop nu oplevet det som jeg finder er fejlen ved ligepræcis det bid du bruger, det tyske gag, eller treringsbiddet som det så fint hedder herhjemme. først og fremmest er den eneste måde at finde ud af om den løber jo at prøve hjemme til træning at ride med et trensebid og se hvad der sker. hvis den stikker ligeså meget af som den gjorde før man begyndte med det skarpere bid, så synes jeg ikke man har opnået hvad man ville med det skarpere bid, hvis den bare stikker lidt mindre af så synes jeg at man i en periode skal begynde at træne på trensebid. vi går jo nu ind i en lidt tyndt besat stævnemåned så det er nu alle eksperimenterne kan nåes uden at man ødelægger sine stævner. hvis den så efter en træningsperiode stadig løber lige meget på trensen må man jo så overveje hvad man så skal til at hælde i munden på den, man har jo heldigvis som springrytter på hest en hel værktøjskasse at vælge fra. hvis man gerne vil blive i ringbiddene så synes jeg personligt at det eneste rigtige er toringsbiddet fra sprenger, det er den der hedder kk conrad universal bit, det fåes i en todelt og en tredelt model. i DK er det nok kun den tredelte der er til at opdrive medmindre du spørger søren philipsen   det virker lidt som vickys elevatorbid med alligevel lidt hen imod det du er vandt til. men der er mange muligheder. jeg ville jo personligt nok prøve et waterfordbid på den, det er det bid jeg har oplevet flest heste gå godt på, men det er et temmelig ukendt bid i dk, igen er det nok søren philipsen der er lettest at få det ud af. jeg har dog for nyligt set det i ingdams og ellers hos kernehøj i gurre, men de har kun de små størrelser op til 13.5   iøvrigt fåes næsten alle bid med dette mundstykke hvis man skulle blive helt vild med det. men det er som du nok har gættet ikke for nemt at skaffe bid i dk og gennerelt mener jeg også at dem vi har er rigeligt fine til behovet. skulle man gå hen og have ønsker om alt muligt andet så er søren philipsen vejen frem, han er god til at fortælle om dem også.
Mange tak for din gode forklaring Line, jeg må forsøge mig på trensebiddet den næste tid. Ellers må jeg igang med at lede efter de andre bid 
så om ikke andet må vi jo finde en dag hvor du kan låne waterford. jeg har et der er for småt til både skimle og browie som jeg ikke bruger for tiden (det monty gik på). det kan du da ride et par gange på til træning ellers. du rider på SIV, ikke sandt?
Det ville være supergodt hvis jeg kunne det!  Jo det gør jeg.
været inde og læse i et blad og der står: For en varmblodhest på 165 cm i stang skal man regne med en afstand på 80 og 100 cm i skridt. I trav lægges bommene med 1.2-1.5 meters afstand. i galop mellem 3-3.5 meter. Der står faktisk lidt om det i det forige nummer af "Equipage"...det er så der jeg har tyvstjålet det fra 
Jeg kan godt lide princippet i klassisk dressur med at man træner hesten fra jorden inden man begynder at ride den. Men hvornår må man begynde at træne den? Ikke versader osv, men bare bøjning på volten? Kunne nemlig godt tænke mig at styrke Diablos ryg lidt, inden han skal i gang med tilridning til foråret, så det bliver nemmere for ham at bære rytter. Linda.
der vil du kunne få svar på en del spørgsmål. Det kan godt tage en eller to dage før der kommer svar, da flere har ferie i øjeblikket. Men ellers er eva lydeking her fra hn, super til at besvare sådanne spørgsmål
Jeg behøver egentligt kun svar på hvornår man må begynde, da min veninde (som har taget nogle kurser i klassisk) har lært mig lidt af det, og hun vil hjælpe mig med det, så jeg gør det rigtigt. Men vil da oprette mig derinde og lave et indlæg. Linda.
Jeg har af akademiske trænere fået at vide, at der ikke er nogen nedre grænse for at arbejde fra jorden. Jeg er dog noget i tvivl om, hvorvidt de har ret. Jeg ville vente til hesten var i nærheden af 3 år. Så kan du arbejde den fra jorden i et år, som det ofte anbefales i de kredse, og tilride den, når den er 4.
fanny begyndte jeg med da hun var 2,5 år men hun var meget meget færdig, hvis den er ranglet og ufærdig at se på og så vent men er den i fysisk god stand så kan du så småt vende den til kapsunen lære den at give efter for den, og lære at blive gået med fra bekke sider(hvis den ikke har lært det) og sådan stiiile og roligt lege de forskellige øvelser meget forsigtigt ind. fx. gøre træningen til en forlængelse af den almenindelige håndtering held og lykke med jer 
Han er ikke færdig at se på endnu og jeg forventer også at han vokser en del endnu, inden han er helt færdig. Dog er han ikke ranglet men pæn at se på, dog overbygget pt (men det har været det meste af tiden, når foparten endelig har halet ind på bagparten begynder han at vokse bagtil igen). Han bliver 3 år til marts, og planen er at hvis han er klar både fysisk og psykisk, så skal han gøres ryttervant i løbet af foråret og så holde sommerferie i nogle måneder, og så startes op igen til efteråret næste år. Jeg havde en ide om at man måske kunne træne ham fra jorden i et par måneder inden, så han får nogle muskler på overlinien, så han har dem som et ekstra plus når han skal gøres ryttervant. Det lader jo til at jeg godt kan træne ham forsigtigt engang efter nytår, såfremt han er fysisk klar. Det er selvfølgelig psykisk hårdt for dem at træne sådan, men han elsker at lave noget og elsker nye udfordringer - og netop derfor kan han allerede ret mange ting i forhold til sin alder, selvom vi ikke træner ret tit. Kapsunen er han vant til, vi bruger den på gåture da han i en ovrgang troede han skulle bestemme tempoet, og så er den bedre end grime, han går også med den i longen (hvilket vi har trænet en smule), samt som håndhest i skoven. Han kan sagtens trækkes fra begge sider. Igen, tak for jers svar  Linda.
Hej Linda Me
jeg faldt lige over denne her annonce...det viser da virkelig at der er nogen der roder med noget de burde holde sig fra..
Der er også en der prøver at sælge en kandar, og på billedet er stangbiddet sat omvendt på hovedtøjet   . Fnis!
Lige et link til den annonce hvor kandarstangen er på hovedet:
stakkels hest der har gået med det kandar..
på emma bruger jeg et 3 ringsbid, da hun er meget stærk under springningen, og så er det rart at jeg ved at jeg kan holde hende hvis det er, men rider hende stort set altid for løse tøjler med det bid på. og vi bruger enten en spring trense eller alm trense. calua bliver redet med et 3 delt hvor midter stykket 3er i messing og kan dreje rundt i både spring og dressur, og så har hun en helt alm trense på. jinste går med enten et alm 2 delt eller et monty roberts bid, og så en alm trense, i både spring og dressur.
Jeg er ikke så meget til specialbid, men er glad for auriganbid. Cariba går på tredelt auriganbid i både dressur og spring:   Calle går med et todelt aurigan bid:   Calina gik også med todelt aurigan:  
Har ikk lig læst hele tråden, men er til en hvis grad ening med at det for det meste er grundridningen der går at heste har behøv for skarpere bid. Jeg overvejer selv at skifte til et andet bid men synes bestem grundridningen er i orden på Luna, Nogle dage er hun den næmmeste at springe på og andre gange er hun bar for FRISK til at jeg kan holde hende   Rider med et 2 delt trensebid, da hendes mund er meget følsom men overjer som nævnt at skifte til noget der er lidt nemmere at styrre hende på, bare i en periode til vi lig har fået ro på hende igen  Jeg har prøvet med 3 delte både normalt og tyndt og det hjalp lidt i starten med efter nogle gange holdt virkningen op og hun gik igen bedst på det 2 delte. Har i nogle idér til hvad i ville give sårn en hest på, evt som line nævner skrifte mellem nogle bid.
`nu så jeg videoen af den, men nåede ikke lige at smide en kommentar der. for mig at se har du lidt samme problem som mig, nemlig at du selv får skabt problemet. For mig ser det ud som om at når du trækker i tøjlen så topper hesten bare op i nakken men korter ikke sine galopsspring. der er det jo meget vigtigere at den korter galopsspringene end at den gør noget med nakken, det ville jeg nok lige øve mig i til daglig træning. at ride godt fremad, så meget du kan uden den bliver dum når den skal reagere tilbage, når du så tager i tøjlen skal reaktionen være stop, ikke top op i nakken. jeg ved jo ikke lige hvordan den er i munden. men jeg har haft stor succes med waterfordbiddet på rigtigt mange heste. jeg ville være bange for at et treringsbid ville gøre den dyb og stærk. måske en pelham, eventuelt delt, ville være godt.
Line: Haha du siger præcis det samme som min træner sagde for et 1 år siden, han blev ved med at beskylde mig for ikk at træne øgninger selvom vi træner det dagligt, uden problemer. Får heldigvis heller ikk det afvide mere, det er ligesom gået op for ham hvor meget jeg træner det  Men ja hun tager bar hoved op og løber videre. Andre dage er hun tilgengæld os bar så let at springe på. (meget temperment)
Jeg vil nu mene der er en nedre grænse. Træningen fra jorden med øvelser som versader, traversader, indundertrædning osv ville jeg ikke starte med før 3 år. Som 2½ år kan du jo lære den at have kapsunen på og bøje halsen, tage hovedet ned osv for tegn i kapsunen
Jeg har ingen planer om at starte med versader osv, blot en smule indundergriben (hvad er det korrekte ord?!?!) på volten, men ikke førend han er klar til det. Såfremt han er klar vil jeg nok gå i gang efter nytår, han blivr 3 den 8. marts. Indtil da vil vi fortsætte som vi plejer med gåture, lidt longearbejde, måske lidt bomarbejde, diverse "lege" med kegler + plastic osv. Synes det klassiske er spændende og nyder at læse om det og lære mere. Dog er det kun arbejdet fra jorden der interesserer mig så meget at jeg selv vil udøve det. Ridningen er for mig stadig sportsdressur på hestens præmisser. Måske nogle vil mene det ikke er "smart", men jeg tager de ting jeg føler jeg kan bruge fra forskellige træningsformer, og ud fra det træner jeg min hest (som trives og er glad for at lave noget). Linda.
Jeg startede min som 3-års da jeg købte hende. Hun så ikke "ufærdig" ud, men blev da alligevel nogle centimener højere. Vi trænede ikke volter så længe af gangen (Hvilket passede fint, for der var sørme også andet den skulle lære...   ), og jeg tror det er vigtigt at man kan begrænse sig med de unge heste. Jeg var på nakken af hende nogle gange, men begyndte først at ride hende som 4-års. Hun har ikke haft nogle længere pauser, og jeg har aldrig mødt decideret uvilje i træningen. Nu er hun 6 i år, og vi er gået i gang med galoparbejdet, og ½-trin (piaff) fra jorden. Ud over dressurarbejdet rider vi ture, springer og leger med "friheds-dressur". Signe
det er derfor man skal ride valakker, de er ens næsten hver dag... (monty vidste nok ikke han var en vallak...) pelhamen gør dem lidt kortere i nakken og trækker snotten lidt ind på dem. det er ikke sikkert det er godt på din. på skimle er det noget skrammel, men jeg kender flere der med succes har løst problemet med en pelham.
jeg rider med et æble bid på isabella.. det er 2 delt.. det fungere hun helt fint med.. men hun er også meget blød i munden (har dem som har prøvet at ride hende ud over mig sagt, for jeg har ikke forstand på det)... jeg rider med det, fordi der en gang var en der lavede blå mærker i munden af hende med et jern bid... så skiftede jeg til dette bid da det var noget lettere.. og har ikke i sinde at skifte igen.. har forsøgt med et 3 delt bid.. men det gik hun bare IKKE got med.. og stak af med mig ud foran en bus da jeg red tur med det    
tråd, og rigtigt gode indlæg. Især fra dig Line, det er godt med billeder, da det ellers kan være svært at vide hvad der er tale om. Linse hvordan ser et elevatorbid ud? Mvh Camilla
og lad mig sige med det samme at det ikke er det samme instument jeg viser her som leia har i munden. dette viser dog effekten af det tyske gag eller elevatorbiddet som det også kaldes. selve munddelen er løs på de to metalstænger og kan således bevæge sig op og ned på dem. når man trækker i tøjlen løftes biddet i munden, ligesom på en almindelig gag, den sidder dog ikke så løst som den gør på en almindelig gag hvor biddet kan sidde lidt uroligt i muden på hesten, hvorfor den almindelige gag ikke er alt for god til vimre hesten.  
  For at vise det helt præcis Her et billede mere:  
et ganske normalt to-delt bid.. Han kan slet ikke samarbejde med tre-delt, han bliver meget urolig fortil og slår rigtig meget fra, går udfra det stammer fra da han blev redet til, for han har altid været sådan, ingen gang min underviser kan få ham til at gå pænt med det, for hun mente det vart noget fis.. Jeg ville dog gerne prøve et lidt "skarpere" bid til springning, for han er meget springglad og nogen gange løber han meget stærkt.. Men jeg ved ikke lige helt hvad jeg skal forsøge mig med.. For pelham og andre bid med stænger mener jeg ikke er løsningen..
Annemette: Læs de svar der har været til mig, havde nem,lig samme problem. Jeg har købt et kimblewick bid som en går rigtig godt på har sat tøjlen løst i bidringene i stedet for en i de "ringe" der er til det, da de bliver blidere så 
jeg syntes bare det er meget dratisk.. Jeg ved godt at et bid ikke er skarpere end hånden der holder det.. Men kimberwick er altså et af de skarpere bid uanset hvad, der er jo en grund til at hesten lystrer bedre.. Men det ej oogså svært at finde et "normalt" trensebid der hjælper, da han jo højst sandsynligt ikke bryder sig om flere led på biddet..
har alle 2 trenser. Cerveza har alm 3-delt trensebid på den ene trense og pessoa 3-ringsbid som er 3-delt på den anden trense. Cerveza går primært på det alm bid. Casagrande har alm 3-delt trensebid på den ene trense og D-bid på den anden trense. Casagrande går ligeledes primært på det alm, bid. han har kun været redet 2 gange med D-bid'et. Casapaya har 1 stk trense og der er med alm. 3-delt trensebid. Milady har en trense med alm 3-delt trensebid og et med D-bid. Hun gik primært på D-bid'et. Er nu pensioneret.
... med samme bid som bruges på dressurbanen, på skovture, på terrænbanen og alle andre steder: massivt 2-delt trensebid. Løber hesten for stærkt, sætter jeg mig ned og rider  Hilsen Sif
Er det der waterford bid det samme som det vi kalder et kuglebid? Jeg kunne bare forestille mig det ikke gør godt i munden... avav.(?) Jeg rider selv med tre og todelt aurigan, synes hestene ligger godt på dem. Bryder mig ikke om at ride hesten på mere skarpe bid, og ville ikke føle mig tryg ved at springe på en hest der kun kan rides med at skarpt bid da jeg synes at det er svært at komme til at støtte hesten nok. Det er nok fordí jeg godt kan lige hesten suger lidt på biddet, især i springning. Hilsen Bettina
jeg ved ikke om det er det i kalder kuglebid, det kan du vel se på billedet? man kan få det i mange udformninger og der er ikke noget der niver i munden eller på anden måde gør ondt hvis man rider almindeligt. det er selvfølgelig noget mere levende end et todelt eller udelt bid, det giver jo sig selv. og det er netop derfor jeg er glad for det, da skimle godt kan blive rigeligt stærk og holde fast i biddet, det kan han slet ikke på samme måde på waterfordbiddet. men jeg mærker ikke den store forskel i om jeg skal trække hårdere for at stoppe eller ej. hvis jeg skulle trække hårdere for at stoppe på trensebiddet, så var der nok noget der gjorde ondt i munden, men det skal jeg ikke. ergo er kuglebiddet ikke hårdere i munden på skimle end det tredelte bid jeg rider med. blot mere levende, og derfor naturligvis ikke særligt velegnet til den daglige dressur. det er noget svært at få dem til at suge 100% ærligt frem til det.
Den her Kimblewick bruger jeg, og det er faktisk et rigtig godt bid...  
Okay. Jeg var bar lidt i tvivl, troede ikke rigtig man brugte sådanne bid. Men et bid er selvfølgelig ikke hårdere end den hånd der styrer det, så det har du jo styr på...  Nu er det også bare mig der godt kan lide hestene ligger godt til på biddet, og det er derfor jeg bruger meget bløde bid. Hilsen Bettina
Annemette: Bruger det PT os ku til skov ture idet den bliver ved med at stikke af og 3 ringsbid gjorde den mere hidsig, i spring rider vi stadig med normalt bid   Og det er jo heller ikk fodi den for det på hver gang vi skal i skoven men når vi skal i den skov hvor vi skal over vejene med mere og i det her våde og glatte vejr er det for farligt hvis jeg ikk kan holde den.  Dertil kan jeg sige at min slapper rigtig godt af med det og den reagerer self fordi det er skarpere men jeg kan styre den for en halvlang tøjle, hvilke os er rart for mig som rytter.
Et almindeligt, måske lidt tyndere 2 delt bid på Hofina. På Kissba et tyndt to rings bid som er 2 delt. Har tøjlen i den øverste, selvom en del bliver ved med at spørge om jeg ikke tager den i den nederste.. Men det gider jeg ikke  Han har gået med et stærkere bid, men jeg synes vi fungerer fint med det her   Og det samme med Hofina.
r der nogen herinde der kan nogle dressur programmer?  or jeg leder efter nogle dressur programmer jeg kan øve med min hest  et er lige meget om det er stævne programmer  ller hvis der er nogen der ved hvor man kan finde nogle programmer så ville det bare være dejligt 
Ja var også lige derinde jeg fandt også nogle   hvad søgte du på ?  Hilsen Anja. 
Okay det gjorde jeg også heeh  Hilsen Anja 
Okay tak  Hilsen Anja
Heej det er sådan at her i sommerferien fik jeg part på en fjordhest som er rigtig sød ovs. Men når jeg rider på ham er det som om han slet ikke vil noget kun løbe rigtig stærkt i trav og galop og har prøvet at få ham til stoppe, men det hjælper ikke og når der så kommer andre heste ind og rider sammen med os så er det som om han ikke reagere på højre side og slet ikke vil samarbejde med mig!... Hvad skal jeg gøre for han er virkelig sød og dejlig og holder meget af ham og jeg må kun ride på bane.. er der noget jeg kan øve med han nede fra jorden af eller skal jeg lade være med at ride ham nogel dage eller hvad? har virkelig brug for hjælp... Hilsen Camilla
at få noget undervisning, da det er farligt at sidde på en hest der "bare" går- MVH Dorthe
Ja min hest har jo i mine øjne og alle andres øjne været alt alt for nem... første gang med udstyr havde hun også rytter på... hun er aldrig blevet redet i longe, og har ALDRIG så meget som forsøgt at smide mig af... Mange har så sagt til mig, at den LETTE tid bare IKKE kan blive ved og ved.. på et tidspunkt MÅ hun da prøve mig af??? Det er bare ikke kommet endnu... (jeg tilred hende som 3½ års, hun gik det første år som skovturs hest, og kom først på ridebane juni sidste år) Og det har roligt gået langsomt fremad hele tiden... ISÆR i springningen.. og der går det stadig voldsomt fremad... Men det sidste uges tid - 1½ uges tid har det været et HELVED at træne dressur på hende.. Hun spænder sig op.. bliver hidsig.. og nægter at samarbejde... Men hvis jeg så springer lidt på hende, iiih så er hun jo sød (i springningen).. hvis jeg så rider op på dressur bane igen, så spænder hun igen og bliver gal... Er det muligt at hun "bare" er nået til trods alderen?? og kun prøver mig af i dressuren, fordi det er der hun keder sig mest??? For at være på den HELT sikre side.. så kommer sadelmageren i morgen.. og uddannet massør kommer på onsdag... Hvad mere kan jeg gøre?? hun er ikke øm i ryggen, eller i benene.. hvis hun var øm ville hun vel heller ikke velvilligt apringe fra 80-130 cm???
Heste er simpelt hen ikke kloge nok til at prøve os af. Derfor kan du godt forkaste den teori. Heste reagerer på behag og ubehag, og det der som regel er den sande forklaring når hesten beskyldes for at prøver rytteren af er, at hesten føler træningen fysisk eller psyksisk ubehagelig. Den begynder at reagere i det små, og mere og mere, og der opstår kampe. Vinder rytteren, så hesten arbejder videre på trods af ubehag siger man, at nu er hesten "sat på plads" og dermed var der ikke noget reelt problem. I virkeligheden er hesten i mange tilfælde blevet passiv. Det kan selvfølgelig også være, at den fx. har vænnet sig til det, den var bange for. I andre tilfælde vinder rytteren ikke kampen, og så begynder man måske at søge efter årsager. Gør din hest den tjeneste NU, inden problemet for alvor vokser, at finde ud af, hvorfor den gør det. Jeg vil gætte på, at du som rytter ikke kan vurdere, om hesten har ondt i ryg eller ben, og jeg synes, du bør bestille dyrlæge før sadelmager og massør. Hvis du fortsætter med at slås med hesten, så vil din ellers søde hest, som du er sluppet rigtig godt afsted med træningen af, lære sig en masse uønsket adfærd, som den for altid vil have lært, og som kan koste dig en masse besvær senere hen. Du kan også overveje, om der er sket ændringer i hestens liv eller omkring dressurbanen på det seneste. Har der været en uheldig eller skræmmende episode på dressurbanen? Det er i hvert fald helt sikkert, at hesten har en god grund, og grunden er ikke, at den prøver dig af!
Jeg vil give Tina ret - heste er simpelthen ikke intelligente nok til at "prøve af", det fordrer at de kan tænke og reflektere på et højere plan, og det KAN de ikke!! Grundene kan være mange: smerter - det gør ondt i musklerne, uforståenhed overfor hvad rytteren forlanger, rytteren forlanger for meget i.f.t. hvad hesten kan forstå og honorere osv., osv. Jeg skal ikke gøre mig klog på årsagen, der er du nok den bedste til at komme med et bud - men der er altid en årsag til at heste reagerer, som de gør, og det er op til os at tænke/reflektere over det - præcis det som heste ikke selv er i stand til. De reagerer her og nu på en eller anden form for ubehag. Held og lykke med hende. Sys
det eneste jeg kan komme i tanke om, som er ændret i min ridning efter jeg er begyndt på undervisningen.. 1 jeg har fået mere konstant tøjle kontakt (fordi jeg har fået mere rolige hænder i forhold til de meget uroplige hænder jeg havde før).. så nu tør jeg have mere kontakt... 2 så har min underviser sagt at hvis hun ikke reagere når jeg trykker med min schenkel,. skal jeg vende benet og sparke hende hårdt for at hun forstår det (dette piner mig... men når hun ikke reagere, så er jeg jo nød til at gøre et eller andet) (rider ikke med spore)
Hej allesammen, min vendine står i nød- jeg må hjælpe hende. idag da jeg kom hjem fra at har været ude og afleveret en hest efter personen med hesten og hesten og mig havde lavet ridelejr. da jeg er nået ind på gårdspladsen steget ud af bilen- Hvad ser jeg så? en af mine gode veninder som har en pony ståene hos og det er en stor haflinger. for et par dage siden sparkede den ud efter hende og ramte hende på låret. der skete ikke andet én at det gjorde frygteligt undt på hende. vi fik hende tjekket af dyrelæge for om hun havde undt et sted- for sådan har hun aldrig gjordt før? (Nu er hendes mor begyndt at komme med derud, for at der ikke skulle ske noget uden hun kune hjælpe eller få pernille væk.) da jeg steg ud af bilen stod hun og græd. jeg løb hen til hende, og spurgte hvad der var galt for båede en anden der har en opstaldet hest hjemme ved os oog hendes mor stod der. Hvor mor'en sagde " hun har sparket ud efter hende igen, denne gang var det virkeligt, og jeg vil ikke have en hest der sparker, det er for risikapelt.. Så nu sælger vi hende" jeg blevhelt blank i hovedet og hun græd og græd... jeg blev helt bleg.. hende den anden der har opstalldet abrød næsten " Prøv med en der kan opdrage den, måske Majbritt Carder" og det snakkede vi så en smule om og så ville de måske ringe til hende når de kom hjem og vi tilbød hende at hun måtte ride en nordbakke vi har her hjemme... det ville hun gerne.. problemet varr bare at da den havde sparket lukkede hun den ud på folden fordi hun blev så bange. og hun vil ikke være bangge for heste? HJÆLP allesammen så er i mega søde, sidder her med røde øjne og tænker på at stå i pernilles sted lige nu! ps. undskyld det blev så rodet...
Tak for billede Mvh Camilla
Jeg rider bare med et ganske almindeligt 3-delt trensebid. Det virker fint til os i både dressur og springning, såvel som en tur i skoven.  Mvh Josephine
. . sit 3-delte dressur bid  billeder på min præs. 
Dun springer jeg med et gummipelham. Jeg har prøvet med 3-ringsbidet både med deltatøjle og uden, men det gav alt for meget uro. Der er tumult nok i hovedet på hende i forvejen, når vi springer, så hun kan ikke snuppe et bid, der ikke ligger stille. Derfor faldt valget på gummipelhambidet, og det fungere rigtig godt.   I dressur går hun med et normalt 3-delt trensebid.
spørgsmål... hvilken effekt har det på jeres heste hvis de går på et tredelt med vinklet midterstykke kontra et uden vinklet midterstykke. min får roligere mund og lægger sig mere til på det uden vinkel
det kommer meget an på hesten tror jeg. de fleste heste reagerer possitivt på det. så er der sådan nogen som min skimle som lægger tungen over. Han kan altså kun gå med stålbid. aurigan eller argentan gider han ikke.
Rago går med 2 delt kimblewick men en læder snor under istedet for kæden, og med tøjlen løs i bidet som Juli-Luna skriver - fordi det bliver mildere. Har prøvet elevatorbid, gagbid,almindelige bid, gummi stang, pelham, mic mar bid og diverse, og dette er det der fungerer bedst hidtil.. Han er en meget fremadgående hest og meget stærk, men samtidig utrolig lydig, og bliver bidet for "stærkt" - så suger han simpelthen ikke på springene - men render rundt under lod. Rago.. =)   La Vita M går med 3 delt sprenger bid i aurigan. Vita er virkelig følsom i munden, og jeg har tidligere redet med 3 delt gummibid men synes det rullede og blev for uroligt i munden med de glatte plasticsider.. Vita:   Zala gik med gag bid - det er et super bid hvis hesten til tider bare trækker hovedet op og løber imod, men er svært at vende med (synes jeg). Men så må man jo ride mere med ben of sæde =) Zala:   Kvist går normalt med 2 delt trensebid, men engang imellem når han bliver lidt for stærk rider jeg en tur med gag bidet med 2 tøjler så det både fungerer som normalt bid og som gag .. Conquistadore:   Jeg tror egentlig det vigtigste mht bid og træning er at rådføre sig med den kompetente træner man forhåbentlig har med på sidelinien, og som følger hestens og rytterens udvikling.. vh. Helena
jeg springer med et tredelt pessoabid på min part, fordi han simpelthen var for stærk for mig fortil, med det tredelte trensebid jeg rider med ellers. som andre også har skrevet, synes jeg det er lækkert at have et bid, hvor man ikke skal sidde og flå i hesten, for at komme igennem. mvh. Freja
Jeg har altid redet med tre-delt bid på mine. selv om nogen har været stærke fortil, eller haft andre unoder, så synes jeg lidt det er at springe over hvor gærret (staves?) er lavest, at tage et skarpt bid på. Men så længe folk rider pænt med det, så brokker jeg mig ikke.         Gaia har 3-delt muffebid på   Mange af hestene har været stærke fortil, men det er blevet bedre med tiden, og faktisk blev en af dem nemmere at ride da den fik et mildere bid på, fordi den slappede mere af. Mvh Sandra
     
nu tror jeg, jeg kom igennem den lange tråd, herligt med debat, men stod der ikke i starten at det ikke var for at få kritik af diverse bid, jeg har selv en pragtfuld dressur hest, hun går bedst på et todelt lidt tyndt bid, også når hun springer, for der er hun ikke til at drive frem, men springhest bliver hun heller aldrig. men jeg har børn der springer, og vi har nok en tendens til at købe de meget springglade ponyer, og det er ikke altid at de er lige nemme at stoppe, når glæden og iveren tager overhånd, så for både rytteren´s og ponyens sikkerhed rider de med forskellige bid, jeg behøver ikke at komme ind på præcis hvilke, men det er ikke almindelige todelte eller tredelte bid, alle mine børn træner flittigt i dressur og rider altid der, med mylerbid, vi har fået det anbefalet af en dygtig hestetandlæge, da de fleste almindelige bid er for tykke til vores ponyer, den ene fik sågar dybe sår og blå mærker i munden af et almindeligt bid, så det er altså ikke altid, et trensebid er godt, det kan virke meget hårdt hvis det ikke passer i munden, til dem der skriver at de aldrig vil bruge andet en almindelige trensebid, er det fordi at i altid vælger de meget nemme heste, det lyder da som om i aldrig har prøvet at side på en hest, der tager magten og enten springer en stor okser bagfra, eller simpelthen springer indhegningen om springbanen. nu kan i sige nok så meget at det grundridningen, der ikke er i orden, men det er den altså, der findes bare heste med mere temperament end andre. forøvrigt er det jo begrænset hvad ponyer må ride med.
Synes egentlig denne tråd har udviklet sig postivt i forhold til hvad jeg havde troet når nu vi fik en snak om lidt strækere bid - til springning. Igen - min mening og holdninger er helt klart at det bedre at så bruge et stærkere bid og så at man kan ride pænt rundt uden at skulle tage så "hårdt" fat for at hesten nærmest "kan reagere" og sku sidde og holde hesten stærkt i munden for den ikke løber. NOGLE heste er utrolig ivrige når de skal springe, måske fordi de kan lide at springe, måske fordi dressuren ikke er i orden - eller måske fordi der noget i springtræningen som ikke er som den skal vær? Synes at mange herinde har bidraget postivt   og dejligt at tråden ikke er blevet til mudderkast. Jeg læser tit svarene herinde for synes det dejligt med inspiration om HVORFOR i netop bruger dét bid til springning 
Jeg skrev længere oppe at jeg altid har sprunget med 3 delt trensebid, og det har jeg også. Jeg dømemr ikke folk der rider med stærke bid, så længe de rider pænt. Så vil jeg da lige tilføje at min søde lille pinto pony fik stoppet et pelham bid i munden da vi red vores første jagt. For jo sikkerheden kommer først, og hellere at man kan tage let i tøjlen med et skarpt bid, end at man skal hive og flå i et alm trensebid.
Tjah, så har du fået et klart svar fra din hest. Det, du gjorde før, var ikke ubehageligt for den på trods af dine urolige hænder, og den kan ikke lide at blive sparket. Jeg kan kun anbefale dig HURTIGT at skifte ridelærer til én, der kan lære dig at formidle dine signaler til hesten uden at påføre den større ubehag. Ellers ødelægger du den hest, du har lagt så meget godt arbejde i, og det ville da være rigtig synd for jer begge 2.
det er den eneste underviser jeg har mulighed for... Jeg er ret ked af det lige nu.. for hun har jo lært mig at få mere rolige hænder.. og hvad halveparader er osv (jeg anede intet før).. Jeg har det også bare rigtig skidt når jeg skal sparke hende.. men underviserens ord er vel lov??? og jeg kan selvfølgelig godt følge hende i at hvis hesten ikke reagere må man jo gøre noget så den reagere.. men hvad skal jeg så gøre?? hun reagere godt når jeg har spore på.. men dem vil jeg bare helst ride uden i hverdagen.. da jeg ikke bryder mig om dem
Du skal også lige være klar over, at det er normalt for ungheste - bl.a. i skridt - at være lidt "langsomme", så hvis du pludselig "hamrer" til hende, er det forståeligt, hun reagerer ved at spænde op. Er det overhovedet nødvendigt, at du "hamrer til hende"? Går hun ikke frem for den fremaddrivende hjælp? Hvis ikke skal du tilbage til den grundliggende ridning - Kyra Kyrklund har en fremragende beskrivelse i sin ABC. Jeg vil også sige - skift underviser! Ridning skal gøres med følelse - og når man beder om fremaddrift skal man også kunne slippe, når den kommer. Det skal en god underviser kunne formidle. Sys Vil anbefale dig at læse Kyra Kyrklunds bog !!
Nej, underviserens ord er ikke lov. Der er ingen som helst kvalifikationskrav til undervisere, enhver har lov at undervise helt uden at de skal have hverken viden eller moral. DU har ansvaret for DIN hest, og DU har ansvaret for at sige fra overfor en behandling, som din hest tydeligvis ikke kan lide. Der er mange muligheder for at få hesten til at reagere, og som regel giver hårdere behandling mere modstand. Hvis du vil beskrive problemet mere detaljeret, så kan jeg hjælpe dig på vej. Jeg synes, at ingen ridelærer er bedre end sådan en ridelærer. Hvis du kan lide din søde hest, så vær sød ved den, det er så sørgligt at se en rigtig sød hest blive ødelagt af en hård rytter. Hvis du har lidt læselyst kan du også læse lidt mere om, hvad jeg gør ved, at min hest er doven, og hvad der skete ved, at jeg brugte mere ubehag. Læs Fancys blog  .
Jo hun går fint frem af.. intet problem der.. det er når hun skal bøjes og drejes hun ikke irgtig reagere på mine ben
Kan du ikke detaljeret skrive, hvad det er du prøver på? Jeg kan helt tilslutte mig rådet om at læse Kyras bog - ABC'en er fantastisk. Jeg tror ikke, at din hest forstår dine signaler, og så har den nu lært at forbinde dressurbanen med ubehag, fordi du bare gør noget, der gør ondt uden at den kan forstå hvorfor. Det du gør svarer til, at du råber ligeså højt du kan på dansk til en kineser. Lige meget hvor højt du råber, så forstår kineseren dig ikke. Kineseren kan dog vende sig om og gå, din hest fortæller dig ved sin modstand, at den ikke forstår...
hmmm et "detaljeret" eksempel... Jeg traver rundt på en volte... og vil runde hende indaf... jeg tager let i indvendige tøjle, mens jeg lægger indvendige ben til, og løsner udvendigt tøjle... så runder hun sig MÅSKE... ikke altid.. men nogen gange... men så bliver volten mindre.. og jeg trykker mere med benet for at få hende ud af.. og nogen gange pr refleks, så trækker jeg i venstre tøjle... men det er vel meningen hun skal reagere for benet??? kæft hvor jeg føler mig virkelig dum 
Karoline nu er det jo sådan at hun godt KAN det basale med dreje, styre osv osv osv... så kan ikke se nogen problemer i at jeg springer??? det er jo ikke sådan at jeg har sat mig op på hende og sprunget bane før jeg kunne styre hende 100% Det er jo kun i dressuren der er et problem lige nu.. og det har IKKE været der før... hun har været rigtig sød i dressuren før, der har det bare været mig der har været problemet...
Jeg forstår på alt din hest ikke har været redet SÅ længe igen og er "general nytilredet" og ikke særlig gammel. I træner dressur og springer osv som normalt - du rider vel omkring hver dag lidt forskelligt. Nu du også begyndt at få noget seriøs undervisning og min tanke kunne være at hesten nu er begyndt at udvikle flere gode muskler (det går pludselig stærkt på de unge basser) - og derfor ville jeg nok vælge at give hesten en uges eller 14 dages pause fra alt hvad der hedder ridning.´ Ellers ville jeg nok prøve om du ikke kunne få en rutine præget rytter til at ride hende en gang - spæner hun så også op? Jeg tror måske også det kan være dig som er problemet. Du bliver "irriteret" når hun bliver hidsig. Så gør det hele i småkage. Du begynder at kæmpe = du spæner op. - Så spæner hesten op og bliver "hård" og modvillig. Så bom bom bom, krads bang - alt ender i kage 
ej jeg vil nu sige at hun er langt fra ny tilredet.. hun har jo snart været redet 2 år... hvor det ene kun var som skovturs hest... Det er ikke muligt for mig at sætte anden rytter op på hende da dette stresser hende, og hun har en sygdom som gør at hun ikke kan ilte hendes krop ordentligt under stress... så hvis jeg sætter anden rytter op, så får hun det skidt... sadelmageren var ude idag.. og min dressur sadel ligger som syøbt til hende.. han sagde jeg faktisk ville kunne ride uden gjord (ikke bogstaveligt talt)... og spring sadlen lå også fint.. men han er imod wintec og bates sadler med luftpude system... så det ville han lige på pege.. men den lå fint på hende også... så afventer jeg og se hvad massøren siger i morgen
SÅ har jeg haft massøren ude... Hun siger at min hest har nogle spændinger i nakken, som hun så gik godt igennem.. den næste UGE står den på EN dags ridning maks.. og så resten af dagene, longering med løse indspændinger, for at hun får hovedet langt ned og strækker ryggen og lænden ud... og om 14 dage kommer hun ud og giver min hest en omgang igen *ss*
...nu ved jeg jo ikke hvor erfaren hende pigen er der har den eller moderen for den sags skyld. ALLE heste kan finde på at sparke. Er pigen evt. lidt nervøs i nærheden af den, er det sikkert derfor den har sparket ud efter hende. Den kan jo mærke at der er en svaghed et eller andet sted. En pony/hest som sparker ud efter mig sparker jeg gerne tilbage lige i rumpetten med det samme!
...nu arbejder Majbritt Carter jo ikke med heste der "bare" sparker, men hun arbejder med heste som er adfærdsvanskelige om man vil. Tror ikke hun vil kunne hjælpe på at denne hest sparker. Pigen må bare lære at sætte sig i respekt overfor denne pony og vise den at man altså ikke sparker.
Det er lidt svært når man ikke har set hesten gøre det, men prøver alligevel at hjælpe.  Hvornår har den sidst haft smed? Hvor gammel er den, og pigen der har den? Måske har smeden lavet en fejl da han sidst behandlede hesten, eller også er hesten ung, og vil prøve pigen lidt af. (Har selv oplevet det før) Tror ikke der er noget ondt i den, kun manglende respekt eller opdragelse. Næste gang den sparker, så giv den et ordentlig klap bagi så det kan mærkes. Gjorde jeg selv ved en hest der sparkede ud efter mig, og den gjorde det aldrig igen.(Er normalt ikke til vold, men virker normalt brummen og knorren efter hesten ikke, må der jo et klap til)   . Men prøv først at finde ud af om hesten gør det i andres nærvær, og mod andre mennesker. Eller om smeden har ramt forkert sidst han var der, hvis det er mindre end en uge siden. - Måske er der nogen derude som er imod min metode, men sådan gør jeg altså når hesten sparker efter mig uden grund, og der intet er i vejen. Held og lykke med hesten. 
Av for den. Har selv arbejdet et sted hvor der var en hest der sparkede. Den var simpelthen led og ked af sit job som campinghest og det kan jeg ærlig talt godt forstå. Da den mest blev passet af små uerfarne børn, havde den hurtigt fundet ud af, at den kunne slippe for at blive sadlet op, hvis den sparkede når man kom med sadlen. Det jeg gjorde var at gå omkring ponyen på en måde så den ikke kunne komme til at sparke mig og når jeg stod og ordnede sadlen satte jeg foden frem så den ramte min fod inden den havde fået sving nok på til at sparke. Men der er, som skrevet i et tidligere indlæg, nogle ting vi lige skal have svar på inden vi kan hjælpe. De gange jeg er blevet sparket af heste, har jeg stået i vejen når den ville sparke efter en flue på maven jeg ikke har fået jaget væk. Kan det være det der er sket her midt i bremsesæconen? Normalt kan man også se når en hest lægger an til sparke med vilje, for først vender den ørene fladt bagud og så vender den rumpen mod den der skal have sparket. Her synes jeg man har god tid til at komme i sikkerhed og udlevere en påmindelse om at denne adfærd er uønsket. Så jeg kan næsten ikke forstå hvordan det er gået til, medmindre hun ikke er særlig erfaren.
Tak for svarene alle sammen, hun er vældig sød ved den pony... men grunden til den gjorde det anden gang var fordi den bed ud efter hende og så sagde hu ørh! og så lossede den ellers ud efter hende.. den havde smed for ikke særlig lang tid siden og den er 7-8 år...
Hvis den bider og sparker så vil jeg helt klart mene at en adfærdsterapeut var det rigtige at få fat i. Både hest og ejer har noget de skal have lært. Personligt er jeg ikke erfaren nok til at kunne hjælpe pr computer. Er der ikke en erfaren hesteperson på det sted I står som kan hjælpe? En fornuftig ridelærer?
Iiih jeg formulerer mig uklart. Så jeg prøver igen. Egentlig er der det at gøre når en hest sparker: Man finder årsagen til at den gør det og så fjerne man denne. Derfor må man først fastslå om hesten har ondt. Trykker sadlen, har den rifter, halter den osv. Når man ikke er hesteekspert kan det nok være en god ide at få den tjekket af dyrlæge og smed. Hvis disse ikke har nogle anmærkninger, så må man se på sin træning. Måske keder hesten sig, måske er rytteren ikke tydelig nok i sin lederposition og derfor udfordrer hesten hende... Der er altså rigtig mange muligheder, så mit råd er stadig at snakke med en mere kompetent person på det sted hvor hesten står eller der hvor I får undervisning.
Jane Ø: okay tak...:-) dejligt at i alle er så gode til at hjælpe...
ond cirkel  Heste kan mærke, hvis man er bange for dem - og mange gange tolker de det som om man er sur/vred på dem  Og man   jo bange for dem, hvis de så gør noget farligt  Freja sparkede de første måneder vi havde hende, - ja, det gør hun engang i mellem endnu, men hun sparker ikke   os længere, mere sådan bare 'ud i luften', hvis hun bliver   stresset  Men vi har stoppede hende i det, hver gang   Hun blev trukket hen på det sted, hun stod på før - og vi sagde NEJ! --- Det kan godt være, at det kan blive nødvendigt at sælge hesten. Det er en stor mundfuld for et barn  Men I kan prøve at finde en heste-adfærdsterapeut. Nu ved jeg jo ikke hvor I bor, hvis du skriver i hvilken del af landet det er, så kan vi andre evt. anbefale nogen 
Det kan være at hun behøver hjælp til at sætte sig i respekt med hjælp af horsmanship. For den prøver at bestæmme over hende. Den skal lære at det er hende der bestemmer. Nu ved jeg ikke hvor i bor men jeg bor selv i næstved og bruger en som hedder Maria vestergård som er igang med lære mig en del om emnet. Det er meget givende både for egern og hesten. mvh elisabeth
helt sikkert prøve at spørge Susan Kjærgård  Du kan klikke her, og så sende hende en besked, så kan du høre, hvad hun siger til det. Hun er   dygtig   Ikke alene er hun en af DK's bedste springryttere, hun er også den i Danmark, der er bedst til det 'nye' Mclean-træning, som du måske har læst om herinde  Hun bor: Haugevej 13  8620 Kjellerup Det er vist ikke så langt fra Silkeborg? Hun er også rigtig sød og venlig 
det nemlig lige netop  Blueberryhill 
Hej jeg har en hest der er tilredet for 3 måneder siden, jeg har altid haft en med mig når jeg rider nu han er så rå, og de sidste mange gange løber han afsted når jeg har svunget mig halvt over ham, og jeg gør det langsomt uden at prikke ham i siden. Der er ikke hegn omkring ridebanen, så jeg kan ikke stille ham mod hegnet og jeg har også prøvet at holde hårdt i tøljen, men han drøner bare afsted. Synes ikke han virker bange og han bliver altid longeret de første 10 min. når jeg er på ryggen af ham er der ingenting, nogen der har et godt råd til hvordan dette stoppes??? Hilsen Anne
Jeg ved godt at dette råd kan få mange til at krumme tæer i skoene - men det har virket perfekt for mig med min tidligere unghest (som var lidt rådden bag pandelokken   ). Han ilede også afsted såsnart jeg satte foden i bøjlen (og med lidt alder på bagen (altså min bag   ), blev det mere og mere vanskeligt at nå at komme på nakken af ham inden han satte i krumpspring). Løsning: Stik et hestebolsche i munden på din hest lige inden du sætter foden i bøjlen. Mens den står og forsøger at gumle det over biddet, så koncentrere den sig 100% om det og ikke om at du stiger på. Resultat: Den står bomstille og du får tid til at sætte dig i sadlen inden den måske buldrer afsted. Kan ikke sige det er løsningen for alle - men det er da værd at prøve. Min hest fik bolsche en periode (ikke altid) og herefter var det en smal sag at bestige ham. ;o) Lillian
Du skal træne et ordentligt stopsignal. Gerne stop og bak. Og så skal du træne opstigning, dvs. gentage til det virker, ikke bare lade ham gøre det og så lade det være godt når du endelig kommer på ryggen af ham. Se det som adskilte øvelser på linje med galopanspring eller schenkelvigning. :Pia
Du kan vælge at være stædig, og vente med at hoppe helt op før hesten bliver stående stille - altså se det som en konkret trænings-øvelse der skal på plads. Du kan også forsøge at holde hesten nogenlunde på stedet, fx ved at holde i tøjlen så den kun kan gå rundt om sig selv, - og så forlange at den står stille et stykke tid NÅR du sidder i sadlen, dette vil efterhånden også lære hesten at stå stille mens du stiger op. Grunden til at den vil løbe, er sandsynligvis balanceforskydelsen når du skal op. For at undgå dette kan du evt. også forsøge at stige op fra noget - så du måske (næsten) kan undgå at stå i den ene bøjle (dette udelukker jo selvfølgelig så forslag to) 
Lær hesten at du står op ved hjælp af enten en tanteskammel eller en stol e.l. Det ER voldsomt for ungheste/nyligt tilredne heste, at vi svinge os op ved hjælp af stigbøjlen, det giver en betydelig balanceforskydelse. Få hjælp i form af en, der holder hesten, mens du meget roligt stiger op på skammel/stol og forsigtig svinger benet over. Du skal måske have hjælper på flere gange, men efterhånden kan du selv tager over. Sys
jeg havde det samme problem da jeg købte min hest i december sidste år. Jeg nåede dårligt i sadlen, så var hesten på vej. Godt nok var det kun i skridt, men stadig var det ikke ok. Jeg benyttede også godbid teknikken med stor succes. I starten fik han en når jeg var på vej op og så når jeg var kommet helt på plads. Nu får han en lille godbid, når jeg er kommet helt på plads i sadlen og selv er klar til at komme afsted og han rører sig ikke ud af stedet, før han har fået den   Jeg brugte samme teknik da det tog mig 2-3 måneder at lære ham at rytteren står på en skammel. Han var meget utryg og nervøs når jeg kom så højt op ved siden ham...han er jo kun 1.40. Nu er der ingen problemer
sætte mig op før den kunne stå helt stille ved hjælp af stopknap. Søg evt. på den herinde. MVH Dorhe
Hej Håber der sidder en venlig sjæl eller to derude som kan komme med nogle gode råd/- erfaringer. Jeg har netop købt mig en 4 års hest,som har stået stille i 1 år. Han blev redet 3 mdr som 3 års,og har haft vokse pause siden. Nu er vi så nået dertil hvor han skal igang igen.. Mennn.. Han er simpelthen så bange for når man står op i bøjen. Man kan tydeligt se at han panikker og ikke fræk. Jeg kan godt sætte foden i bøjlen,men så snart jeg antyder til at "sætte" af bliver han helt panisk,og bakker og drejer rundt. Hvis man får et ben op er der ikke noget,og han er ligeglad når man først er kommer op. Hvad ville I,anbefale at jeg kunne gøre for at gøre ham tryg ved opsidning?? Og vil lige pointere at hesten IKKE har ondt! Han er netop tjekket i hoved og r.. Venligst Sabrina
at træne forløbet omkring opstigning forholdsvis lang tid med de unge heste. det jeg oplever, er deres skræk, er den hurtige bevægelse man laver når man har sat foden i bøjlen, og skal svinge sig op. derfor øver jeg igen og igen, at hoppe ved siden af hesten. ja det lyder måske åndssvagt, men jeg lærer dem at stå stille mens jeg hopper op og ned ved deres side. jeg starter med at hoppe en lille smule og bliver ved intil hesten står stille. når den står stille stopper jeg, roser den, og trækker et lille stykke. så gør jeg det igen, og efterhånden som den vender sig til det hopper jeg højere og højere. når hesten er helt tryg ved det, prøver jeg at tage fat i sadlen eller røre hesten mens jeg hopper. det bliver de igen lidt forskrækket over, men jeg bliver ved og ved, indtil de er trygge. når de har vænnet sig til "uroen" ved deres side, oplever jeg igen problemer ved opstigning efterfølgende. det tager ca en uges tid at vænne dem til det. måske en lidt anderledes metode, men jeg går op i, at de står stille og er trygge ved opsidning, og denne metode har virket 100 % indtil videre i hvert fald. håber du kan bruge det til et eller andet.
der skal stå   i stedet for igen 
hejsa hvad med evt at bruge en tanteskammel i et stykke tid? så har du mulighed for at træne din hest til at stå stille ved skamlen og så kan du gå op på skamlen - rose rose- gå ned igen. trække hesten rundt, igen parkere den ved skamlen- op, rose rose osv indtil den er helt tryg ved det. næste skridt en fod i bøjlen- lidt vægt og af igen og fortsætte til hesten er helt tryg ved det. og sådan indtil det er en leg at kravle på ryggen af den. held og lykke med det kh pernille
jeg går ud fra at du stiger op på "gammeldags" maner, altså med din venstre skulder mod hestens venstre skulder, og dermed ryggen mod hestens hoved. Nogle heste kan reagere når man "svinger" sig op, måske de føler det som om man springer på dem, altså de er her byttedyret, og mennesket rovdyret. Prøv istedet at stille dig ved den bageste del af sadlen, så du har din krop fremadrettet, samme retning som hesten, og træd så stille og roligt op, det kan ofte gøre forskellen. Jeg har dette lille billede til at illustrere hvad jeg mener, desværre er det i lav opløsning, så det kan ikke gøres større, uden at det forringer kvaliteten, men det er til at se hvad jeg mener.  
Nogle ryttere er heller ikke klar over at de faktisk sparker tæerne ind bag hestens forben hver gang de svinger sig op! Måske har din hest været ude for det. Ellers gode råd fra de andre,håber du får hesten rolig.
jeg står altid op som Michael beskriver - uanset hvilken hest det er. Jeg vender aldrig ryggen til - synes det er besværligt og upraktisk.
tilride eller sætte mig op på en hest som smutter fra mig på den måde...! Hvis jeg var dig ville jeg træne meget med den fra jorden af så den får tillid til dig, også så den bliver stabil og rolig så du kan sætte dig op på den...! ikke før dette er iorden sætte mig op på den. Læs dette indlæg hvor en der hedder Andersen forklare hvordan du kan træne opstigningen på en unghest: Held og lykke herfra.
Du er nødt til at være stædig og lære din hest at stå stille - det er simpelthen grundlaget for al god ridning og super vigtigt for din og hestens sikkerhed. Det gøres vha træning, træning og atter træning   . Start med at sadle den op, læg trense på, og se så om du kan gå et skridt eller to væk fra den uden at den følger med. Tager den et skridt (eller flere), flytter du den stille og roligt tilbage igen vha dit bak-signal (alt dette er skrevet ud fra at din hest kan stoppe og bakke for et let tøjlepres). Fortsæt indtil hesten kan blive stående selvom du går et par skridt væk, giv en godbid og træk den ud. Og giv ikke op selvom du er nødt til at stå og "flytte hest" i laaang tid  Samme procedure bruges ved opstigning - men du er allerede nået langt ved at hesten har forstået dig på staldgangen. Så snart hesten tager et skridt fremad, stopper du hvad du er i gang med, hopper af og flytter den tilbage på plads. Dette fortsætter du med indtil hesten står helt stille i HELE opstigningen. Timingen er sindssygt vigtig - det er afgørende at du ikke lader den tage bare det mindste skridt fremad uden straks at flytte den tilbage!! Er du ikke konsekvent og gennemfører din plan, kan hesten ikke forstå dig, og du er nået lige vidt. Husk at være rolig mens du træner - det er gentagelserne der virker!! Det kan godt være, at dette kommer til at tage et stykke tid, men mit gæt er nu, at hvis du er 100% konsekvent, så har din hest fattet idéen efter et par dage, og tingene bliver meget nemmere for jer. Få evt. fat i Andrew McLeans bog - han beskriver disse metoder helt fremragende og du kan finde super meget hjælp til en unghest hos ham. Held og lykke med træningen - jeg LOVER at det virker  KH  Birgitte
har ikke lært at det at få en rytter på ryggen er lig med at stå stille, så det må du lære den. Ros når den står stille, sæt så foden i stigbøjlen og læg dig halvt op - hvis hesten her farer afsted, hopper du roligt ned igen og bakker hesten tilbage og prøver igen. Det kan tage noget tid, men hvis hesten allerede har forstået hvad stop, gå, stå stille og bak betyder (og det kan du træne fra jorden) burde det ikke være så svært. Det er helt basal hestelærdom som jeg vil anbefale dig at få på plads hos hesten, og jo før du gør det, jo lettere vil resten af processen være. Tilslutter mig i øvrigt Birgittes indlæg ovenfor. Anissi
hej allesammen mange tak for jeres svar, glæder mig til at afprøve det på ham. til Birgittehk: Han står bomstille på staldgangen, både når jeg sadler op, og når jeg henter sadel og hovedtøj, når jeg longerer ham, stopper han promte ved mit stop signal med stemmen, det hjælper bare ikke når jeg stiger op. Vil prøve at være mere rolig og have mere tålmodighed når jeg skal op, det bliver lidt forjarvet fordi jeg ved han piler afsted, og skynder mig derfor på ryggen så jeg ikke hænger i den ene bøjle. Vil prøve at læse Andrew McLeans bog :0)
Rigtig godt udgangspunkt, at han kan stå stille i de situationer - spørger lige: Er han bundet? Prøv også om du kan gøre det samme på ridebanen - parkér ham, og så skal han blive stående selvom du går fra ham, rundt om ham etc. Og kan han det allerede, er du jo bare rigtig godt på vej mod succes  Det er super, super vigtigt, at du ikke bliver forjaget i din træning. Om det så skal tage dig timevis, så skal du IKKE sætte dig op, før han står helt stille. Det arbejde du gør på denne måde et par dage får du som 100 X bonus senere i din ridning og omgang med hesten   . Så pyt med om du misser et par dages ridning eller det bliver anderledes end du havde regnet med fordi du har brugt tid på denne træning. Som Anissi siger: Start et skridt ad gangen og se hvornår han begynder at drøne afsted: En fod i bøjlen, ros når han står stille, lidt vægt i bøjlen, ros igen hvis han står stille og sådan fortsætter du skridt for skridt - laaangsomt og roooligt   . Han skal jo nok fatte, at du bliver ved med at parkere ham, indtil han stopper med at drøne afsted   . Det vigtigste er, at du er tydelig i din træning, så han ved, hvad det er han skal og at det er det han skal HVER gang UDEN undtagelser - heller ikke selvom du har lidt travlt en dag  Dette er VM i stædighed, men det fungerer KUN, hvis du er rolig og bruger al den tid derskal til. Denne træning kan ikke forceres og du er nødt til at fortsætte indtil den siver ind hos hesten. Og det plejer altså at ske efter et par dage, så fortvivl ikke  God fornøjese - det bliver sjovt at høre, hvordan det går  KH Birgitte
også en hest, der ikke altid vil stå stille, når jeg er på vej op, og det er ikke rart når det er uden sadel eller noget at holde i. Jeg har taget mig god tid et par gange. Simpelt hen startet med at rose for at stå stille, så rose for at stå stille når jeg lænede mig op af ham. Ros for at stå stille mens jeg lå som en død indianer på ham osv indtil jeg sad deroppe. Det samme med saddel. Selvom han stod stille når jeg sad oppe, så hoppede jeg af og op igen flere gange, så han fattede det. Det holdt nogle dage. Desværre rider jeg ikke så tit og han har ingen særlig god klæbehjerne, så det skal indøves ofte påny.
Hej Andersen: Tak for din fine beskrivelse af dit ritual. Det tror jeg at vi vil ligge ud med at prøve. Når jeg først hænger på sadlen,kan jeg nemlig sagtens tage foden i bøjlen,uden problemer og svinge mig op. Michael Moesby: Jeg er 110% procent enig med dig mht opsidnings stilling. ville aldrig vende ryggen til en ung hest! Det er vigtigt for mig at han føler sig tryg ved mig. Derfor er det heller ingen haste sag. Jeg sys det er vigtigt at vise ham tingene er ok! Han er heldigvis så ung at jeg kan nå at forme ham selv. Er der andre der har prøvet atstå i samme situation høre jeg gerne fra dig..
Gode råd fra alle de andre. Vil blot nævne en enkelt anden ting. Nogle heste kan godt blive forskrækket ved følelsen af at man stiger op, fordi de føler de mister balancen og vil vælte. Jeg har selv stået med sådan en hest. Det hjalp at få nogen til at hjælpe rytteren stille og roligt op, så hesten ikke nåede at få den fornemmelse af at kunne vælte. Stille og roligt satte rytteren mere og mere vægt i bøjlen under opsidning indtil hesten blev tryg ved det. her kan en skammel også være en stor hjælp. held og lykke.
med Andersen, da det vender hesten til det uden at alting skal ske her og nu = med pres og fustration hos en unghest. Det som Andersen beskriver giver hesten tid til at acceptere og hesten får ro til at finde ud af hvad det handler om. Jeg øver det der med at hoppe ved siden af ham og ligge en lille smule vægt på min 2 års så han er helt fortrolig med det. Held og lykke med det, det skal nok blive en dejlig stabil hest med din tålmodighed og kærlighed   
Jeg havde præcist det samme problem med min unge hest, da jeg fik ham. Han har fra naturens side et roligt temperament, men ved opsidningen - ja der blev han utryg - bakkede, drejede o.s.v. Jeg valgte så at træne ham med en tanteskammel - og det tog ikke mange gange, før han stod helt stille. Jeg tror, at det var tyngden og trykket fra rytteren (mig), der skulle hive mig op v.h.a. stigbøjlen - og dermed ubalance for ham, han ikke kunne lide. I løbet af en uge står han nu helt stille ved skamlen, mens jeg lister op. Iøvrigt har hverken både hest eller saddel godt af, at man stiger op fra jorden. Så nu er det ikke noget problem længere - og jeg er dejlig uafhængig af andres hjælp. Sys
Kan man ikke bruge matingal til dressur?
Man kan vist ikke helt sammenligne chambon og martingal. Martingal'en et til for at hesten ikke kan kaste hovedet højt op, ikke for at få hovedet "ned" på den. Ved ikke rigtigt hvad den skulle gøre godt for under dressurridning, medmindre din hest kaster vildt rundt med hovedet, men så ville jeg nok   prøve at løse problemet med en martingal 
skriver, så er det jo 2 vidt forskellige ting.. en martingal bruges til heste der slår hoved højt op og risikere at ramme rytteren.. en chambon bruges til at tvinge hestens hoved ned hvis rytteren ikke formår at ride den til bidet.. Ingen af delene må bruges til dressur stævner..
Så vidt jeg er orienteret er martingalen udviklet til spring. Den skal "tage" hestens hovede inden det knalder tilbage i rytterens næse - men ellers være løs (= virkningsløs)... Derfor ved jeg ikke hvorledes den skulle kunne bruges i dressur... Medmindre man spænder den stramt ind - og dette ville jeg aldrig praktisere - her må der andre virkemidler til...
meget ubehageligt at ride dressur med en martingal - både for hest og rytter  Det er slet ikke vejen frem 
Ja isabella har jo den sidste 1½ uges tid ændret sin adfærd fra at være stille og rolig og dygtig under rytter, til at spænde op og være tvær under rytter...  sadlen blev tjekket igår, og de ligger fint..  Så havde jeg massør ude idag.. og hun havde et bud på grunden til hendes ændrede adværd...  Isabella har altid haft en "svag" lænd (ikke direkte svag, men svagere end andres)... og pga at jeg er begyndt at få dressur undervisning, og ændret min ridning, har hun spændt op i lænden...  Denne spænding er nu blevet overført til hendes nakke muskler.. og massøren siger det meget meget nemt kan være det der gør hende hidsig under rytter.. for det gør jo skide ondt at skulle arbejde med nakken hvis den i forvejen er øm...  så den næste uge står den på EN dags ridning.. og resten af dagene skal hun longeres med indspændinger, løse, så hun får nakken laaangt ned og får strukket ud i ryggen,,,  '  ugen efter skal jeg så begynde at ride hende igen (nogen som kan hjælpe med løsgørende øvelser???)  og så onsdag om 14 dage kommer massøren og giver hende en omgang igen *smiler*...  OG JEG SOM TROEDE HUN HAVDE KISSING SPINES... og var klar til at aflive hende *rødme* hvorfor skal jeg altid male fanden på væggen *ss*  sad jo en hel time og tud brølede i hendes boks igår ha ha...  Nå men jeg filmede lidt af massørens arbejde idag.. og det kommer her ind en af dagene *smiler*  NOGEN LØSGØRENDE ØVELSER??? primært til nakken beskriv gerne hvordan de gøres.. for jeg er en HAT til dressur
tråd  ..
Ja som overskriften siger handler dette indlæg om schenkelvigninger i galop. Har du prøvet og lave sån nogen?? Hvad syns du om øvelsen? Det har jeg!! Og det er helt vildt som de styrker galoppen og man opdager virkelig om man har en svag side!!! Jeg kan varmt anbefale dem! Bare husk og bøje dem rigtigt! Det er nemlig ikke en galoptravers. Det skal man huske...
Jeg har redet dressur med martingal på heste, der ville kaste hovedet op, kaste sig rundt og stejle, for at de skulle begrænses lidt i de bevægelser. Martingalen skal så være så løs, at den ikke trækker ned i tøjlen, når hesten går i den 'korrekte' form, men først virker hvis hesten kaster hovedet højt op. Det kan så diskuteres hvor vidt martingalen har nogen egentlig effekt, når den skal være så løs. Jeg har i hvert fald set heste stejle helt op med martingal på. Så som de andre har skrevet, har den sikkert kun den effekt, at den bremser hestens hoved før den rammer op i rytteren. Så egentlig tror jeg ofte at martingalen bare giver en falsk tryghedsfølelse hos rytteren. Den skal bestemt ikke bruges til at trække hovedet ned på hesten, det vil du kun få en spændt og utilfreds hest ud af, og du vil ødelægge den i munden.
Som Nina Cogito skriver, så er det ikke nogen idé. Enten er den så løs at den ikke virker, eller også trækker den hestens hoved ned og så er det tvang  Selv som løs er den irriterende for rytteren og ubehagelig for hesten, fordi ringene trods alt giver en lille smule modstand, hvis hesten fx drejer hovedet. Hesten kan også blive revet i munden, hvis den fx bliver forskrækket  Man har alt for lidt styr på virkningen af den... Nej, jeg går ikke ind for martingalridning, men den kan bruges til springning, hvor den er en slags nødforanstaltning. - det er ikke fordi jeg er sart og synes det er synd for hesten, martingalen er bare ikke god til det brug 
Nej martingal er ikke til dressur, den stimulerer musklerne på halsens underside - og derved ville man opbygge underhals på hesten i stedet for muskler på halsens overside, hvis man brugte martingal i dressuren, - derudover har den jo intet med samling at gøre. Noget andet er, som Nina skriver, at heste der slår meget med hovedet og kan risikere at smække næseryggen op i rytteren, med fordel kan gå med martingal - også i dressur. Men det har intet med selve dressuren at gøre, og den skal være så løs at den kun får funktion hvis hesten tager hovedet meget højt op.
Men i schenkelvigning i galop må du gerne overdrive stilningen. Så er det nemmere.. Og er en rigtig god måde og løsne hesten på.
Jeg fatter minus - hvordan i alverden vil du ride en schenkelvigning i galop, uden at hesten falder over sine egne ben? Hvis jeg rider min hest op ad midterlinien i venstre galop, og forsøger at få den til at bevæge sig sidelæns/frem mod højre, så vil den da spænde ben for sig selv? Hilsen Sif
Schenkelvigning i galop er en god øvelse til at løsne hesten, men den er endnu bedre til at tjekke om skuldrene er på plads på hesten. Hesten skal dog have en nogenlunde rummelig galop før at man får noget positivt ud af øvelsen. har den ikke det vil det nemmelig føles som om at den falder over sine egne ben.. Brug den med måde, da hestens galop ikke er lavet til at lave schenkelvigning. Lidt ligesom at den heller ikke er lavet til at lave versade. //S
Jeg bruger det også rigtig meget på mine heste - synes det er en rigtig god øvelse både til at løsgøre, men også (som Malthe også skriver) til lige at få redet skuldrene ind. Det er også en øvelse, der har forbedret galoppen en del hos den ene af mine heste. Mette
Nej det er ikke en galoptravers.. Det er stilningen det kommer an på. Bare tænk lidt ala en schenkelvigning... Hesten skal så bare stilles modsat en travers. Så man får bøjet den godt igennem. Den ene vej kan det godt være meget svært. Men det kommer. Hvis hesten kan gå en galoptravers er det ikke svært og lære den det.
Hesten falder ikke over sine ben! Hvis du rider i venstregalop, rider du den ud mod venstre side, sådan at I ender i kontragalop... Så er det meget lige til.. Jeg synes også det er en god øvelse, f.eks. som forøvelse til galoptraversade. Versader i galop er også en rigtig god, løsgørende og galopforbedrende øvelse!
... en schenkelvigning? Så er det vel en "forkert bøjet" travers? Ved en schenkelvigning viger du bort fra indvendige side - det vil sige, at hesten skal være stillet til højre når den bevæger sig ud mod venstre side - og den vil være i højregalop. Hilsen Sif
Stillet til højre, bevæge sig til venstre - ja... Men hvorfor skal den dog være i højregalop 
Enig med HeidiSoe. Får da noget mere ud af at lave en traversade. F.eks. en hest, der ikke sparker sig selv og kommer til skade. Hilsen Camilla
Så slap dog lige af  "Hjernedødt" "sparker sig selv" osv... Hvorfor skulle det lige være umuligt, hjernedødt osv? Og fortæl mig lige hvorfor det absolut er bedre at lave galoptraversade...??? Fordi det står i programmerne eller hvad..? Det er nøjagtig den samme øvelse - bortset fra hvilken vej hesten er stillet.. Man lave da både schenkelvigning og sidetraversade (i trav) - hvorfor må øvelserne ikke laves i galop. Synes godt nok i er nogle gimper at høre på - sorry 
hej jeg passer hest nede på svendborg rideklub så ville jeg lige høre om der er nogen herinde som går på den rideskole for så kunne det være vi kunne ride sammen eller noget ligende for savner en at ride med... også kunne du hjæpe mig med en hets jeg passer den er ret træls den vil ikke som jeg vil og vil kun løbe afsted med mig og den er ikke særlig nem at stoppe.. Hilsen Camilla..
Min dejlige hoppe Tanni, er noget besværlig at ride tur på. Hun er meget modvillig, og utryg ved det hele. Hun stopper ofte, hvis jeg da overhovedet kan få hende til at gå. Hvis jeg lægger maximum pres på hende, kan hun finde på at lægge an til at småstejle. HMM Jeg er så begyndt at gå ture, hvor jeg trækker hende. Til stor morskab hos dem jeg møder. Her følger hun efterhånden med de fleste steder uden problemer, men lige så snart jeg sætter mig op bliver hun mere usikker. Igår prøvede jeg at sadle hende, og samtidig have mit trækketov med. Når hun så gik i baglås, stod jeg af og trak hende lidt. Det irriterende er, at ham der har hjulpet mig med tilridning godt kunne få hende på tur, så jeg har lidt på fornemmelsen at hun bare driller. Er der nogen der har nogle gode ideer eller indput så kom med dem.
Du kan roligt afskrive ideen om at hun "driller". Det er hestes hjerne nemlig ikke i stand til. Hvis hun viser at hun er usikker, så er hun usikker. Står hun nu samme sted, som da du tilred hende? Ellers vil jeg foreslå dig at trække en bestemt tur mange gange. Når turen er velkendt, så træk ud og rid hjem. Efterhånden stiger du op tidligere og tidligere og til sidst kan du ride hele turen. Alternativt rider du turen mange gange med en rolig, velkendt selskabshest. Efterhånden lader du din hest gå forrest og lader den anden falde mere og mere bagud. Samtidig bør du på banen træne lydighedstræning, så hesten reagerer godt på dine hjælpere. Så følger du samme procedure med en ny tur. Du kan også udvide den eksisterende tur lidt, men så vil jeg foreslå dig i starten at trække forbi det sted, hvor du ændrer ruten, da du ellers nemt risikerer at hesten netop der stopper. Gradvist udvider du jeres område, efterhånden som hun bliver mere tryg. Det er HELT normalt at heste ikke er glade for at gå hjemmefra. De skal væk fra flokken og ud i ukendt område. Hvis de så samtidig skal slås med rytteren, så er det endnu en god grund til at blive hjemme. At gå på tur er ikke nødvendigvis lykken for en hest.
Hun står forskellige steder sommer og vinter. Ham der har redet hende på tur, har ikke redet hende hvor hun står nu. Jamen det er jo egentlig det jeg gør. Er der noget med at det er bedre at ride rundture, eller er det ok at ride ud, og så vende og ride samme vej tilbage. Vi har nemlig kun en lille rundttur, og ellers er det ret lange ture.
Af en eller anden grund er hesten mere usikker der, hvor den står nu ift. hvor den blev tilredet. Det er derfor den ikke vil gå hjemmefra nu. Årsagerne kan være mange, fx: En rundtur er bedst, vender du om, så vend ikke på helt samme sted hver dag, sæt dig op og rid et kort stykke fremad INDEN du vender, og vend helst på en stor volte. Det er farligt at vende om, men kan jo være nødvendigt. Du kan sætte en spand foder ved turens endepunkt, og så ride hen til foderet, og derefter hjem. Så flytter du foderet længere og længere væk, og til sidst glemmer du det helt. Så går hesten efter foderet og glemmer sin stress og er til sidst hjemme igen uden stress.
Det er en super go øvelse og løsgøre hesten. Selv Michael Søgård(Feisal) laver det! Det er ham som har lært min ridelærer Jan Søgård(Akinos) det. Den styrker galoppen samtidig med at den smidiggøre hesten! Jeg kan ihvertfald tydeligt mærke forskel på Fabi!!!
Det er en super go øvelse og løsgøre hesten. Selv Michael Søgård(Feisal) laver det! Det er ham som har lært min ridelærer Jan Søgård(Akinos) det. Den styrker galoppen samtidig med at den smidiggøre hesten! Jeg kan ihvertfald tydeligt mærke forskel på Fabi!!!
Jeg bruger også "schenkelvigning" i galop. Jeg har lært det i sin tid af Sussi Fastrup, som nok ved hvad hun laver...  At kalde det en schenkelvigning er nok egentlig ikke korrekt, da man normelt mere end blot stiller hesten til kontrasiden, og hesten principielt er i den modsatte galop af hvad den burde være. Jeg bruger den til at løsne skuldrene, da hesten vil række med sit "retvendte" forben modsat bøjningen/stillingen til kontrasiden. Jeg giver stort set ingen støtte på bøjningens/stillingens udvendige side, da min hest godt kan klare sig uden og derved også kan åbne skulderen mere. Han har aldrig slået sig over benene i forbindelse med denne øvelse, og vi har super gavn af den i det løsgørende arbejde Pia: Jeg rider øvelsen ved at ride ind på diagonalen i retvendt galop, og egentlig bare ride "scenkelvigning" enten over til modsatte hjørne, hvor jeg så for det meste fortsætter i kontra eller også rider jeg videre ad midten, når jeg møder den. Det kommer lidt an på hvor megen overtrædning han tilbyder den dag. Øvelsen udføres normalt i lidt dyb holdning uden for megen tøjlekontakt og med noget mere end bare en stilling til kontrasiden.
Nu kan jeg ikke helt genkende ovenstående beskrivelse, men jeg har faktisk en eller to gange udført rigtige schenvigninger i galop i undervisningstimer (og ja, vi taler fuld kompetent underviser her).. Og her mener jeg f.eks. i venstre galop for venstre schenkel ud til højre. Det var på min fem års hest, og meningen var at det skulle løsgøre den. Få udvendige skulder ordentligt ind samtidig med, at det nærmest frigører skuldrerne fra hinanden. En hest der springer igennem med indvendige bagben ud til udvendige tøjle. Og nej, hesten faldt ikke over sine ben (selv om jeg til at starte med var overbevist om, at den ville gøre det). Det er svært for den at udføre øvelsen, og derfor bliver den nødt til at gå ind og finde en god balance og får derfor udvendige skulder ordentligt ind. Det resulterede i en rigtig god galop. Dog er det ikke noget, vi øver til dagligt (eller mere). Det var som sagt kun en øvelse, vi udførte et par gange med et ganske klart formål.
Jeg rider også schenkelvigning i galop, synes det er en dejlig øvelse. Jeg bruger så mange forskellige øvelser som muligt, da det øger koncentrationen for både hesten og mig selv under ridningen. Og så tror jeg da også det er et plus for hestens smidighed og lydighed.
Jeg øvede det ret ofte, og hesten faldt ikke over sine ben, tværtimod gjorde det ham stærk i kontraen. Jeg nøjedes ikke med at ride den ene vej, jeg red 4 galoptrin den ene vej, og 4 den anden. Vi trænede skal også traverser, men jeg synes øvelsen er god at starte med så både rytter og hest kan placere benene rigtigt.
lige tage den en gang mere for Prins Knud og skære det helt ud i pap??? Jeg kan simpelthen ikke se det for mig. Forklar mig lige, f.eks. fra et udgangspunkt i venstre galop, hvad I gør. For som jeg læser indlæggene gør folk det på forskellig måde. Nogen for venstre schenkel til højre i venstre galop - og andre for højre schenkel til venstre i venstre galop. Jeg tror min hest ville falde uanset hvad. Mvh Line
Okey her kommer så en forklaring på hvordan og hvorledes... Håber I forstår.. Og nej hesten falder ikke over sine ben eller lignende...
det lyder godtnok til at du ikke har noget som helst forstand på træning af dressurheste! Tag lige og slap lidt af i mundtøjet når du snakker om noget du åbenbart ikke har forstand på! som de andre piger siger bruger mange kendte ryttere øvelsen til at løsgøre og ride skulderen på plads!
det kan lade sig gøre og lave schenkelvigning i galop uden hesten falder over sine egne ben. selv på min gamle hest som ikke var så nem og samle. hehe. og uden og gå til biddet. se selv her.
Hejsa Grete, jeg synes altså du skrev på en pæn måde, at du var uenig, samt forklarede hvorfor du mente, øvelsen ikke er anvendelig. Faktisk synes jeg at Maltes tonefald tværtimod var meget negativt, og det er syndt, at der skal komme sådanne sure opstød. Hvis du ønsker et andet tonefald fra Grete, så må du vel skrive i det tonefald der ønskes anvendt.. Vi har jo alle ret til vores holdninger, så længe de enkelte personer begrunder hvorfor, så er det fint at være uenige..   . Jeg kan da også på en pæn måde skrive, at jeg heller ikke helt kan se ideén med sch.vining i galop, men er der nogen som får noget ud af øvelsen, jamen så fred være med det. Dog er jeg erhvervsskadet af at have været hestemassør i mange år, så jeg er super hysterisk med enhver øvelse, som jeg ikke kan få forklaret 100%. At en øvelse er løsgørende er fint, jeg vil bare også gerne vide hvorfor den er det, og hvilken muskelgruppe osv osv bliver påvirket. Personligt har jeg aldrig brudt mig om sch.vigning i hverken skridt eller trav, da hesten træder forbi sit tyngdepunkt, og ved forkert udførelse opstår der hurtigt den uønskede s-form i rygsøjlen. Dog synes jeg det er fint, at en unghest lærer den til at forstå "vig for schenklen", men så snart det er muligt, så er det videre med versader/traversader i stedet for. I galop er det selvfølgelig sværere at træde forbi tyngdepunktet fordi bagbenene taktmæssigt kommer hurtigt efter hindanden, men jeg vil stadig foretrække en galoptravers eller galopversade, så bibeholder jeg konstant en runding igennem hele rygsøjlen. På den sidste skrådt igennem på videoen der går hesten i v. galop på vej mod venstre. Hesten er stillet til højre, rytteren har sin v. schenkel fremme, så jeg formoder at h. schenkel er tilbage og skubber hesten mod venstre. Det skaber s-formen, da hovedet er bøjet mod højre og bagparten bliver skubbet mod venstre. Den første galoptakt er h.bagben, som den prøver at svinge ind til tyngdepunktet (og genopretter en god bøjning i hele rygsøjlen i h. stilning), men når de andre takter falder bl.a. v. bagben så bliver rygsøjlen s-formet, da v. bagben træder til siden væk fra tyngdepunktet, og derved tvinger rotation i lænden mod venstre for at udføre bevægelsen. Det er nok ønsket, at hesten er lige i kroppen udover stilningen i hovedet til denne øvelse, men det er svært at opretholde i galop pga. de asymmetriske taktmomenter. Ovenstående er min egen logik om hvorledes biomekanikken muligvis foregår i en sch.vigning i galop, så jeg kan selvfølgelig tage fejl...   . ~Susanne
godt hvad der menes men i minn øjne er det ikke en øvelse, og når vi laver vendes der op ad midt, i fx venster gallop og rides til venster i travers, her kan jeg ind i mellem rette merer lige stilde lidt modsat, men abselout ikke en øvelse merer et midel til at få den udvendige skulder merer med, og kun ganske få skridt, lige som det at bøje hesten på volte er et midel til at løsgører da min mine hest normalt kun er stillet- til malte, hvis du nogen sinde når halv vejen i din dressur ridning af hvad grete, har noget så skal du nok værer glad.
Man får det ud af denne øvelse at hesten bliver mere smidig og træder bedre ind under sig selv i galoppen. Dvs at galoppen bliver bedre og den bærer sig mere. Tør ikke svarer for hvad andre får ud af den. Men det er det JEG får ud af den. Eller rettere Fabi får ud af den. Det er lidt det samme som at ligge og bøje dem til udvendig og indvendig side i galoppen på langsiderne. Håber det besvarer lidt af din nysgerrighed 
Jeg er også meget interesseret i at læse mere om denne øvelses gavn og følger lidt med på sidelinien. Jeg er teoretisk (har ikke prøvet det selv i praksis) enig i Grete's holdning til øvelsen og mener desuden også, at fordi "kendte" ryttere gør ét, er det ikke nødvendigvis korrekt. Men det er vist en hel anden diskution  Jeg kender ikke Grete, men kan se hun har redet GP og så må hun jo trods alt vide mindst lige så meget som "de kendte" om, hvad der måtte være "rigtigt og forkert" i dressur. Jeg bruger tempovekslinger, traversader og arbejdspirouetter i galoparbejdet for at opnå bæring, balance og smidighed, men måske skulle man give schenkelvigning en chance..  Mvh Anne
Den er ikke mere usikker, hvor den står nu, end den var det andet sted. Den har fulstændig det samme adfærdsmønster mht. når den bliver usikker. Den standser og vil ikke videre. Allerede som plag så jeg dette. Når jeg skulle trække med hende nægtede hun ofte at flytte sig, hvis det ikke passede hende at gå. fx. væk fra flokken og ned i stalden. Nu kan hun sagtens være i stalden uden selskab, så hun har rykket sig meget. Jeg rider mest vend om ture herhjemme, da vi kun har en kort rundtur. Og da hun ofte stopper og går istå skal jeg afsætte ret lang tid for at komme rundt. Det har tiden ikke været til.  Men jeg må vel hellere tage mig sammen. Nogengange lader jeg hende stå og kigge, andre gange prøver jeg at bøje hende væk fra tingen der skræmmer. Og nogengange presser jeg hende. Det afhænger af situation, og hvad der virker bedst.
kender jeg også godt  Tinas råd er gode  Grandi som Tanni åbenbart minder en del om, begyndte også på det med at klæbe efter en flytning, og hvor hans bedste hesteven tillige var død  Der havde intet været tidligere - og han var 12-13 år på det tidspunkt  Jeg gjorde det, at når han stoppede, så kiggede jeg demonstrativt IKKE på det, han kiggede på  Jeg sad bare og sang en lille sang, eller tænkte over noget helt andte, mens jeg ventede  Det havde en forbløffende god virkning  Han vidste jo godt, at vi skulle frem, men han måtte bare liiige finde ud af om det var farligt. Jeg sad jo så bare 'deroppe' og signalerede fred og ingen fare  Til sidst blev det sådan, at tøvede han lidt i skoven, skulle jeg bare kigge væk, så gik han frem   Det tog lidt tid, for jeg red ikke så tit alene. Men hvis du rider meget ud alene, skal du hurtigt få den beroliget  Som Tina skriver, så skal du ikke betragte det som en 'frækhed', mere at   manglende tillid til at den vil gøre som du ønsker faktisk spiller ind  Jeg ville ride den lille rundtur igen og igen, rundt og rundt   Så vænner den sig til at være ude i landskabet med dig, og så kan I sammen langsomt træne som Tina siger med en spand havre/sæk gulerødder som mål på den lange tur  Tag det som en ridemæssig øvelse på linie med at lære den traverser eller lign. Det er et rigtig godt udgangspunkt, at hestens manglende 'lydighed' snarere ses som en indlærings-mangel 
Ja, ja jeg ved det godt, men nu havde jeg jo håbet på en mirakelkur a la, skift foder eller noget andet smart   . Mht. foderspande i landskabet, så har jeg også en familie at tage hensyn til, og hvis jeg først skulle køre ud med spande på strategiske steder, derefter fange hesten, og til sidst ride afsted, i snegletempo, så ville en tur på 1 time, let komme til at tage 4 timer   . Men det kan da være jeg ender med dette. Så må familien jo undværre mig så længe Jeg har kun mulighed for at ride ud alene, da de andre heste på folden er selskabsheste, pånær min datters, men hun tør ikke rigtigt ride på vejen på sin pony, og slet ikke med mig på min spjættende hest. Jeg er desværre ikke så god til at komme afsted på tur, som jeg nok burde. Men rundt og rundt, det må være vejen frem. Hvis det nogensinde bliver tør, skulle jeg måske komme afsted idag.
må komme i gang  Du   jo også udstyre dyret med en sadeltaske, så den selv medbringer godbiderne - det kan den jo ikke vide  Når du så tager rundturen, så træn stop(husk helt løs tøjle, så snart den stopper) og gå frem ret hyppigt, så snart du selv føler dig tilpas. Det træner dens opmærksomhed på signaler fra dig og letter samarbejdet  Så har du også et træningsmål udover selve det at genneføre turen  Men hvis du arbejder konsekvent med det og husker ikke at blive irriteret over dyrets særheder, så vil det nok ikke tage særlig lang tid  Ved at træne stop og gå, får du også trænet din egen timing - og det er sandsynligt, at den anden rytters timing er bedre end din og at det derfor lykkedes fint for ham at ride ud 
Jeg har selv en 3-årig pony, han har nu ikk været noget problem, endnu, men første gang han var med min mor ude i naturen, gik det også super, men jeg red på en 13-årig pony ved siden af, og han er en super hjælp at have med, så jeg vil nok give dig det råd, at tage en super trafiksikker hest/pony, som din hest kan føle sig tryg ved, som du selv siger, så følger din hest efter dig, når du trækker hende i et træktorv, så prøv det og se om det virker  Held og lykke -xxx Chrstina xxx-
Nina: Jeg har nogengange gulerødder i lommen, men det kan da være jeg skulle købe en sadeltaske. Så kan der måske også blive plads til proviant til mig, hvis nu turen varer den halve dag.  Crille08 ♥Crille-bille♥:Jeg har desværre ingen rutinerede at ride sammen med, og mener også at hun skal lære at gå ud alene.
Jeg ville ride hende der hvor hun er tryk, rigtig mange gange, når hun finder ud af at det er ok, kan du udvide din tur lidt, bliver hun usikker igen, så tilbage til udgangs punkt, det tager lidt længere tid, men hvis det er det hun har brug for, så er det vel ok. jette
Så har vi været på den lille rundttur igen. Turen tager på menneskegåben max. 20 minutter. Det tog os en time. Nå, på turen oplevede vi at være tæt på at blive skudt (dumme unge mennesker, der skulle skyde med luftpistol i haven, man bor vel på landet). Senere var vi ved at blive spist af en traktor med vogn, der var blevet parkeret et nyt sted, og til sidst var det en farlig bobcat, der var ved at tage livet af os. Nå, men hjem kom vi til sidst. Jeg prøvede det med at kigge den anden vej, og det virkede i nogle tilfælde. Og så min nye teknik. Når hun gik helt i baglås, så bakkede vi forbi fx. de skydende unge mennesker. Hold da op hvor er hun blevet god til at bakke. I morgen tror jeg vi skal ride på bane, det er trods alt mere afslappende for alle parter. Jeg glæder mig til hun bliver mere modig. 
da op    Til lykke med det - det var flot klaret.. Hvis du bliver ved på dennne gode måde, så tager det ikke lang tid, så kan I bare det der  Bakning er også fint  Og husk også at aktivere hende med lidt stop-gå eller drej. Vores gamle berider sagde, at det var en god idé at dreje hestens hoved lidt væk, versadeagtigt, så den ikke så lige på 'trolden'. det tror jeg også kan være fint. Det gælder jo om at hitte på  Men ellers så sid bare og vent   Det er en god træning også for en selv! At vente og tro på, at det nok skal gå  Det hjælper utrolig godt, men det kan rigtignok være svært at tage sig sammen til det 
hejsa det lyder helt som min hoppe- se indlæg fra idag- driller hun ? hvor jeg søger råd ligesom dig. havde nu ikke lige set dit indlæg men der er jo en masse gode råd. føler med dig for det er bare så træls at sidde på en hest der ikke vil gå fremad og turen der burde tage max ½ time tager dobbelt så lang tid. imorgen har jeg arrangeret at ride sammen med en- noget jeg ellers ikke har mulighed for så må vi se om hun er anderledes. hvis du finder noget der virker så giv mig lige et prej ikk!! ellers prøver jeg bare nogle af de ting andre allerede har foreslået, det skal jo lykkes en eller anden dag  held og lykke kh pernille
Hun har været sådan hele vejen igennem, og jeg kunne jo bare tage til takke med det meget vi allerede har nået, men ,mer vil ha´mer, og jeg vil kunne ride tur på hende alene, men det er et tålmodighedsarnejde. Versade bruger vi allerede, men det virker ikke hvis hun er meget skræmt. Det er svært at aktivere hende med gå, stop og drej, når hun allerede selv mest kan, stop, stop og drej, men det kommer vel med tiden. Når jeg rider sammen med andre er hun mere tryg. Hun vi godt nok kun gå bagerst, pånær på vejen hjem, der overhalede hun den meget langsomme førerhest. Hun går med hovedet helt op i rumpen på den foreste hest, selv i galop på stubmark ville hun kun løbe bag den anden. Hun er en hest der man let kunne komme til at misforstå, da hun egentlig virker som en selvsikker hest, nå man har hende hjemme.
er ikke noget, der hedder 'at den burde kunne det' mht. heste  Mange ting skal de lære - og så må vi lære dem det. Nogle heste er mere bange end andre, men alle heste er flugtdyr, og de fleste kan ikke lide at gå tur alene  De gør det bare, fordi de ikke ved havd de ellers skal stille op  Det skal trænes 
Min hest går simpelthen i panik når der kommer vand ud af vandslangen og han skal vaskes. Han har intet imod slangen (jeg kan stå og lægge den over ham og alt det), og blive vasket med vand og spand. Men så snart der kommer vand ud af slangen går han i total panik, ligegyldigt hvor lille strålen så end er. Han vender det hvide ud af øjnene, og hjernen slår fra. Han begynder at bakke indtil han kommer fri. Han er alt i alt en rigtig rolig dreng, og intet kan sådan rigtigt skræmme ham som den slange. Han er 2 år og 170 så han er en stor dreng når han sådan panikker. Og man kan ikke få ham ren med en spandvand og en svamp. Er der nogle som har forstand på dette og evt. ved hvorfor han reagerer som han gør? Han har aldrig oplevet noget grimt ved os m.h.t. slangen, og vi har haft ham siden han var 10 måneder. Er der nogle som kender en som kan gøre noget ved det til en ovrekommelig pris og hvor det foregår på hestens principper? Jeg vil ikke prøve at vaske ham med slangen igen, eftersom jeg er sikker på at han kommer til at skade sig selv eller andre. Jeg er aldrig kommet længere end til hans ben, og strålen er ikke hård. Vi har prøvet at holde ham og fodre ham imens, så han forbandt det med noget godt, og alt har foregået i hans tempo, men intet hjælper.
Tag det stille og roligt, brug spand og svamp, når hun kan klare det kan du begynde med vandslangen. jette
når du engang vil bruge vandslangen i træningen, bruge metoden med at fjerne det farlige når han udfører det du vil have ham til. Dvs når han flytter sig for slangen følger slangen den med, og når han står stille tager du den væk. Hvis han generelt Ellers lærer du ham at han slipper for slangen ved at flytte sig for den - og dét er jo ikke meningen. Hvis du får en voldsomn reaktion fra ham er det gået for stærkt, så må du gå et par skridt tilbage. Det kunne fx være - som beskrevet ovenfor - at vænne ham til vand på kroppen. Dernæst at tænde vandslangen og lade den ligge på jorden, og så nærme dig det sammen med ham. Sørg for at du bestemmer hvornår I går frem og hvornår I går tilbage, og gå trinvis frem. Godbidder er et godt hjælpemiddel her. Jeg har ikke oplevet vores unghest være decideret bange for vandslangen, jeg fik part på ham da han var 3 (er nu 5) men han har ikke været glad for at få spulet ben - han kartede rundt for at undgå strålen. Løsningen på det har været det jeg beskriver ovenfor; at lade strålen følge med og fjerne den når han står stille. I dag står han pænt. Anissi
måske kan du prøve dette: Når hestene er bange for vandet, er det meget meget vigtigt at huske og rose dem, når det går i den rigtige retning!!! dvs hvis heste er så bange for slangen at den stivner bare ved at komme i nærheden af den, er det vigtigt at ae den og klappe den, hvis den bare tage ét skridt hen mod have slangen. og så bare stå med hesten og vise den at man selv er afslappet ved at være tæt på slangen. når hesten så er tryg ved den afstand, går man et skridt tættere på og roser hesten igen. På den måde kan man nærme sig haveslangen og hesten vil forbinde det med at gå forbi have slangen med at blive klappet og at være afslappet. når man så et kommet så tæt på haveslangen at det er tid til at hesten mærker vandet på pelsen, kommer belønningen for hesten i det øjeblik, hvor man   haveslangen!!! det vil sige: når hesten står stille og mærker vandet på sig, så gælder det om at fjerne vandet,   hesten "giver den ønskede adfærd", altså står stille. Hvis man bliver ved med at spole hesten   den så står stille,  hvis hesten så danser rundt eller lyfter benet når man vil spole den, er det vigtigt at have en svag stråle og blive ved med at holde vandet på hestens forhov/ben hvis det er der man er startet. og der kommer udfordringen i at lige så snart hesten sættet hoven ned eller standser,  så forstår hesten nemlig, at ved at stå stille får den ros! og ros og belønning ligger i at man fjerner vandet!.. Det er også meget vigtigt: at huske at tage mange små pauser midt i i. Fordi hesten kan ikke multi-taske, den kan kun gøre en ting ad gangen. det vil sige den kan ikke både tænke og løbe. Derfor er det   vigtigt at give hesten små pauser lige så snart der er fremskridt i processen, så hesten får lov til at tænke over hvorfor det var den nu fik ros, eller hvorfor det var at vandet blev taget væk. Og pauserne må meget gerne være på 30 sekunder, men så når er Stor tærskel er overvundet skal hestenlige have et par minutter eller mere. mens hesten får pause: må den   :spise, gå/bevæge sig, kigge efter de andre heste eller andet der kan forstyrre den tankevirksomhed!. Hesten skal stå afslappet med kroppen og hovedet mod dig. Ikke med siden til! Hvis hesten drejer hovedet skal du dreje hovedet tilbage. Meningen er at den ska bruge pausen til at tænke, ikke lave alt muligt andet. mine to ungheste som jeg har trænet dette med for nylig, er nu begge to trygge ved vand. de var begge to helt hysteriske over for vand, de sprang rundt og hoppede. men nu, hvis jeg spoler dem står de begge to helt stille, og kan skylles over hele kroppen! og jeg brugte denne metode!
jeg har/er ved at gøre min 2 års vandt til vandslangen. (jeg købte hende i maj og hun var også panikslagen overfor vand også vandpytter m.m.). Prøv at stille hesten så den kan se at du vasker en anden hest med vandslangen (den anden skal være ligeglad med vandet). og gør det flere gange over flere dage indtil den virker rolig ved det. Så kan du prøve at gå næste skridt videre og prøve med slangen på den bange hest, men kun med meget lillie stråle også holder du en stor svamp foran slangen, så vandet løber igennem svampen først. bare stå sådan ved siden af hesten, indtil den er tryk ved det (måske også over flere gange). fortsæt derefter med at rykke tættere og tættere på hesten (med svampen foran slangen) for tilsidst at skylle ben med vandslangen gennem svampen. og når hesten så er tryk ved det, flytter du svampen lidt væk fra vandslangen, men stadig så svampen rører ved hesten. f.eks lige over hvor strålen rammer hesten fra vandslangen. dette har virket på min 2 års og nu kan jeg næsten stå og spule hendes ben uden svampen. Men det kræver masser af tålmodighed og gentagelser. Hilsen Annemette
Nogle gode råd til hvordan man skal genoptræne en heste der har stået stille i omkring 2,5 måned? Hun har ingen skader haft, blot stået stille pga. føl. Mor og føl er vænnet fra hinanden, så det er ikke noget problem. Før i tiden blev hun redet 1-2 gange i ugen, men jeg vil gerne til at ride hende lidt oftere, hvilken måde er bedst at genoptræne hende på?
så gør jeg det efter følgende plan. jeg genoptræner så til at kunne ride hver dag og stævner etc. du behøver måske ikke køre ligeså hårdt på. først og fremmest skal den skridtes i form. det er bedst at gøre det i naturen, gerne hvor der er nogle bakker etc. start med ½ time om dagen og øg så hver tredje-fjerde dag med et kvarter til du er oppe på ca 1½ time. hvis den ellers er vandt til at skridte meget kan man gøre det huritgere, det kommer jo an på hvor meget den bevæger sig på folden og om der er gået ture med den etc. når jeg når til at skulle trave, gør jeg det gerne på banen. skridter før og efter i skoven og traver så på banen. første dag trav 1 min skridt ialt ca 40 min. dag to trav 2 min skridt ca 40 min og sådan fortsætter jeg. jeg sætter så mængden af skridt ned med 5 min hver gang jeg er oppe på at trave 5 min mere, selvfølgelig kun til jeg skridter ca 10 min før og efter. når jeg er oppe på at trave ½ time sætter jeg den i galop. første dag et min, anden dag to min etc. stadig med ½ times trav. Når jeg så er oppe på at galopere 10 min og trave ½ time, så begynder jeg at ride almindeligt. hvis man vil kan man jo sagtens køre hele programmet i skoven.
jeg undrer mig ofte over, at genoptrænings-programmer lægger galoppen på   sent i forløbet. Til sammenligning vil man vel ikke forlange (jeg ville i det mindste ikke   ) at en unghest under tilridning skulle kunne holde til travarbejde i ½ time, før man begynder at galopere på den...? Naturligvis ville jeg ikke forlange lange galopintervaller fra starten, men jeg har normalt lagt galop - godt nok på lige spor, da jeg primært rider i terrænnet, ikke mindst i forbindelse med genoptræning - ind på et langt tidligere tidspunkt, end det oftest anbefales. Er galoppen virkelig så meget mere belastende for hesten? Dorte
også stille og roligt, er lige gået i gang med vores ene avlshoppe, der ikke har lavet noget seriøst meget længe. Den første periode arbejder jeg dem kun i skridt. Dernæst sørger for at hesten skridter minimum ti minutter til at starte og slutte med hver gang hun er ude, når jeg er gået videre med traven. Så starter jeg stille og rolig op med lidt trav, og ligger langsomt mere og mere på, alt efter hvad jeg føler hun er klar til (man ka godt mærke på hesten hvor meget den ka tåle) Så sørger for at max gi den arbejde i to dage, og fri en dag i starten. Gerne nogen dage, hvor det kun er skridt ture/gå ture. Fri er i vores tilfælde det samme som at gå på fold hele dagen, da vores heste er meget ude. Desuden giver jeg i genoptrænings perioden Myoplast, et produkt lavet af naturlige aminosyre, som hjælper med at resturer og danne muskler, samtidig med den sørger for at fylde hestens naturlige depoter op, som der tit er tæret på når heste har stået stille, fordi de tit ikke får helt så meget foder i de perioder de ikke laver noget. Når hestens naturlige aminosyre depoter er nede, øger det risikoen for skader på led og sener. Det er et super produkt, hvor man både ka se og mærke forskellen. Du ka se mere om det på   eller også spørger du bare. Der ka du også se forhandler. Vi forhandler det også. Annette
Malte: Du ved tydeligvis ikke hvem Grete er! Den dag, du har redet en hest op til GP, så kom igen!
Mine heste er også blevet mere smidige og deres galop er blevet væsentligt forbedret efter at min berider introducerede mig for schenkelvigninger i galop. For mig er det faktisk en af de aller bedste galopøvelser i den daglige træning.
Har lige set tråden, er bare nødt til at give mit besyv med for jeg har redet denne øvelse i mange år. Formålet er klart: løsgørende som alle andre schenkelvigninger og fokus på om skulderen er på plads. Er helt bevidst om at den ikke findes i nogle programmer, men øvelsen (om det er til den ene eller anden side) er bare for fed at lave. Sidst jeg spurgte en kompetent underviser (Dennis Holst) anbefalede han jeg skulle ride ned ad midterlinien og lave retningen så jeg kunne fortsætte i samme galop ved langsiden (uden kontra), men jeg har lært den modsat, så jeg bruger begge retninger i min daglige træning. Forudsætningen vil altid være at du har hesten dyb og at den er rummlig i sine bevægelser. Tak for et godt emne  Mvh Alice, ja, jeg ved godt at jeg skal rette min signatur, den er vist blevet lidt for gammel...
Som de andre har beskrevet skal du tilvænne ham vandslangen m. vand ud af. Angsten må være kommet ved for hurtig og grov tilvænning. Måske har han stået i vandspieltov uden at kunne komme væk fra strålen og så bare har måtte eksplodere indeni af angst over den truende stråle. Når han nu er blevet bange for den så skal du starte helt fra bunden af. Gå ud hvor der er plads, tænd for vandslangen (ikke så den spuler og er enormt voldsomt..) og så i stedet for at tage vandslangen i nærheden af hesten så gå i nærheden af vandslangen med hesten i stedet for. På den måde kan du få ham til først at gå forbi på afstand. Så tættere på og tættere og hvis han spænder op så træn den afstand du er kommet til igen og igen indtil den også er ligemeget. Til sidst skal du gå hen til vandslangen når han er rolig og parkere ham der, tæt ved den, et øjeblik og videre igen. Når han kan stå lige op ad i nogle minutter og ROLIGT spise guffer så kan du stille ham lige oveni vandslangen. Så skrug helt op for vandet og det hele en gang til indtil han står stille og spiser guffer oveni slangen. Så kan du få en til at holde slangen oppe i brugshøjden og det hele en gang til. og når han kan stå stille ved siden af personen som holder vandslangen og spise fredeligt så vil jeg mene han først der er klar til at -slangen følger med ham hvis han går væk fra den.- Og så bruger du den metode som er fint beskrevet ovenfor. Hvis han er blevet bange for vandet i dit selskab så skal du begynde at øve dig i at stoppe og erkende når din hest har svært ved noget uden at forsøge at presse noget ned over ham så han bliver angst. En god lektion i livet generelt. Respekt.
Tradition. simpelthen. Dernede, både i spanien og portugal, er der ikke tradition for at kastrere hingstene. grund: man rider kun hingste ( i portugal rides dog flere hopper, og her sker det også at de kastrerer). Hvis en hingst står i en ren hingste stald - og ingen hopper i miles omkreds, så er det jo nemt nok. Hvorfor så kastrere ? Man kan godt kastrere en hingst sent - der kommer måske bare nemmere komplikationer ang heling. Men jeg kender flere der er kastreret sent. en på 5 og en på 9 . og da jeg var yngre var der ofte travheste jeg kendte der blev kastreret efter endt løbskarriere - i 7 -12 års alderen. komplikationen er at blodårene er tykkere og større, de skal klemmes længere og måske syes for at hesten ikke skal miste for meget blod. Men det er nu slet ikke sjældent at kastere sent. Her er en iberisk (salgs) hest ( lusitano) der blev kastreret da den var ca 9 år. den blev kastreret pga manglende koncentration ved konkurrencer - og da det var en konkurrencehest der er for lille til at kunne kåres, så blev den kastreret. det gav så også resultater i stor stil.    
jeg vil sige at det er samme pris. medmindre man står med et ægte avlsemne. taler vi om alm ridehestetyper ( der dog tit godt kan kåres ,men ikke bør avle), så er prisen på vallak og hingst den samme. af og til er vallakker meget billigere - men det er meget (tror jeg) pga det med potens. det er sejere at ride en hingst og en vallak er ikke så efterspurgt dernede. Det er jo mænd der rider og min teori er at det går lidt ud over deres eget selvværd at ride en vallak , he he. note: Mange dyrlæger sydpå nægter at kastrere en rask hest ( de synes det er noget pjat), Men visse kan overtales alligevel. Og mange sælgere nægter at lade hesten kasterere inden hjemtransport. For hvis køber fortryder så står de med en hest der er svær at sælge i hjemlandet. det er mest udlændinge der bruger vallakker, og så af og til seriøse konkurrence ryttere . Men som sagt. tradition. Hingste der aldrig har set en hoppe siden de gik med deres mor opfører sig ikke stort anderledes end en vallak. Og dernede går hopperne jo mest og avler ude på landet. På større ridesteder ( ihvertfald i Portugal, jeg kender ikke til Spanien), er der hopper, men her er der heller ikke problemer da disse hingste så også tit er betydeligt roligere ( og lytter mere til irettesættelser) end de hestetyper vi har herhjemme. de er jo bevidst avlet til at være medgørlige - altså temperamentavlet. Igen kan jeg mest tale om Portugal, men her spiller temperamentet en meget stor rolle når hingste kåres, og når avlerne skal vælge hingst så rygtes det også hurtigt hvis ikke den er god i hovedet. Når avlerne siger " oh this stallion, this is a good horse" - så mener de kun sjældent udseende, så mener de i sind. For de første gange jeg var dernede kom jeg også tit med kommentarer ang morfologi, farve osv - og fik svaret " no no, a good horse - also, good in the head. the mind. ". Mange hingste udvælges faktisk mest på temperament og præstationer og kun sekundært på morfologi af avlerne/ hoppe ejerne. Morfologien skulle jo gerne være iorden idet den er godkendt til avl. Hingstekåring er en del strengere i portugal og minder mere om udvælgelsen herhjemme. Der er flere krav om bla ridelighed og sind. En Lusitano kan ikke kåres på udseende alene. Det kan være du bare skal købe en hingst og så få den kastreret herhjeme. det er nemt nok.
du kender sikkert youtube. men se lige disse klip. prøv at se dette klip - se hvor mange hingste der er på den bane og hvor pænt de opfører sig. Så vidt jeg husker var der faktisk to hopper i arenaen den aften:  og prøv at se her : 5 -600 hingste tæt sammen. der er måske 5 - 10 hopper blandt dem. Men det går da meget godt !!  som hoppe ejer kan jeg også godt lide dette klip. Portugals førende dressurhest (moderne dressur) er lige nu Lusitano hoppen Oxalis. ( - og tjek lige hvor cool hingsten oxidado er , ham der lige kommer tilsidst). Sååeh - du behøver ikke en hingst, du kan købe en hoppe   :  ææh og lige en video der ikke har noget med dette at gøre men som jeg lige fandt og synes var fin: ridning uden hænder!! Jeg tror hingsten er ham Oxidado igen. 
hej, prøv at se på  , jeg har arbejdet der og han har mange heste, og ka skaffe ALT 
Hejsa alle derude... Jeg skal snart have part på en hest, og jeg kunne godt tænke mig at træne lidt horsemanship med den. Problemet er bare at jeg ikke kender nogen horsemanship-metoder. Eller jo det gør jeg men kun to. De to er join up og follow up men jeg vil gerne lære nogle flere. Så hvis du kender nogle flere tricks end jeg gør, så må du meget gerne skrive ti mig, og lære mig dem... Hilen Emilie 
HMS er ikke tricks, og join-up er ikke legetøj. HMS er en måde at tænke på, hvor man prøver at træne hesten ud fra dens naturlige adfærd, det er hele måden at omgås hesten på, og har derfor intet som helst med tricks at gøre. Tricks er hurtige genveje og at få tingene til at ligne noget, de ikke er. Join-up er en hårdhændet måde at opnå medgørlighed på, og du bør ikke udføre dette uden kyndig instruktion, og efter min mening slet ikke. Jeg kan fortælle historier om fejlslagne join-ups, hvor heste er løbet tværs igennem svære hegn og er kommet slemt til skade, heste, der er sprunget over høje hegn og er blevet hængende på toppen, heste, der har fået skader de senere er blevet aflivet for, ved at springe over hegn, heste der har løbet i timevis med en sadel under maven, efter at de er sprunget over hegnet. Har du styr nok på, hvor meget du jager din hest til at forhindre alt dette? I øvrigt synes jeg slet ikke, det er OK, at jage hesten, men det er min personlige mening. Gør man det, skal man i hvert fald vide, hvad man gør. Læs bøger om hesteadfærd og HMS. Indenfor HMS er Klaus Hempflings "At Danse med Heste" den bedste, jeg kan foreslå. Der står godt nok fejlagtigt at hingsten er flokkens leder, det er han ikke, men ellers står der mange gode ting i den. Hvis du læser engelsk, så er Mark Rashids bøger fantastiske. Bogen "Forstå din Ridehest" af Rikke Schultz er uundværlig, og ligeledes er der megen god information at hente i bogen "ridesikkerhed" af Jan Ladewig.
Hejsaa... jeg hved altså god at join-up ikke er legetøj, men en måde at komminukere med hesten på dens "sprog". Jeg syntes det er okey at jage hesten ud af "flokken" når man jo bot forsøger at tale hestens "sprog". Jeg er helt enig i at man skal vide nået om hms for at udføre join-up for ellers kan det jo gå galt. Men det var jo heller ikke det jeg ville. Jeg ledte blot efter små "medtoder" så man kunne blive mere knyttet til hesten så man ikke skal bruge magt. Jeg har lånt bøger på bibloteket for at få mere af vide om HMS. Tak for dine forslag om bøger. Hilsen Emilie.
Nu kan man "tale" hestens sprog på mange måder og jeg deler samme overbevisning som Tina - det er ikke ok at jage hesten rundt. De bliver mere forvirrede end oplyste. Hvis din hest har så seriøse adfærdsproblemer at den eneste løsning er join up, så send den til en professionel, der har forstand på metoden. Det kan være livsfarligt for både dig og hesten, hvis du ikke ved hvad du gør. Jeg er selv ejer af bogen "Danser med heste" og kan kun anbefale den   Prøv at låne/købe den. Der er oven i købet mange gode tillidsøvelser i. Nej, undskyld, men jeg kan simpelthen ikke se hvordan magt skal knytte dig tættere til din hest. Du skriver, at du blot ledte efter metoder, så I kunne blive tættere knyttede til hinanden, og her nævner du join up. Det er da på ingen måde en tillidsøvelse? Næh du, at trække sin hest gennem smalle passager, at indhylle den i plastik, trille dæk gennem dens ben, at lade den snuse til/være i kontakt med farlige ting, etc. etc. - se, dét er tillidsøvelser. Hesten skal stole på at du har styr på situationen, selvom det ser kaotisk ud, at du beskytter den og ikke påfører den smerte eller stress, fysisk som psykisk. Dit mål med HMS er vel at blive ven med din hest, så hvorfor ikke lave nogle øvelser I begge synes er sjove og som tilmed er positive? Hvis du gerne vil lave tricks med din hest kan du jo prøver klikkertræning. Prøv at søge på dét eller horsemanship herinde eller måske på youtube.com - der er mange gode videoer 
Enig med de ovenstående   ingen grund til at benytte Join Up på en velfungerende hest. Der er mange bedre og nemmere måder, for både hest og rytter. Læs evt.¨  (godt nok lærling til Monty, men hun har ikke den opfattelse at Join Up er en nødvendighed og desuden har hun også en del andre gode øvelser)  (Hendes øvelser er stort set de samme som Pat Parellis, men på dansk og godt beskrevet) Hvis du er frisk på læse på engelsk er der mange gode bøger at Pat Parelli og Mark Rashid.
Rolig nu folkens.. Hun spørger jo netop om i har nogle gode metoder hun kan træne med hesten, og fortæller at de eneste hms. metoder hun kender er de to. Det er jo ikke ensbetydende med at hun bruger dem. Jeg vil anbefale dig at tage noget undervisning af en hms. træner. De kan give dig meget at arbejde med, og det er ikke forfærdelig dyrt. Held og lykke 
Jeg træner lidt med min unghest men har tit nogle problemstillinger jeg ville ønske jeg havde nogen at drøfte med. Jeg er helt "grøn" på dette område og gør mig derfor mine egne erfaringer, erfaringer jeg nogle gange godt kunne have undværet selv at gøre mig  Er der nogen herinde som kunne tænke sig at dele erfaringer, gode som dårlige, og fortælle lidt om deres træning og hvad de opnår?
Så skal du måske i stedet spørge dig selv om   den ikke vil ind og arbejde? Passer udstyret ikke, bliver der forlangt for meget af den, er der for få udfordringer, måske træningen er blevet for ensartet (fx dressur hver dag), bliver I tit uvenner, bliver den rost for lidt eller for meget og derved mister lysten til at anstrenge sig, måske er du   bestemt overfor hende? Det kan skyldes så mange ting 
transporten: vi har brugt et svensk firma der har månedlige ture til sydeuropa. vi fik ham anbefalet af folk der fik spanske heste hjem. kæmpe bil med mad og vand på hele turen. rent og pænt med nye spåner i bunden hver dag. rolige nemme heste. selv min plag der ikke var vandt til at blive håndteret havde taget turen pænt. Han overholder tiderne og holder de stop der skal til. behandler hestene pænt og roligt. kun ros til ham. det tager mellem 3 -5 dage alt efter hvor mange stop og heste der skal med. at der er mange heste med er godt. for så er de mindre stressede. hingste , plage og hopper kan sagtens køre sammen. en jeg kender har én gang prøvet at få en hest kørt den anden vej , til Italien, med et dansk firma. (der er kendte). Det gik slet ikke. hesten kom til at stå alene selvom vi var lovet det modsatte. for få pauser, bilen i for dårlig stand der så brød ned og hele turen forsinket. slemt for hesten. hesten var bange på turen på trods af at den ellers var cool nok. Den havde også frosset på turen da klima anlægget ikke var godt nok. kom frem med en muskelskade på bagparten fordi den havde stået og stemt imod i 3 dage. kom sig først efter ½ år. priserne er stort set de samme mange steder. vi gav 12 000 kr pr hest hos ham den svenske. man kan godt få det billige - ned til 10 000 kr - men den extra luxus i hans lastbil var det hele værd. prisen varierer lidt efter årstid da det er normalt at få heste sydfra i august, sept, okt. - helst ikke senere end det da de så kan fryse ret meget. så skal de have gode dækkener på og stå meget inde når de kommer til dk. ( det har de så ikke noget imod somregel). min hoppe kom 1. august sidste år og fik fin vinterpels og frøs ikke. min veninde fik hest hjem i december ( med sommerpels) og den måtte have dækken på hele vinteren og frøs en del alligevel. forresten: vi tager nok et smut ned og ser på salgsheste næste uge. tager video og fotos. Så der kommer mange lækre heste i alle aldersgrupper på siden snart.
så er der to nye valakker på min præs. Ninito på 9 år: Ren Lusitano af alter Real linien.   og så er der der Xipo på 4 år. Renracet og med meget gode præstations papirer :  
Hvis du kigger efter en ung hest på 5-7 år, skulle der ikke være de store problemer med at kastrere den. Muligvis skal det gøres hos dyrlægen under fuld bedøvelse, for at være på den sikre side. Solgte på et tidspunkt en 5 års PRE hingst, som nye ejer også gerne ville have kastreret - og det blev han så, inden han flyttede. Kig du løs efter lige netop det, du gerne vil have. Så er det ikke det store problem at lave den til en vallak efterfølgende. Mht. faldende nakke hvis den bliver kastreret: lad være med at købe en hest med al for stor fedtkam, så er problemet ikke eksisterende. Held og lykke i din søgen; Du er velkommen til at skrive hvis du søger råd og vejledning. Mvh. May.
Hej igen. jeg vil lige tilføje lidt. især lidt til Eva: Det med temperamentfejl passer så ikke helt. og slet ikke på de to viste heste. Disse to er valgt kastreret da de står hos en træner der har meget kontakt til nordeuropa og ved hvordan vi vil have hestene heroppe, hvordan vi behandler dem osv, han ønsker disse heste et godt liv heroppe og har derfor valgt kastration for disse. De er ikke avlsemner og derfor er det logisk ( for ham/dem) at kastrere. han sælger mange heste herop til og ved at mange bliver kastreret alligevel. De er begge "dameheste" og der er ikke meget salg i så søde og blide heste dernede. Det beviser at der faktisk findes betænksomme heste sælgere også dernede. og at tanken om at kastrere en hest for at give den et godt liv er ved at blive en smule kendt. man kan godt tænke blodlinier og papirer selv på valakker eller potentielle vallakker. det fortæller jo altsammen om præstation, evner og mulig fremtid for hesten. Bare se her på HN - hvor mange der virkeligt fremhæver hvem deres vallak er efter - og hvor vigtigt det er for mange. Der kan jo godt være ret stor forskel på de enkelte racer og de enkelte blodlinier inden for racen. Så hvis man sætter sig lidt ind i det så kan man skam godt hente hjælp ved at se på en stamtavle. også selvom hestewn ikke skal reproducere sig. Men ja - der er mange heste at vælge mellem. så det er med at gå efter det man ønsker.
prøv 
hejsa jeg er også lige begyndt at træne lidt klikker træning med min 8 årige hoppe som jeg købte for to måneder siden. vil gerne klikkertræne da jeg syntes det er sjovt og hyggeligt for både mig og hende, og da vi samtidig stadig skal lære hinanden rigtig at kende er det en god form for træning/samvær. men jeg har ikke nogen erfaring med det og prøver mig lidt frem og syntes nogengange jeg har spørgsmål som virker 'måske' lidt dumme og så spørger jeg ikke. derudover vil jeg med tiden måske komme til at mangle lidt inspiration til træningen så jeg synes det vil være en superide at have et sted hvor vi 'uøvede' kan udveksle gode og dårlige erfaringer. GOD IDE!!! kh pernille
jeg har også trænet en smule med klikkertræning - mest for hyggens skyld og for at få lidt afveksling istedet for kun at ride dressur. p.t. har jeg kun gode erfaringer med det. De heste jeg har trænet med har på 10 min lært at berører target. Hvilket er en meget sjov øvelse, især når man kan kaste target væk, og hesten går hen efter det for at berører den. Desuden er det en god ide at lærer hesten at bakke på komando (dvs uden du bevæger dig mod hesten, men blot siger BAK BAK)Dette er nemlig meget rart i dagligdagen.  Træner mest ting som jeg kan bruge i den daglige omgang med hestene - fx at løfte benene indtil den hører klikket osv. Men små tricks er da også sjove at træne - ville engang gerne kunne lærer en hest at ligge ned - men der er vist laaang vej endnu 
Jeg har klikkertrænet heste i 7 år og bruger det til såvel problemløsning i mit professionelle arbejde med heste som til daglig træning af min egen - både hvad angår udvikling/uddannelse og basal opdragelse. Jeg debatterer gerne, og har stor erfaring med både fordelene og de efter min mening ganske få og små ulemper ved klikkertræning. Da jeg ikke ved, hvilke spørgsmål I har er det lettest at I skriver om det, I gerne vil diskutere, så skal jeg nok svare. For mig er klikkertræning mit primære træningsredskab, og jeg holder aldrig op med at fryde mig over, hvor godt det virker. Jeg har en uddannelse i hesteadfærd og træning fra England hvor klikkertræningen er en vigtig del til adfærdsmodifikation. Jeg skriver ikke på denne måde for at sætte mig på den høje hest, jeg vil også gerne udveksle erfaringer, og gøre brug af andres erfaringer og ideer.
Det var den en supergod dagbog! Du er startet godt, og har set de store fordele, træningsformen indebærer. Du har allerede opdaget en af farerne, nemlig at man bliver for ivrig og forlanger for meget for hurtigt. Hvis jeg skal kommentere på noget, så skal du arbejde videre med target, hvor du bruger det til noget, så det bliver en integreret del af din træning, at bruge targets. Min grund til brug af targets er, at man kan vise hesten vejen uden at påføre den ubehag. I mange tilfælde erstatter target træk i reb eller irritation med pisk eller fingre, til hesten flytter sig. Når du træner en øvelse, hvor der er modstand som bakningen så er det alletiders, hvis man kan finde en måde, hvor det går let - præcis som du gjorde. Så kan du senere lære hesten at bakke også på andre signaler. Hvis hesten tidligere er blevet presset til at bakke ved, at nogen har stillet sig med front imod den, så kan den godt i lang tid blive ved at gøre modstand imod at bakke når du står på den måde. Du kan godt klikke for hans spring, hvis det drejer sig om at følge dig godt, så er det en god idé særskilt klikke forskellige elementer - fx. at han villigt følger dig på en ret linie flere og flere skridt, på et andet tidspunkt af træningen klikke ham for gode vendinger, så for gode stop. Træn og perfektioner et element ad gangen, så du ikke klikker for alt og intet og husk at det er vigtigt, at afslutte de enkelte øvelser ved at sætte dem på kommando, så hesten ikke bliver forvirret og stresset over at blive klikket alt for meget, for alt for mange forskellige øvelser. Jeg arbejder for tiden med samling fra jorden med min egen hest. Jeg vil gerne ride og træne hende med så lidt brug af aversiver og med så udstrakt brug af positiv forstærkning som muligt. Det indebærer, at jeg helst heller ikke vil bruge udstyr der tvinger hende, så jeg vil gerne kunne ride og træne hende kun med en halsrem, og helst helt uden noget på hovedet, og her får man brug for targets. Det går rigtig godt med at få bøjning og en let samling i longen, hvor jeg longerer i en halsrem, og så vidt muligt for løs longe. Jeg arbejder på en lille volte for at få bøjningen og forstærker (klikker) min hest for at bøje sig efter volten. Når hun går korrekt, får hun lov at komme ud på en større volte. Mit problem er energi. Min hest er meget doven, og jeg tænker meget over, hvordan jeg motiverer hende uden at forøge brugen af aversiver (fx. at tappe hende med pisken). Jeg bruger pisken (lette, rytmiske "tap" der ikke gør ondt) som signal til, at hun skal gå frem, men lige inden siger jeg "skridt" eller "trav". For at få mest mulig fremdrift og mindst mulig modstand arbejder jeg dels med at forstærke hende for at sætte i gang uden at jeg rører hende med pisken, og dels helt konsekvent for at sætte tempoet op, uanset formen. Jeg arbejder med tempo ligeud, for her går hun mest villigt, og så giver jeg GODE godbidder, sommetider et helt æble for alt, hvad der indebærer at hun skal anstrenge sig fysisk. Dette gør jeg fordi hun fra naturens side er så doven, at hun altid vil foretrække stilstand frem for bevægelse, hvis jeg ikke er virkelig god til at motivere hende. Samtidig er hun pga. dövenskaben i dårlig form, det gør det endnu mere besværligt for hende at bevæge sig, så jeg skal også over den hurdle, at hun SKAL bevæge sig for at blive i bedre form, uden at få hende til at hade træningen. Det er ikke perfekt endnu, men jeg glæder mig over, at formgivning kun med brug af halsrem virker rigtig godt, at jeg har en hest, der er ligeglad med presenninger, bål o.lign, som er helt tryg ved, at jeg stiger op på hende (er ved at tilride hende) - det kompenserer så rigeligt for, at jeg skal bruge noget energi på at få hende til at bevæge sig mere energisk. Jeg træner også lidt tricks med hende - at bukke og at samle en genstand op er det, vi arbejder med lige nu, men tilridning og samlingen fra jorden og senere under rytter har højst prioritet lige nu.
Jeg er også meget grøn på det område. Har trænet lidt med min dv, men det er som om han ikke helt forstår klikket. Han vil bare have godbidden. Nogle der har erfaringer med dette, og har gode råd til hvordan man får hesten til at forstå klikket? Jeg har lavet det der target med forskellige ting.
Du skal kun bruge én ting til target. Og gentage og gentage indtil den forstår det. Lad være med at variere før forståelsen er der. De fleste heste lærer hurtigt, men nogen skal have nogle uger. Gør det let for hesten, hold target et sted, hvor den næsten automatisk rammer det, fx. mellem hest og godbid. Vis kun target, når hesten skal røre det. Gem det bag ryggen resten af tiden. Brug kun genstanden til target, ikke til andet. Giv hesten foderet på sted og på samme måde hver gang. Arbejd fra samme position ift. hesten. Alt dette indtil hesten forstår ideen. Du kan også klikke og fodre, klikke og fodre uden at sætte en handling på. Tag godbidden i hånden, vent lidt (for at hesten ikke skal reagere på, at du tager foderet i hånden), klik og giv foder HURTIGT efter klikket. Gentag til hesten lader til at forstå, at et klik varsler foder. Når du tror, at hesten begynder at forstå sammenhængen mellem klik og foder, så klik på et tidspunkt, hvor den ser et andet sted hen. Hvis den STRAKS tager hovedet hen til dig for at få godbidden, så har den forstået sammenhængen. Så kan du begynde at sætte en handling på. Tænk over, at du ikke står og fumler med klikker, godbidder og hesten. Det kommer man let til i starten, men hvis man er for langsom med godbidden, forstår hesten ikke sammenhængen. Ellers må du have et par undervisningstimer.
hejsa sikke en god dagbog- lige hvad jeg havde brug for. det er jo lige sådan jeg har det mht fejl og de gode oplevelser og da jeg er helt nybegynder har jeg besluttet mig for også at skrive dagbog for det gør det nemmere at se hvad det gik godt og hvad der gik skidt- så tak for tippet  tina MJ - hvor er det dejligt at en erfaren 'klikker' som dig giver dig tid til at vejlede os andre. derudover skriver du på en enorm forståelig måde selv for en grønnert som mig, og som jeg skrev tidligere er jeg nogengange lidt bange for at spørge om visse ting- man vil jo nødig lyde dum!!! men det behøver jeg vist ikke bekymre mig om, man bliver jo vejledt uden at man bliver dømt- så tak for det  efter at have læst de indlæg der er kommet i løbet af dagen er jeg blevet enormt motiveret til at tage ud og træne, så kører om et øjeblik selvom regnen siler ned!! KH pernille
Skal klikket ALTID følges af en godbid? Kan man ikke nå dertil hvor man en gang imellem kan nøjes med klikket? Jeg har ikke trænet med target da vi havde trænet i lang tid med godbidder før jeg fik en klikker ( har kun trænet hvor klikkeren var med tre gange). Min plag har lært spanske skridt, bakke, bakke når jeg trækker ham i halen   ,gå til siden uden berøring,springe( dog meget sært, han stopper idet han lander og venter på sin godbid   ),og sidst men ikke mindst, at lægge sig. Det sidste er dog et kapitel for sig, skal nok fortælle mere indgående om problemerne en dag jeg har meget tid;-) Er det okay at træne uden target? Kan ikke se hvordan jeg skal have alle de ting i min hånd,klikker, target, pisk OG kunne give godbidder?!
Nogle trænere giver kun godbidder ved nogle af klikkene, jeg vil helst give godbid efter hvert klik, men til gengæld spare lidt på klikkene. Hvis jeg gerne vil opmuntre hesten uden at den må få en godbid, så siger jeg "dygtig" for det ord har jeg betinget ved at sige det, og derefter klikke og give godbid, og derefter har jeg lært hesten, at hun ikke må stoppe når jeg siger dygtig. Inde i hendes hjerne sker der alligevel det, at hun danner hormonet dopamin, der får hende til at føle sig godt tilpas. Det samme sker, når man klikker, så det KAN faktisk godt virke at lade være med at give foderbelønning hver gang, men jeg synes bedst om, at klik følges af godbid, men det gør mellemsignalet ikke. Et signal der ikke efterfølges af noget, udvandes hurtigt, og skal regelmæssigt forstærkes igen for at blive ved med at virke. Det er min erfaring, at man meget hurtigt får et meget ringere respons på klikket, hvis man ikke giver godbidder bagefter. Jeg varierer de godbidder jeg giver, så rigtig gode responser giver bedre godbidder end de responser der fortjener et klik, men ikke er fantastisk nok til fx. at give et helt æble, som jeg sommetider giver for en særlig god præstation. Man kan godt klikkertræne uden en klikker, ved at bruge et ord som markør. Jeg synes dog, at klikket virker bedst.
Jamen så vil jeg tro jeg har klikkertrænet uden klikker før, for da brugte jeg netop ordet "dygtig" efterfulgt af godbid  Nå men nu vi har sådan en erfaren kvinde på banen så vil jeg lige misbruge det lidt  Har i også problemer med at hesten blander øvelserne sammen? Min gør tit det, at hvis han ikke får klikket/godbidden hurtigt nok( man forsøger at strække ham lidt for f.eks at stå stille liiige et halvt sekundt længere) så går han over i en anden øvelse for at "stille mig tilfreds"? Og så lægger jeg lige et spørgsmål ind jeg egentlig havde lagt ind på Dsommers hjemmeside, det er kopieret direkte så bær over med at det ikke helt passer ind:-): Jeg har nu endelig fået min klikker og træner på livet løs:-) Vi trænede nu også før, bare med godbidder. Mit spørgsmål går på, min 2 års bliver indimellem ret så agressiv, især når det drejer sig om øvelsen at ligge sig. Jeg giver tegn og så lægger han an til at lægge sig men nogle gange springer han så frem imod mig i stedet?? Han er sådan lidt sprælsk, ligesom din Egbert Ditte, og han har de her lidt voldsomme bevægelser indimellem. Idag havde jeg bedt ham om at ligge men han var ikke rigtig motiveret, jeg lod ham fise lidt rundt og han kom ind for at snakke efter meget kort tid, så pludselig tager fanden ved ham og han vender om og bukker mig i hovedet ( han synes vist det var vældig underholdende) , i ren refleks klapper jeg ham en i rumpen med pisken og så løber han op og lægger sig der hvor jeg for kort tid siden havde bedt ham om det??Hvad skal jeg udlede ud fra det? Han kan også finde på det når vi laver spanske skridt eller jeg bare beder ham sætte i trav ud på en volte. Så får jeg lige et buk/spark eller et par flade ører inden han gør hvad han bliver bedt om?! Han har ikke bidt mig eller ramt mig med spark men det er da en træls opførsel? Det skal lige siger at han ikke udviser aggresivitet på andre tidspunkter end under træning med godbidder/klikker.
Det er helt normalt, at heste tilbyder andre øvelser, hvis en bestemt øvelse ikke har givet det resultat, hesten ønskede sig. Årsagen kan også være, at den øvelsen hesten tilbyder er lettere for den, end den vi gerne vil se. Andre grunde kan være, at man ikke sætter sine øvelser på kommando, at man træner for mange nye øvelser på en gang, og at man i for høj grad forstærker for det ene og det andet for øvelser, som hesten selv tilbyder. Jeg vil gerne have initiativrige heste, så jeg forstærker for noget, jeg ikke har bedt om, hvis jeg kan lide det - men ikke, hvis jeg givet kommando til en anden øvelse. Hvis man vil have initiativ og stor øvelsesvariation, så giver man også afkald på noget disciplin, så man må finde grænsen for, hvornår der bliver for lidt kontrol hhv. for lidt initiativ. Når hesten har forstået en øvelse, så vær meget opmærksom på kun at forstærke øvelsen, når du har givet kommandoen. Hvis den viser en anden øvelse, så forstærk den ikke for dén. Når du sætter øvelser på kommando, så skift mellem 2 øvelser, så hesten venter på, at du beder den om noget, og ikke bare forsøger sig med sin favoritøvelse. Samtidig afbryder jeg hesten, hvis den laver en anden øvelse end den, jeg har givet signal til, og derefter giver jeg signalet igen. Det kan også være, at øvelsen Det er stressende for hesten, hvis man på en gang træner alt for mange dårligt etablerede øvelser, så husk at gøre øvelserne færdige. Dit sidste spørgsmål er lidt sværere at svare på uden flere oplysninger. Hvordan beder du hesten om at lægge sig, og er den virkelig så god til det, at du kan bede den om det på afstand på et bestemt sted? Hvis hesten viser aggressiv adfærd ved klikkertræning giver jeg meget klare signaler, sætter kravene ned og forstærker helt konsekvent. Hestene bliver som regel aggressive fordi de er for usikre på, hvornår de bliver klikkede. De bliver forvirrede og usikre over, at blive klikket for alt for mange forskellige ting, på en alt for uforudsigelig måde. Det er for svært for dem at forudse konsekvenserne af deres handlinger og det er ubehageligt, når "betalingen" er noget, de rigtig gerne vil have. Så kører de sig selv op, og bliver irritable og viser dermed surhed eller aggressivitet. Tryghed og forudsigelighed er kuren mod det og så må de selvfølgelig ikke forstærkes når de viser aggression. Evt. kan træningen afbrydes helt og fortsættes en anden dag, derved opnår hesten ingenting ved den adfærd, for den ønsker jo ikke at stoppe træningen. Sommetider kontrollerer jeg også, afhængig af situationen, hvordan hesten responderer på negativ forstærkning, men det drejer sig mest om, at den ikke må blive for stresset.
Tusind tak for de fine svar, jeg tror det er en blanding af det hele der går galt for os, jeg har ikke kommando på alle øvleserne og samtidig er Han en MEGET initiativrig hest. Kan se nu at det der går galt med "lægge sig" øvelsen er at jeg er gået lidt tilbage, han virkede uvillig og fik af vide jeg skulle gå tilbage til et tidligere stadie i træningen, tror det forvirrer ham! Du fik vist ikke svaret på det med o target er "nødvendig" så jeg tillader mig at spørge igen:-) Og hvad mener du med det her?: Sommetider kontrollerer jeg også, afhængig af situationen, hvordan hesten responderer på negativ forstærkning, men det drejer sig mest om, at den ikke må blive for stresset.
Hej alle... Jeg er i dag kommet hjem efter en 3 ugers lang ferie til USA, og nu skal jeg til at starte hesten op igen... Jeg Har lige været oppe hos min hest og hendes hove er blevet ret lange. Skal jeg vente til hun får nye sko på med at ride? Eller kan jeg godt starte stille og roligt op på banen? Hvordan kommer jeg bedst igang med min ridning igen uden at overanstrenge hesten? venlig hilsen Amalie
Jeg ville nok vente til hun har fået ordnet sine "fødder"  Jeg plejer efter min hest har haft fri i længere tid, at skridte nogle ture de første par dage en halv times tid. Herefter tager jeg 14 dage hvor jeg går igang med lidt bane ridning 3 gange ugentligt, tur ridning 2 gange og hesten får fri 2 gange ellers er det noget med ture kun i skridt. Jeg skridter 15 min, traver 5 min, skridter 5 min, traver 10 min og skridter tilsidst af i 15 min. Efter de 14 dage intensivere jeg træningen stille og roligt indtil hesten er i sin vanelige form igen. håber du kunne bruge det til noget 
Hej alle. Jeg har en super sød tinker som jeg har lidt problemer med som jeg vil høre om I kan hjælpe mig med. Min tinker er 4 år og er blevet tilredet med en glidetøjle, hvilket jeg har prøvet at gøre noget ved, men det har ikke hjulpet og jeg har simplethen indset at tiden til at tilride ikke er der. Kender I nogen gode beriderer og evt. andre med et roligt temperement som I kan anbefale? prisen er lige meget, men stedet skal helst ligge i jylland Mange Hilsener Inger
Hvilket problem har glidetøjlen helt præcist forårsaget? Ellers spørg hellere på produkter og leverandører efter berider 
Hejsa Allesammen.. jeg er ny herinde og jeg har lige købt mig en fjordhest vallak på 11 år. Han er 100 & stabil og trafiksikker.. Fremmadgående men styrbar.. Jeg red på ham hos hans tidligere ejer 1 gang og der besluttede jeg mig så for at købe ham. Han kom i går til hans nye sted, og i dag longerede jeg ham lidt. ½ time efter ville jeg have ham ind i strigle ham, men han ville OVERHOVEDET ikke stå stille.. Dette endte med en dårlig dag for mig, og at jeg måtte lukke ham på folden igen.. Er jeg for hurtig? Skal jeg give ham 1 uges tid.. Måske mere..? Er det fordi han virkelig er stresset? Lige nu står han sammen med en anden fjordhest og det går forrygende godt. Han mangler stadig at komme i flok med 5 andre heste og er spændt på hvad han siger til det.. Jeg er ikke ret meget erfaring omkring flytning af hest, håber på en masse tilbage meldinger.. Knus hefra.
Hej Christine, velkommen til og tillykke med den nye hest  Alle heste bliver nervøse når de bliver flyttet, det er helt ok. Der er rigtig mange nye indtryk og dufte, helt nye (heste)venner osv. Bare giv ham lidt tid hvor du opbygger et godt venskab mellem jer. Gå lidt ture med ham, rid lidt let på ham til han er faldet til, vær helt rolig og fattet, og vis ham at det hele er okay. Så skal han nok blive sig selv igen. Du ville jo også være nervøs hvis du skulle starte i en ny skole eller på et nyt arbejde 
altså da jeg købte min hest for et halvt år siden - vandrede han simpelthen vileløst rundt i stalden, frem og tilbage til siden så han kunne se ud til de andre hest og så en masse skingrende vrinsk ;/ - det var pisse ireterende. men jeg indså at jeg bare skulle gi ham lidt tid, så tog ham godt nok ind hver dag, men så tog jeg kun hans hove og hvis jeg kunne så striglede jeg ham som man nu kan, men sådan en hest der bare er helt op at køre. synes bare du måske skal tage ham ind hver anden dag og så bare tag hovene hver dag uden på folden. ros har lige så snart han bare står til i 2 sekunder og hæv stemmen lidt når han skaber sig. det er jo klart når de kommer til et helt nyt sted skal de lige vænne sig til alt det nye , så de synes nok lige det er for meget og kan derfor ikke rumme det. da jeg havde haft ham en måneds tid, stod han rimlig stille og den dag idag står han nærmest og sover fordi han nyder det så meget  så det skal nok komme, bare snak med ham og mindst af alt ikke blive hys , men bare berolige ...
Jamen jeg tillade mig da lige at blande mig!  Jeg vil allerede nu advare om at det bliver lidt langt. Jeg har to heste, begge klikkertrænede. Heldigvis, for mig, to meget forskellige heste. "Ung"hesten, er meget initiativrig og gætter utrolig meget. Det er både fantastisk, og fantastisk irriterende!  Hun har en masse engergi som jeg både han øge og dæmpe med mit eget kropssprog. På den måde kan jeg skabe energi og fremaddrift uden brug af negativ forstærkning. Jeg arbejder hende tit løs i ridehuset, hvor jeg klikker hende for at følge givne kommandoer. Det kan være skift af gangart, stop, gå sidevers, bak etc. Jo bedre kommandoen er installereret, jo længere væk kan jeg stå. Skift af gangart og stop laver hun prompte uanset hvor langt væk jeg er. (Det er altså lidt dejligt at kunne få krikken til at trave en i møde når man kommer og henter den på folden...   ) Gå sidevers er lidt sværre, men den er vi også kun lige begyndt på. Som oftest følger hun mig rundt som en "lille" hund, og gør som jeg gør. Hvad enten det er stop, galop eller noget helt andet. Jeg bruger også klikkertræning til mit dressur arbejde, til springning og generel omgang med hesten. Jeg brugte en dag på at lære hende at springe, og hun blev så glad for det, at jeg bare kunne stå på midten af banen og pege hvor hun skulle hen.  Hun er ret madglad, og bliver nemt noget overdreven når hun synes hun fortjener mad, men så længe jeg er konsekvent og kun giver hende godbidden når hun står pænt og ikke er ved at æde hånden af mig er der ingen problemer. Vi er for nyeligt gået i gang med at lære piaff vha klikkertræning, og det går faktisk så godt at jeg har problemer med at samle hende i skridt (fra hånden det hele...) uden at få piaff-momenter. Løsningen på det plejer at være at skifte mellem de 2 øvelser, og i øvrigt altid sørge for at når hun gætter, gætter hun forkert, indtil hun begynder at vente på en kommando. Jeg oplever sjældent at hun bliver frusteret i træningen, i stedet plejer hun blot at tilbyde hele repertoiret igen og igen. Især når hun er løs er det ganske underholdende. I går spænede hun ned i den anden ende af ridehuset hvor en havde glemt at rydde vores lille podie op, og stillede sig på det, da hun synes det var ved at være tid til en godbid. Da det ikke virkede begyndte hun at vinke, det har hun nemlig også lært. Men hun måtte sande at der ingen godbidder var i den, og spænede tilbage for at vente på en kommando. Den fik hun, og et klik+godbid for at udføre den korrekt. Kvik hest!  Den gamle hest er helt anderledes. Han virker meget nervøs for at lave fejl, og gætter helst ikke. Han tåler heller ikke rigtig negativ forstærkning, så det kan være noget af en udfordring at hjælpe ham. Han får flere og oftere godbidder end den yngre, for at undgå at han bliver frusteret. Jeg træner lidt dressur med ham fra jorden, og har pillet alt udstyret af ham, for at kunne se præcis hvor meget han forstår af mine kommandoer. Heldigvis er vi ikke helt tabt bag en vogn, og vi laver fine cirkelvolter, versadser og så småt traversader. Jeg har vha. klikkertræning lært ham at kysse, spanske trin og at stejle. Det har givet mig en helt anden hest for mig at arbejde med, og han er også en helt anden på folden. Han er blevet et værre legebarn, og bruger alle de ting jeg har lært ham i omgangen med de andre heste. Det er helt fantastisk at se! Det virker også som om at denne type træning har fået ham til at overveje om mennesker måske mere er omvandrene madmanskiner end onde tingester der konstant sætter for høje krav. Så nu har jeg en hest der elsker at arbejde, fordi han ved at det sætter "madmaskinen" i gang. Så jeg har altså udelukkende gode erfaringer med klikkerrtæning, men jeg synes også at det kræver at man sætter sig godt ind i det, for at undgå den største frustration hos både mennesker og hest. Jeg bruger kun selve klikkeren til noget indlæring. Begge mine heste er betinget på hver deres ord, for jeg har heller ikke hænder nok til det hele ellers.   Den gamle går på target på min hånd, men kun når den er knyttet på en bestemt måde. Det gør det noget nemmere for mig at arbejde med. Klog af skade vil jeg dog anbefale at betinge hestem på et ord man ikke bruger i andre sammenhænge, og som er kort og præcist. Jeg har brugt "tak" til den ene og "dygtig" til den anden. De er lige dumme, men nu har vi vænnet os til det, så for min egen skyld skifter jeg det ikke, det er for svært...  Signe
Jeg vil normalt anbefale at gå et skridt tilbage, hvis en øvelse ikke virker. Men det kan så betyde, at hesten ikke gør øvelsen færdig, fordi man klikker tidligere end ellers. Når jeg ikke kender flere detaljer om, hvordan du har lært hesten at lægge sig og om den konkrete situation, så er det svært for mig at gennemskue hvad problemet kan være. Vedr. targets, så KAN man træne uden, men targets kan erstatte megen brug af aversiver, så jeg synes man bør inddrage dem i træningen. Jeg har trukket et par skumbolde (kattelegetøj) på skaftet af min pisk, og så bruger jeg den som target. Jeg har også andre targets, afhængig af situationen. Et target kan også være en kegle på jorden, jeg benytter kegler som en sikker zone. Når hesten ser keglen så ved den (efter nogle gentagelser) at opgaven bare er at få den til at røre keglen, og så er den mindre usikker, også selvom jeg placerer en farlig genstand i nærheden. Vi er nødt til at være ret sikre på, at vi i visse situationer kan kontrollere vores heste - og hvis vi ikke lærer dem at respondere på negativ forstærkning, så har vi kun ringe sikkerhed for at kunne styre hesten i en krisesituation. Hvis hesten fx. ikke har lært at stoppe for grimens tryk, når man trækker i grimeskaftet, hvad gør man så, når hesten er blevet skræmt, og er sat afsted? I sådan en situation vil vi uvilkårligt hive i rebet, og så er det en STOR fordel, at hesten responderer på det. Jeg vil have, at hesten flytter sig frem, tilbage og til siderne for større eller mindre pres for at kunne kontrollere den og for at kunne flytte den, hvis den truer mig. Det er ikke mit primære mål at arbejde sådan, men man er nødt til at kunne gennemtrumfe at starte eller stoppe sin hest, når en krisesituation opstår. Dette gælder også, hvis hesten bliver for grov i sin godbidsjagt. Mht. stress er det sådan, at stressede individer har dårlig indlæringsevne, og risikoen for at blive rendt ned, bidt, sparket eller lignende er meget større, når hesten er stresset. Derfor bør man ikke træne nye øvelser i stressede situationer, men den skal selvfølgelig meget gerne respondere på allerede indlærte signaler. At træne hesten til at være mindre stresset ved fx. at vænne den til potentielt farlige genstande eller situationer er selvfølgelig en nødvendig del af træningen. Spørg bare videre, hvis du har lyst 
Jeg har lagt mærke til, at min hest laver en perfekt nakkebøjning, når han forventer en godbid   Egentlig havde jeg slet ikke tænkt mig at træne holdning på nuværende tidspunkt, men bør jeg ikke benytte mig af, at han selv tilbyder det og få sat klik på? -Og hvordan griber jeg det an? (Han gør det faktisk også af og til uden at have lavet en øvelse, eksempelvis hvis han bare får ros   . Tænker at jeg kan klikke ham i de situationer og efter få gentagelser sætte stemmekommando på?) I øvrigt en meget inspirerende og lærerig tråd - også for en nybegynder, som mig   Og tak Tina, fordi du er så rundhåndet med guldkornene...
Og hvordan kan target være med til at undgå negativ forstærkning    PS. Sig til når du ikke gider svare på flere tossede spoørgsmål 
Jeg gider godt at svare. Jo, jeg trækker min hest i grimen hver dag. Hvis jeg hiver i grimen for at få hesten til at gå, så påfører jeg den ubehag. Derfor bestræber jeg mig på at trække den i et løst reb eller uden reb. Hvis man ikke bruger et target til at lede hesten med indtil den har lært at følge med, så kan man enten hive mere eller mindre hårdt i grimen, eller man kan fx. daske lidt til den med et pisk eller et reb. Ved at bruge et target kan man fx. lære et føl at følge med uden at lave en trækkekamp ud af det, og derved får hesten ikke lejlighed til at øve sig i at gøre modstand. Man kan også lægge et ganske let tryk i grimen og så lige bagefter vise hesten target (hvis den altså allerede har lært at markere på det) - igen undgår man trækkekampen. Selvfølgelig skal en hest kunne trækkes i grimen, men jeg foretrækker at minimere alle kampe, for det giver en meget mere blød og samarbejdsvillig hest. Ved trailerlæsning kan man fx. også bruge et target til at lede hesten ind i traileren - igen undgår man at trække i grimen eller true/daske med reb eller pisk, og dermed går hesten først ind, når den er klar, og man får mindre modstand tilbage. Longering er endnu et eksempel på, at man kan lade hesten følge et target frem for at bruge ubehag bagfra. At lære hesten at stå stille kan gøres ved, at man tegner en kridtfirkant på gulvet eller lægger en gammel gulvmåtte, der fungerer som et target, som hesten sætter benene på. Her forstærker man hesten for at sætte benene på det sted, og når forbenene står stille der, så står resten af kroppen som regel også stille. I traileren kan man også hænge et target op oppe ved hovedet, som hesten står og holder på, mens man lukker bag den. Sådan parkerer den sig selv, indtil man kommer op foran og får den bundet. Også til cirkustricks erstatter targets brugen af reb som vejleder for hesten. Man kan selvfølgelig mene, at reb er ligeså anvendelige som et target, men hver gang man påfører hesten ubehag, så får man modstand og en lille smule modvilje tilbage, og man kommer hurtigt til at bruge alt for høj grad af ubehag, fordi det er nemt. Jeg BRUGER negativ forstærkning, for det er umuligt at undgå, men jeg minimerer det mest muligt for at få den mest arbejdsvillige hest. Når man arbejder med problemheste er det ofte sådan, at hesten allerede igennem lang tid har oplevet masser af ubehag, og problemet er måske, at den er blevet fantastisk god til at undgå dette ubehag på en måde, som rytteren ikke har tiltænkt. En vej til at kunne bruge sådan en hest til noget igen (ja, det kan blive så slemt, at man faktisk INTET kan med hesten) kan være, at man afstår af al negativ forstærkning i en periode, indtil hesten har fået lysten til samarbejde igen og en af måderne at gøre dette på er - ved brug af targets.
Tak for dine pæne ord. Jeg er rigtig glad for, at nogen sætter pris på det og det giver mig lyst til at fortsætte med at skrive  . Jeg synes da bestemt, at du skal benytte dig af at forstærke, hvad din hest giver dig gratis. Klik det når det forekommer, også selvom du allerede har klikket en gang for noget andet. Det eneste tidspunkt, hvor du ikke skal klikke for det er, når du har givet kommandoen til noget andet, og du ikke har fået dette andet. Når hesten ofte viser nakkebøjningen, så begynder du at sætte en form for kommando på, et håndtegn eller et ord, så du også får kontrol over nakkebøjningen. Du kan også forstærke denne positur på den måde, at du lader det være hestens venteposition, sådan at den først bliver bedt om en ny øvelse, og dermed først kan tjene en ny godbid når den viser posituren. Det er en god måde at lære hesten at vente på kommandoer på, og så står den og ser pæn ud imens  .
hejsa alle gode spørgsmål og super svar som jeg også har glæde af- tak for det. vi træner også og nu her efter 3 gange træning kan titta stoppe, bakke, røre target og er rigtig dygtig til det. jeg kan nu slippe hende helt når vi er på ridebanen og hun følger mig rundt og venter på komando og klik. jeg kan nu stå foran hende og sig 'back-up' og hun fortsætter indtil jeg klikker- har jo forsøgt at gøre det lidt sværere efterhånden så nogengange går hun 2 meter baglæns uden problemer. ville gerne lære hende at stå stille ved min tanteskammel når jeg skal op og det kan hun også nogengange- men ofte flytter hun sig for at se hvad det er jeg laver deroppe på den skammel!!! jeg er lidt i tvivl om det er en god ide at træne og give godbid med bid i munden? og hvordan træner jeg det bedst så hun ikke vender sig for at kigge efter mig og godbiden? kh pernille
Godbidder går fint med bid, ellers får hesten ikke noget godt for sin indsats. Man skal bare brug små godbidder, så er det intet problem. Jeg har heller ikke et problem i, at hesten vender sig for at få godbidden. At lære hesten at stå ved en tanteskammel gøres nemmest ved at bruge en af plastic og så flytte den med hesten. Det er meget lettere end at rette hesten ind, men det kan selvfølgelig også godt lade sig gøre. Som altid i klikkertræning nedbryder man øvelserne i små deløvelser. En deløvelse ved tanteskammel-træning er, at hesten står stille med hovedet ligeud ved skamlen. Når den gør det klikker du, og så må den gerne vende hovedet. Husk at klikket ender alle handlinger, det er det, der sker inden eller imens du klikker, du skal være opmærksom på. Hvad hesten gør bagefter er nærmest ligemeget. Jeg ser heller ingen problemer i at give hesten godbidder fra ryggen - jeg gjorde det med min fra første gang den havde rytter på ryggen.
hejsa tak tina for et hurtigt svar. det prøves hermed og så ser vi forhåbentlig hurtigt resultatet. holder jer opdateret. kh pernille
Jeg har en 3-4 gange forsøgt mig med at lære min 2-års at berøre target, men han er alt for fokuseret på at jeg har godbidder - han står simpelthen med hele hovedet ovre ved mig (meget tæt på) og roder for at få en godbid. Han kan godt berøre target, men det er lidt på må og få at han gør det, det er slet ikke hver gang jeg "beder" ham om det. Vil gerne i gang med at træne mere klikkertræning med ham, men ved ikke helt hvordan jeg skal gribe det an, når han gør sådan?!?! Vil det virke det du skrev til Line tidligere i tråden? Altså det med at blive ved med blot at give godbid for berøring af target i lang tid? Vil det ikke blot gøre ham endnu mere fokuseret på at jeg har godbidder? Han er ellers en rimelig klog hest som lærer nemt. Han har været bange for sprayflasker (den lyd de siger), men vha godbidder står han nu helt stille mens jeg sprayer fx fluespray på - også selvom han ikke er bundet på staldgangen. Det lærte han på 3 gange hvor vi trænede det. Men det er netop sådan noget jeg gerne vil bruge klikkeren til, det er bare svært når han slet ikke er interesseret i target. Linda.
Han er ikke interesseret i target fordi han ikke har lært at forbinde det med godbidder. Kunsten er at vente. Placer hesten i boksen og dig selv udenfor. Placer target mellem godbidderne og hesten - når han rører det så klik og hav allerede inden du viser target en godbid klar i hånden, som du giver SÅ SNART du har klikket. Hvis han bare prøver at stjæle, så gå så langt væk, at han ikke kan indtil han slapper lidt af, og sørg derefter for, at han tilfældigvis, på sin vej mod godbidder får rørt target så mange gange, at han forstår forbindelsen. Ellers kan jeg foreslå en undervisningstime eller 2 så du kan få styr på det. Ellers kan du bare bruge en anden øvelse end netop det at berøre et target til at lære ham sammenhængen. Det er altid bedst at starte med hesten bag en sikker barriere, fx. boksen, og så kan du fx. starte med at klikke og belønne ham, indtil han forstår sammenhængen mellem klik og godbid. Så kan du klikke ham for at stå med hovedet et bestemt sted, hvor du gerne vil have det, og derfor kan du gå videre til andre øvelser.
Det lyder bare så nemt, men det er det jo egentligt ikke når man står med problemet. Men jeg vil forsøge med dine forslag et ad gangen. Synes nemlig at klikkertræning er en super træningsform, og jeg vil gerne kunne bruge det til forskellige ting i træningen af ham. Og det er jo bestemt ikke fordi han er dum, for han lærer ellers meget hurtigt og elsker at lave noget (både fysisk og psykisk arbejde). Tusind tak for dit svar  Linda.
Jeg har netop købt en Trekker Master bomløs til min oldenborger og den ligger rigtig godt! Den ligner til forveksling en almindelig dressursadel. Den har den bomløse saddels fordele, men yder samtidig en god støtte for rytteren. Købt hos  . Sys
Hvis jeg var dig ville jeg IKKE købe en bomløs. Uanset hvor godt den ligger kan den aldrig fordele din vægt så godt som en alm. sadel. Det vil sige at alt din vægt kommer til at lægge på et meget lille punkt på hestens ryg og det er naturligvis skadeligt. Bomløse sadler er sikkert udmærkede til at ride en tur i skoven i en gang i mellem (ikke 2-3 gange om ugen).   Men det optimale er en sadel med bom og bare fordi du har haft en sadel med bom som ikke passede, betyder det jo ikke du ikke kan finde en der passer. Men du kan jo spørge en   sadelmager og så vil du garanteret få det samme og vide som jeg lige har skrevet.
Jeg har 2 bomløse sadler. En Barefoot Cheyenne og en FreeForm Shortback. Barefoot Cheyenne :   FreeForm Shortback :   Jeg er meget glad for dem begge. Barefoot'en har jeg redet over 5000 km i. Jeg rider distance, hvilket betyder mange timer i sadlen og jeg har aldrig fået en dyrlægebemærkning på øm ryg. Begge kan kun anbefales  MVH Anita
meget an på: 1) hesten 2) rytteren  Hvis hesten har en rund ryg, kan det være svært at finde en normal sadel til den. Hvis hesten har et markeret lansemærke(mankested), er bomløs en dårlig idé   Den kan ikke undgå at komme til at trykke på rygraden på det sted  Hvis rytteren er let, kan det være udmærket med en bomløs   Hvis rytteren er tung, bliver vægten alt for dårligt fordelt i en bomløs  Så der er mange ting at lægge mærke til og sætte sig ind i. Spørg en sadelmager   - det er dyre penge, hvis hesten ikke kan tåle det 
Jeg er ved at være træt af myten om bomløse sadler, at bomløse sadler ikke fordeler vægten. Jer, der taler imod de bomløse med netop dette argument, har I aldrig tænkt på, at distanceryttere oftest rider i bomløse sadler? At man altid har redet uden sadel på heste, uden at de tog skade? Sadler med bom er   opfundet for hestens skyld men af to andre årsager: 1) at opbygge en sadel med høj bagsvidsel etc, så RYTTEREN opnår mere støtte. 2) at kunne anbringe og vedhæfte så megen oppakning som muligt på hesten. Til Susanne: jeg synes det er en god ide med en bomløs sadel til din fjordhest. Dels er det en unghest, der mangler at udvikle sig meget endnu, dels har alle racer, men især fjordhesten, jo lidt problemer med at holde vægten. Med den bomløse undgår du, at sadlen ligger dårligt, hvis vægten går op og ned. Man kan efterhånden få mange lækre bomløse sadler/evt. sadler med læderbom, så det er bare at vælge. Jeg har selv en Trekker Talent (ved ikke om den fås endnu), men for pokker, hvor jeg elsker den sadel. Har du råd, vil jeg anbefale dig at købe den Trekker, som minder om en almindelig dressursadel. På den måde får du det optimale fra den bomløse sadel og er alligevel ikke udelukket fra almindelige stævner.
Alle bomløse sadler skal have et specialunderlag, som netop fordeler trykket fra rytterens vægt !! Jeg bruger det også under min Trekker Master (den sadel som minder om en almindelig dressursadel), men med tiden regner jeg med at gå over til et, hvor indlægget er mindre - efterhånden som han får sat muskler, for til sidst at ride med almindelige underlag - som man KAN i netop denne sadel. På bare få uger har min hest fået en langt mere fri gang. Sys
Hørt, hørt, KarenGry!!! Bomløse sadler er en genial opfindelse. Jeg har redet i Barefoot Cheyenne i små 3 år efterhånden og jeg har aldrig haft en hest med øm ryg. "Bomløse sadler fordeler ikke trykket ordentligt" - nej, det kan vi hurtigt blive enige om, men det gør underlagene til gengæld   *host host, just call me ordkløver*   Der er jo lavet forskellige typer underlag (og sadler for den sags skyld) så du kan finde et underlag til netop dit behov. Jeg har en rigtig sofa-hest, altså en meget rund hest uden sadelleje, og om sommeren tager han en del på. Jeg tror jeg prøvede samtlige sadler der overhovedet er lavet, både kombi, spring og dressur (overdrivelse fremmer forståelse, men vi snakker altså over 40 forskellige sadler). Jeg havde ikke pengene til at få special lavet én til ham, og jeg havde faktisk opgivet at komme til at ride i en sadel igen. Som en sidste udvej købte jeg via naturhesten.dk en Cheyenne, og jeg har på ingenmåde fortrudt dét køb. Den ligger perfekt på ham, passer ham sommer som vinter og han bevæger sig friere end da jeg red med bomsadel  Tag en snak med forhandleren før du køber en bomløs sadel. Sadlerne er jo som sagt forskellige, fx er cheyenne lavet til brede heste som min, og det er jo selvfølgelig vigtigt at du får en, der passer til din hests kropsbygning. Held og lykke med det.
Den ser virkelig spændende ud 
købt en Barefoot London ( ) til min haflinger for en måneds tid siden og han   den   Har før trykket sig lidt ved at få sadel på - det gør han overhovedet ikke længere og hans bevægelser er større og mere rummelige. Og JEG elsker den, fordi jeg kan lade en hånd glide ned imellem sadlen og siden af hesten og INTET trykker. Samtidig ligger den hvor den skal - selvom mulen er sommertyk og en smule overbygget bagtil endnu (5 år gammel og vokser lidt endnu).
meget godt. Min egen hest har problemer med alm. sadler. Det er som om at de ikke fordeler trykket ordentligt. At trykket er koncentreret i 4 punkter. Og jeg har også prøvet en masse sadler.. Men jeg kan ride hende uden sadel hvor hun går perfekt...- Så jeg tror at jeg må prøve en barefoot sadel, dog med underlag til rygfrihed.  
Jeg har en Barefoot London som jeg pt. bruger til alle mine tinkere, da mit sadelrum jo blev tømt af tyve for ikke så længe siden. Jeg ved ikke rigtigt med den bomløse, jo hestene er lykkeligere, ingen tvivl og det, men hmmm, jeg føler at de pludselig er blevet dobbelt så brede og at jeg ikke kan få mine ben ind til dem. Og den dersens bøjle der sidder fortil har givet mig blå mærker på inderlårene efter et forsøg på at ride letridning. Som hygge sadel er den fin, men dressur kan jeg ikke finde ud af at ride i den.
Heej alle på hestenettet. Min mor og jeg har en 3-årig fjordhest, der er vildt bange for presseninger, og han er heller ikke helt vild med den pose vi bruger til at hente hans hø i (en stor blå ikea-pose). Det er bare ikke så smart at han er rædselsslagen for presseninger og blå poser, fordi min mor og jeg er på en masse gode lange ture, og hvis der så kommer sådan en flyvende, og at han så flipper helt vild ud, og evt. smider sin rytter af, så mit spørgsmål er: 1. Kan der gøres noget ved det? 2. Hvordan træner jeg ham? 3. Er det for tidligt at træne ham, når han kun er 3 ? 4. Kan jeg selv træne ham, elelr skal jeg have en pro. til det? Hilsen Christina
1. JA 3. NEJ jo tidligere jo bedre 4. JA 2. Det du skal have gang i er det, der kaldes desensitivering, og som egentlig bare betyder at hesten udsættes for det den er bange for, startende i det små, og så efterhånden mere og mere, indtil den er ligeglad. Du kan starte med at gøre ham mere tryg ved IKEA posen, ved fx at hænge den på boxen efter du har givet hø, og så skramle lidt med den hver gang du går forbi. Efterhånden er jeg ret sikker på at han vil begynde at kigge mindre og mindre op fra høet, når i skramler. Mht. pressenninger, så kan du træne det ved at lænne to bomme paralelt med ca 1,20 M imellem dem. Under dem lægger du en sammenfoldet pressenning, måske kun 30-40 cm bred til at starte med, så hesten kan gå/springe over uden at røre den, og så går du ellers frem og tilbage mellem bommene til den er ligeglad med pressenningen. Det kræver selvfølgeligt at hesten er nem nok at trække med, og ellers normalt følger pænt med, ellers er du nødt til at lære den det først, så arbejdet kan foregå stille og roligt. Derefter folder du den mere og mere ud, til hesten til sidst er nødt til at gå flere skridt indover den. Den skal også lære at stå roligt stille ovenpå pressenningen. Når den er helt tryg ved det, kan du begynde at øve i lidt blæsevejr, hvor et eller to af hjørnerne ikke bliver holdt på plads af bommene. mvh maria
Jeg har nu været igang med at læse nogle bøger om Klassisk dressur af Bent Branderup. Hele tiden støder jeg på udtrykket: At hesten skal træde ind til tyngdepunktet.    ? Øh står jeg så. Hvor er tyngdepunktet? (I må gerne syntes jeg er dum  )
Hvis du forestiller dig, at du sætter en krog i hestens ryg og løfter den op, så er tyngdepunktet på længdeaksen der, hvor dens for- og bagben slipper jorden samtidig. Sidder krogen foran tyngdepunktet, vil hestens forben blive i jorden, mens bagkroppen løftes op. Omvendt hvis krogen sidder bag tyngdepunktet. En hests tyndgepunkt på længeaksen er lidt foran midten af kroppen. Hestens hoved og hals er tungere end bagparten, så det er lidt nærmere forbenene end bagbenene. Det er på ingen måde et dumt spørgsmål. Tvært imod synes jeg, at det er yderst relevant at spørge og turde spørge. Jeg må igen beundre din ihærdighed og videbegærlighed. Din hest er heldig at have en ejer som dig 
Ih tusind tak   .. Selvom jeg nu syntes jeg har gode chancer for at virker utrolig dum   .Hihi. Men skal selvfølgelig spørge for at få atvide  Jeg tror det med tyngdepunktet, tager lidt længere tid for mig at fatte   .. Mmm, tror lige jeg må tænke lidt over det 
mener vist der er mellem 13. og 16 ryghvirvel, men ingen garenti! det er ihvertfald så heldigt at det er den hvirvel der står helt lige, dem der er bagved pger mere fremad, og dem der står foran peger bagud. dvs. at det er ryggens stærkeste punkt og der hvor tyngdepuntet i en sadel bør ligge. kort sagt skal hesten altså træde op under sædet for at træde i tyngdepuntet ... har lige fundet et billed her l   i dette tildfælde ligge tyngdepunktet under 14. ryghvirvel, forbenet er en hovlængde foran tyngdepunktet du kan jo selv præv at tælle efter  og ligesom tina synes jeg ikke det er et dumt spørgsmål, det er godt at ville lære  og ret mig endelig hvis det ikke er rigtigt det jeg skriver
supergodt spørgsmål, for udtrykket bruges hele tiden  HVor tyngdepunktet befinder sig, afhænger i meget høj grad af den hastighed hesten bevæger sig med  Hesten vil normalt ikke træde ind   tyngdepunktet, undtagen hvis den kun står på bagbenene, men den   træde ind   stedet under tyngdepunktet. Der var en meget indviklet, men også oplysende artikel i HEST for et stykke tid siden om tyngdepunkter  Det er skam vanskeligt stof. Det er fysik 
Ja vanskeligt stof må man nok sige det er  Syntes det er svært at forstå. Tak for din hjælp også 
havde været en figur, og du satte den op og ballancere på en tynd pind, så er tyngdepunktet der, hvor figuren ville blive hængende uden at vippe til nogen side, da der er lige meget vægt til alle sider. I fysikken er tyngdepunktet et stykke oppe i hesten, men i ridning bruger man, når hesten skal træde frem til tyngdepunktet, udtrykket om det sted, hvor den lodrette linie under tyngdepunktet rammer jorden. Hesten skal jo ikke sparke sig selv i maven. Hvis du tager en kugle, så er tyngdepunktet lige midt inde i kuglen, for der er der lige meget kugle til alle sider. mvh BirteB
Tak for dit svar. Men når man så snakker om, at hesten skal træde frem til tyngdepunktet, skal den så gøre det med indvendige bagben? (Det er lidt svært for mig at se det her, er lidt rundt på gulvet  )
er bare ikke det eneste, den skal med bagbenet... Man ser mange gange heste, der træder fint ind under sig, men slet ikke har nogen bagbensteknik - de træder så ind med et lidt 'stift', skråt bagben, ligesom en unghest  Det er ikke sundt for hesten - og det befordrer heller ikke en god samling 
Jeg har en bomløs Barefoot Cheyenne + jeg har prøvet gud ved hvor mange sadler med bom. Man skal lige vænne sig til at ride i den, men så er den bare dejlig. Jeg er ikke i tvivel om at hesten ville vælge bomløs. De går meget mere fri, intet klemmer, og man får skolet sin egne balance og opstilling. Er der nogle der har prøvet disse bomløse sadler fra Startrekk ? Ville gerne høre om de er gode ? De ser lækre ud.
Vi har en bomløs lammeskindssadel. den er bare super lækker at ride i  Vi har kun positive ting at sige om sådan en. Den er også dejlig varm om vinteren  Mvh Josephine
de er helt fine at bruge, og det er godt for en hest med dårlig ryg også... de er som regel også rigtig dejlige at sidde i... men den bedste bomløse sadel du kan få for penge, er en lammeskindssadel, synes jeg, og de er heller ikke vanvittigt dyre... sådan en kan du se inde på JO-PO.dk hilsen signe
Hej! Vil lige sige at jeg aldrig har hørt om rygproblemer ved brug af bomløs sadel - men tilgengæld findes der et utal af heste der har fået/har rygskader af alm. sadler som ikke passer! Har man en hest der som min er svær at finde en sadel med god pasform til er en bomløs bare sagen og ja inden man opfandt sadlen red man jo uden! Så... køb dig en bomløs med spec. underlaget til og mærk forskellen! Din hest vil elske dig for det 
hejsa, overvejede at købe en til min unghest ... men blev næsten slået halvt ned, da jeg sagde det til dyrlægen og sadelmageren.. de sagde den smadre hele skulderen på hesten, fordi det forreste stykke kunne presse så hårdt ned og gøre skade?! min veninde har sådan en, hun er meget glad for den. men efter hendes hest efter et halvt år begyndte at få spændte muskler i skulderen ! stoppede hun.. da det blev konstatereret det var sadelen... ellers synes jeg de er rigtige fede !
Til Kristina! Min bomløse havde sådan en hård "dims" forest over manken... Har aldrig redet med den men taget den ud og udstoppet med blødt materiale så derfor ingen gener for hyppen!!!
Jeg har 4 bomløse sadler ... en lammeskind , 2 cheynne 1 nevada jeg kan kun sige god for de bomløse sadler .. jeg sælger ud af mine sadler med bomme ,da jeg er blevet vild med bomløse sadler... Så køb du bare en .. du vil ikke fortryde ...
Jeg har en Trekker Talent, fra Naturhesten. Jeg vil sige at det var lidt af en overraskelse, hvor lidt den støttede selvom jeg var forberedt på det, og hvor bred den virkede at sidde i. Nu er jeg ved at vænne mig til den, og synes at det er en super dejlig sadel at sidde i og hesten er indtil nu også fuldt ud tilfreds. Det med bomsadler er, for mig der ikke rider lige meget sommer og vinter og som har 2 heste der skifter noget facon alt efter græsset, en fuldstændig umulighed - jeg ville være nødt til at have sadelmager 4 gange årligt og måske mere, hvis sadlerne skulle ligge optimalt. Så med mindre man har en topforms hest, der holder muskler og foderstand konstant, eller en masse penge til sadelmager - forår - sommer - efterår og vinter, tror jeg ikke på bomsadlerne. Muligvis er bomsadlen den bedste, hvis den   er korrekt tilpasset - ellers tror jeg at den vil gøre langt mere skade end en bomløs nogensinde kan komme til.
får du jo også i en passier grand gilbert... som jo må siges at være en af de mest populære dressursadler gennem tiden. noget helt off topic, og så måske ikke alligevel, der er jo flere der i de tidligere bomløs tråde har skrevet at man ikke kan springe i en sådan. hvad mener du der Eva? her snakker vi ikke springe tre spring på 60 cm men en gedin Ma bane.
Nu skriver folk at de er trætte af at høre at bomløse sadler ikke fordeler trykket godt nok. Og så kan jeg kun skrive: IIIH hvor er jeg træt af at høre at de gør!! Det gør de ikke! Hvor mange kender I som rider deres heste i 1 times hårdt arbejde gange om ugen uden sadel?! Mit gæt er ingen! Og hvor står det at bomløse sadler fordeler vægten lige så godt som en med bom? Hvis nogen kan finde noget dokumentation for dette (som naturligvis er skrevet af nogen med forstand på hestes bevægelses mænstre og sadler) så vil jeg gerne se det!  Fortæl mig at bare én af jer har fået anbefalet en bomløs sadel af en   sadelmager. Det tror jeg nemlig ikke der er nogen der kan. Og helt ærlig tror i selv på at de går i skole i sverige i 3 år (eller England i 5 år) for at lære at lyve over for jer med hensyn til dette? Tror I ikke de kan se lidt bedre på heste i forhold til brug af sadler end I kan?  Og helt ærlig den der med at det var for at man så kunne få mere oppakning? Den holder da vist ikke vand 
Rikke T »Thor« Kan du så finde et sted som beviser at de bomløse ikke fordeler trykket lige så godt som dem med bom?
Amedeusmin bomløse kan aldrig fordele trykket lige så godt som en bom, det svarer til at sammenligne en seng og en hængekøje. Dermed ikke sagt at man ikke kan ligge behageligt i en hængekøje, men uanset hvor meget du polstrer den, så bliver det aldrig til en seng. . Læderbom er lidt en mellemting, den største del af vægten vil stadig ligge centreret under rytteren, men vægten jævnes lidt ud alt efter hvor mange lag læder bommen består af/tykkelse. Læderbommen har den fordel at den tilpasser sig hestens ryg, en traditionel bom skal passe til hestens ryg. . De fleste bomløse sadler der bliver solgt i dag svarer til en ponypude med bagvidsel og (i mange tilfælde trykkende(for smalt)) kopfjern. Det eneste de "trykfordelende" underlag gør, er at skåne rygraden. . Men jeg tvivler på at hestene tager skade af de bomløse sadler, forudsat kopfjernet ikke ødelægger skulderen. Det er jo de færeste der rider med bomløse, der rider mange timers koncentreret ridning hver dag..
Faktisk er der en del distanceryttere der rider i bomløs. Og det er altså heste, der går mange, mange km på et ridt, for til sidst at blive tjekket igennem af dyrlæge inden godkendelse. Mon ikke disse ryttere ville skifte over til bomsadel, hvis hesten blev diskvalificeret pga ondt i ryggen? Jeg rider selv med bomløs på min islænder. Jeg startede med en traditionel bomsadel fordi JEG godt kunne lide den. Men til trods for flere omstopninger af uddannet (og velrenommeret) sadelmager, kom Høffe aldrig selv til at kunne lide den og endte til sidst med grimme smerter i ryggen. De smerter forsvandt først da vi kvittede bomsadlen. Han begyndte at turde tølte igen og nu, efter han har været i ridning hos træner, går han den lækreste tølt. Jeg tror at grunden til at der er så mange misvisende oplysninger om bomløs, er at ridningen længe har været bundet af så meget tradition, og folk har manglet viden og erfaring med bomløse sadler. Men det er heldigvis ved at vende nu og hesteejerne "tør" prøve lidt andet end det man "plejer"
Hej ville bare høre om der er nogle som har en sponser eller kender nogle som har? Hvad betaler de osv?? Håber nogle kan svare mig på dette. Hilsen maria
Som jeg skrev tror jeg næppe at hestene tager skade af de bomløse. De er i hvert fald væsentlig mere harmløse end en bomsadel der ikke passer. Men men men... de kommer aldrig til at fordele vægten som en bom, det er da logik for perlehøns.. -hvis du er i tvivl så prøv engang at lægge din "ponypude" på et blødt underlag og tryk til på midten, og gør derefter det samme med en bom.. -med eller uden fordelende underlag, så vil bommen fordele vægten bedre. . Indianerne, rytterne fra østen, og helt tilbage til rytterne i det gamle grækenland har de alle redet uden sadel eller med primitive "ponypuder", og deres liv har været afhængig af hestene i mange tilfælde. Så selvfølgelig kan moderne heste også gå uden sadel, eller med "ponypuder", ligsom de kan gå uden sko... (håber ikke jeg bliver slagtet for den bemærkning..) Jeg skrev nu også kun at   rider rider mange timers hårdt arbejde dagligt. Det udelukker jo ikke distancerytterne, men jeg går ud fra, at der er flere "ikke ambitiøse" fritids ryttere, end distanceryttere... Jeg er selv i fuld gang med at lave en sadel med læderbom, så jeg er bestemt ikke afvisende overfor ideen, men Rikke har altså ret i forskellen på trykfordelingen. Noget helt andet er, at små engelske sadler nok er en af de typer sadler i verden der fordeler trykket over den mindste flade, så at ride uden kan jo være næsten lige så godt... 
Rikke "Thor": når du nu vil citere os, så vil det være rart at blive citeret korrekt. Du siger: " Det har du fået galt i halsen. Jeg tror ikke, der er mange, der sværger til bomløse, der vil sige, at en bomløs fordeler vægten som en sadel med bomløs. Det, vi siger, er: At det er (forholdsvist) LIGEGYLDIGT med en sadel, der fordeler vægten. Hesten har IKKE brug for det. Det er en MYTE, og her vil jeg citere mig selv fra længere oppe i tråden: Når jeg er i gang med at citere, vil jeg citere Roselina-Charell:
Jeg vil lige vise et billede at, hvordan ryggen ser ud efter 65 km med bomløs, og trykfordelene underlag..   MVH Anita
hej alle. fandt lige dette inde på distancesiden, som da er meget spændene at læse. man blir jo kun klogere af at dele sine erfaringer med hinanden og derfor også godt vi har hestenettet..smil. her er et link til siden jeg omtaler.
som ejg skriver længere oppe så har den originale grand gilbert fra passier læderbom. jeg mener også man kan få optimumen med den.
Hej HN´ere. Min veninde og jeg har et par 1 års DV plage, som vi havde planer om at ville prøve at lege lidt trailerlæsning med her en dag, når der forhåbentlig bliver godt vejr. Men vi er lidt grønne på området i at læsse i trailer, så ville gerne have lidt gode råd inden vi begiver os ud i det, så vi ikke gør noget overilet... Nogen der kan videregive nogle gode råd/teknikker osv???   
Sørg for at gøre forarbejdet ordentlig. Hesten skal gå frem når den bliver bedt om det - og bakke når den bliver bedt om det. Så har man et godt grundlag.
Jeg har svaret på nogenlunde det samme tidligere i denne tråd:  Ungheste trænes på samme måde som ældre heste.
Hvilke øvelser laver i på banen for at løsne jeres hest. Jeg rider selv mange slangegange, stiller ind og udvendigt, schenkelvigning, volter små og store, halve slangegange hvor jeg kun rider ind til midten og ud igen. Jeg plejer at lave alle disse øvelser i skidt i gerne 20-25 min til jeg kan mærke hun er godt løsnet, men tænkte på om i måske havde nogle nye. Hilsen Anne.
Er der virkelig ingen der har nye ideer til at løsgøre sin hest, måske også fra jorden af.
Versader fra hånd er også en god ting. Og traversader og versader i ridningen er også godt. Men gør omkring de samme ting. I stridt, trav og galop.
I akademisk/klassisk dressur ses versader og traversader som løsgørende øvelser. I moderne sportsdressur betragtes de som samlende øvelser.
Jeg syntes det er rigtigt godt at du skridter så meget... Jeg syntes du ska' blive ved med det i et stykke tid.. og så når du rider på en lille 20 m. volte kan du prøve at lave versader på volten.. det er også rigtigt godt at lave en masse shinkelvininger. Det løsner den rigtigt godt... og så når du skal galopere så sørg for at få den samled rigtigt godt op i en kort galop...  held og lykke med det... 
Versade = Primært løsgørende Travers = Primært samlende Forøvrigt skulle en hest meget gerne kunne være løsgjort og samlet på samme tid... Hvis ikke den formår det, har øvelsen ingen værdi.
I den akademiske dressur taler man da om at træne "de 4 bagben" ved at lave hhv. versader og traverser, som træner bagbenene på forskellige måder. Da begge øvelser belaster bagbenene mere end hvis hesten går ligeud er de samlende. Dog siger man, at versaden både er løsgørende OG samlende. Løsgørende øvelser har primært til formål at få hesten til at slappe af og strække sig, men at hesten er løsgjort er ikke det samme som, at den er samlet. En hest kan godt gå dybt og rundt, og være helt afslappet og blød. Så er den løsgjort men IKKE samlet, da en hest der går dybt belaster sin forpart mere, end hvis den sætter sig bagtil. Det har så andre fordele, at den går dybt (her mener jeg, at den skal strække sig FREM og ned, ikke ind og ned), men samlet er den ikke.
Der er ikke megen fidus ved en samlet øvelse hvis hesten samtidig er anspændt... Den skulle gerne være løsgjort hele vejen igennem, også i samlede øvelser (At det så er svært i praksis, er en anden sag...)
En piaffe kan da f.eks. godt være løsgjort. Beklager hvis jeg ikke formår at formulere mig. Tina, kan se du arbejder med din i halsrem... Hvordan løsgør du? Spørger af nysgerrighed.
Linnea helt OK at du spørger. Jeg er først lige startet på at arbejde i halsrem, så foreløbig er det på forsøgsbasis. Jeg er startet med at fokusere på bøjning og samling fordi. Jeg mener også at bøjning i løsgørende. Bøjning får jeg ved at få hesten ind på en lille volte - så lille at det bliver svært for den. Hvis man bliver ved at have hesten på en meget lille volte (så lille at den går på 2 spor) så lærer den hurtigt, at det er lettest at bøje sig, og så klikker og belønner jeg for bøjning. Gradvist forlanger jeg flere skridt i samling og bøjning. Når det er ved at hænge fast (det går fremad, men får endnu ikke så mange gode skridt) så vil jeg føre hende ud på en større volte og så forstærke hende for at strække sig frem og ned og samtidig med mit arm vise hende denne vej, så hun på mit visuelle tegn søger frem og ned. Når jeg så vil samle, vil jeg enten tage hende ind på den lille volte eller senere vise hende vejen til samling med mit kropssprog - ved at drive på hende bagfra mens jeg angiver takten med tungen og går rant ved siden af hende og laver halve parader ved at gå længere frem ift. hende, inspireret af Klaus Hempling. Jeg kan få det til at virke, fordi jeg bruger positiv forstærkning, ellers ville det være svært. Senere vil jeg også få hende til at skifte volte på ganske små volter mens hun holder formen og skifter korrekt bøjning. Sidebevægelserne vil jeg have vha. et target. Hvis jeg får brug for det undervejs kan jeg godt supplere med kapsun. Grunden til, at jeg vil lave longearbejdet på denne måde er dels for at vise, at man kan minimere udstyret og alligevel få resultater og dels fordi jeg leder efter en måde at samle hesten på, som er enkel også for ikke dressur-fanatikere. Det er slet ikke fordi jeg ikke synes om det akademiske system, men for det første er det meget svært at lære, og kræver at man er meget dedikeret. For det andet, så tager man et meget stort ansvar for hele hestens krop, når man korrigerer så meget, og det kræver, at man ved meget om tingene, for at man ikke risikerer at komme på gale veje. Men jeg bruger bestemt det, jeg har lært indenfor akademisk dressur, jeg vil bare gerne kunne formidle noget til mine kunder, som er let at gå til, og gør en forskel, også selvom man ikke vil vie sit liv til dressur. Om man så behøver kun at bruge en halsrem er selvfølgelig et valg, det anbefaler jeg ikke alle, men jeg vil gerne selv kunne. Endnu en grund til denne løsning er, at jeg kan måle, om jeg virkelig har kontrol over hesten og dens form med minimal brug af mekaniske hjælpemidler, og dermed maksimal brug af positiv forstærkning, for det er det vigtigste middel jeg har til at kommunikere til hesten, hvad jeg gerne vil have. Har man kapsun eller trense på, så er man hurtigt mere afhængig af det, end man tror. Jeg bruger dog foreløbig kapsun i ridningen, jeg tør ikke andet omend hesten efter 6-7 korte ture med rytter både kan stoppe og bakke godt for halsremmen og fra jorden kan hun nemt vende for den.
Ja, det er jo lidt et 'pionerarbejde' du prøver dig med   (Nevzorov f.eks. laver jo lidt det samme, men jeg synes det er et uoverskueligt system og jeg bryder mig ikke om hans hestes formgivning - Selvom det er imponerende.) Spændende at følge... Glæder mig til at se en samlet   løsgjort hest uden optømning.  Ja korrekt bøjning er vel løsgørende... Men er det ikke svært at korrigere? (Altså hvis hun spænder/sætter hovedet på sned/går under lod...) Bruger du da også target, eller? Held og lykke med arbejdet, som sagt er det spændende at følge.
Linnea, jeg er bl.a. inspireret af Nevzorof men han fortæller ikke meget om, hvad han gør undervejs, han viser mest slutresultatet, og derfor er der ikke så meget viden at hente fra ham. Men på hvilken måde kan du ikke lide hans formgivning? For det første, så tror jeg ikke, at heste, der ikke har bid i munden eller andet hovedtøj går bag lod, for det gør de som regel, fordi de trækkes derind. Men hvis jeg synes hun er på forparten for det problem møder jeg, så driver jeg på, og senere vil jeg følge driften op med en anholdning for kropssprog, hvis jeg står på jorden eller for sædet (i starten fulgt op af hjælp fra halsrem eller tøjler) når jeg sidder på ryggen. Hvis hun generelt spænder og dermed kommer på forparten, så vil jeg bede hende strække sig frem og ned, og evt. berolige hende, hvis hun er nervøs over noget. Ellers vil jeg tage hende ind på en mindre volte, så hun er nødt til at samle sig, og så tage samlingen med ud til det, jeg egentlig var ved at lave. Jeg bikser lidt med sidebevægelserne for tiden, jeg vil faktisk hellere lave dem ved at forstørre og formindske volten og dermed få versade og traverslignende stilling, og så arbejde mig frem derfra med at bevare bøjningen og overtrædningen mens jeg fører hesten ud på et andet sport. Jeg tror faktisk heller ikke, at hesten går med hovedet på sned, hvis den ikke har noget i munden, foreløbig har jeg i hvert fald ikke set det. Ellers må jeg vel prøve at finde ud af, hvorfor problemet eksisterer og udtænke en metode derefter. Jeg har ikke sagt, at jeg aldrig vil korrigere hestens hoved direkte, men jeg vil helst være fri, for holdningen er jo et resultat af bæring og samling, og dermed bør den være korrekt, hvis hesten arbejder korrekt bagfra. Derfor arbejder jeg helst heller ikke alt for meget på holdningen med target. Nevzorof arbejder meget med statur både i stilstand og i bevægelse, og med at hæve bagparten. Det er jeg ikke ubetinget enig i, er korrekt, men på den anden side har jeg ingen erfaring med det, så jeg kan ikke udelukke, at det kan have en positiv effekt på samlingen. En hest, der er korrekt bøjet i sin krop bør også bøje korrekt i halsen og nakken, men jeg vil sikkert møde nogle udfordringer omkring dette, og jeg kommer måske momentant til at bruge mere indgribende træning som kapsun eller bid, for at forklare hesten hvad jeg vil - men kan jeg så befri den for dette 9 gange ud af 10 så synes jeg også, jeg har opnået noget. Klaus Hempfling kan godt formgive sine heste uden at gøre det mekanisk, og ligeledes kan Francois Pignon. Desværre er de ikke så flinke til at afsløre deres hemmeligheder. Jeg bruger forresten kapsun til tilridning, da jeg synes, at det er for usikkert kun at bruge en halsrem. Ikke så meget til formgivning, mere til nødstop, men muligvis også supplerende til formgivning. Men det er jo pionerarbejde, så jeg kender ikke alle svar, men jeg leder. Jeg håber at kunne fremvise en løsgjort, samlet og tilfreds udseende hest en dag, og jeg vil tage noget video som jeg vil lægge på youtube når jeg får lejlighed til det...
Ang. Nevzorov synes jeg tit hans heste virker sure og anspændte... Specielt når de laver vilde ting og krumspring fra jorden (hans form for haute ecole.) Også under ridning går de under lod nu og da, og da han jo ikke har mulighed for selv at holde dem derinde med tøjler må det jo være et tegn på at det er underhalsmuskulaturen der holder hovedet derinde, hvilket jo ikke er ønskværdigt. Nakkebøjningen virker tillært. Jeg har ikke set en af hans heste strække frem og ned, (eller gå i bøjning for den sags skyld?) Men det kan være mig der ikke kigger ordentligt efter. Eksempler: Anspændt, på forparten, understillede forben, og under lod     Når det så er sagt er der jo også momenter hvor hestene ser ok ud, men synes mere ovenstående virker som reglen end undtagelsen. Jeg kan ikke gøre ham kunsten bedre efter, og jeg har også dårlige momenter i min ridning. Men jeg har været meget kritisk mht. til hans metode netop pga. at jeg havde interesse for det i en periode - Men jeg ville ikke kaste mig ud i det bare uden videre. Gik bort fra det igen da hestene som sagt virkede anspændte, og jeg ikke ville opgive bl.a. et års ridning, brug af bid m.m. som det jo er påkrævet. Jeg tror dermed ikke at en 'hovedtøj-løs/bidløs' hest kan undgå at gå under lod eller have hovedet på sned   det manglende bid og træk i tøjlen... Min egen basse gør det også i momenter når jeg arbejder fra jorden m. kapsun, men det er fordi han strækker underlinjen/bærer med underlinjen i de momenter. (Selvsagt ikke fordi jeg trækker hovedet ind mod bringen) Jeg korrigerer bare ved at bede om mere bøjning/frem og ned søgning, det virker. I aka bruger vi jo i starten af uddannelsen det at formgive nakken for at placere hestens hofte, og sidenhen bruges hofterne til at placere nakken. Super spændende at observere din vej, dine problemer, løsninger og resultat. P.S: på din blog har du et longeringsbillede af din hest, hvor du skriver noget med begyndende bæring... Spørger af nysgerrighed, men hvorfor synes du at lige præcis det billede viser begyndende bæring?
For det første så er det, at lade sig inspirere af Nevzorof ikke det samme som at bekende sig religiøst til ham. Jeg er inspireret af hans ide, men han beskriver jo ikke særligt detaljeret, hvordan han gør. Jeg giver dig helt ret i dine kritikpunkter. Hestene er bag lod og forbenene langt inde under dem. Han skriver på hans debatfora, at han arbejder med positurer i stilstand, og det bryder jeg mig ikke om. Jeg er også enig i, at mange af hans heste er alt for spændte, men derfor kan jeg vel stadig godt være tiltrukket af tanken om hesten uden hovedtøj, og ridning uden biddet som den afgørende faktor for formen. Jeg går meget op i, at min hest IKKE kommer til at se så spændt ud. Billedet du omtaler er taget ved det allerførste forsøg med formgivning kun i halsrem. Dermed er der kun tale om en let forbedring af formen ift. det øverste billede. Billederne er ikke indsat for at sammenligne formen, men de kan bruges til det. Jeg baserer det på, at hun bliver mere rund, går i en kortere ramme og står lidt mere i nakken - men som sagt er det absolut kun begyndelsen, og jeg har aldrig kaldt det høj samling! Der er lang vej endnu, men jeg håbede dog, at der var en forskel at se. Det var der i hvert fald IRL. Min hest er ikke verdens mest prædestinerede dressurhest, men jeg har haft hende fra lille, og hun må blive så god hun nu kan. Jeg vil få lavet noget video når jeg får lejlighed til det så håber jeg, at det bedre vil illustrere, at træningen fungerer.
nogen der har nogen gode tips til genoptæning af heste? sådan helt fra start:)
skridt ture.. alt efter hvor længe hesten har stået og hvorfor (man er selvfølgelig mere forsigtig efter skade) og lig så efterhånden korte trav intervaller ind.. man plejer at sige at optræningen tager ca. lige så langt tid som pausen..
dig der fik skadet din hest af en stævne boks, det er da godt at høre at det går så godt at han skal genoptrænes.(håber jeg husker rigtigt) mht. genoptræning, har dyrlægen ikke en plan, det er vel forskelligt alt efter hvilken skade hesten har haft, ellers ville jeg også holde mig til hvad Signe skriver. ált vel til jer begge jette
Det var ikke Pil, der fik skadet sin hest i en stævneboks. Pil er hende med hundene! : Hør ved den dyrlæge, der har været med i behandlingsforløbet. Genoptræningen skal nok også tilpasset det, hesten har fejlet. Ellers er mit eneste råd nok, at det ikke kan gå for langsomt. Ro og tålmodihed!
Blev opereret for mus, og her er hvad jeg fik af genoptræningsprogram: Måske din hest godt må gå på buet spor fra starten, for det kommer jo an på hvorfor den skal genoptrænes.
Nu kommer min 2 års hjem fra sommer græs. Han skal i træning pr. 15-9.- forbesigt. derfor skal han lige ha+ en trense på inden. Hvilket bid er det bedste på disse unge dyr? Jeg ved godt , det ikke skal være hult eller for tyndt...
bare et ganske normalt to-delt bid..
to-delt bid.
Min 2-års går pt med et alm 2-delt ikke for tykt bid, ellers har han gået med et 2-delt apple mouth bid. Venter på at få et 3-delt KK ultra aurigan bid fra HS hjem, hvilket er mit foretrukn bid. Linda.
Jeg bruger et alm. 2-del Muffebid. Det er det der ligger bedst i munden på min plag, og det er et dejligt "blødt" bid.
Jeg ved selvfølgelig godt at du ikke er religiøs discipel eller sådan noget   Håber ikke der har været misforståelser på det punkt. Og ja jeg kan også godt selv lide   - Det var derfor jeg satte mig lidt ind i det. Jeg er glad for at høre at du også vægter løsgjortheden højt! Men hvad menes der med positurer i stilstand? Er det at lære hesten at bøje nakken på kommando ell.? For jeg arbejder jo som sådan også med 'positurer i stilstand', men det er jo bare løsgøring og længdebøjning... I stilstand. Mht. billedet, så kan jeg såmend sagtens se hvad du mener, nu hvor jeg ved at det var ift. det andet billede! 
i alt det der klassiske dressur-ting, eller hvad man skal kalde det, men jeg vil da gerne prøve at komme med et par øverlse til at løsgøre hesten. Som nævnt tidligere oppe, schenkelvigninger er super, men prøv evt. at ligge en 10-15 volte ind i slutningen, evt. også halvvejs, hvor du så sørger for at trykket hesten godt frem for indvendig sædeben. Slangegange, dejlig øvelse. Her ka du igen ligge volter ind i buerne, 10-15 m, og igen sørger for at støtte godt op på udvendig og trykke hesten godt frem for invendig. Du ka også lave schenkelvigning i slangegange, når du rider henover midten. Altså ud af bue, overtrædning/schenkelvigning, ind i ny bue. Stille hesten ud af ned af langesiden, halv parade inden hjørnet, og blive tilbage med udvendig hånd, og få rundet den godt om indvendig schenkel i hjørnet og på kortsiden. Evt. ved hjælp af indvendig hånd der tager blød men sejt igennem. Lav overgang til skridt fra trav og frem i trav igen, mens du har hesten stillet ud af på langsiden, og med en let overtrædning. En masse overgange mellem galop og trav på buet spor. Desuden jo mere arbejde du ka lave hvor du har lagt hesten dybt, men selvfølgelig på den korrekte måde, jo bedre. Håber du evt. ka bruge nogen af disse øvelser. Annette
Hej Linnea Ift. fx. spanske heste, så er min oldenborg/dv med det flade kryds ikke særligt iøjenfaldende. Jeg ville egentlig også gerne have en fancy hest, da jeg købte Fancy, men i stedet fik jeg bare en, der hed det  . På den anden side, så synes jeg også godt om at vise, hvad man (forhåbentlig) kan få ud af en så gennemsnitlig hest som min ved det rette arbejde og god behandling. Jeg er glad for, at du kan se forskel på billederne. Med positurer mener jeg, at han arbejder med holdning og rejsning. For mig at se, har dette arbejde ingen samlende eller løsgørende effekt, men er nærmere en kunstigt skabt, ydre form. Da jeg ikke har erfaring med at bruge positurer på denne måde vil jeg ikke udelukke, at det kan have en effekt, især set i lyset af fraværet af kunstige hjælpemidler. Hestens krop er jo et hele, og posituren kunne måske i hvert fald gøre det, at den satte hesten i den stemning, hvor den gerne vil vise imponerings-positurer, sammenlignet med, at et sænket hoved beroliger. Jeg er faktisk lidt interesseret i at prøve det af, og se og det gør nogen forskel. At få hesten til at stå i en bestemt positur vha. positiv forstærkning tager den i hvert fald ikke skade af. Længdebøjning og løsgøring i stilstand er noget andet, og har det konkrete formål at løsgøre og bøje - men som skrevet, så kunne Nevzorov også have et helt konkret formål med posituren... Jeg vil nu også sige, at selvom der findes billeder med spændte heste og billeder hvor de belaster deres forpart og er bag lod, så er jeg stadig imponeret af ham. Bent Branderup har også momenter, der ikke er perfekte, og gør sommetider ting mod hans heste der ikke er perfekte - har han selv skrevet i en af hans bøger.
lige en tanke  som jeg har forstået tingene er det MEGET nemmer for hesten at holde balancen hvis den har noget på hovedet at balangcere med, fx. bid eller kapsun. denne chance for at genoprette balangcen ved hjælp af hovedet har hesten jo ikke når den rides kun med halsrem, er det så ikke meget naturligt at hesten indimellem falder ud af formen?, som vist på billlederne lige et eksempel til
Der er noget galt med dine links til billederne, så billederne vises ikke. Hvis hesten skal balancere på biddet, så er den på forparten. Heste på folden går også i holdning momentvis, uden støtte af et bid. En hest i middel samling går sådan, at forbenene bærer lidt mere vægt end bagbenene, idet hesten helt naturligt er skabt sådan. Målet med dressuren er at overføre mere vægt til bagbenene, da forbenene ikke kan holde til den ekstra belastning, som ryttervægten er. Hvis hesten bærer mere vægt på dens bagben, så vil den absolut ikke behøve støtte på biddet for at bevæge sig, men hvis den tipper forover, så behøver den støtte fra biddet for ikke at falde helt på næsen - så hvis hesten ikke kan rides for løse tøjler (eller uden tøjler) uden at falde på næsen, så er den på forparten. Dermed behøver en samlet hest ikke er bid at støtte sig på. Det, der er vigtigt er, at man kan drive hesten frem såvel som anholde den. Når man rider på en halsrem, så anholder man på den, og allerhelst på sædet. Man kan selvfølgelig bruge biddet som retningsviser op/ned eller til siden - det afviser jeg slet ikke, men det bør faktisk være sådan i ridningen, at man så vidt muligt IKKE rider på biddet, men derimod rider på sin krops midte, og kun bruger tøjlerne til at tydeliggøre hvad man mener. Jeg har aldrig påstået, at man bare kan formgive i en halsrem, det er meget muligt, at man er nødt til at vise hesten vejen med bid eller kapsun forinden eller i momenter undervejs. Husk på, at Branderup rider for løse tøjler, altså støtter hesten sig IKKE på biddet. Ved at ride med halsrem vil man naturligvis ikke kunne få samme grad af kontrol, stabilitet og varighed som ved et bid, og i den almindelige dressur holder man hele tiden hesten i en ramme ved at have konstant kontakt med bid og schenkler. Heste uden hovedtøj går også bag lod, men ikke ikke minutter eller timer, kun i sekunder. MEN i forhold til mange andre, så bruger jeg et redskab mere som er tilgængeligt for enhver, der vælger at bruge det - nemlig den positive forstærkning, som kan erstatte megen brug af fysiske hjælpemidler ved konsekvent at forstærke det, jeg gerne vil have, når det forekommer. Jeg vil have løsgøring og samling, ingen tvivl om det, jeg vil bare gerne se, om der er en anden vej, end den akademiske, som er tilgængelig for flere, selvom de ikke ønsker at gå den akademiske vej med al den disciplin og fordybelse, som det kræver. Det er ikke perfekt at ride på hest, der ikke er samlet, men hvis udgangspunktet er, at hesten er fantastisk stresset før hver ridetur, rytteren er bange for hesten og det hele ender i kamp eller flugt, så er det langt langt bedre for begge parter at kunne fungere godt sammen uden angst, at kunne kommunikere og få en rolig tur i skoven hvor hesten måske stadig ikke er samlet, men dog rolig, ikke anspændt, og hvor rytteren har det rart. Dette kunne måske endda bane vejen for et ønske om samling - i hvert fald er den afstressede hests trivsel bedre end trivslen hos den, der er stresset. Det forventer jeg ikke, at folk skal gøre på en halsrem, slet ikke, jeg er bare nysgerrig efter at finde ud af, hvor meget jeg kan opnå med hvor små mekaniske hjælpemidler. Til mine kunder bliver det nok primært relevant at bruge et hjælpemiddel som halsremmen til kontrol af, hvor god kommunikationen egentlig er, når man har frigjort sig fra biddet og til anskueliggørelse af, hvad ægte kommunikation kontra brug af et magtmiddel, som biddet ubevidst bliver for mange - de fleste af os er slet ikke vidende om, hvor meget vi hiver i det bid før vi prøver at ride uden... Prøv at se på   hvor Klaus Hempfling arbejder i halsrem og uden noget - er denne hest ikke samlet og i holdning? Man kunne vel sige, at diskussionen ikke burde handle så meget om halsrem eller bid, men om, hvad vi ønsker at opnå, men jeg føler, at du er ude efter at forklare, hvorfor biddet er bedre end halsremmen, så jeg er nødt til at forklare hvorfor jeg forsøger mig med halsremmen  . Men foreløbig er det kun et forsøg, det kan jo være at jo opgiver det igen - vi får se. Hvis man ikke prøver noget, så flytter man sig heller ingen steder  Men en rigtig interessant debat, som jeg rigtig gerne fortsætter.
ærlig og sige, at jeg ikke har læst hele tråden, igennem, men skal vi ikke alle være ærlige os sige at der er stor forskel på alm. dressur og så såkaldt klassisk dressur. Nu ved jeg ikke helt hvad Tina mener med balancerer på biddet, men hvis du mener sug på bidet, så er det IKKE ens betydende med at hesten går på forparten. I mine øjne ka man ikke skabe en korrekt indundergriben og sug, uden at støtte hesten foran. Den skal ikke hænge på bidet, men der skal altså være et sug. Hvis hesten ikke suger på bidet, går den og putter sig, og du ka ikke forbedre gangarter, eller få nogen reele overgange f.eks. mellem galop og trav, piaf og passage, hvor hesten træder ind under sig, hvis den går og putter sig. Vedr. den video, så vil jeg ikke sige hesten er udpræget samlet, ikke en samling jeg ridemæssigt ville kunne bruge til så meget. Man må jo gang på gang konstaterer at der er utrolig stor forskel at opfatte dressur på, hvad enten man er almindelig engelsk dressurrytter eller klassisk dressurrytter, og man ka ikke samligne øvelserne. Jeg har flere gange stået og set folk der rider klassisk dressur, og laver noget som måske skulle minde om passage eller piaf, og til en konkurrence ville den blive bedømt med et 1 eller 2 tal. Jeg har også set en ride rundt med kandar, hvor træneren sagde hun var klar til at starte M-niveau, og igen havde hesten ikke skygge af reel samling, sug på hånden og det viste den tydeligt i sine manglende muskler i overlinien. Mine plage havde på daværende tidspunkt mere overline. Dette er ikke ment som et surt indlæg, men jeg bliver måske bare lidt træt engang i mellem, over at når nogen sprøger om et eller andet "alm" dressur spørgsmål, som jeg opfatter Anne gør, så skal vi alle belæres de klassiske principper, og hver gang opstår diskurtionen om hvad der er løsgørende og hvad der er samlende. Allerede der ka man jo se forskellen. Jeg respekterer fuldt ud folk der træner deres heste med de klassiske principper, men jeg føler måske ikke altid de respekterer os der ikke gør. Annette
Hvorfor besvarer du så ikke bare spørgsmålene, der stilles ud fra din overbevisning og så lader være med at skælde os andre ud? Så vidt jeg ved, har ingen skældt ud på almindelige dressurryttere. Det ville give langt mere respekt for din viden og kunnen end bare at brokke dig. På hvilket niveau taler du om, at udpræget samling ikke kan bruges til noget? Hvorfor ikke? Jeg medgiver at mange kalder sig klassiske ryttere og samtidig rider langsomt rundt på usamlede heste - men der er godt nok også mange moderne dressurryttere, der rider hurtigt på rundt på usamlede heste. Hvad der er værst ved jeg ikke, men i bund og grund troede jeg, at vi alle arbejdede efter udpræget samling. Men måske vi har en forskellig definition. I min verden er høj eller udpræget samling lig med, at hesten overfører så megen vægt til bagbenene som muligt. Når en hest ikken kan samle sig uden sug på biddet, hvorfor kan en hest på marken så gå i høj samling? Hvorfor kan Bent Branderup så ride samlet på denne hest helt uden at holde i tøjlerne? Jeg ville også godt have haft indsat billeder af Nevzorov men sitet er nede.
Hvis du kigger længere oppe, så svarer jeg faktisk også på det Anne spørger om. Vedr. det billed af BB, så viser det billed mig desværre ikke særlig meget, og fra den vinkel det er taget i, har jeg ikke nogen chance for at se hvor den placerer sine bagben, så derfor er jeg desværre ked af at sige, at det ikke overbeviser mig om at han samler hesten uden at holde på tøjlen. Desuden siger jeg ikke du skælder ud på dressurryttere, men det er der mange der gør, og jeg skælder heller ikke ud på Jer, men prøver på at forklarer hvorfor almindelige dressurryttere og træner, nok aldrig bliver enig med klassiske dressurryttere, for den måde vi ser øvelserne på, er bare meget forskellige. Annette
tak for svar du skal vide at vi er 100% enige  men om det er dig der misforstår mig, eller om det er mig det er dårlig til at formulere mig hved jeg ikke og fuldkommen ligegyldigt,,, jeg prøver lige en gang til   :denne chance for at genoprette balangcen ved hjælp af hovedet har hesten jo ikke når den rides kun med halsrem, er det så ikke meget naturligt at hesten indimellem falder ud af formen?. altså jeg finder det naturligt at hesten falder ud af formen en gang i mellem, det gør de også med bid, og det er der ikke noget "farligt" ved, så længe der ikke opstår spændinger. håber i kan se billedet nu, en hest der er faldet ud af formen. og en hest der i mine øjne ser fin og løsgjordt ud ang klaus hempfling, så har jeg set videoen før, og har filmen, det er smukt rigtigt dejligt klip   og hesten er i mine øjne flot samlet, helt enig ang. gå bag biddet så udskylder jeg det som i mit første indlæg, netop fordi den går så fint, og fordi det virkelig er svært at undgå indimellem  håber du forstår hvad jeg mener nu, er selv stor fan af nevzorov og i hele taget synes jeg det er et fantastisk syn at se en hest gå i selvbæring og samlet- for helt løs tøjle eller enda uden  en video som jeg også er vild med, især det første stykke for den går passege  det er den 3. video jeg mener hvis du stadi ikke forstår hvad jeg mener må jeg prøve igen, 
Jamen vi diskuterer jo netop ikke forskellen på sport og aka... Vi ved jo alle godt der er forskel. Men forskel på optømning/uden, synes faktisk det er en meget relevant og oplysende debat. Nu spurgte Anne jo faktisk bare om hvordan folk generelt løsgør, hvorfor mener du så ikke folk bør svare, bare fordi de træner på en anderledes måde end hende? Måske kunne man jo tage ved lære af hinanden. Jeg er forøvrigt enig med dig om at der bør være søgning på tøjlen, så man kan kontrollere at hesten er... tada... LØSGJORT, og søger til tøjlen 
Tak for din undskyldning. Jeg opfattede åbenbart dit indlæg hårdere end det var ment, men det er jo sådan set bare dejligt. Jo, hesten vil på halsremmen som på kapsunen eller biddet sommetider falde ud af rammen. Men netop fordi man rider meget på sædet, når man ikke har et hoved at hive i, så kunne man måske tænke sig, at man mærker det MINDST ligeså hurtigt, som hvis man rider med tøjler. Jeg ved det ikke endnu, men måske. Ved at drive frem og lige derefter holde an på halsrem og sæde opnår man det samme som en anholdning på biddet. I øvrigt bør man jo, uanset kontaktmidlet anholde med sædet og ikke med bid eller halsrem. Man kan ikke placere hestens hoved ligeså præcist med halsremmen, men normalt vil man jo ikke mekanisk løfte hestens hoved op og ned, man vil drive og anholde sig frem til den rette holdning, og så vil man mere præcist anvise bøjning med biddet. Dermed er det alligevel ikke biddet, der bestemmer hestens rejsning eller holdning. Det vil også være muligt at drive hesten frem på en løs halsrem for derved at få den frem og ned, mens man kan anholde i den, når man vil have mere samling. Derfor ser jeg det største problem i bøjning for halsremmen, men min bøjer nu udmærket for den. Halsremmen kan jo også flyttes frem og tilbage på halsen. Jeg siger ikke, at vi allesammen skal ride rundt med halsrem, men JEG vil gerne kunne, og så fortæller jeg i min blog om det, både de gode og de dårlige erfaringer. Mit mål er selvfølgelig blandt andet at blære mig med det, hvis det lykkes mig   men målet er nu også det større mål at give hesteejere et budskab om, at det er muligt at kontrollere heste med meget mindre snoretræk af en hvilken som helst art end det, vi bruger i dag.
det er dejligt at du forstår hvad jeg mener, synes i øvrigt at det er et rigtigt spændene projekt du har gang i. og jeg synes ligesom dig at det bedste ved denne rideform er at det beviser at det KAN lade sig gøre at ride hesten i harmoni uden magtmisbrug-man kan selfølgelig også misbruge hals remmen, men jeg synes aligevel det er en skøn ting
Har et hvor den midterste del kan rotere til min 1-års. En anden god ide inden at en unghest for bid i munden er at få set tænderne efter for at undgå eventuelle ubehageligheder ved tandspisser og krog.
Jeg har de bedste erfaringer med et tredelt Sprenger bid. Jeg starter som regel altid ud med det bid, jeg senere vil ride dem med, da mange heste har svært ved at skifte bid, når de først har vænnet sig til et. Men som sagt, så har alle mine heste gået med et tykt, tungt 3-delt bid.