Jamen en hest er jo nødt til at skubbe af, for at komme fri af jorden. Og det er gældende om den går arbejdstrav med mulen i jorden eller piaf - for lige at tage et par yderpunkter. Det i teressante er ikke selve afskubbet men graden af ind-undergriben. Jeg vil som dressurrytter blive rigtig ked, hvis min hest mistede alt afskub.... Med hensyn til at lukke i hasen og fart. En hest hest flyttet benene i en given rytme rent tidsmæssigt. Populært sagt, så har den korrekt arbejdende hest benene fri af jorden i præcis samme tidsrum. Umiddelbart betyder det, at jo langsommere/kortere skridt hesten tager, jo højere løfter den hovene. Altså jo langsommere jo mere lukker den i ledene, så det matcher ikke helt det med lukkede haseled og høj fart? Jeg vil hellere se på rytme og bæring, når jeg skal vurdere en unghests dressurmæssige kvaliteter. Ofte hænger en god haseaktion sammen med manglende vægt bagtil på en ung DV'er. Og hvorfor starter med endnu dårlige odds? Cirkelinemus 
Jeg kom forresten lige til at tænke på et efter min mening rigtig godt eksempel på haseaktion - prøv at se hesten "Heidegeist" under "Heste" på Helgstrands hjemmeside. Den mener jeg virkelig tydeligt viser haseaktion  . Det er i hvert fald, hvad jeg forstår som haseaktion.
Endnu et dejligt diffust begreb i dressurens verden  For MIG er en god haseaktion nemmest at aflæse hvis hesten er i longe. Når man beder den veksle imellem alm. trav øgninger og at komme tilbage igen, så vil jeg gerne få fornemmelsen af at der er så meget "fjeder" i indvendige bagben at den kan "bære" hele kroppen i en fremadrettet bevægelse på det. Det giver sig selv at den skal kunne lukke i alle led i bagparten og deraf arbejde op igennem ryggen for at man får den fornemmelse. Men min erfaring er så også at de heste der bare gør det er 100 gange lettere at ride efterfølgende, fremfor dem der korter skridtene af for at finde balancen igen. At man så også hvis mulen skal rende GP senere vil have de hurtige bagben, kan godt gå lidt ud over det ekstremt bærende så det nemt ser ud som om den "hopper" fremaf fremfor lader sig "bære" fremaf. Men måske KAN man bare ikke få det hele (super eksteriør, rigtig farve, størrelse, 3 eksepsionelle gangarter, ekstrem bæring, hurtige bagben, lethed ved alle øvelser OG en sponsor der gider vente 15 år på at man udvikler dette unikum?) Trine (Faxa)
jo også bare gå efter en hest, der er dejlig at ride på - og som har det rart med at blive redet    Og så være lidt afslappet omkring sin egen forfængelighed 
Min hoppe har meget rummelige bevægelser i alle tre gangarter. Hun har samtidig hvad jeg vil kalde for god haseaktion. Hun løfter benene godt op og ind under sig. Selvfølgelig er hun ikke så stærk endnu og balancen er der ikk endnu, idet hun er så rå, men jeg forventer mig ret meget af hende om nogle år   Hun er lige fyldt 4, og er sammenlagt redet i 2 måneder.       Og så lige nogle billeder løs:     Og som 3 års hos avler:  
Jeg er ikke enig i, at mere bæring giver mindre afskub. Både bæring og afskub er væsentlige faktorer i komplekset samling. Og jeg mener ikke, man kan skille dem ad. Haseaktionen skal vel være et resultat af den øgede samling - altså afkortning af skridtlængden hvor benene i stedet løftes højere. Billederne af lippizanerne under 'vejen til målet' syntes jeg viser dette ganske udmærket. Haseaktionen i sig selv opfatter jeg ikke som et kvalitetsstempel til dressur. Jeg vil hellere have en hest, der generelt er hurtig til at flytte sine ben og som kan lide at bevæge sig. Men der er da sikkert nogle, der mener, man kan skære genvej med en kort velrejst hest, der kan løfte hovene godt fri af jorden?. Cirkelinemus   .
Shila: Men hvad skal du bruge denne "haseaktion" til som du beskriver hos din hest? Hvad er det gode i at hesten rent faktisk blot løfter dens ben højt op i luften og sætter det ned igen? Den sætter sig jo ikke mere på bagparten af at løfte bagfødderne højere op? Så hvorfor går du op i at hesten har "haseaktion" ? Hvad giver det dig at hesten blot løfter benet højt, uden at være sat bagtil?
Cirkeline - det forstår jeg ikke, når en halvparade har til formål at omforme skubbeenergi til bæreenergi jf. gl. tysk klassisk rideteori?
Søs 1: Jeg er ikke inde i en gammel tysk rideteori, der med en halv parade omformer skubbeenergi til bæreenergi. Umiddelbart tænker jeg, levade er målet? I moderne dressur - og sikkert også andre - er den halve parade et redskab, der anvendt korrekt har til formål at samle hesten. I moderne dressur kræves ikke yderligere samling end piaf og i galop pirouetter. Levade, og lignende meget samlet er ikke noget, der kræves. Det betyder, at den maksimale samling i moderne dressur forgår i trav eller galop, der begge er gangearter beskrevet med et svævningsmoment. I det øjeblik, der er et svævningsmoment i en bevægelse giver det i mit hoved ikke mening at skille afskub og bæring ad. Kvaliteten i bevægelsen med ben i jorden og i svævningsmomentet er er afhængig af både afskub og bæring. Det optimale i en piaf er, at hesten bevarer rytme og svævningsmoment. Når en hest går 'den perfekte trav på stedet' med den for disciplinen maximale bæring, giver det jo ikke mening, at sige, den i svævningsmomentet ikke bærer? - Den har selvfølgelig ikke noget ben i jorden, men hvis bæringen ikke er i orden, kan den ikke lave sit afskub lige op. Ligeledes vil manglende afskub resultere i et meget svagt - helt manglende ? - svæv. Når jeg tænker bæring, så tænker jeg hestens evne til at løfte forparten som resultat af øget vægtforskydning bagtil - altså overliniens op-ad-bakke-tendens. Det er nok derfor, jeg står lidt af på bærings-debatten. Jeg oplever meget, at bærings-debatten mere handler om ind-undergriben, end det jeg forstår ved bæring. Ind-undergriben ser jeg også som en del af komplekset samling. Et lille sidespring i forhold til haseaktionen?. Lippizanerlaesoe, der er da et rigtig godt udgangspunkt for ridningen, at man kan følge hestens bevægelser  Cirkelinemus 
også, jeg er ved at forstå dine skriblerier   . Du efterlyser egentlig, hvordan fodfaldet er i forhold til din følelse på hesten, og hvornår i bevægelsen, du skal give signaler? Om det hører til i tråden? - Pas. Trådende og især teoretiske debatter har det med at komme langt omkring... Cirkelinemus 
I galop starter hesten med sit udvendige bagben, dvs signalet skal komme idet/lige efter det udvendige bagben forlader jorden. I trav følges jo det udvendige bagben med det indvendige forben, så enten må man føle hvor det udvendige bagben er, eller hvornår indvendige skulder er på vej fremad. I skridt er det indvendige forben på vej tilbage når det udvendige bagben løftes fra jorden, så her også må man enten føle hvornår det udvendige bagben går fremad, eller hvornår den indvendige skulder er på vej tilbage. Hvis det er det du spørger om, Lipizzanerlaesoe...? Jeg er ikke helt med på hvad du mener med "  Hvorfor vil du ha vægt udvendig i galopanspringet...? Men det er måske ikke det du mener..? Det er vel sådan, at den mindste indflydelse man har på et bens bevægelse er når benet er i bakken, eller på vej ned til bakken igen, men når benet er på vej op fra bakken og til "toppen" af bevægelsen, så kan man påvirke steget, både når det gælder galopanspring og haseaktion. Hvad nu haseaktion end er.....   (Meget interessant debat  ) Marit
Hvad angår min sik-sak øvelse, så har jeg forstået den sådan, at ved at modarbejde en ivrig hests tendens til at skyde bagparten til siden (ind mod midten) vil versaden modvirke dette - og danner dermed et sik;-)- , hvor den efterfølgende traversade danner et sak;-) og giver hesten lov til at svinge bagparten mod midten, MEN hesten vil være ligeudrettet i selve galopanspringet. Hvis hesten først lærer at være skæv i anspringet, kan der vist ikke rettes op på det igen. NÅR jeg rider sik-sak i skridt synes jeg og hesten at det er let at springe an i galop. Men laver jeg det samme i trav bliver hoppen forvirret og når hun springer an er det mest i den forkerte galop. HVIS jeg forstår dig ret, skal jeg i traven give signal til udvendige bagben i `nedsidningsøjeblikket´ hvis jeg forestiller mig eller rent faktisk rider letridning. Det skulle gerne ende op med at anspring foregår blot ved at min vægt bliver forskubbet en smule til udvendige bagben, og-eller at jeg laver halv parade på udvendige tøjle. Men den reserve vil jeg først indarbejde, når anspringet fungerer. Puh ha - det er altså ikke spor nemt at ville styre alt ;-o)Så en ridetur langs Læsøs strande eller langs klitterne er en velkommen pause!! (Altså når turisterne er rejst fra øen) Vh, Susanne
Jeg er med på at bruge versade for at modvirke at hesten skyder sin bagpart til siden - jeg synes versade er en rigtig god øvelse til det. Men jeg forstår ikke helt hvorfor man vil ride en traversade bagefter, og hvordan den skal virke så at hesten bliver ligeudrettet...? En traversade er jo en øvelse hvor hesten skal være bøjet..? Men jeg forstår måske ikke helt hvordan du rider den. Er det stadig langs siden, eller ind mod midten? Det jeg normalt gør, er at ride en versade for at få kontrol på det indvendige bagben, og når jeg føler jeg har kontrol på det, så retter jeg ud hesten og springer an i galop. Skyder hesten ud (dvs. ind...) sin bagpart, så ned i trav igen, ny versade, og måske springer jeg an i en lille smule versade position, for at det indvendige bagben skal være under kontrol, og så hesten "balancerer" på det (eller hvordan jeg nu skal sige det..). Jeg forstår heller ikke helt hvad du siger med at du springer an i galop ved at din vægt bliver forskubbet til det udvendige bagben.. Jeg springer an i galop ved at lægge lidt mere vægt på det indvendige sædeben, vægten kommer ikke til det udvændige bagben...? Men igen har jeg måske ikke forstået helt.... Men det findes sikkert flere måder at gøre det på, jeg bare siger hvad jeg gør... Men en ridetur på Læsøs strande lyder rigtig godt   DET forstår jeg HELT hvorfor du gør....  Marit