Hej. Nu har jeg jo set af mange af, også jeres, islændere har nogle sjove navne. Men hvad betyder de enkle navne, og er der et sted man fuldt ud kan se en næsten kompelt liste med navne på islændere. Du/I må også gerne skrive hvad jeres islænder/islændere hedder og hvad navnet betyder. 1 billed er også meget velkommen i tråden, da jeg har læst mig til at nogle islændere tit har fået deres navn pga. farven, værdmåden. Så fortæl fortæl...... Hilsen Dorthe
Når jeg skal kigge navne bruger jeg ofte denne side: eller denne, hvor du kan høre hvordan de udtales: Hilsen Celine
Min hest hedder Brandúr, det betyder ild.. Jeg gætter på at det er pga farven (:  
min hest hedder Ýrja og det betyder hest med pletter samt støvregn, ved ikke om hun er født i støvregn eller hvad men pletter har hun da lidt af.mvh katrine  
Min hoppe hedder Björk, og det betyder "birketræ" eller "fugletræ". Da hun ikke er hjemmeavlet, ved jeg ikke lige, hvorfor hun har fået det navn, men det minder mig altid om hende den tossede islandske sangerinde  Det føl hun fik sidste år, valgte vi at kalde for Krummi, som betyder "lille ravn". Det hedder han, fordi han er nysgerrig og intelligent - ligesom en ravn, og derudover så det ud som om han FLØJ hen over marken, når han tog sig en ordentlig spurt  Jeg har desuden besluttet med mig selv, at alle Björks føl skal hedde et fuglenavn! Synes det kunne være meget skægt i stedet for at lave f.eks. at det skal følge alfabetet. og så passer det meget godt med, at Björk betyder "Fugletræ" 
Skjalda - og det skulle betyde noget i retning af broget malkeko. Har egentligt aldrig tjekket betydningen efter, dog, for det passer jo egentligt meget godt    Og hvor er det hyggeligt med din interesse for de Islandske heste, Dorte 
hedder gáska skulle betyde legesyg,modig og overgiven tja og det passer vel meget godt
Mine drenge hedder Pinni (som betyder pind og han er også den slanke sporty type) og Vignir (som er et andet navn for guden Thor)
Eistla - mø Vignir - andet navn for Thor, fordi hans far hedder Thor Glitnir - glinsende, han har en meget smuk mørkerød pels Jeg elsker den islandske navnetradition!!
Mine to islænderplage hedder Siff - Navnet på Tors hustru Várdís - Det er faktisk færøsk og betyder forårspige (hun er født i starten af april). På islandsk mener jeg det samme navn hedder Vordís.
Assa - som betyder ørn, da hun ligner sin far Örn til forveksling Rind - navn på en flod, så vidt jeg husker. Det skulle starte med R, da mor hedder Rindur. Óskadís - ønskepige, og det var/er hun. Mor er Assa og jeg troede egt ikke hun var i fol, og kun 2 mdr før mini-hesten kom ud, fik jeg at vide, at hun var derinde i maven på Assa (nej - der var intet at se)
Blev lidt nysgerrig.. Hvordan kan det være din hest har et færøsk navn? 
Gud, det er jo min gamle hjemmeside  Sejt at nogen kan bruge den endnu!!! 
Skuggi, som betyder skygge. Det er logisk nok pga. farven   
Ja har ingen forstand på dette.. Jeg har to stk islændere i "pleje", og de hedder (ved ikke hvordan det staves..) Glenna og Gjerva... HVAD BETYDER DET????? Jeg har kigget på de hjemmesider i foreslår.. Tror måske at gjerva er Gjarfar?? Men Glenna?? Er der nogen der kan hjælpe en hjælpeløs...  Mvh MiaBella
Hej igen. Várdís har et færøsk navn fordi hun er navngivet af en færing - så enkelt. Hvorfor hun ikke valgte den islandske version fik jeg aldrig spurgt om.   Betydningen- forårspige - synes jeg er ret sød.
Min ene hest hedder Þrymur som betyder noget i retningen af "ligeså kraftfuldt som torden". Han er os en kraftig hest med et ben i hvert hjørne  Min anden hest hedder Litfari, som betyder farveveksler. Lit = Litur =farve og fari = tage af sted, så farven tager af sted   . Dog er han móldott men jeg troede han ville skifte farve hæ hæ Min trejde hest hedder Gufa men det kan jeg ik liige huske hvad betyder... En af min mors heste hedder Silkisif som er en sagndronnig. Så er der Óđin som sjovt nok betyder Odin. Vindur som er lidt det samme som vinduer hi hi.. Så er der vores føl Fáni og det hedder han fordi han blev født dagen efter islands nationaldag  Resten ved jeg ik lige hvad betyder... Þrymur med dækken og Gufa   Gammelt billede af Litfari   Og et gammelt billede af Silkisif og lige mulen af Vindur    Jeg har ik lige nogle billeder af de andre heste på computeren...
Jeg troede sørme at Vindur betød vinden...
 <- her er en laaaang liste over navne og deres betydning.. tag dem med et gram salt 
Det kan os godt ske, men det var den forklaring jeg fik  Jeg glemte helt, Fáni betyder selvfølelig flag og derfor passer det til den islanske nationaldag 
vindfarvet hest - altså vindótt   Det har ikke noget med vinduer at gøre - et vindue hedder gluggi på islandsk.
Stella - stjerne. hun har en stjerne i panden. desværre ingen billede, men kan ses på præsentation. Hatta - hovede med afvigene farve.   Ganti - nar. kommer af at vi kalder hans mor for klovnen.   Tritla - lille bølge. der var små bølger på vandet da hun blev født. 4 år gammelt billede.   ofte ender hoppe navne på A eller E. og hingste/vallake navne ender på I eller U.
hov. Stella udtales Stetla
Mine islændere hedder:  (Mor til Kjárni) - Navn på en   - Betyder   (Mor til Una) - Navn på   - Bare et 
Kjárni betyder ikke Toppen/Eliten. Har nemlig spurgt en islændinge jeg kender. Det betyder   
Min islænder hedder Telpa, udtales som det staves, og det betyder lille tøs og man må sige det passer meget godt!! Jeg kan ikke lige finde ud af at sætte billeder herind, men de kan ses på min hjemmeside.
Jeg har en vallak, som bare ligner din Una til forveksling. Han hedder Geisli, som betyder Stråle.  
Nå, det blev et lille billede. Jeg er desværre ikke så god til det..
Min bamse hedder Pjakkur og det skulle betyde gavtyv, pjækker og det passer meget godt til ham. Han er er rigtig gavtyv at ride på når man kræver lidt af ham   . Han pjækker også gerne hvis man ikke er lidt over ham i ridning, men det er mest med de små ryttere   . Mvh Lone
Joras.dk har også en navne liste 
Min hest hedder Vestri og det er navnet på en dværg, måske har han været lille da han blev født? (: Nu er han 140 og betegnes vel derfor mere som en af de størrer islænderne..      
min hest hedder Dreyri hvilket betyder blodrød.. ik det mest opfindsomme mennske der fandt på et navn til ham 
Hej allesammen. Jeg gad godt vide hvad og hvordan de der stævner for islandske hest forgår og hvad de tal som 4.1 og alle de andre står for og hvad skal man ride i de forskelige klasser.jeg er bare nysgerig måske en gang vil prøve at ride det men vis det er ligesom alm dressur for heste hvor man er inde og ride et program,og er inde på banen i 2 min også er det farvel og tak så takker jeg pænt nej tak til dette.
DI´s hjemmeside, der ligger stævnereglementet under Dokumenter- RID
T klasser er rene tølt klasser. T8 er nemmest T1 er sværest. 4.5 er den letteste 4 gangs klasse. skridt-trav-galop og tølt. 5.2 er femgængerklasser. skridt-trav-galop-tølt og pas. I T8 rider man 70 sek. tølt i valgfri tempo på begge volter. Katrine
Tusinde tak for et godt svar så ved jeg hvordan dette forgår det er næsten ligesom at ride dressur i sandkasse men bare vise gangarter tror ikke lige det er mig   så jeg holder mig til distance men tak
Der er jo også alrid, som jeg selv håber at få mulighed for at prøve. Alrid består af en gangartsdel, som de alm ovenforbeskrevne. Så er der en lydighedsdel, som er et dressurprogram. Der er også en hurtighedstest. Og så er der terrænløb, hvor det handler om at vise islænderens udholdenhed. Det er desværre bare en ret omfattende disiplin at afholde, så der er desværre ikke så mange alridstævner her i landet. Er der nogen der ved om der kommer et på fyn i år?
jeg tror ikke der kommer et alrid stævne på fyn, tror kun der kommer DM lige som i 2008. det kræver rigtigt meget at afhold et alrid stævne så jeg tror ikke nogle af de fynske klupper er intereseret.
Hej HN'er! Vi er fire tøsser der rigtig gerne vil ud og prøve og ride tur på islændere. Jeg selv har redet nogle forskellige islændere og er generelt en rutineret rytter. Så er der min mor som også er en forholdsvis øvet rytter, hun blir dog let "utryg" ved heste hun ikke kender og så er der en anden pige som skal med, også rutineret rytter, og hendes mor som er helt nybegynder men frisk! hehe (hun vejer dog nok een 90-100 kg, pga. en sygdom er det en hindring?) Så var det jeg ville høre om I kender nogle steder hvor så forskellige ryttere kan få en god tur sammen, på nogle ordentlige heste, og gerne kun os 4 + en guide. Nogle som kender nogen steder? ris/ros og meget gerne en cirka pris.
Der er Meldgaard heste. I Farsø
hej mette logan på mols.. rigtig dejlig sted med gode heste og rigtig flot natur.. 
hvor bor du/i henne af i landet?
Vi bor i Vejle 7100.. Vi er ikke interesseret i at køre til Sjælland. Det må også gerne være et sted med mulighed for overnatning, men det er slet ikke et krav 
Hej Prøv at se den anden tråd som også vedrører turridning. Her er der nogle forslag i Jylland. Hilsen Pernille
det var lige præcis det jeg ville frem til..
Hej alle sammen. Har part på en 9årig islænder vallak som ikke er blevet redet særlig meget, næsten kun i skoven med ALT for korte tøjler.. Han har så lidt muskler at han er ligesom en regnorm at sidde på. Kender i nogle øvelser der giver både balance og styrke? Det ville virkelig hjælpe både mig og den lille hest 
Slet ingen.. Bare nogle øvelser..
Halløj.. Øhm... Vil du ikke uddybe det med hesten "er ligesom en regnorm at sidde på"? For jeg er ikke helt sikker på hvad du mener. Mener du at hesten slingrer pga dårlig balance? Eller at den er "slatten"? Jo der er øvelser der styrker balancen og opbygger musklerne. Hvis hesten har meget dårlig balance, så ville jeg nok ikke kaste mig ud versader o.lign øvelser som det første.. for din hest risikerer jo at snuble over sine egne ben:) Der findes som sagt gode øvelser.. men jeg vil gerne først høre en mere uddybende forklaring på det med "regnormen"  For så er det også nemmere at komme med forslag..
Han er som en regnorm at ride på fordi han ikke har en så god balance og styrke... Det er mig og min ridelære kommet frem til:)
Hejsa. Det er meget svært at komme med et egentligt svar når man ikke har set ham men her er da et par foreslag. Trav er altid en god ide. Volter (først store mens han finder balancen!, så mindre og husk at skifte lige mellem højre og venstre volte selv om den ene af siderne er stivere!), slangegange, schenkelvigning/versader (fra jorden til at starte med), ride i sand/ujævnt terræn (måske bare skridt indtil han er bygget lidt op og blevet sikker på benene), longering er heller ikke dumt... og igen husk at træne begge sider jævnt.
Heej alle sammen  Jeg håber på der er nogen der kan hjælpe mig lidt her, da jeg lige har fundet min gamle islænderhoppes stambog frem, og godt kunne tænke mig at vide lidt om forældre mm. Jeg aner ikke om opdrætteren stadig findes/ eller om stutteriet findes mere. Det jeg ved er...  opdrætter: Hansen, Einer. Oddervej 97, skårup. 8660 Skanderborg. Nogen der kender noget til dette stutteri? Min islænder hoppe hedder NANNA fra SKÅRUP, og hendes far hedder THÓR fra FRIJSENBORG, mor: MÚS fra SKÅRUP. Jeg aner ikke om nogen kender noget til dette, men hvis der går et lille lys op for nogen når disse navne høres vil jeg meget gerne hører fra dem da det betyder meget for mig, at finde ud af noget mere om hendes baggrund.  Mange håb, fra Mia
Hej. Du kan finde oplysninger på   under hesteoversigt, samt på noget der hedder worldfengur og stormhestar. Mht. billeder er der billeder af både far og farfar i de gamle stambøger, kan evt. scanne dem ind og sende dem til dig. Kan se på hesteoversigten at Nanna har fået føl i 1990 -92 og 96, men det ved du måske allerede;)
Du må meget gerne finde alle oplysninger du overhovedt kan!   Det ville være super skønt. Jeg fik hende da hun var 25 år, hun er idag 29, fik hendes stambog for ½ års tid siden, så det var en glædelikg overraskelse at hun "kun" var 29, jeg troed hun var 31.   Fik også ne surprise! 3 føl! troed kun hun havde fået to? kan du finde flere oplysninger, eller evt. bare finde dem også skrive linket?
dette er link til joras vedr. nanna, scanner billede af far m.m. ind en af dagene og sætter ind
Jeg er ikke 100% sikker men jeg tror nok at det var en af mine bekendtes far. Jeg mener at kunne huske at hans heste hed ... fra Skårup. Hvis det er rigtigt, så lever han ikke mere, men hans datter her et stutteri/salgsstald nær Give. Men som sagt jeg er   100% sikker. Mvh Lone
Nu kan jeg sige med sikkerhed at jeg kender Einers datter, jeg har lige snakket med hende om dit indlæg. Hun fortalte mig en historie om Mus fra Skårup. Du kan bare skrive en privat besked herinde eller på hestegalleri til mig hvis du vil have et nr. på datteren  Mvh Lone
Ifølge Worldfengur hedder hendes afkom:  Frekjur Fra Enegård 2 Fáni Fra Enegård 2 og Saga Fra Lamm   (ved ikke om du ved det 
Hejsa min mands onkel har avlet hestene fra Skiðbakki 1. Som sagt din hests farmor og hendes familie. Han avler stadig på samme gård (vi er næsten naboer). Jeg kan prøve at undersøge om han har nogle flere oplysninger/billeder, hvis det har interesse. Mvh Majken  Ps kan sende billeder af gården og familien pr. mail
Min ene hest gnubber sig en del på halsen under manen. Han har en kæmpe vinterpels og en lang tyk man, klædt på til en isvinter. Hvad kan det være, varme fra al den pels, eller kan det være utøj ?. Jeg kan ikke se noget i pelsen (som efterhånden er noget slidt og derfor til at se i under manen). Han havde det også sidste vinter, dog i lidt mindre grad, og da foråret kom stoppede han med at gnubbe sig ??. Hvad kan det være ?.
Er han i ridning og bliver han svedt? I givet fald kan dette være grunden. Jeg vasker ikke om vinteren, men bruger istedet en spand lunt vand og et håndklæde som vaskeklud. På denne måde får jeg sveden ud af huden så det ikke klør. Efterfølgende gnubber jeg med et rent, tørt håndklæde og smider et uld-dækken på. Mvh. Anja
det samme med min.... fik hende fra island i april, hun har ikke køet sig synderligt i sommer eller efteråret, men nu er hun korthåret på den ene side af manen og langs den. hun er blevet behandlet for lus, vi kunne ikke se nogle, men dyrelægen mente hun måske havde haft det havde kløet hul og så fået noget svamp. det er hun blevet behandlet for men hun klør stadig. sommereksem er det ikke på denne tid af året og hun klør sig kun på den ene side. ja måske har hun det varmt, vi skiftede foder i efteråret så måske det er det, er nu gået tilbage til hippolyt med urter osv håber det hjælper... ellers ved jeg ikke hvad det kan være, men kontakter dyrelægen om ikke længe og høre om hun har nogle forslag....nogle iddeer?????
vallak altid gjort. denne vinter er den første som ridehest og her er han klippet.... Men elelrs har han knubbet sig helt karse under manen og på bringen.... Han har været behandlet for både skab og lus, indtil jeg fandt ud af at hans hud simpelthen ikke kan ånde i den tykke pels.... Det er jo klart det klør når der ingen luft kommer ind.... især under manen er der jo endnu mindre luft til pelsen....
Tjah.. Det lyder som om hesten klør sig fordi den har været svedt og derefter er tørret. Rigtig mange heste giver sig til at klø på den konto. Vi havde en vallak der næsten gnubbede hele manen af.. ikke noget kønt syn. Og dyrlægen fandt hverken utøj o.lign. Og mitterne der forårsager sommereksemen er jo ikke kommet helt på banen endnu. På Island gør man det at når hestene anlægger pels, så tager man en shaver og barberer en stribe pels af under manen, helt oppe ved roden. Denne metode betyder at hestene tørrer hurtigere under manen og risikoen for utøj (lus mm.) bliver meget lav. Det kunne måske være værd at prøve for jer med de kløende heste?   Striben skal ikke være ret bred (ca 8-10 cm). Og hvis hesten har en meget kort man så skal den være yderligere smal. Man må ikke kunne se striben under manen. På Island klarede vore heste sig uden dækken selvom de havde den bare stribe under manen. De havde også lange tykke maner:) Men hvis I barberer hesten så husk at holde øje med om den begynder at fryse. Min lommefilosofi er at så snart du barberer torsoen og andre ubeskyttede områder på kroppen så er det = med dækken! Men hvis manen er tyk nok så burde der ikke ske noget ved at den får en lille stribe pels af under denne. Ellers kan I gøre som en anden skrev her i tråden og skylle hestens de steder den har svedt (især de steder det klør) med lunken vand og så lægge et uldtæppe på et par timer.
Tak for de gode svar. Han klør sig selv om han ikke har været ude og ride. Jeg vil forsøge mig med at barbere en smal stribe af, det tror jeg ikke bliver noget problem med den tykke man. Også god ide at gnubbe sveden af med lunken vand efter en ridetur, især under manen. Vil se om det hjælper, ellers må dyrelægen på banen. Tak for hjælpen. 
Jeg tror den simple årsag ligger i at islænderen er et polardyr og har også som den eneste hest polarfedt så den kan klare det barske klima på island. Luften på island er meget mere tør end her i danmark. Så jeg tror den logiske forklaring ligger i at danmark er et lunt og meget vådt land og islandske heste har simpelthen for meget pels til vores fugtige klima og derved sveder de nemt, selv uden at de blir redetog pelsen har svært ved at ånde når luften er så fugtig. Og så starter klø cirkuset ofte. Mange islænderen klør sig har jeg bemærket. Så ja at klippe en stribe under manen eller lidt mere så det kan få luft er nok en rigtig god ide..:-)
Min veninde og jeg vil gerne på rideferie nu her til sommer, men da vi begge er studerende er økonomien ikke til en tur på Island, desværre.Jeg vil høre om der er nogen af jer der kan anbefale et sted? Vi er begge erfarne ryttere. På forhånd tak:) Maria
Hej Jeg var på en forlænget weekend med nogle kollegaer i efteråret på Stutteri Vestmose (søg efter deres hjemmeside) ved Ho bugt. Det var en virkelig god oplevelse. Hestene var meget velredet (de har nok omkring 100 heste hvis man regner alle føl og ungheste med), naturen var fantastisk (vi var både på stranden og i forskellige klitplantager), og det var nogle søde mennesker. Det kan klart anbefales. Hilsen Pernille
 - super velredne heste, skov, strand og vand og med tøltgaranti!
jeg har arbejdet som turguide ved vestmose... de har nogle utrolig rare, velredne heste som også ovenfor beskrevet.. hjemmeside: hvis i ber om det, er der naturligvis også tøltgaranti... der er både strand og skovture, undervisning osv, i noget af Danmarks bedste rideterræn... (jeg arbejder der ikke mere) ellers er der vist også vestkysten ved Henne, men er ikke sikker på om de har ridning mere..
Okay, mange tak. Det ser ud til at det er fine steder 
Hej i min søgen efter en stabil ride hest, og tur hest er jeg faldet over islænderen. så imorgen skal jeg ud og prøve en vallak, med stamtavle 8 år. nem ved tølt og stille og rolig. hvem ved det kan være jeg bliver bidt af det.
Det er jeg sikker på du gør   Held og lykke
Hej Var det en dejlig tur!! Hvordan var din første oplevelse så på en islænder?? Det er nok slet ikke det samme som dine andre heste du har/har haft!! Men jeg glæder mig til at høre om dine oplevelser!!
Hej alle. Jeg har jo så en lille islænder gående (er min fars, men jeg er blevet tilbudt at "få" ham) - det overvejer jeg så!!! han er jo ikke så stor i det, endnu. Lidt ranglet og føl agtig under pelsen, tro jeg (bedømmer ved at føle på ham) så jeg er spændt på at se ham uden "pels" til sommer. han bliver 3 år til sommer. og jeg kender ikke hans stangmål pt. men det er lidt småt, synes jeg det ser ud til :-/ Spørgsmålet: hvor meget kan jeg forvente en islænder kan vokse i cm. fra nu 2 år og 7/8 mdr. gammel. og til han er udvokset? hans mor var vist 136 cm og far 140/143 cm eller der omkring. blir han mon stor nok til mig (169 cm og 59 kg.)???
vist blive nærmest så lille han vil og stadig være stor nok til dig. Men for at besvare spørgsmålet så må jeg jo nok sige at det sandsynligvis ikke er overvældende hvor meget han vokser
Det er jo lidt svært at sige, når man ikke ved, hvor høj han er nu og ikke har set ham. De heste på 2½ år, som jeg kender har allerede nu temmeligt gode størrelser - et par stykker af dem er over 140. Man kan vel fra den sommer, de er tre forvente måske 5 centimeter oveni. Alt hvad der kommer der ud over er noget, man ikke kan regne med. Man kan hjælpe væksten lidt på vej ved at sørge for at hesten har fri adgang til rigtig godt grovfoder hele døgnet (hø/wrap) omend det nok er lidt sent at sætte gang i væksten som 2½ års. Desuden skal han have et rigtig godt vitaminprodukt. Under alle omstændigheder skal han nok blive stor nok til at du kan ride på ham - du er ikke særligt stor - ca som mig selv og jeg sætter mig gladeligt op på heste på 125 cm. Mine egne er alle under 136 og passer mig glimrende.
det lyder rigtig godt,og tak for at i deler jeres erfaring. har en varmblods hest selv, så ud fra den ved jeg godt det er begrænset hvor meget de vokser, efter 3 år. Var bare lidt i tvivl om det kunne være lidt anderledes med islændere, da mange skriver så meget om at de er sent udvokset, og de bliver tilreddet sent osv. osv. ??? Så tænket jeg bare at de måske havde en del vækst i alderen 2-5/som unghest, hvorfor man gerne trækker den (tilridningen) helt frem til 5 års alderen??? Man som sagt tak fordi i lige ville dele jeres erfaringer. Hilsen tina
Kender du nogle hjemmesider på nogle islænder stutterier, på Island? Jeg har længe tænkt på at skaffe mig en islænder og ville gerne i gang med at undersøge muligheder for at hente en hjem fra Island. Godt nok var planen ikke lige at eg skal have hest nu her, men Island er jo gået konkurs og jeg tænker man for udenlandsk valuta nok kan gøre en god handel nu her. Men jeg regner nu med at bruge lang tid på at finde den rette hest. Så kender du hjemmesiden til opdræt, salg osv. af islændere på Island?
Prøv at kigge på joras.dk. Det er en side for islænder-folk. Der er sikkert nogle derinde der kan hjælpe 
eller det forum vi har der hedder islænderhest 
det er muligt du kan få heste under normal pris på Island, men hertil skal du så lægge transporten til Danmark, så ender du nok alligevel på en pris nær det de koster herhjemme. At hente en hest fra Island er ikke helt risikofrit, her tænker jeg på sommer-eksem. Op til 20% eller mere udvikler sommereksem når de kommer ud fra Island. En anden ting du skal være opmærksom på er, at du ikke kan levere hesten tilbage hvis der viser sig, at være et eller andet som burde være årsag til dette. Så med mindre du har mulighed for, at anskaffe dig en mere end super hest til laaangt under markedsprisen, så vil jeg råde dig til, at købe noget der allerede er i landet så kan du se hvad du får og har mulighede for, at prøve den et par gange inden du beslutter dig. Der findes masser af gode heste i Danmark, avlet i Danmark, så støt de danske avlere.
Helt enig med Moesby! Kig dig om efter en god hest i DK, der er masser af dem til salg, og her er priserne faktisk også faldende 
Du kan kigge på disse sider, kan kun anbefale dem. Avler gode heste og er søde og rare mennesker.
jeg vil nok foreslå dig at få kontakt til stutterierne, og handle uden mellemled, da det jo også er posetivt for prisen for dig.
Hej. Der ligger et stutteri i nordsjælland, stutteri Allpass. Det er god heste, der ikke er særlig bange og vant til mange forskellige ting.
Gitte Allpass døde desværre i slutningen af oktober, hvorvidt familien vil fortsætte med hestene ved jeg ikke.
Ja, alle deres heste er til salg.. bor lige ved diden af..
Kig på   og   der er de fleste annoncer også på engelsk og der annoncerer både de store stutterier og de mindre(tit dyrere at købe hesten gennem de fine store stutterier). Mvh Majken PS du kan også bare søge på   der kommer masser af hjemmesider på Island.
Hører lige i min ørebollesnegl at man betegner ridning med vægtklokker som mishandling, og at det bør forbydes.Jeg har dog også ment, at det er snyd. At nogle også lægger ekstra vægt sko på, for at snyde til benløft, anede jeg ikke. Tænk, hvad man gør for at snyde! 
Tror ikke du skal regne med at det bliver forbudt, bare fordi nogle kloge hoveder synes det er synd.
Det er sku da ikke synd så er det også synd at bruge pisk og spore og andre hjælpe midler.
Susanne, det synes jeg ikke er sammenlignligt... Sporer og pisk kan sagtens benyttes på en ordentlig måde hvor hesten ingenlunde lider overlast, altså blot som hjælpemiddel for at tydeliggøre hjælperne. (ingen er de to hjælpemidler du nævner skal bruges til at udøve vold) Vægtklokker giver jo vægt hvis du ligger dem på   Ergo belastes hestens sener og der manipuleres med hestens gang. At forbyde dem i konkurrence vil være et tydeligt signal om, at man fra forbundets side finder det uetisk, usportsligt etc, men man kan selvfølgelig ikke styre hvad folk gør hjemme i træningen. Men findes der overhovedet folk i "eliten" som ikke bruger vægtklokker? Det er nok noget som er rigtig svært at ændre i og med at der både er point og penge i et flot løft - manipuleret eller ej  Mvh. Anja
På island er der mange der bruge tape for den optiske effekt og tendensen går mere og mere mod klokker og boots som udelukkende beskyttelse. Jeg er mere end sikker på at rygtet er en and da udstyret ikke udenlukkende bruges til at få hesten til at gå renere og med højere benløft. Ang. at sammenligne ser jeg ikke nogen problemer i det. Der er ikke meget udstyr der er skabt til at mishandle hesten med, men det meste er torturredskaber i ukyndige hænder. Og der foretrækker jeg jo nok klokker og balleboots fremfor pisk, sporer, skarpe bid etc.
hvorfor skulle det være synd? hvad med dressurheste der får bandager på? springheste der får gamascher og hvad ved jeg på? jeg bruger ligeså meget boots for at beskytte hesten mod at træde sig selv i koderne..
Hvis hesten er i god form kan den umuligt tage skade af vægtklokker. Der er jo tale om en minimal vægt i forhold til hestens samlede vægt. Desuden ville man høre om mange flere skader hvis det var tilfældet. Man kan selv prøve at spænde et par halv-kilos ankelvægte på sin næste løbetur, og vurdere om det gør den store forskel. Jeg tror det næppe. Om det er sportsligt korrekt er en anden diskussion. I alle andre konkurrenceformer er enhver form for hjælpemiddel som kan booste hestens fysiske præstation forbudt, så vægtklokker hænger nok også i en tynd tråd (jeg tænker ikke på pisk og sporer, da de sidder på rytteren og ikke hesten). Personligt synes jeg hverken det vil gøre til eller fra. Hvis samme regel gælder for alle er konkurrencen jo fair under alle omstændigheder, men det kræver at man bestemmer det på verdensplan.
boots for at træde sig.
hej jeg er "ny" I denne ismule verden,men har vovet mig til at kigge på et par ismuler der står på island,men aner ik noget om hvad en transport til danmark står i.... Er der nogle der kan hjælpe mig med en ca pris på hjemtransport fra island... Evt nogle hjemmesider til nogle der importere islændere så jeg evt kan se et større udvalg.. på forhånd tak!! mvh jette
hej menner vi gav 3500,- for at få hest til billund og så kærere selv derfra. søg på google. mvh ronja
Jeg lurerlige lidt med på dette her indlæg, vil nemlig også meget gerne vide om der er nogle hjemmesider hvor man kan se et udvalg af islændere, som kan blive importeret til Danmark 
3500 er vist AAAALT for lidt i den sammenhæng. Det koster nærmere noget i stil med 8500 + told (ca. 2000). Dertil skal således regnes 25 % i moms af disse beløb, samt af købsprisen. Min egen importerede hest kostede ca. 21.000 danske kroner, + ca. 12,000 for import + 25 % i moms = ca. 41.000 da den stod i Danmark. Og det er måske nok i underkanten af, hvad han ville have kostet i Danmark på det tidspunkt. Men han har jo så (som over 50 % af alle importerede heste) også desværre udviklet sommereksem. Det forringer hans værdi (skal ikke sælges, men aligevel), gør ham utilpas på de varmeste dage og er en dyr fornøjelse i behandlinger, dækkener osv. Selvom han kun har en mild form for eksem. Så mit spørgsmål er: hvorfor ikke købe islandske heste i Danmark? Det er klart anbefalelsesværdigt, lige så billigt og langt mindre besværligt. Og her har man jo faktisk chancen for at prøve hesten, lære den at kende og dermed ved man, at man har købt den rigtige hest. Hestene i Danmark er fuldt ud på højde med hestene i Island til langt de fleste formål. Køb aldrig en hest ubeset! Og ja! Jeg har selv købt en hest i Island, men den kendte jeg ualmindeligt godt og havde redet den i flere måneder, og det var simpelthen et spørgsmål om, at han er min drømmehest... Kig på   under annnoncer, der er alt, hvad hjertet måtte begære:-)
Jeg har lige været inde på en hjemmeside fra en islandsk avler og pt. sælger de heste til meget rimelige priser (økonomisk krise osv...) Derudover skrev avler at prisen for eksport/import lå på ca 140.000-180.000 ISK, hvilket omregnet med online kursomregner er ca. 3500-4500 DKK. Det kan så godt være det er uden moms/told ... Det ved jeg ikke. Hjemmesiden kan findes via en salgsannonce på ishingst.dk
hejsa:-D det koster i mellem 14-20.000kr og få hest hjem fra island, men man skal ca regne med 17.000kr, jeg har fast kontakt fra island, de sender mange heste til dk hvert år. og lige nu koster det 17.500kr jeg har selv fået 2 heste hjem fra island, men jeg betalte kun 23.000kr da jeg har været på island i over 1 år, så kan mange tage dem hjem somn flytte gods.
Du kan ikke stole på online kursomregnere når det kommer til den islandske valuta pt. Du skal have fat i en islandsk bank for at få den reelle kurs.
Hej alle islænderfolk Nu har jeg over de sidste 10 år været vidne til islænderfolkets vækst og syntes da at det er dejligt at så mange hestefolk nyder at komme ud i naturen at ride. Selv er jeg "storheste-rytter" hvis vi skal klassificere, men har mange gange redet islænder og jeg kan sagtens se tiltrækningen ved den lille hest. Hvis da ikke lige de var for prisen  Jeg har for nylig købt ny hest, en dejlig frisk araber som jeg er rigtig glad for og som nok skal blive en super fin ridehest med tiden. Derudover så har min kæreste og jeg netop her over julen fået lov til at trække to føl på min svigermors 2 lækre islænderhopper, hvilket jeg glæder mig rigtig meget til  Min dejlige svigermor begyndte selv at ride for 3 år siden på islænder (hun har ikke redet tidligere) og hun er nu ved at være rigtig godt inde i islænderverdenen. Efter aftalen om at trække føl var kommet på plads, udbryder min svigermor glædeligt "ej, hvor er det dejligt du vil til at skifte over til islænder"... Her er det så at jeg tænker... "skifte over? Nej, da. Jeg har kun haft min dejlige nye hypper i 4 måneder jeg skal ikke skifte over til noget... Hvorfor pokker kan man ikke begge dele?" Det er en holdning jeg ofte synes jeg møder inden for islænderverdenen, at hvis man rider islænder så er det det eneste der dur! Men hvorfor pokker det? Al ridning er da sjov og jeg elsker min iltre, varme araber, samtidig med at jeg morer mig med islænderens små taktfaste skidt og behagelige tølt... Jeg kan ikke se hvorfor man absolut skal "skifte over"... Jeg mener virkelig at islænderverdenen har en tendens til at være meget snæversynet omkring hvad der dur og hvad der ikke gør... (håber ikke jeg får bidt hovedet af, men vil virkelig gerne høre nogle kommentarer til hvorfor det opleves sådan af os udenforstående) Hilsen en ½-islænder pige 
Jeg har kig på en islænder der er 10år. den er kanon sød og nem at ride! Men men den er lidt svaj rygget, mit spørgsmål er så om der er nogen kloge hoveder der kan se om det evt. vil kunne trænes væk, eller om den er født med den bygning? Den Har i marts sidste år gennemgået en handelsundersøgelse uden anmærkninger, så dyrlægen mener ikke det er noget! Men vil jo ikke købe en hest der får ondt i ryggen på sigt...  
er den på billedet syntes jeg da ikke den er svajrygget. Måske lidt overbygget. Men uanset tror jeg ikke du køber et problem. Ihvertfald ikke hvad angår ryggen.
Okey, tak for svaret:o) Og det er hende på billedet, men det kan godt være du har ret i at hun er overbygget! Hun har også en ret kort og bred hals, vil det give problemmer mht. og få hende til at gå ned med hovedet, så hun kan få ryggen lidt op under ridning?  
Jeg syntes heller ikke den ser svajrygget ud. Det er en fin kompakt lille hest:) Alle heste kan blive svajryggede, men det skyldes som regel mangel på muskler og forkert ridning. Du skal sørge for at hesten anlægger gode muskler i ryggen. Om halsen er for kort og bred til at bøje? Nej det er den ikke. Det handler igen om korrekt ridning og om at hesten skal bære sig i ryggen. For et par år siden arbejdede jeg med træningen af 9 islandske heste. Her var der en lille kraftig hest der gik under kælenavnet "øltønden". Og det var fordi hun var kort og rund. Hun havde ligeledes en kraftig kort hals... men hun var den absolut bedste til at bøje i nakken og bruge ryggen. Så det er ingen hindring. Bare klø på:)
Jeg synes ikke det er pænt at se på, når en hest er overbygget som denne, men derfor kan brugbarheden godt være ok. Jeg mener personligt at den vil få svært ved at løfte/bruge ryggen korrekt under arbejde. Og så ville jeg høre om den havde været forfangen før, nogle kan godt udvikle en pølse i mankammen som denne har, men det kan også komme af alm. fedme, kaldes hingstehals. Spørg en smed eller dyrlæge.
Tak for alle svar! Har været oppe og se hesten igen i dag, sammen med en mere hestekyndig.... Ryggen er ikke så svejet i virkeligheden som på billedet, men da det er noget tid siden jeg så hesten sidst kunne jeg ikke helt huske det:-/ Ham jeg havde med er en islænding med god kendsab til kåring af islænder, og han gav hende 8 for overline, så det er jo ok! Han gav hende dog kun 7 for hals, da den er ret kort og bred, og 7 for ben da hun har lidt frank benstilling foran. Men eller lå reste ca. på 7,5 - 8,0 stk. Og da hun bare skal bruges som skovturshest, ja så er det fint til mig:-)
Ja, så længe den ikke skal være avlshest og bare bruges til hyggeridning og den ellers passer godt til dig, så skal du da bare købe den  Men jeg ville være noget betænkelig ved at købe en hest med sådan en hals, hvis den skulle bruges til mere seriøs ridning eller avl.
syntes den virker bekendt`?
jeg ser ikke en svagrygget hest, men en alt for tyk hest som er kort og lidt overbygget. men det overbygget kan man men ridning og vægttab hjælpe meget. den korte hals vil også se pæner ud hvis hesten taber sig lidt, men udmiddelbart er det heller ikke en hoppe jeg ville avle på, men det skriver du jo heller ikke noget om du vil.
Ja hun har lidt ekstra på sidebenene   Men billedet er også fra sep. og hun har tabt sig en del siden. Hun er også efter lysingur fra lillelund, og han er jo også kraftig bygget, så hun har nok arvet en del efter ham. Jeg har heller ingen planer om at avle på hende, men bare hygge og ride nogle skovture! Men tak for alles svar, hesten har jeg købt og hun er bare super dejlig 
Hvad mener du?  boots-balleboots f.eks.
jeg syntes du kommer med nogle generalliseringer og fordommer i dit indlæg som jeg gerne vil rette lidt. jeg er selv tidliger storheste rytter og har skiftet over pga flere ting eks at min ryg ikke kan tåle at ride de store og så er jeg blevet helt skudt i min islænder hoppe som er lige så ilter og varm som noget storhest jeg nogensinde har redet (og mine heste har altid været MEGET varme) jeg er ikke mere natur ride menneske end jeg var før og hvis jeg havde muligheden (hvilkende jeg heller ikke havde på mine storehest/spring ponyer)så red jeg gerne i ridehus. jeg rider mere på bane/dressur med min islænder end jeg nogenside har gjort før, min ridning har udviklet sig meget og der er en forskilig i ridestilen på alm engelsk dressur og hvis man skal ha gangarterne frem på islænderne (mere over i den klassigst ridestil syntes jeg), jeg syntes det har vært en svær overgang for der har været rigtigt mange ting jeg skal lære og det havde været endnu sværre hvis jeg stadig skulle ride min store hest på den gamle ridestil, men det kan da sagtens lede sig gøre at ride beggedele, hvis du gerne vil det, det er der mange som gør. jeg tror bare tit folk bliver så forelskede i islænderne fordi de på mange punkter er letter at ha med at gøre og kræver mindre og så er de ikke så voldsomme at være i nærhenden af når man får børn, bliver ældre osv, og så tølten som du nævner er en vidunderlig ting som når man først er van til det slet ikke er til at undvære igen. jeg troede aldrig jeg ville kunne undvære føelsen af at side på en stor hissig hest men følensen at kræfter under en, hver gang jeg har redet min mors islænder har det været fint nok men ikke lige mig, før jeg prøvet sif hun er letter utilregnlig, tempermangsfuld og meget varm i hovede og jeg føler mig helt hjemme på hende og jeg har stadig følelsen få at side på en bombe som kan gå af når som helst, jeg blev forelskede det sek. jeg satte mig op på hende og sådan blev jeg "forvandlet" til islænder rytter og jeg går aldrig tilbage for jeg elsker det sammenhold der er indefor islæder rytter og det er meget nemmer for mig at ha mine børn med i stalden og de kan også ride islænderne (dog ikke min hun er alt for "vild" til børn og uøver rytter) glæd dig over du kan få det gode fra begge verdener (for det er efter min mening to forskillig verdener både ridestil og omgangen af hesten er anderledes) og nyd at ride både det er skønt at få alt....
Ja jeg glæder mig også rigtig meget til at vores føl kommer til verden - nu skal de jo lige laves først, så det er selvfølgelig lidt ude i fremtiden  Men det er heller ikke for at "kaste med fordomme", men jeg har virkelig ofte oplevet fra folk der rider islænder, en slags belærende tone om at islænderen er ihh og åhh så særlig, og det er nok den belærende pegefinger som jeg virkelig tager afstand fra. (OG jeg er helt klar over at sådan kan nogen "storheste-ryttere også være! jeg er bare ikke sådan!) Men det er i hvert fald hvad der har fået mig til tidligere at tænke "aldrig islænder". Og altså ikke som sådan noget med hesten at gøre, for jeg syntes at islændere er dejlige. Jeg vil bare ikke undvære min store hypper, for jeg elsker også at springe, og selvom jeg hører "jamen, islændere kan også godt springe", så må jeg være uenig på det punkt. Det er ikke det de avles til og desuden vil jeg gerne springe højere end 1 m. og der kan ishypserne altså ikke helt være med 
Jeg har sprunget 120 med en islænder...
Det der går begge veje, jeg har titt fået høre: Ej, skal du ikke ha dig en ordentlig hest (læs: stor hest)?   har også fått høre i islændermiljøet: Er det ikke på tide du bytter ut hesten din med en der er bedre? (min hest har ikke topp gangearter, har heller ikke kostet en halv bondegård osv). Så jeg vil gi dig lidt rett, selv om der findes belærende mennesker i alle miljøer. Glæd dig over at du kan nyde de forskellige miljøer. Den der med at islændere godt kan springe bruges desværre for ofte, jo selfølgelig kan de det, men hvis det er springning man gerne vil så vælger man altså en annen race, mener nu jeg. Mvh Cathrine
vil investere det en islænder koster er det vel fordi den har nogle egenskaber som andre heste ikke har. Det være sig højden, gangarterne, temperamentet, alsidigheden etc. Det samme gør sig vel gældende for andre racer. Og jeg kender ikke mange stor heste ryttere der også rider islændere. Og det er vel fordi den ikke kan springe, gå MB, er for tæt på jorden, føles for lille, eller er grim. Hvad ved jeg. Hvis jeg syntes at håndbold er sjovt er det vel det jeg går til og ikke fodbold. Uanset at lidt vejfodbold ikke er at foragte. Det er de færreste der kan være gode til begge ting. Jeg må nok indrømme at jeg håber at du bare er fordomsfuld og generaliserende og dine holdninger ikke afspejler det miljø du har været i. Selv kender jeg ingen der ikke syntes at andre heste er dejlige. De gider bare ikke have dem fordi de egenskaber de leder efter ved en hest ikke er nok til stede. Og hvis jeg ville springe højt tror jeg nu heller ikke jeg havde købt en araber. For at blive i generaliseringerne kan den da kun bruges til western og distance 
Jeg er også tidligere storhesterytter (ligesom de fleste andre islænderryttere jeg kender) som kun rider islænder nu. For mig har det ikke noget med snobbethed, snævertsynethed eller pegen-fingre at gøre. Næh, jeg har det simpethen sådan, at når jeg sætter mig op på en stor hest eller en pony, så mangler de to gangarter og islænderens temperement, så jeg kommer rimeligt hurtigt til at kede mig  Jeg synes de ekstra gangarter er fantastiske. For mig er det som at få en helt ny dimmension i ridningen og træningen af hesten. Pludseligt er dressurtræningen ikke målet i sig selv, men midlet til at opnå taktfaste gangarter. Foruden det, har islænderne nogle karakteristika, som passer perfekt til mig. De har generelt en helt enorm selvtillid og fyrrig vilje, kombineret med et godt sind. På en eller anden måde virker de mindre domesticerede, der er ligesom ikke så langt tilbage til vildhesten. Tror egentligt primært at det skyldes den mere frie opvækst som islændere har, hvor man mange steder fokuserer mere på flokkens prægning, end på menneskets. Det giver enormt harmoniske heste med en naturlig respekt og nysgerrighed. Jeg rider ikke islændere fordi det er små nuttede ponyer, men fordi de er stærke og fyrrige! Jeg elsker fornemmelsen af at "pløje" igennem naturen, med en hest som er sikker på benene, og aldrig bliver træt. Sidst men ikke mindst, synes jeg bare at islændermiljøet (de steder hvor jeg er kommet) er federe end storhestemiljøet (igen de steder hvor jeg er kommet). Jeg kan godt lide den mere uformelle stemning, hvor rent ridetøj og pæne dækkener er sat i baggrunden til fordel for hestevelfærd. Misforstå mig nu ikke, jeg tror bestemt også at storhesteryttere behandler deres heste godt, men jeg kan nu bedre lide synet af heste som går ude i selskab med deres flok. Jeg synes også, at islændermiljøet virker mindre herarkisk, der er ligesom ikke så langt mellem bund og elite. Så derfor rider jeg islænder, og tror aldrig at jeg kommer til andet. Jeg er ganske overbevist om, at andre racer også er rigtigt dejlige, bare ikke til mig 
Jeg har et ben i hver lejr - eller måske snarere i ingen lejr (Børn af 70´erne erindrer måske Bølle Bob-sangen "Vi er ikke rigtig voksne, vi er ikke rigtig børn, vi er både og og hverken enten eller..", om at befinde sig i et identitets-limbo mellem 2 kulturer): I islænderrytternes øjne bliver jeg klassificeret som "storhesterytter". Men i varmblods-rytternes øjne er jeg afgjort IKKE en "storhesterytter", da min hest kun måler gnomagtige 152cm, den går i løsdrift, uden dækken med (i varmblodshestefolks målestok) vildtvoksende vinterpels. Omvendt er mine islænderejende staldkammerater jævnt bekymrede for, om min STORE hest nu kan holde varmen, når han ikke har så megen pels... Islandshestekulturen i DK opstod til dels som en modreaktion mod den etablerede sports-/varmblodshesteverden og dens overklasse-image med store, dyre blankpolerede heste med fint udstyr og rytteren i matchende blankpolerede støvler og figursyet jakke i sæsonens farver. Med en islænder på marken blev det mindre bekosteligt at indkøbe og holde hest: Hverken hest eller rytter behøvede den sidste nye mærkevarekollektion for at nyde en tur i skoven. Bemærk, at jeg her fik generaliseret groft over for både DRF og DI-segmentet!! Dette blot for at opstille en mulig forklaring på, hvorfor ryttere i begge lejre taler om at skulle "skifte", altså vælge side mellem islænder eller ikke-islænder - fordi islandhestekulturen i DK begyndte som en "protestbevægelse" mod en etableret ridekultur. En protest mod varmblodsheste som kostede en bunke penge, krævede megen skoling for at være behagelige at sidde på og måske endda havde et temmelig levende temperament, som var for stor en mundfuld for fritidsryttere. ( - En helt anden debat ville så kunne gå på, at ovennævnte karakteristik af varmblodsheste idag også kan siges at gælde for en del sportsavlede islændere...) For at blive i  s sportsgrensbillede, så vil ikke begrænse mig til et valg mellem håndbold eller fodbold, jeg dyrke femkamp(eller som mændene gør - tikamp): Jeg vil ikke kun dygtiggøre mig i ridning af én race, jeg vil dygtiggøre mig ift alle heste! Jeg skoler mine tregænger-"små storeheste" efter bedste evne i skridt, trav og galop. Jeg synes tre gangarter er rigeligt at pusle om, når mine ambitioner rækker videre end at lave en ren takt i hver gangart, hhv fire-, to-, og tretakt. Inden for trav er der en hel verden af piaf, passage, fri trav at udforske. I galop er der samling mod firtaktet skolegalop og changementer. Jeg rider lejlighedsvis "rigtig" storhest for at øve mig i forskellige fornemmelser af "hest". Det er en fantastisk følelse, når et så stort dyr med så enorme bevægelser kan rides for fine signaler, og jeg har dyb respekt for ryttere, som rider 170cm+ varmblodsheste pænt. Jeg har selv fravalgt varmblodshest, fordi det   en voldsomt stor motorik, og fordi stor hest = statistisk færre leveår. Islændere? - Tja, jeg er omgivet af dem til daglig og ser deres ejeres mere eller mindre gode beherskelse af deres gangarter. Jeg ejer selv en halv, som jeg dog overvejende overlader til min sambo og medejer at træne. God tölt er herligt, og jeg gæsteoptræder hjertens gerne på islændere. Men god skridt, trav og galop er nu også sjovt. Hvis min næste, helt egen, hest skal være en islænder, skal der ske en af 2 ting: Jeg arver en stor sum penge fra en fjern slægtning, så jeg har råd til en gammeldags robustislænder, som tölter u-spektakulært og trofast gennem naturen, uden 5 års forudgående uddannelse. Fra A til B uden så mange dikkedarer. Eller: jeg er blevet så dygtig til at ride, at jeg har fået mod på at uddanne et ekstra gear eller to! Tanja
Dette er bare spændende læsestof og for ikke at gentage andres ord nikker jeg meget genkendende til Ninas ord! Jeg kan kun tale ud fra egne erfaringer. Har selv redet pony og derefter hest hele mit barne og ungdomsliv. Elsker en hest der har indbygget springlyst eller arbejdet med en hest om dressur øvelser. Svner det også tl tider! MEN med alder, familie og arbejde har jeg (også) ændret opfattelse af hvilken race jeg skulle eje. Selvom jeg i dag har 6 dejlige (forskellige) islændere herhjemme får jeg da stadig sus i maven over at få lov til at ride en dejlig springhest eller ride en time på en velredet dressur hest. Men så er mine "Lyster" også styret ha ha For som mit liv er i dag er det ikke sat sådan sammen at jeg kan eller har lyst til at holde stor hest. Det er bare ok for dem der kan begge dele - eller de der er i den ene eller anden rideform. Jeg snakker/rider mm. med dem alle! Så rid den race og ridestil der passer dit liv ha ha!
Som Tatjana skriver så startede islænderkulturen som en modstand mod den fine, polerede storhesteverden herhjemme, en historie som jeg også genkender. Selv har jeg heller aldrig været en del af den polerede storhesteverden, min gamle hest var nemlig en super dejlig travhest, som jeg red mange gode skovture på, men som absolut ikke "var fin nok" ifølge nogle ryttere! Det jeg så har oplevet nogle steder indenfor islænderverdenen (og det er IKKE fordomme, men altså reelle oplevelser) er at man er begyndt at bevæge sig væk fra den behagelige, nede på jorden; "jeg behøver ikke have de sidste nye mærkevarer" kultur til en lignende variant af den polerede storhesteverden, men altså bare på islænder... Hvor man netop skal have den dyreste sadel, de nyeste ridebukser, den dyreste hest mv. Og det er der jeg står af! For det er ikke hvad der er vigtigt for mig. Islænderkulturen startede jo netop med udgangspunkt i en dejlig rolig, lille hest som var rimelig i indkøb og billig at holde. Men på 10 år er prisen på en islænder og dens udstyr, som nu også fås i alverdens varianter, fuldstændig eskaleret! En almindelig skovturs islænder koster lige så meget som en stor hest der skal bruges til konkurrencer... og en konkurrence islænder - tak skal du ha! Hvis ikke jeg havde muligheden for at trække føl, så ville jeg til hver og en tid have valgt en nordbagge frem for en islænder, simpelthen pga. prisen. jeg skal ikke ride konkurrencer, men udelukkende bruge vores to kommende hypper som dejlige familieheste min kæreste og jeg kan ride i skoven på... Så hvorfor skulle jeg give en halv jetjager for dem?? Jeg vil stadig gerne pointere at jeg mener islænderen er en dejlig lille hest, men jeg kan ikke se hvorfor man ikke kan ride begge slags. Og så vil jeg også godt lige kommenterer på sammenligningen med håndbold og fodbold   - ridning er ridning ligegyldigt hvilken hest det er på! Man kan slet ikke sige at der er så stor forskel mellem store heste og islændere som der er mellem håndbold og fodbold. Faktisk mener jeg, at det er lige netop sådanne nogle kommentarer som er "snobbede"! Den holdning at hvis man har redet stor hest i mange år (som jeg har), ja så kan man i hvert fald SLET ikke ride islænder for det er noget HEEELLLTTT andet! Sådan en som mig - ja jeg er altså totalt nybegynder hvis jeg begynder at ride islænder! Sikke noget fis! Jeg kender måske ikke de rigtige signaler til tølt, men jeg ved altså heller ikke hvordan jeg skal lære min hest at gå piaff. Og en top dressurrytter ved jo altså heller ikke lige hvordan man skal bedømme afstandene i tærrenspringning, men det betyder da ikke at rytteren ikke kan lære det hurtigt, nemt og med rimelig snilde. Og det betyder altså heller ikke at en storheste rytter ikke kan ride islænder. Det er den holdning inden for islænderverdenen som jeg er træt af! (beklager jeg blev lidt hidsig   )
mener nu at der er meget stor forskilig og det har ikke noget med at være snobbet el ej.  jeg er som tidliger nævnt "lige skifte" fra DV/springponyer til islænder og der har været meget jeg skulle lave om på, selvfølgelig kan alle der kan ride ride en skovtur på en islænder såvel som på en hver anden hest, med på de fleste islænder skal der mere til for at få rene (konkurance) gangarter frem (det er hvad jeg har oplevede)  min hoppe var ret stabil i alle hendes 4 gangarter og alligevel har det lykkes mig at få dem spoleret og endda fået hende til at gå pas selvom hun skulle være 4 gangarter.  jeg troede jeg var en ret habil rytter, har redet div spring/dressurstævner, været klubmester, jagter i fynsjagt rideklub, og fået undervisning genemsintlig 1 gang om ugen siden jeg var 4 år (52*20= ca 1040 gange undervisning) og alligevel anet jeg ikke hvad jeg skulle gøre for at få den skide lille krikke til at tølte og det var ikke så nemt at gøre det som berideren sage jeg skulle, fordi det lå så langt fra alt jeg ellers havde læret og så jeg blev nød til at give slip på ført,om det var nemmer for mig at lære end for en som are lærte de rigtigt sinaler fra starten ved jeg ikke, det kommer jo an på hvem man er, hvor lærenem man er og hvor dygtigt/god til at forklare underviseren er! hvis det gør mig til en snob så må det jo så være din mening..... grunden til at en skovturs islænder koster så meget er at det er dem der er mest efterspørgelse på, en god rolig stabil skovsturs hest med en helt stabil tølt i flere tempi kraver oftes en del trænning/ridning og det kræver tid og tid koster. at det så er utroligt at islænderne kan holde de priser når (næsten)alle andre racer resle ned i pris kan vi godt blive enig om  ps. kom ved en fejl til at sende beskeden som en privat besked til maria, er ikke så godt inde i hn endnu, undeskylder meget.
Jeg er ret overbevidst om at du ikke forstod min pointe men fred med det. Uanset er din tolkning også okay. Jeg er af den holdning at det at snobbe nedad også er at snobbe. Og jeg snobber hverken det ene eller andet. Og at man gerne vil eje kvalitet kan jeg heller ikke se det snobbede i. Og derudover ser jeg ikke din holdning om at man kan begge dele modsagt nogen steder. Jeg læser kun folks begrundelser for hvorfor de ikke gør. Hvad leder du egentlig efter? At folk i et islænderforum medgiver at islænderfolk er snobbede? hestene for dyre? At hestene er at sammenligne med fjordheste? Så kan du bare søge på trådene om debatterne om papirer. Der har den kørt før. Og jeg kan da sagtens betro dig at det koster mere at opfostre et føl til ridehest end du betaler for selv en pænt dyr tilredet 5 års. En af de ting jeg holder mest af i islændermiljøet er som Nina skriver den korte afstand mellem top og bund. Misundelse eller irritation over andres udstyr kan aldrig genere mig.
Hvad skal en Isser koste? 
Hej allesammen. Jeg er lige med på banen.jeg har lige købt en islænder igen igen men kun fordi at denne race kan holde til min måde at ride på.Jeg vil også gerne sige at jeg syndes at islænder folket nogle af dem er lidt snoppet   ang med om forældre til en hest er kåret eller ikke kåret. Ens hest skal helst være kåret ellers er den ikke noget, sådan noget ...... Har hørt fra en del at de syndes jeg er total ondsvag at jeg ikke rider islandske stævner på min.Da jeg er kun interresseret i distance og har købt min hest til dette at min hest har gået de der sandkasse kunstner er en anden side.men jeg gider ikke at være inde på en bane i 2-3 min og betale de hvide ud af øjne for at vise min hest frem hvad den kan og ikke kan.jeg er total glad for denne race deer sjove at ride og holder i længden.Jeg klipper da også min islænder. Det gamle sted jeg stod truede de mig med dyrmishandling og dyreværnsag   men jeg hjalp jo kun dyret med at komme af med varmen.hun fik jo bare dækken på   flyttede straks min hest derfra.Jeg bruger heller ikke dyrt islænder udstyr.men er glad for min lille hest.
Det lyder da til, at det er et meget uheldigt selsskab du har omgivet dig med  For det første, så har jeg aldrig hørt, at en islænder ikke er noget, hvis ikke den er kåret? Det er langt de færreste islændere som overhovedet har kapacitet til en ordentligt kåring, hvorfor det også er de færreste islændere som er kårede   Hvis det du mener er, at hesten helst skal have papirer (hvilket ikke er ensbetydende med, at den er kåret), så vil jeg give dig ret, det mener jeg skam også! Men det er en gammel diskussion, og for bare lige at ridse min holdning kort op, så har det ikke noget med snobbethed at gøre, men noget med, at man har værnet om den islandske race i mange mange hundrede år, og derfor godt kan føle sig lidt trådt på, når folk kommer slæbende med div papirløse ponyer og kalder dem islændere. Dermed ikke være sagt, at ponyen ikke er fantastisk dejlig, det kan den skam sagtens være   Det er bare ikke en islænder. Islændere har papir, og sådan er det! Til det andet om, at man ikke er noget, hvis ikke man rider stævner, så må det altså også være nogle meget elitære folk du har været sammen med. Hvis man måler procentvis, så tror jeg faktisk at der er færre islænderryttere som rider konkurrencer, end der er som kun rider skovture. Selv har jeg redet konkurrencer i en del år, men i den stald hvor jeg har haft hest, var jeg den eneste. De andre hyggede sig med skovture. Der er massere af lokalklubber rundt om i landet, som næsten kun fokuserer på fællesture i naturen, fx kan jeg anbefale Gletta i Østjylland, som jeg selv er medlem af. De arrangerer et væld af fede fællesture! Og sidst, så er det da ikke dyremishandlng af barbere sin hest, sålænge der er en årsag til at man gør det. De sidste par år, må jeg da også tilstå, at jeg synes der er gået lige vel meget mode i at barbere islandske heste, men jeg er da ikke i tvivl om, at der er nogle heste som faktisk sveder for meget med vinterpels, specielt hvis de skal stå på en varm stald om natten. Og lige meget hvad, så vil jeg aldrig karakteriserer barbering som dyremishandling.
hvad en islænder skal koste,kommer an på lige så mange ting som hvad en hver anden race/hest skal koste. hvor gammel den er, hvem dens forældre er, hvor godt uddannet den er, hvor den dens sind er, gangarter, løft, tidliger liv og nogle gange spiller farven også ind, der er mange faktor når man skal prissætte en hest om det er islænder el ej....
islænder udstyr behøver ikke at være dyrt, man kan få islænder udstyr i alle prisklasser og kvalitter, det er et spørgsmål om man går op i mærker og det er der flok som gør bde indenfor islænder og storheste men der findes også folk inden for begge verdener som ikke går op i mærker med som stadig gerne vil ha kvalitets ting som ser pænt ud og så finder der igen inden for begge verdener folk som er helt ligeglad med hvordan tingene ser ud og nogle som gå så langt at de ikke engang gå op i om det passer ordenligt til heste bare det ikke koster dem penge sådan er det også inden for alle andre ting i livet. selv er jeg i gruppen som gerne vil har kvalitets ting (både til mig selv og min hest, børn og mand)som gerne må se godt ud men jeg mægter at betale mere for en ting bare fordi det har et mærke på, men jeg ser ikke ned på hver folk som gå i/har/bruger mærkevare el folk som er lige glade for hvordan de/det ser ud, det eneste jeg har noget imod er de folk som ikke vil bruge penge på tingene og derfor eks rider med et bid som ikke passer el er rustent o.lin. det kan få mit @!#$ i kog.
Hej Jeg har fornyligt fået part på en islænder, sådan nogle har jeg ellers ikke redet i mange år. Ham her bliver stortset kun redet uden sadel, og jeg er nu kommet i tvivl om hvad jeg skal stille op med mine forholdsvis lange ben. Det går rimeligt godt med at blive siddende på ham, uanset hvad jeg gør ved dem, men jeg vil gerne have et fornuftigt sted at "gøre af dem" der er også grænser for hvor dumt det behøver at se ud. Mine overvejelser går på om jeg skal ligge dem ind til ham, så er det også nemmere at give schenkelhjælp, eller de bare skal have lov til at "hænge og flagre"? Så er der ikke noget som helst at holde fast med, kun balancen, men der er tilgængæld lidt nemmere at styrre tempoet hvis han ikke kommer til at forvæksle det med noget drivende, for fremdrift må han siges at have nok af. Håber nogle kan komme med et godt råd.
Schenklerne skal som ved alle andre heste bare hænge og følge med. Som du selv er inde på bruger man kun balancen til at holde sig "fast" med. Bruger du dem til at klemme dig fast med har de ingen effekt som hjælpere. Om det ser dumt ud er vist en vanesag. Hvorfor rides han uden sadel?
Hej. Tak for dit svar, det er også det jeg syntes fungerede bedst, men ville gerne være sikker på at det var det rigtige byggede på. Hans fik ondt i ryggen af den gamle saddel, så nu går han helt uden indtil der er blevet sparet op til en bomløs.
Det er en kanon indvestering med en bomløs sadel. Jeg rider selv islænder i bomløs og overvejer om vi også skal ha et bidløst hovedtøj ,da min hest er meget let på tøjlen. Elsker bare når man kan give hestene den naturligeste og bedste oplevelse af ridning.
Heej (: Nu er det sådan at jeg har forelsket mig helt vildt i islænderen , - men tror bare at jeg blir for høj til at ride islænder ? Jeg er 175cm, og vejer ca. 58 kg. Håber i vil svare 
Hej allesammen. Jeg er ny ejer af en islænder hoppe som jeg ville bruge til distance ville høre om der var andre islænder folk der rider distance på deres isheste.Jeg regner med at startet LA/MB i 2009.
Bl.a Team Ganvgvari som vi sponsorere.
mig og min far ridder distanceridning sammen jrg ridder så på min fjordhest, men min far rider på hans islændere og det går rigtig godt, vi har kun det problem at skuggis puls er temlig høj. kendder skam mange der rider distance på deres ispinde. vi har da blandt andet staret en lb her i efteråret som vi gennemførte uden problemmer.
distance på min afdøde islænder (la), og mit eneste problem var pulsen, jeg blev nødt til at klippe ham 1 til 2 gange om året, men stadigvæk havde jeg problemer med pulsen. Når man rider islænder til distance, så skal man ikke forvente at ligge i toppen af klasserne, men jeg har da haft nogle rigtige gode ridt på min islænder, og det er da også en dejlig race. Mvh. Rikke
I oktober måned red vi et distance ridt kun for islænderheste det forgik i Hedeland. det var rigtig sjovt at prøve, muligvis vil der blive lavet et nyt ridt kun for isbukke her i 2009 Hilsen Birgit
Hej Lyder herligt men Rikke det med pulsen er da bare fordi du rider alt for stærkt lige før du skal til vet.Jeg kender da folk i sverige og norden der har været placeret på deres islænder i de større klasser så ishestene kan også godt være med i den sport. Mvh susanne
Hej Susanne Nu har jeg redet distance sammen med Rikke på hendes islænder og kan sige at hun ikke red for stærkt. Vi trak altid det sidste stykke ind til vet. Nogle gang trak vi 1 km. andre gange kun ½ km. Og Da Gillir gik temmeligt langsomt når man ikke sad på ryggen af ham kom vi altid ind i meget meget roligt tempo. Hvis man kigger efter en islænder til distance skal være meget obs på pulsen for mange islændere vil have pulsproblemer. Selvfølgelig er der nogle som vil pulse hurtigt ned men mange vil have problemer. En islænder er bygget til at holde varmen i kolde egne og derfor er deres indre organer pakket ekstra godt ind og de har svært ved at komme af med varmen. Gillir blev klippet flere gange i stævnesæsonen for at kunne komme af med varmen og var altid flettet til stævnerne for at den lange man ikke skulle holde på varmen. Når vi trænede sammen faldt min daværende dv altid meget hurtigere i puls end Gillir gjorde. Men islænderen er da helt sikkert en dejlig hest og vi savner også Gillir men vi savner ikke at stå og stresse over at få ham ned i puls til stævnerne. Men i næste uge til distanceskovturen kommer både Sarah og Rikke ( med sin nye ikke islænder) så der kan du jo tale med dem om det. De har begge erfaring i distanceridning på islændere på min. LA niveau. Jeg kan også forestille mig at Rikke selv kommer på banen her. Men held og lykke med din islænder. Håber at I får mange gode ture sammen. Hilsen Dorthe E.
ikke at være nem at pisse af, men det har du da lige gjort. Jeg ved ikke på hvilken grundlag du kan komme med sådan en udmelding, da du hverken kender mig eller min afdøde isbuk. gillir har altid haft pulsproblemer, det vidste både Dorthe og jeg via træningen, så vi red aldrig klasserne med høj hastighed, plus som Dorthe skriver, så trak vi altid ind til vet. Jeg skriver ikke at alle islændere har pulsproblemer, jeg skriver bare at min havde. Jeg syntes da kun det er dejligt hvis isbukke kan blande sig i toppen af klasserne, jeg har bare ikke oplevet det i de klasser, som jeg har startet. Dette skal ikke lyde som et møg surt indlæg, men jeg føler mig da godt nok ramt, for selvom jeg er glad for min nye hest, så savner jeg min lille isbuk, som jeg mistede til en grusom sygdom, efter en lang hård kamp. Jeg elsker stadig isbukke, og det vil da glæde mig hvis du kommer langt med din. Jeg ved godt hvordan jeg skulle ride min isbuk til stævnerne, så derfor syntes jeg det er totalt usagligt det du skriver, og derfor slutter denne debat for mit vedkommene nu. Men held og lykke fremover. Mvh. Rikke
Hej Rikke undskyld undskyld   jeg ville jo ikke støde nogen har læst forkert sorry skal nok læse bedre før jeg svare på indlæg næste gang.kommer i til træning d 7/2 vi gør så ses vi nok der enu en gang undskyld Hilsen Susanne. 
teen four. Jeg overregerede nok også, men jeg er lidt hys hvad angår min afdøde isbuk, da det var en lidt hård måde at miste ham på for mig. yes vi ses til turen, hvis det altså ikke er snestorm, glæder mig til at se din isbuk.  Mvh. Rikke
Måske er vi få ? Men jeg rider ihvertfald både varmblod og islænder. Har tidligere started landsstævner i dressur. Endnu tidligere var jeg springrytter. Nu starter jeg kun på islænder, men har stadig dressur-heste i træning. Se 
Jeg har tidligere redet og kørt DV, skiftede dem ud med islændere en 4-5 år. Skiftede så ud med haflingere (både kørsel og ridning). Der   stor forskel - både på miljøerne, måden man rider, filosofien omkring hesten og ikke mindst konkurrencerne. Det er lige så forskelligt som f.eks. western og dressur er det. Mit indtryk af islænderverden var at man generelt har en mere "økologisk" holdning til hold af heste - man opfatter dem som naturheste, og vil helst holde dem sådan. De skal helst gå i løsdrift, og man bruger ikke klipning af heste eller dækner med mindre det er konkurrenceheste. Man ser også at mange steder hvor man opstalder islændere ikke tillader andre hesteracer. Konkurrencerne (på amatør-niveau) er MEGET mere afslappet end i dressur- og springverden. Der er ingen krav til påklædning, der er flere heste på banen - så er selve klasserne man konkurrerer i også noget helt for sig med egne baner og regler. Jeg er slet ikke færdige med islændere. Det er hest som vinders éns hjerte - og jeg har aldrig før eller siden haft heste som temperaments og viljemæssigt nogensinde kommer i nærheden af mine islændere. Er man til turridning, så findes der simpelthen ikke en sjovere turhest end islænderen. Prisniveauet er højt, men "ekskalerer" ikke som i DV-verden, hvor heste med stor konkurrencepotentiale nemt kommer op i millionklassen. I DV-verden koster en hest nemt 100.000-150.000,- hvis den kan gå middelsvære dressurklasser. Jeg har set VIRKELIGT middelmådige heste blive solgt op til 80.000 fordi de kunne f.eks. changere. Det er mit indtryk, at hvis man betale 90.000 og herover for en islænder - så er den også go' eller har et enormt potentiale - så på den måde synes jeg islænderverden er mere reel.
Hovsa - lidt for lang tid siden jeg har kigget herind  Lad mig starte med at sige at det med prisen jo selvfølgeligt er relativt. Jeg mener så sandelig også at store heste som oftest bliver solgt ALT for dyre idag, min pointe var bare at prisen på islændere lod til at være eskaleret over de sidste 10 år... Mht. at kunne ride begge dele, så ser jeg da glædeligvis at der er flere som formår at skifte imellem de to typer heste. Det er da dejligt. For jeg har altså ikke tænkt mig at "skifte over"  Mht. det sidste jeg spurgte om... så spurgte jeg om hvorfor vi udenforstående ofte bliver mødt med holdningen om "hvorfor pokker vi ikke skifter over"... Så er der nok ikke noget   svar at give. Det er nok bare sådan at det man selv rider er bedst... Og igen NEJ, for det er jo ikke det jeg selv syntes!! Jeg kan rigtig godt lide islændere, men jeg kan også rigtigt godt lide min iltre araber... Så tilbage til spørgsmålet: Hvorfor er det at islænder-folk mener at deres heste er de bedste  (og nu er der sikkert en helt masse som svarer "fordi de er!", men det er jo ikke helt så konstruktivt   )
Du spørger:   - sig mig, har du overhovedet læst vores svar??? Vi skriver netop, at islændere er de "bedste" heste for   (bemærk nu det helt   udsagn, ikke generelt, men  , de er bedste for  , ikke dig, ikke alle mulige andre, men  !), og at vi har fuld respekt for, at andre folk rider alt muligt andet. Bemærk fx hvordan jeg slutter mit indlæg af "    " - altså har det ikke noget at gøre med, at islænderryttere nødvendigvis synes at islandske heste er det eneste der dur (som du helt fejlagtigt bliver ved med at postulere), men at vi har fundet en hest som passer godt til os, hvorefter vi forklarer dig hvorfor denne hest passer godt til os (og ikke nødvendigvis hvorfor denne ville passe godt til alle). Så lad nu være med at føle diig stødt, det er spildt krudt, for der er simpelthen ikke hold i dine postulater! Jeg kender ingen islænderryttere, inkl mig selv, som kunne finde på at se ned på dig, eller nogen anden, fordi I ikke udelukkende er islænderryttere, hvorfor skulle vi dog det?! I nyder sikkert jeres heste lige så meget som vi nyder vores.
jeg skiftede over, fordi jeg fandt HESTEN for mig, det var tilfældigvis en lille islænder (kun 136 i stang), men vi passede sammen... derudover er jeg helt vild med (de fleste) islænderes sind, deres udstrålning og gangarter... rider også nogen gange "stor" hest, og nyder det også, bare ikke på helt samme måde..
136 er altså ikke lille for en islænder   Det er skam helt almindelig gennemsnitshøjde.
Jeg tror prisniveauet på islændere har fulgt markedets øvrige prisstigninger. Under det store opsving som startede for 5 år siden, steg prisen på islændere med 10-15%, og det er svært at sige om finanskrisen vil få dem ned igen - det vil tiden vise. Jeg har faktisk aldrig hørt nogen stikke til mig for at få mig til at skifte hestetype - undtagen måske for sjovt. Det er sikkert rigtigt at dem der rider islændere mener at det er det eneste rigtige - men det er der jo heller ikke noget mærkeligt i - de som rider DV synes også bedst om det! Jeg oplever derimod en gang imellem, at folk føler sig "genfødt" ved at have "gået over" til islænder. Det kan skyldes at de måske er blevet lidt bange for store heste, følte et for stort præstationsræs eller andet. Islænderen er faktisk den eneste hestetype man kan flytte "ned" til, uden at blive kigget meget skævt til af den etablerede ride verden. Jeg ved hvad jeg snakker om da jeg har haflingere. Der er INGEN, som kan forstå mit valg, og synes dybest set at det er komplet latterligt at ride denne type hest. Fjordheste folkene har det på præcis samme måde. Ikke desto mindre lukker det op for nogle helt andre muligheder end hvis jeg havde valgt DV. Jeg har kvalificeret mig til Haflinger-EM og skal med min hest til Italien i år. Jeg var jeg ALDRIG kommet på en DV - der have jeg bare fedtet rundt til en uendelig række distriksstævner. Samme mulighed har man stadig på islændere (selv om dette også er ved at blive ret kompetitivt). Du kan få en virkelig god hest for en relativt overskuelig mængde penge (under 500.000), som kan bringe dig helt til tops, hvis du selv evner det. Det er UMULIGT i DV-verden. Har du ikke mindst 3-4 mill. at fyre af på en hest, kan du godt glemme ALT om at komme til at ride på topniveau.
hun var meget lile når man så hende sammen med andre heste... hendes føl er efter en hingst på kun 1,30, og føllet er allerede nu 1,30 selv... han er 7 måneder... ved godt at 136 ikke er særlig småt,, men det er det når man kommer fra store heste..
Du skriver, at ingen kan forstå dit valg af hesterace når det kommer til haflinger... JEG kan  Spøg til side - jeg synes faktisk du har ret. Af "pony"racer er det kun islænderen man "legalt" kan ride som voksen, mener de fleste.
For at tage udgangspunkt i hvorfor skifte over. Ja det har jeg altså ikke gjort. Men jeg vil sige at der er ingen race der har facineret mig mere end den islandske hest. En til tider lille men robust hest der om vinteren tillægger sig en enorm dejlig pels. Dens gangarter og dens sind er ubeskriveligt, og når man bliver ældre så er der ikke så langt at falde hvis man er uheldig. Men jeg har altså også en travhest som jeg glæder mig til at skulle igang med da det er en "anden" form for ridning. Selvom jeg har 3 vidt forskellige racer er der ingen der ser ned på mig af den grund. Med hensyn til det det med at det er legal at ride en islandsk hest så vil jeg sige at det er altså ligeså legalt at ride en Fjordhest eller New Forrest selvom man er voksen. Men grunden til at det "kun" er legalt at ride på en Islandsk hest når man er voksen er fordi der er så meget focus på netop den Islandske hest.
Nej da, jeg selv er 173 og rider islænder - ingen problemer!
sagtens, jeg er 180 høj og vejer 78 kg og min mulle er 137 høj det går fint.... op på hesten med dig 
Min ishyp er omkring 137/140 - og jeg er 185 høj .   Det går fint. Det eneste der er ved det, er at det ikke ser helt harmonisk ud. Men jeg føler mig ikke for stor.
på DI hjemmeside kan du finde din lokale islænderklup tag og besøge dem og se at alle kan ride på islænder mvh bent
er om ens popo kan være i en sadel, der passer hesten, dvs uden at den rager ud bagved de bageste ribben. ER der noget dokumenteret videnskabeligt at islændere kan bære mere end ponyer i tilsvarende størrelse? Jeg ville f.eks betænke mig for at sætte en rytter på meget mere end 70 kg, på min welsh cob new forest blanding på 1.45 i stg. Jeg er selv 1.70 og ca 58 kg. MVH Christina
Christina: Jeg har det ligesom dig - ville ikke sætte nogle på særlig meget over 70 kg op på min islænder. Desværre er der mange der er af den mening, at islændere har ubegrænset styrke og snildt kan fræse rundt med en 120 kg person på ryggen..
Hej piger  Nu går der liiige meget rideskolesnak i den. Hvor stor kan en bagdel være, med en legmesvægt på små 60kg. Eller 70kg. for den sags skyld. Kender ikke så meget til andre heste end Islænder og dem jeg har redet på rykker over 100kg uden problemer  Så bliver der snakket om harmoni? Alt er harmonisk på en Islænder. Rytter, farve, højde og alder. Motto. Vi skal have det sjovt  Mvh Kenneth
kalder jeg sådan set dokumenteret og videnskabeligt bevist. Nu er jeg måske ude på dybt vand men findes der nogen videnskabelige dokumenterede undersøgelser der siger at ponyer virkelig ikke kan bære mere? Der er så uendeligt mange ting der har indflydelse på hvor meget det er ansvarligt at lade en hest bære. Rytterens rideegenskaber, udstyr, hestens form, bygning, styrke etc. Akkurat ligesom jeg nok skulle mene at jeg kunne gå en 25 km med 25 kg. på ryggen med gode sko og en ordentlig pakket rygsæk med gode skulderstropper, mens min veninde der ligeledes vejer 70 kg, men er nok i knap så god form ville jeg skutte sende ud på sådan en tur. Ikke engang 5 km med 10 kg for den sags skyld. Hvis det var så nemt var skemaerne nok blevet offentliggjort for længe siden. Nu er det eneste jeg er stødt på en halvkvædet vise om en vistnok sveisisk undersøgelse der siger 20% af hestens vægt. Det er da for langt ude. Dvs 500 kg. hest med 100 kg spæk for meget må slæbe 100 kg. mens 400 kg. tilsvarende toptrimmet hest kun må slæbe 80. Den med bagenden i sadlen (keppie) er vist det mest brugbare endnu sagt, men det siger jo intet om vægt. 200 cm mand kan sku snildt have en mindre popo end 150 m bredrøvet dame, selvom han vejer noget mere. Så harmoni kære venner. Køb en hest der ligner dig selv i bygning. Og vær realistisk. Trådstarter: hop du bare op.
Så burde jeg sgu ikke ride islændere, snøft, vejer 85 kg, hold da op må ud og sælge dem med det samme. KAn nu også godt mærke at min venindes hoppe er ved at knække ryggen når jeg rider hende. Nå det var lidt til ironoens side.  Jeg rider ikke en spinkel isbasse, spinkel person på spinkel hest kraftig person på kraftig hest. 
Der skulle selvfølgelig stå 150 cm!!!!
150 meter røv var ellers også noget af en bredde. 
Måske sidder hun på en islandsk hest. Måske ikke. Det er ikke lige til at se 
På Island var der jo ikke andre transport midler? Men over de sidste 1000 år er mennesket blevet både højere og tungere, og så meget er islænderne ikke vokset. Men nu bliver der netop fra fleres side pointeret at islændere er avlet til at præstere og har en høj smertetærskel? Dvs vi kan ikke vide hvor mange islændere der i virkeligheden er generet af en tung brednumset rytter hvor hesten bærer vægt på lænden?? De fleste islændere kan ikke bære meget mere end en 16" -16½" sadel. Jeg tror desværre ikke man kan lave noget entydig forskning med hvor meget en given hesterace eller str hest kan bære. Der er som nævnt rigtig mange faktorer der spiller ind. Den med 20 % er taget udfra hestens normalvægt vil jeg tro og er kun en vejledende rettesnor. Men hvilken undersøgelse var det og hvor kunne man læse om det? MVH Christina
er hestene blevet mindre gennem de 1000 år. Først her inden for de sidste få år er de vendt tilbage til fordums højde. Man giver den ringe fodring skylden. Den med at den islandske hest ikke siger til når det gør ondt er vist mest en skrøne. Det er ganske korrekt at den ikke skriger til himlen som visse andre racer, men den siger fra. At der så er mennesker der ikke er i stand til at aflæse hesten er noget andet. De findes utroligt nok også hos andre hesteracer. Det kniber mig altså gevaldigt at forstå hvorfor større heste skulle have bedre forudsætninger for at bære en højere vægt. Det er da ikke lange ben der gør hesten stærk. Hvor mange gange sin egen vægt er det en myre kan bære? Men jeg indrømmer stadig at længden på hestens ryg er en faktor der skal vises hensyn. Det er dog en anden diskusion. Jeg vil gerne pointere at jeg ikke byder mine heste hvadsomhelst, men jeg har altså også set ryttere på 100 kg eller mere jeg hellere vil sætte op på min hest end andre på 60. Jeg tror diskussionen er umulig at "vinde". Hvis dit billede er 80 kg. dårlig rytter på spinkel hest med for lang sadel. Ja så giver jeg dig ret. Er mit billede derimod 100 kg. superafbalanceret rytter på en god bredrygget hest med en sadel der passer mener jeg at det er ok. Ang. undersøgelsen så har jeg aldrig set den. Ej heller søgt. Det lyder simpelthen for åndsvagt og letkøbt at slynge sådan et tal ud uden hensyntagen til andre ting. jeg har kun hørt og læst om andre der referere lystigt til den. Uanset normalvægt er der stadig så meget andet der spiller ind.
Jetg synes netop ikke at vi kan hive sadlens længde kontra str af rytterpopo ud af diskussionen. For den er jo relevant. Vis mig en masse ryttere på 80 plus der kan sidde i en 16-16½ tommer sadel uden at trykke bagsvidselen ned i hesten. En hest har ikke noget til at undersøtte en vægt med ude på lændehvirvlerne. Og mangen en islænderrytter lægger endvidere sadlen for langt tilbage for at hesten efter sigende bedre kan tølte. En myre er konstrueret til at bære vægt for det skal den bruge til at overleve, derimod har hesten ikke været designet eller avlet til det. Men det kunne være man skulle til at gøre det? Det er korrekt vi mangler brugbare parametre til at måle hvor meget vægt en given hest kan bære under en given omstændighed og korrekt vi kan ikke bare antage at jo højere hesten er jo mere kan den bære. Vi ved det betyder noget hvordan hesten er bygget og hvordan den er trænet. Eller rettere nogen ved det og tager hensyn til det. Hvis vi også kunne tjekke dens ryg med jævne mellemrum, så ville meget være vundet. en anden ting vi ikke har diskuteret er vægtstangsprincippet. Jo mere man rager over hesten jo mere kan man bringe hesten ud af balance med sin overkrop. Og det må jo, ifølge fysikkens love, korrelere med hestens højde og bredde. De to gange jeg har sat mig op på børnenes welsch mountain pony (117 i stg) har jeg ved at vælte den, trods jeg steg op fra en bænk, så jeg bare skulle glide over uden at stå i bøjlen. MVH Christina
Normalt kan jeg enormt godt lide dine indlæg Keppie men nu forekommer det mig at du er holdt op med at læse mine. Mine udtalelser ang. sadel.  Desværre ser det ud til at der er en tendens til at folk ønsker deres heste mere kvadratiske og letbyggede. Og så har vi alle problemerne. Du har helt ret i at højde og vægt sandsynligvis var noget lavere dengang. Og jeg stiller heller ikke spørgsmålstegn ved om der er et max. For selvfølgelig er der det. Men det er ret så variabelt alt efter bygning, udstyr, rytterens evner, hestens form og foderstand og sikkert mange flere ting. Ved den ene rytter er det 100 og den anden 80. Jeg mener heller ikke at du kan sammenligne en Welsh Mountain med en islænder. Avlsmålene for de 2 racer er vist så langt fra hinanden som det næsten kan lade sig gøre. Islænderen er en arbejdshest akkurat som fjordhesten, welsh cob (delvist), haflingeren m.fl. Der hvor jeg læser forskellene på vores synspunkter er at du argumentere for at man kan finde et max ved at hive alle faktorer ind, og jeg mener at man på grund af de mange faktorer ikke kan da de alle er variable. Men kan vi så i det mindste blive enige om at 20 % måske er et godt middeltal?
Hejsa, da jeg er begyndt at massere en del islændere vil jeg gerne bede om noget info om tølt. For ikke-isrytter ser det ud til at være en gangart hvor det er vildt svært at få ryggen op og hvælve/bruge sig, er det korrekt? (ikke forstået som om det er umuligt -bare svært) Fortæl mig om detaljer ved gangarten, hvordan kroppen bruger sig og benene sættes, hvad der ønskes og hvor det er svært osv I må meget gerne smide billeder eller links til billeder og videoer der viser både god og dårlig tølt og hvad i ellers kan komme på af nyttig info om gangarten, da det kan være svært at vurdere visse ting ved hestene når man ikke ved mere om "special-gearet". :-)
For at få svar på det, kræver det jo at du finder en islænder rytter der rent faktisk VED noget om det - og det skal du nok kigge langt efter   (Sorry jeg er i brokke hjørnet)
Ja, det er sørgeligt lidt, der findes nedskrevet, hvad tølt angår. Imponerende, islandshestens lange, og højt besungne, traditioner, taget i betragtning. Hvis man rigtigt var i brokkehjørnet, kunne man fristes til at tro, at det er noget man selv må finde ud af, godt hjulpet af vægtfiduser, og højhovedholdning...
Jeg skal til at købe et bid til vores unghest, men hvad skal jeg vælge? Det skal være et bid som generer mindst muligt og som bliver liggende hvor det skal. Jeg har prøvet at have et almindeligt to-delt ret tykt bid på ham, men umiddelbart tror jeg at et tyndere bid vil være bedre - men hvad er jeres erfaringer? VH Julie
De gange jeg har været med til tilridningen af islændere har vi brugt muffebid.. Håber det hjalp lidt 
men ellers efter mundens opbygning. Jeg bruger som oftest et tyndt tredelt helt alm. med store ringe
bruger oftest et alm todelt lidt tykt eller et tredelt evt med kobber, men jeg foretrækker tredelt til ungheste
Det er helt rigtigt, at et tyndere bid er det gode valg. Man må endelig ikke tro, at ungheste skal tilrides med tykke bid. Det er de færreste islændere, der overhovedet har plads til et tykt bid i deres små munde, og det kommer derfor til at gøre mere skade end gavn. Til den umiddelbare tilridning (ryttertilvænning, stop, frem, dreje) er et bid med parérstænger anbefalelsesværdigt. Parérstængerne har en god pædagogisk effekt på drejeindlæringen og sørger for, at man ikke trækker biddet gennem munden. Selv ønsker jeg mig det, som Herman Sprenger har lavet, men det har vist lange udsigter. Det er noget pebret i prisen. Hvor jeg dog synes, at et tredelt HS KK ultra med D ringe er alle pengene værd. Det er et virkeligt godt bid, til både tilridning og til ridning af den uddannede hest.
Jeg vil gå efter et tyndt 3-delt bid, og så vil jeg lige se nærmere på de forskellige muligheder med ringe og parérstænger. Jeg havde netop tænkt at jeg gerne ville opnå den effekt som den Sara beskriver med parérstængerne, så det kan være det er dér eller ved D-ringe jeg ender. VH Julie
Det kan sagtens være en rettesnor, men jeg synes man skulle bruge den vi er vi enige om og det er sadlens størrelse placering og en bagdel der passer dertil. Jeg forstod dit indlæg derhen at du ville holde det ud af diskussionen, derfor troede jeg vi var uenige. Men det var vi så ikke   Undskyld min misforståelse. Vedrørende rektangulær kontra kvadratisk, så var jeg til et seminar om hestens holdbarhed og her mente man at den kvadratiske hest var mest stærk, ihvirtfald når man snakker varmblod. Men hvad der noget man sige og hvad der lige er fakta. mvh Christina
at det handler om længden på ryggen i det hele taget. problemet med at islænderen bliver kvadratisk er jo netop at den enten skal blive højere eller kortere. Det hurtigste er så begge dele og så er hesten pludselig for kort til at bære sadel. Eftersom at heste har samme antal ryghvirvler tror jeg ikke at det er benenes længde der bestemmer styrken men snarere ting som muskelsætning og skeletets "størrelse". Og her oplever jeg at mange islændere har bredere rygge end større racer Men dejligt at vi kan blive enige (om at være enige)
det er ikke så længe siden jeg hørte noget om at fordi islænderne er blevet så meget større på kort tid, så er deres ben blevet for svage, og hvis man bedøvede det ene ben på en "nystor" islænder ville den være halt på det andet. -om det har nogen som helst rigtighed skal jeg ikke kunne sige.. -mth højde og vægt, så er det da værre at voksne mener at en shetlænder godt kan bære en mand på 80kg (jo måske kan den godt det, men det er ihvertfald ikke hensigtsmæssigt.) trådstarter skriver hun er 175cm høj, og vejer 58kg, og det ser jeg intet galt i at proppe på en ismule. det er bedre end en prop på 150cm og 100kg.
racen ikke er blevet højere end den højde de oprindeligt havde (i følge udgravninger) tror jeg det er noget vrøvl.
Hejsa. Sidder her og funderer over denne tråd. Har i de 9 år jeg har boet (og redet!) på Island aldrig hørt denne diskution. Kun de udenlandske piger der kommer herop for at arbejde, og så turisterne, stiller dette spørgsmål. Disse heste har gået som transport dyr for både rytter, hø, plov, brænde og div. Ikke lette byrder. Mange af de islændinge jeg kender er "store" (lange/tunge) og deres heste viser ingen tegn på smerter trods stort læs   De er villige, glade og oplagte og de vinder konkurrencer med deres store ryttere på slæb  Der går nogle gange lidt for meget "snob" i folk. Jeg er ganske overbevist om at nogle af de små ponyracer ikke længere kan tåle tunge byrder, men det er ikke mange år siden at den islandske hest stadig blev brugt som traktor og lastbil  Er enig i at sadlen skal passe til både hest og rytter og at man nok ikke skal ride hvis man fysisk er hæmmet af overvægt (dårlig balance, stivebevægelser, osv.), men er du en tung eller lang velafbalanceret harmonisk rytter så vil hesten sikkert foretrække det fremfor en stiv og kejtet rytter på 50-60 kg. Så er der jo også enorm forskel på hvordan de kære ismuler er bygget, ikke sandt?!
når der kommer nogle indlæg fra nogen der er enige med en selv, men må lige indskyde at der er rigtig mange relevante debatter der ikke starter i Island. Det gør dem så ikke mindre relevante. Derudover syntes jeg at du glemmer at måden man rider og holder hest på ikke er den samme i DK som i Island. De fleste heste har nogle mdr. fri hvert år hvor de kan restituere sig. Man sidder sjældent på den samme hest på en heldagstur og sådan er der så mange eksempler. I DK er jeg da også stødt på langt flere rygproblemer hos hestene end nogensinde i Island. Og det er bl.a af ovennævnte årsager + at hestene ikke er styrket på samme måde i ryggen af at gå på ujævne marker, rytterne er generelt dårligere balancemæssigt og har ikke lært at ride fra barnsben. Og sidst men ikke mindst er selektionen hårdere i Island. Heste der er uforklarligt halte smager skønt. Efter min mening kan man under ingen omstændigheder sammenligne DK og Island. Heller ikke selvom hesten har samme oprindelse. Det er jo kun en faktor ud af mange.
Nu har jeg ikke selv islænder (endnu) men har redet nogle stykker. Jeg er en stor pige. Er 170 høj og vejer 100 kg på en god (ehm.. dårlig) dag... Jeg hjælper lige nu min veninde med at motionere en af hendes islændere.. Hun er 5 år og ca. 140 og det går simpelthen så fin.. Hun kan endnu krudte af og løbe afsted med mig med ørerne fremme og vældig godt tilpas og fræk.. Det tror jeg altså ikke en hest gør hvis den har ondt i ryggen!!! Jeg spurgte min veninde i starten om hun ikke mente jeg var for stor, da jeg selv var usikker, og det mente hun ikke.. Selvfølgelig rider jeg den ikke hver dag, men der er altså ingen problemer når jeg gør.. kun at jeg synes jeg er lidt langbenet, men det er jo en vanesag... Så kan folk få ondt i bagdelen over det eller ej...
Nu får jeg dejavu igen... Har denne tråd ikke været fremme før? Nåh.. ups det er tvillingen:) spøg til side.. emnet er altid relevant. Vi bliver aldrig enige, men om ikke andet kan vi håbe på at vi hver især udvider vores horisont mht den gådefulde hest. Jeps.. jeg er enig i at man ikke kan sætte parapler, tal og skemaer på hvad hesten kan bære. Da mennesket første gang kravlede op på hesteryggen, udsprang dette af en idé... Sidenhen blev denne idé grunden til at mennesker i hele verden overlevede ved hjælp af dette dyr. Hesten bar mennesket over uvejsom terræn.. den kunne finde vej hjem i storm, regn og mørke. Den blev en overlevelsesgaranti. Nutidens heste er ikke længere den samme overlevelsesgaranti.. og forholdet til dyret har ændret sig. Nej.. hesten er ikke skabt til at bære ryttere.. men ikke desto mindre egner den sig jo fortrineligt til det. Og det selvom vi diskuterer lændehvirvler. Dermed ikke sagt at alle og enhver frygtløst skal kaste sig på ryggen af hvilken som helst hest. Der skal være en rød tråd.. Og i sidste ende kan vi jo kun kalde os et rytterfolk FORDI hesten TILLADER os det. Dette indebærer jo et ansvar. Billedet af den harmoniske ekvipage er blevet bestemt af en tradition: Man må kun rage et vist stykke op over hestens hals, benene må ikke være så lang at foden dingler under hestens mave..under hestens albuer, og næsetippen skal være paralelt med hesten dybeste punkt når man står på jorden. Jeg ved ikke hvor mange af jer der har fået samme idealbillede ind i hovedet som barn.. men hvem bestemmer i sidste ende om ekvipagen er harmonisk eller ej? Det handler om balance og ridestil. Det handler om indsigt, medfølen.. og styrken i at kunne erkende når man tager fejl. Jeg er også træt af at høre på visen: En islandsk hest siger ikke fra fordi den har så høj en smertetærskel. JO den siger fra! Og en dygtig rytter kan se det.  De fleste af os ved hvordan en smertepåvirket hest ser ud. de fleste af os har erfaringer med at tolke hestens udtryk som værende misfornøjet eller overbelastet. Hesten lyver ikke og den kan, i stort omfang, fortælle dig alt det du behøver at vide. Det nytter ikke noget at prøve at sætte sig i hestens sted, for den tænker overhovedet ikke som os. Den er en hest og er underlagt nogle helt andre spilleregler. Her er et lille eksempel: Da jeg var på Island var jeg til et stævne. På et tidspunkt red der en STOR mand ind på banen og red sig til en 1. plads. Jeg hørte en dansk pige hviske: "Forstår ikke at hesten finder sig i at have ham på ryggen. Jeg ville have smidt ham af for længst!". Kunne ikke lade være med at fnise af det:) For selvom manden var stor, så var han og hesten virkelig i harmoni. Hesten viste ikke tegn på ubehag eller smerte. Tvært imod. Men pigens udbrud fortæller noget om hvordan vores ideer ofte begrænser vore heste. Og kan vore ideer da ikke også resultere i en forringelse af hesten? Som feks en ændring i avlsmålene som Framtid skriver. Men også ridesportens evige fokusering på indviklede øvelser.. mange af disse øvelser er i den grad skadelig for hestens anatomi og betyder hurtig nedslidning af sener og led. Jeg tror at meget af grunden til at den islandske hest er stærk, er fordi den, i forhold til mage andre racer, stadig holdes meget oprindeligt. Mange sætter stadig stor pris på at hestens hårdførhed og ønsker ikke at denne overlevelsesfaktor skal forsvinde. Hvis hesten vokser op i ujævnt terræn, med eller uden rytter, lærer hesten dermed at løfte stængerne! Og det kommer også rytterne til gode. Der er ikke noget værre end at ride på en hest der gang på gang snubler over et græsstrå:) Desuden er avlsmålet på den islandske hest at den skal være stærk og kunne tølte. Her kan vi så bagefter diskutere om andre avlsmål er ved at vinde ind på de oprindelige mål. Hvis en islandsk hest skal bære sin rytter korrekt, så skal den have musklerne til det. Mange har herinde allerede ytret sig om hvorvidt en lille rytter er bedre end en tung rytter. Og det er et spørgsmål om balance og ridefærdigheder. Det er langt nemmere at bære en 25kg afbalanceret rygsæk end en 10kg sæk der er dårligt pakket. Det var Framtid inde på længere oppe. hesten bruger langt mere energi og kræfter på at kompensere for en lille rytters dårlige balance end en tungere rytters gode balance. Nå.. det blev en lang smøre det her. der er sikkert noget jeg har glemt.. det må komme senere. Hav en fortsat god aften allesammen:)
Godt skrevet... 
Wagner 1: Jeg var helt sagelig da jeg læste dit indlæg... SÅ GODT SKREVET! og i min verden SÅ RIGTIGT! Jeg er indimellem ved at få pip af alle de teorier om vægtstangsprincipper, støvsugerridning, lændehvirvler, mustanghove, bomløs... ikke bomløs, bidløs... ikke bidløs osv osv... Det er godt med forskning og det at blive klogere og at gøre ting bedre.. lære af erfaring. Men det kan sørme også tage helt overhånd. Mvh Nell
Melanie; Dejligt at læse om en større rytter der klarer sig fint på en islænder. jeg var ved at blive helt deprimeret af at læse at man ikke skal sætte en rytter på over 60kg op på en islænder. nu er der jo flere der har snakket om brede bagdele og sadler. at når en islænder skal have en lille saddel så kan bredrøvet rytter ikke sidde i en islænder sadddel. hvilken saddel bruger du og hvordan fungere det? Når vi nu er ved sadler, så har jeg lært at en islænder saddel skal ligge langt bagud, men Keppie, du skriver længere oppe at det er forkert. hvad mener i andre og hvad gør i selv?
Icelandic; rigtig spændende læsning. og nogle gode synspunkter du kommer med. jeg er blevet meget forvirret og fortvivlet af at læse herinde at tungere rytter ikke høre til på en islænder. så det er rart at høre nogle andre meninger 
Skal ligge 2-3 fingre bag skulderbladets bagerste kant og må ikke komme ud over det bagerste ribben. Og det er så her mange lander i problemer. Nogle heste har bare ikke de 44-50 cm mange sadler er. Så skal man ned i en juniorsadel og det er her det kniber med pladsen til en str. 40+bagdel. Det er ganske korrekt at man før i tiden lagde sadlerne langt tilbage men de der stadig underviser i det må siges at være noget bagud på det felt. Og jeg ved udmærket at der på island findes heste der overlever år efter år, men måden hestene rides og trænes i Island og Danmark er der altså også store forskelle på. Det har jeg været inde på så mange gange at jeg ikke orker at gentage mig selv.
Nu er det jo min venindes heste, men hun har i hvert fald en kentaur islændersadel, og den er bare mega lækker og der er plads til min bagdel... Kan godt prøve at spørge om hva det er for en hvis det.
kan du finde alle vegne og god tølt kan du finde her  Vil du vide mere skal du kontakte en dygtig instruktør og tage ud til arrangementer. Her får du nok masser af bud men nu kræver det jo ingen kvalifikationer at skrive i et forum så er du sikker på at du kan bruge det du får at vide? Og til brokkehovederne vil jeg nok mene at der er masser at mennesker der ude der ved det der skal vides om tølt. Men hvis i leder i div. debatfora møder i dem nok ikke. Nimbus 1: Hvad er det for højt besungne ridetraditioner du referere til? Jeg har en islandsk berideruddannelse og jeg kan betro dig at der er ikke nogen. Ridning var noget man gjorde og ikke noget man fik undervisning i.
Framtid, det er desværre min pointe..Meget af uvidenheden, læs mangel på nedskrevne/overleverede gennemarbejdede tøltvejledninger, findes åbenbart ikke. Eksempelvis refereres tølt, og gengives ved tegning af hovsslag, som havende et henholdsvis to ben i jorden. Dog ser man næsten alle heste, med 3 ben momentvis, og jeg mener endda at du har skrevet det som ønskeligt, i et eller andet fora. Selvfølgelig kan man nå langt med god ridning, og en tydelig følelse er nok det vigtigste, men bygger resten på myter eller fakta? Jeg er endt med at give min springfanatiker ret, islænderen og dens ridestil, er præget af deres lange historie som transportdyr. Så må man blot håbe at de sidste 30års sportsbrug, vil give sig udslag i noget lidt mere gennemprøvet viden, end tilfældige netfora, og enkelte undervisningsikoners farverige hæfter, der mestendelens omhandler korrektionsridning, samt den store bidguide. Brok brok brok 
...der stak jeg vist hånden i en intern hvepserede hva?...;-) Framtid, som uddannet islænderberider kunne du så ikke være et godt bud på en der kunne belære lidt? Nej et internet fora kan næppe give mig alt jeg har brug for at vide, men det er da et sted at starte og troede da at nogen med en hvis rimelighed kunne beskrive gangartens forløb og virkning på kroppen rent idealt???? Tak for linket. Og Mokkvi, du har en særligt lang og løst holdt tøjle i mit regi -om du vil brokke eller tosse, det ved du jo;-)
For at sikre mig ikke at blive fejlciteret vil jeg kort igen sige at tølt og skridt stort set er samme gangart. Den helt store forskel er at i skridt har hesten altid 2-3 ben i jorden og i tølt 1-2. Har jeg påstået andet må det være den dag jeg hentede min årlige brandert hjem. Skulle man falde over et billede hvor hesten skal forestille at være i tølt og har 3 ben i jorden er der tale om taktfejl i stil med travbilleder med 1 forben i jorden. Jeg tror kun jeg har set 1 eller 2 men det ene var til gengæld fra et VM. Til gengæld falder jeg af og til over skridtbilleder der bliver påstået at forestille tølt. Jeg er ikke helt sikker på hvad det er der mangles i litteraturen. På island er folk som oftest ikke i tvivl om hvilken gangart hesten går. Og på trods af at de er det folk i verden der skriver flest bøger i forhold til indbyggertal har de åbenbart ikke set et behov for at skrive ret meget ned om tølt. Personligt mangler jeg ikke at kunne støtte mig til bøgerne. De kan alligevel ikke lære mig at mærke hesten. Jeg ser konstant eksempler på at man ikke kan læse sig til tølt. Man skal ride det og gerne med en hjælp i form af et menneske på sidelinien. Derimod syntes jeg at bøger er super som inspiration til øvelser og andre måder at arbejde på. Men sjældent alene. Man skal have en superudviklet følelse af sig selv og dyret for at kunne vide om det der sker er rigtigt. Og den er nok mere sjælden. Ellers ville der sandsynligvis ikke være så fantastisk mange måder at ride øvelser som versade. Hvor halvdelen i bedste fald ikke er skadelige for hesten. Så snuden af bøgerne. Ud og rid. Ang. hvilke muskler hesten bruger mener jeg egentlig at det må være de der har den viden der skal skrive de bøger. Det gør de så også men tølt er bare ikke med i dem. Endnu. Jeg er også uddannet hestemassør og igen måtte jeg i marken og se. Jeg havde så den fordel at jeg kunne skelne god tølt fra dårlig tølt da jeg startede uddannelsen. Men jeg kan da betro dig at du ikke behøver at være bevæbnet med så utrolig megen specialviden. En stiv hest med spændinger i lænd især har sjældent nemt ved tølten. Og heste der ikke kan bruge ryggen til en vis grad er sjældent de store tøltere. Så her adskiller det sig ikke væsentligt fra de andre gangarter.
Især tak for seneste indlæg -det kan jeg bruge til noget;-)
jeg tog grund udd. som islandsheste instruktør på vej mod b instruktør udd. men det er latterligt de ting vi lavede så sprang fra gaaab tølt rund på højre og venster volte og du har bestået hurra svært det kan alle sgu få top score i :)
sådan gad sgu ikke skrive det hele ned men her er beskrivelse af tølt og pas Få en beskrivelse af de to gangarter tölt og pas, som den islandske hest tilbyder ud over de gængse gangarter. Af:   Islandske heste har i alt 5 forskellige gangarter. Disse er skridt, trav og galop, som også alle andre heste har. Derudover er den i besiddelse af en til to ekstra gangarter nemlig tölt og pas.  Ved stævner konkurrerer man i flg. discipliner:  Firgang, femgang, speedpas, pasløb P2, Tölt T2, T1. I Pas bevæger hesten de to samtidige ben parallelt, det er altså en totaktsgangart ligesom trav. Pas bruges mest til væddeløb over korte strækninger. I langsomt tempo er pas ikke nogen eftertragtet gangart. I flyvende pas, som pas kaldes i væddeløbstempo, kan hesten komme op på en hastighed omkring 40 km/t og det ser utrolig facinernede ud. Tölt kræver en mere udførlig forklaring, da denne gangart er en af de væstenlige årsager til islandshestens værdi og popularitet som ridehest. Tölt er en firetakstgangart, der udvikles fra skridt med uændret fodfølge op til en hastighed mellem 25 og 30 km/t. Tölt kan tydelig høres som en regelmæssig staccatorytme. man kan også se tölten, hesten går med stolt løftet hoved, sænket ryg og med halen vibrerende i tydelige bølger.  Rytteren kan føle tölten, han/hun sidder dybt og roligt i sadlen uden de rystelser, der er forbundet med trav. Dette gør det lettere for børn at få den nødvendige selvsikkerhed i sadlen. Dette er også en grund til at mennesker, der først i en moden alder får mulighed for at begynde at ride bør vælge den töltende islænder!!
Bid løser da alle problemer....... Og det nyeste er bomløse sadler. Så får du altså løft i tølten. Undervisning er altså ikke nødvendigt. Det er bid man skal have....
Et eller endet sted, er det jo derfor jeg har købt en 5gearsmodel... Og i og med, at der ikke er andet end ens egen rytterfølelse, at forholde sig til, er det en udfordring til tænkehatten, hver eneste dag..  Og når dyret om et halvt år ræser panikslagent rundt i grissepas, med næseborene øverst, kan jeg bare henføre det til hans fantstiske vilje og løbeglæde, købe et stangbid, og ellers skrive lange indlæg om glæden ved at eje en "naturlig" hest...  Der hvor jeg dog undrer mig mest, er når man ser listen af isejere, der faktisk alle har meget lange uddannelser i bagagen, men ikke finder det underligt, at uddannelse af heste, klares ved hjælp af weekendkurser, backet up af disneys løvernes konge, hvad angår adfærd generelt..  Godt man er et gøre-barn... 
Det er BESTEMT ikke rigtigt, at hesten i tölt skal gå "med løftet hoved og sænket ryg"!!!! Dette kunne ikke være mere forkert. Hesten skal være til biddet og have ryggen oppe. En hest skal aldrig gå med sænket ryg i nogen gangart! Derudover, så, jo, der er rigtig mange, der rider tölt på den måde, som det citat beskriver. Og det giver nok netop de rygproblemer, som i de gode tilfælde havner hos massøren, i de dårlige på slagteriet. Hesten skal søge fremad, gå i en afslappet, men gerne velrejst, holdning.
JEG HAR FEJLCITERET FRAMTID::::Beklager meget...Det var en smutter af rang...
Det er med islænderridning som med alle andre former for ridning (uanset antal af gangarter) - en   lille del af rytterne praktiserer ridningen til UG, og resten praktiserer ridningen efter bedste evne (hvilket ikke altid er lige godt), med de nederlag og sejrer som dertil hører. Nogle af disse "gennemsnitsryttere" prøver at komme nemmere til resultaterne (det være sig ren tølt, eftergivenhed etc.) ved at springe over hvor gærdet af lavest, og benytter sig derfor af forskellige former for mekanisk doping og billige tricks. Dette gøres i langt de fleste tilfælde af ren uvidenhed og i nogle tilfælde fordi rytteren ikke har den fornødne tålmodighed det kræver at lade træningen ta' den tid, som træningen tager. At problemet skulle være større indenfor islænderverdenen er ikke mit indtryk. Ligesom der her i visse kredse bruges klokker og skarpe bid til at opnå tølt, bruges der forskellige former for indspænding og avancerede bid, for at opnå bæring i dressursporten. Ikke at det ene berettiger det andet, ingen af delene er selvfølgeligt optimalt, men jeg er sgu efterhånden ved at være træt af, at høre om kritik af islænderverdenen fra en storhesteverden, som bestemt ikke har rent mel i posen. Ligesom man kan finde islænderryttere hvis heste har lært at tølte med hovedet i vejret og ryggen nede, kan man finde rigtigt mange storhesteryttere, som rider "dressur" med chambon og indspændingstøjler, hvor hesten da muligvis "går til bidet" men har resten af kroppen slingrende efter sig som en dårligt påmonteret anhænger. Når man snakker om ridning, så skal man huske, at det for langt størstedelens vedkommende er en fritidsinteresse. Det tager LANG tid at lære at ride, og det er en dynamisk proces hvor teorier og filosofier hele tiden skifter. Det samme har gjort sig gældende indenfor islænderverdenen, hvor man i de spæde barndomsår (70'erne og 80'erne), havde nogle forskruede idéer om, hvordan man fik hestene til at tølte. Disse idéer indbefattede bl.a. brugen af ekstremt tunge forsko, sadler med lange vanger, stangbid og godt med pisk. Én af årsagerne til, at man kastede sig over disse vanvittige påfund var nok, rent bortset fra uvidenhed, at langt de fleste af de islandske heste vi fik til DK, var slagteheste og andet skidt fra Island, som simpelthen ikke havde ret meget anlæg for at tølte. Heldigvis er der indenfor islændersporten, ligesom indenfor alle andre rideformer, sket en MEGET stor udvikling, specielt indenfor det sidste årti, og du finder nu heldigvis mange islænderryttere, som ved, at tølt kræver en lang træningsproces, som starter med smidighed og bæring i skridt. Og lad mig lige slå fast: TØLT KAN GODT RIDES MED SAMLING OG RYGGEN OPPE, eller med andre ord TØLT SKAL RIDES MED SAMLING OG RYGGEN OPPE. At der findes ryttere som ikke formår dette, skyldes, som jeg lagde ud med at skrive, at meget få ryttere mesterer ridningens kunst til UG. Det tager tid, LANG TID, at lære at ride tølt, og det kræver at man prøver virkeligt mange forskellige heste. Derfor er det også svært at "belære" om tølt på skrift, mit råd må være, at tage ud og prøve nogle islandske heste, og få en fornemmelse af hvad gangarten er. Vil du bare vide hvordan benene bevæger sig, så tjek denne animation: Alle mennesker har godt af at lære noget nyt, det har vi så sandeligt også indenfor islænderverdenen. Men med den attitude Moekkvi og Nimbus ligger for dagen, kan jeg skisme godt blive en kende nervøs for udviklingens retning!
Skrevet bedre Nina   
Nu håber jeg sandelig ikke det skader udviklingen indenfor islænderridning, at man forholder sig undrende over manglen på tilgængelig rideteori, vedrørende netop de to gangarter, der fremhæves som grunden til at ride islænder. Hvis det er uvidenhed, der ligger til grund, for den fremherskende udgave af tølt, er der al mulig grund til at komme det til livs. Jeg kan på ingen måde acceptere, at det er gangbart at ride ryggen ned og hovedet op, blot fordi det tager lang tid at lære at ride. I det vi belaster vores isheste mere end andre via den blotte størrelsesfaktor, stor rytter på lille/kort ryg, har vi endnu større grund, til at kunne mestre et korrekt sæde. At lade sig transportere, med sine kilo fladt placeret i ryggen på en 2er pony, blot fordi "den er jo bygget til det", og derefter rose sig selv, fordi ens hest lever mere natuligt, end Dveren, der tvinges til at bøje nakken, det har jeg svært ved at tolere...
Læs venligst mit indlæg igen, og fortæl mig hvor jeg skriver at det er ok, at man rider sin hest med hovedet oppe og ryggen nede? Såvidt jeg kan læse mig frem til, ytrer jeg min begejstring for netop det modsatte. De holdninger du flere gange citerer som værende generelle holdninger til ridning af islandske heste, har jeg meget svært ved at genkende som værende den gængse holdning indenfor islænderverdenen. Nu skal jeg selvfølgeligt ikke kunne udtale mig om, i hvilke kredse du færdes, men hvis du fx går ind på   så vil du se, at det i hvert fald ikke er den gængse holdning blandt brugerne derinde (som jeg vil betegne som et bredt udsnit af den samlede mængde af islænderryttere). Sagen er, at man må skelne imellem det idelle, og det gængse eller det praktiserede. Jeg kan også sagtens udtale mig om, hvordan man reder verden, uden nødvendigvis at kunne gøre det (beskæftiger mig ellers en del med det, idet jeg færdes inden for NGO-verdenen). Rom blev som bekendt ikke bygget på en dag.
Man kan ikke lære at ride ved at læse en bog, se en DVD og ikke engang ved at snadre rundt på et debatforum. Men alligevel er jeg enig med Nimbus,der er ikke mange hyldecentimeter dansksproget ridelitteratur om islændere. Jeg kan komme i tanke om: Forstå din islandske hest(Rikke Schultz),Ridning på Islandske heste (Ellen Thamdrup)og Karins ryttertips (Karin Hassing).Fælles for disse bøger er at de er halvgamle og refererer til en "moderne", præstationsorienteret opfattelse af, hvordan man rider islandske heste. Gode gamle "I sadlen" af Eyjolfur Isolfsson er stadig en bedre bog, blandt andet fordi det heri understreges, at der fortsat er meget vi ikke ved! Siden ovennævnte bøger blev udgivet, er der sket alverdens ting i hesteverdenen. Andrew McLean har gjort indlæringsteori tilgængelig for ryttere, Bent Branderup m fl. har åbnet (nogens) øjne for en bredere forståelse af dressurbegrebet, Heuchmann åbner verdens øjne for biomekanikken, nogle interesserer sig for barfodstrim, osv osv. Selvfølgelig kan denne viden findes i allerede tilgængelig litteratur, men hvordan denne viden påvirker og udfordrer ridning på islandske heste og det traditionelle ovalbanecirkus, det er der ikke nogen der har formuleret samlet. Sagt på en anden måde: Hvor læser man om hvordan man rider tölt på en ordentlig måde, med den viden der er tilgængelig i dag? Man kan ikke lære at ride ved at læse en bog, men en bog kan udtrykke state of the art indenfor et område, og man kan diskutere på baggrund af en bog. Det kan føre til mere kvalificerede diskurser. Og det er der i høj grad brug for.
Det er selvfølgelig muligt, at betjene sin ganger uden "den store brugsanvisning". Men, og det bærer debatten netop præg af, det er svært at debattere udfra, "jeg mener", "vi tror", "han siger". Det forekommer mig ligeledes absurd, at der er så lidt nedskrevet/formuleret, når gangarterne rask væk bedømmes til stævner og kåringer, og er bestemmende for hestens pris. Det er muligt at det er uladesiggørligt at fange "tøltens sjæl", men det er absolut muligt at studere nogle individer, og foretage nogle biomekaniske udredninger. Det er trods alt ikke kvantefysik.... Selvfølgelig, er der ikke behov for det, og er det kun os tidligere storhesteryttere, der er vant til at travarbejde nemt kan fylde 100 sider, i et rideteoretisk værk, der føler os lidt undrende, så fred med det. Men igen...Jeg har ikke indtryk af at tølt er uproblematisk, selv ikke for det brede flertal på Joras, som henvises til. Intet ville glæde mig mere, end at gå en ny stævnesæson imøde, og se at mine "forskruede" ideer om tølt, blive gjort til skamme.... Starten på tråden var "Belær mig om tølt"... Igen vil jeg så pege på, at en ridestil, der hovedsagligt dyrkes af folk med mere end mellemlange uddannelser, er sørgeligt blottet for nedskreven teori.... Og at det anses for kætteri, at stille spørgsmålstegn ved dette...
Jeg står lige som så mange andre og har indkøbt en fantastisk islænder. Nu skal dyret jo så have noget nyt udstyr, deriblandt en sadel. Har egentlig overvejet om min Bates Isabell Werth kunne tilpasses af min sadelmager til hesten, men da jeg desværre tvivler lidt på det, hører jeg gerne fra jer garvede ishesteryttere, hvilke sadler i bruger og ikke mindst hvilke sadler i kan anbefale til en sportsmodel? på forhånd tak for hjælpen>:)
Vil da lige starte med at sige stort   med din nye ismule  Nu åbner der sig en helt ny verden for dig. Mangler kun lidt billeder nu  Du kan bruge "næsten" alle sadler på en islænder, og det er blevet meget mere alm. At bruge en alm.Dressursadel på dem. Du vil også se at flere og flere islændersadler efterligner dressursadler mere og mere, men de er ofte lidt kortere, da islænderene er lidt kortere (Ikke alle, men mange) Kan ikke sige dig om du kan bruge lige din sadel til din nye hyp, men det er da værd at prøve den på ham før salg. Hvis den ellers passer ham fint i længden, og ligger godt på ham, så kan den lige så godt bruges som en hvilken som helst anden sadel som ligger godt på ham. Vil ikke lige anbefale springsadler 
Anbefale dig denne sadel....Contact Primary til ca. 14.000,- Den er bomløs, og har alligevel en masse støtte, slet ikke som mange andre bomløse sadler som kan være meget "løse" at ride i..Kvaliteten er helt i top med alt. ..Og du er velkommen til at prøve den på hesten hvis det kunne have inter.
camilla. Du kan tro han er super lækker:) Har prøvet at ligge min bates isabell werth på ham, men han er en fiks lille model, så synes sadlen er for lang til ham, derfor jeg må finde en anden sadel som er egnet til en kort hest. Og prøvede en equipe på ham og den lå self perfekt, så der blev det virkelig tydeligt for mig at der skal en kortere sadel til. Dog er en equipe til 20.000 lige i overkanten, i forvejen har hesten kostet spidsen af en jetjager griner. så skal helst ligge i prisrammen op til 10.000kr. så kan jeg klare den;)
Ligger godt på mange heste og en af de bedste sadler til prisen. Jeg vil tro at du kan finde en forhandlerliste på  .
problemet. valgte at købe den equipe alligevel:) Godt dyrt at købe hest griner.
Ja ja, de rige har mange glæder..  Nej pjat, du fortjener det sgu...Må sige du har været lidt uheldig!!! Men det tager hurtigt om sig at få ny hest, og specielt lige på området sadel, svært at gå på kompromis der...Har selv været der  Tillykke med det hele, og glæder mig til at se et billede af sportsmodellen 
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om Contact Primary. Jeg overvejer så småt, om jeg skulle gå over til bomløs, men er meget i tvivl. Desværre har det vist sig meget svært at finde en bomsadel, der ligger ordentligt på min hest. Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor lang sadlen er og hvor meget støtte, der er i den og ellers bare, hvad der er gode/dårlige erfaringer
jo delte meninger om det..... Men det er jo en ung hest og hvis den ikke har muskulaturen til det så er det godt nok noget møg... Jeg var også blevet tosset. Men der er forskel på om det er en øvet rytter eller en begynder.... hellere 100 kg øvet rytter en 75 kg hoppende rytter...... Jeg har haft en rytter på min på 90 kg. Han gik fint nok, men han skulle ikke have mere på.... han er også næsten 5 Hvorfor red han den i flere timer?
Hvad vil du med indlægget? Hvis du er ude efter nogle holdninger omkring for tunge ryttere er der da masser af tråde du kan skrive i. Hvad laver en ung hest i det hele taget på en efterskole?
Hej  Er der en der kan finde blup og stamtavle på Dögg frá Sandhólum?
Jeg har nu søgt på den i Worldfengur og der popper den ikke lige op.
Det var da mærkeligt. Hun er efter Hraunar frá Húsavík og en kåret hoppe.
om ens hoppe har haft føl + antal der hvor du kigger? Kunne jeg nemlig godt tænke mig at vide om min hoppe  Undskyld Beinta, at jeg "spammede" din tråd lidt med spørgsmål!! 
Beinta nu kan jeg se på joras at hesten står på island. Det er ikke alle hestene der er kommet på WF. Det kræver jo at avlerne får dem oprettet   . Så det er ikke noget problem. Du kan nok bare ikke finde andre oplysninger end dem du har fået mundtligt. Og siden det ikke kræver en DNA at blive optaget er din garanti for at oplysningerne er korrekte ligeså sikre. Mil: Hvis hesten er oprettet derinde, hvilket alle stambogsførte islændere er kan jeg godt. Stedet jeg kigger hedder worldfengur. Er du DI medlem har du gratis adgang derind. Det kræver bare en kode. Det er et islandsk program hvor alle oplysninger om hestene i avlssammenhænge registreres.
Er det Dögg fra  -Sandhólum, født i 07, så har hun en blup på 111. mvh Cathrine
Men hvis jeg giver dig hendes navn, gider du så kigge for mig? Hun hedder: 
Geiras ejer på WF står som en Lene Arved Nielsen, Lundgårdsvej 27, Møgelbjerg, 8800 Viborg. Hun har hos hende fået et føl i 2000. En hoppe der hedder Sina fra Møgelbjerg. Håber det hjalp.
Isaheid: Det er lige hende   De har så bare glemt at skrive "Syðri" i hendes navn   1000 tak 
kære trådstarter, du er på ingen måde for stor til at ride islænder, hvis det er den race hest som har fanget din kærlighed. ang. dikutionen om hvornår man er for stor/tung til at ride islænder (el bare ride generalt) ha ikke noget med trådstarteren at gøre, hun er "kun" 175 cm og 58 kg er jo ingenting at veje. jeg er 168 og vejer mellem 55 og 59 og jeg får altid afvide jeg er så slank så trådstarter kan da på ingen måde være for stor. rid løs....
Melanie, undskyld jeg måske spørger dumt, men hvad er en Kentaur saddel? du må da gerne spørge hvad det er for en saddel og hvor hun har købt, så kan jeg skrive mig det bag øret til jeg selv skal bruge en saddel. Sif, jeg kunne ikke forestille mig at der er nogen der mener at trådstarter er for stor, overhoved. tværtimod, og det har givet nogle mod svar fra folk som mener at man sagtens kan ride islænder selvom man vejer mere end 60kilo.
Det jeg undrer mig over er at hos alle andre hesteracer går man meget op i at sadlen passer hesten; at den ligger i korrekt balance og at den ikke rager ud over hestens bagerste ribben, men hos islændere bliver de regler temmelig meget overset synes jeg. De fleste islændere kan lige knap gå med en 17" sadel. De fleste skal have en kortere. Alligevel smider folk en længere sadel op på hesten for ellers kan de jo ikke selv være i den! Eller også går hesten med en 16-17" sadel som ligger fint i balance på hesten uden rytter, men når så rytteren med en str 44+ bagdel sætter sig op, så ender hun med at sidde helt ude på bagsvidslen mase denne ned i ryggen på dyret og så er vægten knapt så godt fordelt! Denne rytter er for stor til både sadel og hest, men fordi det er en islænder... nå ja, så gør det ikke noget   . Og passer sadlen ikke helt, så lægger man bare en wintec pad under og så går det hele nok alligevel...
Kentaur er et mærke, såvel som stübben, kieffer osv er.. Du kan bl.a se en her: 
Tak for info Melanie. har hørt om de andre mærker du nævner men ikke lige Kentaur. men jeg prøver at tjekke det ud.
jeg er 180 og rider min ismule på 135 ingen problemer der
Nej - altså nimbus og Framtid. I skalsige til mig når i snakker tølt i div. fora   I ved jeg vil vide mere  ))
Pointen er at vi ikke ved en hujende fis.....Vi føler os frem.....Hvem sagde hippiekultur 
:-) Nå det er sådan det hænger sammen  Det fattede jeg godt, og det var rart at høre, for så kan jeg bedre forstå at jeg har så svært ved at blive klogere 
Ja, det er rigtigt hun står stadig i avlers navn.... Er ved at blive lavet om  Sjovt, vil da se om jeg kan finde hendes føl et sted i landet, kunne være sjovt at se hendes afkom. Tak for hjælpen 
Jeg vil prøve at finde frem til hende via dem, ellers kan de sikkert sende mig videre... 
Hej allesammen. Jeg er dybt vred   idag var jeg ude og gå med mine to hunde og ser at der er sprædt møding ud over en heste fold hvor de islandske heste går på.jeg ville aldrig have min hest stående der da de kan få orm og hvad der ellers følger med ......det er da ikke særligt godt for hestene,dette sted er et Islandsk stutteri jeg ville aldrig købe hest der da hestene går på møding fold.sådan mennesker skulle ikke have lov til at have heste.
Vi fik taget nogle tidebilleder af vores 4 gang på ridebanen og jeg kender mine fejl, men vi skal lige igang.  Freyja GAD virkelig intet den dag, og hun er så stiv efter at have stået stille med føl så vi skal lige igang, men jeg satser på at vi finder melodien på et tidspunkt ..  Konstruktiv kritik er velkommen - i en pæn tone.  og er der noget dårligt, så gider jeg ikke svare, så er i advaret. 8) Hvad farve er jeres gæt på at Freyja og Freyr er? (de er den samme) ..  Ridebilleder af Freyja:      går for dybt (Det er vi gode til    Tölt.      Det var de eneste min computer ku overskue at lægge ud på nettet, så i får lige nogle af hendes skønne søn, som var helt i hopla:   Jeg er en farlig vildhest!      - det var hårdt!    Meget gerne kommenter, så bliver vi nemlig så glade 
De er begge vindotte  De ser iøvrigt rigtigt dejlige ud, og synes bestemt ikke at din ridning er dårlig! Hvis jeg skal komme med lidt forslag til forbedringer, så skulle det være at ride dem lidt mere frem i traven, specielt på billede nr 2 går hesten (ved ikke hvilken en af dem det er) noget under bidet. Pas på at de ikke kommer til at gå og putte sig, samlingen skal komme gagfra, ved at du driver med sædet, ikke ved at tage fat i tøjlen. Hesten skal søge frem til bidet. Tølten ser fin ud, men kan det passe at det går meget langsomt? I hvert fald er der tre ben i jorden, på første billede, og måske lidt travtendens på andet billede? Men hvis hesten har stået stille længe, så skal den sikkert bare styrkes i bæring og samling, det vil også hjælpe på formen i traven. Og sidst, men ikke mindst, så ville jeg droppe haleremmen. Den ødelægger hestens ryg. Hvis sadlen glider midlertidigt frem, og det kan den sagtens gøre hvis hesten er lidt vommet, så køb enten et anti-slide underlag (jeg har brugt et af gel, som virkede perfekt) eller brug evt en bomløssadel til hesten har tabt sig. Er det et permanent problem at sadlen glider frem, så er det måske fordi sadlen ikke passer hesten? Det kan måske hjælpe med en omstopning, ellers må man investerer i en ny sadel. God fornøjelse med dem 
Ihh, tak for et fint langt indlæg med god konstruktiv kritik! Skønt!  Ja, kan godt selv se det, så mere frem og ikke så langt ned, hun har en tildens til og vile gå helt derinde!  Tölten er pt. den gangart vi har mest problemer med! Hun spænder op, vil ikke rigtig og er virkelig svær at få til det - men alt sammen nok fordi hun ikke har muskler til det, men er sikker på at vi får styr på det - igen når hun har flere muskler til og bære sig med!  Haleremmen?! :p Det har vi godt nok ikke, er ret sikker på at det er hendes ål du forveksler med en halerem  men jo, sadlen er DRØN irriterende, men er ret sikker på at det er fordi hun er så rund, men hvis det bliver ved, så skal vi helt sikkert finde på en ny løsning!
og tak fordi du siger det ikke ser dårligt ud, jeg er helt ny i "islænderverdenen" så det er rart at få noget ros, selvom der stadig er noget at arbejde på!
Nå for dælans, den med haleremmen må du undskylde, men er glad for at jeg tog fejl  Vedr tølten falder hun så i trav? I så fald vil jeg foreslå dig at droppe klokkerne på forbenene, da de netop har den modsatte effekt på 4-gængere. Hun spænder sikkert fordi hun ikke har musklerne og smidigheden til at tølte. Træn masser af smidighedsøvelser og versader, rid gerne hesten fra versade til tølt. Og tølt så kun meget små strækninger, så hesten ikke får mulighed for at falde ned i en anden gangart. Hellere to meters ren tølt, som er ren, en 15 meters uren tølt. Langsomt vil du sikkert opleve at hun kan tølte rent over længere strækninger. Velkommen til islænderverdenen, de heste er simpelthen de bedste i verden, og det er drøn spændende at arbejde med deres gangarter 
Hehe, det gør ikke noget  ..  Hun falder faktisk ikke i trav som sådan, hun begynder at prøve og små galopere, men er selv kommet frem til at hun ikke har musklerne og det der kræver for at tölte, også bliver hun helt enormt hidsig og er slet ikke til at arbejde med, men som du siger, så gælder det vidst bare om at træne en massse smidighed og styrke hende, så hun til sidst kan tölte længere og længere strækninger  ..  Ja, er allerede bidt af det, mange tak   - og igen, tak for noget konstruktivt, som jeg kunne bruge!
Når de har ål, må de vel være vindottblak? Og flot hest, iøvrigt...
Hmm, jeg lurer også på, at hun godt kunne være sortblak vindótt, altså mussegrå med vindótt.. Smuk farve  )
2 af de samme indlæg`? hvor du har fået at vide at har den ål er den sortblak vindott er den uden er den vindott`??
sådan som jeg ser det, har de begge ål, mørkere hoveder og ben, og så er de vel begge to musegråvindott? det ville jeg ihvertfald sige..
Hej alle jer, som elsker ismuler  Jeg er fra Lolland Falster og ville hoere om nogle af jer fra omegnen, ved om vi har rideskoler med mulighed for at ride islaender, paa Lolland Falster? Tak paa forhaand! Luise
Hej prøv at gå på   der står forskellige ridesteder under menyen islænderinfo.
Hej Tina D, tak for det  Jeg kan forstaa at der nok ikke er saa mange ismule-elskere fra Falster, paa HN   haha, Luise
 
Nu har jeg ik siddet i en pathfinder, men har selv lige bestilt en equipe til min nye ismule. prøvede henriette hedegårds sadel, og det er ren smør for både hest og rytter. den ligger kanon på hesten og man sidder fantastisk, så den kan klart anbefales herfra!!!
VEd I hvor lange de to sadler er?? jeg har nemlig en håbløs ispige, som er mega bred ved kopfjernet, ekstrem kort og så svajer hun voldsomt op bagtil. Jeg har også en af disse sadler i tankerne - og håber de kan bygges op til hende.
På din profil har du oplyst, at din islænder er tilredet hos Fredrik Rydström. Han rider så vidt jeg husker selv i Luc Childeric eller Draupnir. Måske han kan vejlede dig i, hvilken sadel der vil være bedst til netop din hest, eller hvilket af de to mærker, du nævner, passer hesten bedst.
Jeg har lige købt Passion Parthfinder saddel til min islænder hoppe . Hun har også en kort ryg og rund. Saddel bommem er kun 42 cm sædet 17" og så har den fleksibel bom. man føler virklig man kommer ned om hesten . trolig lækker at ride i . Og så blir der taget mål af heste og bliver lavet specielt til hesten.
Hej is-ænder! Mon ikke nogen af jer kender et sted i rimelig afstand fra Aars, hvor man kan få undervisning på isheste/lære at ride isheste?? Har selv en hoppeplag på knap 2 år, og da jeg pt har rimelig tid, vil jeg gerne prøve kræfter med islænderne, inden jeg skal igang med Hetja. Det er underordnet om det er en rideskole eller en privat, vigtigst er det at underviseren har forstand på hvad han/hun har med at gøre, samt at hesten er redet, så jeg kan lære noget af det. Glæder mig til at høre fra jer!
nordjyskridecenter.dk er ved svenstrup også har jon stenild undervisning ved hellum bare søg på hanss navn
Islænder undervisning hos Dorthe og Gert Madsen  Mvh. Pia
karina fra islænderhuset i gistrup:-)
hejsa, jeg går og overvejer at begynde at ride islænder. Mest fordi de har ngoen i stalden, jeg kan gøre det på. Har desværre ikke tiden til at have mine egne muler (alm ridehest) mere. Men da jeg gerne vil blive ved med at ride + være i stalden, har jeg overvejet denne løsning. Men da jeg stadigvæk er glad for stævner og have et mål med min ridning, overvejer jeg muligheden for evt at starte nogen stævner inden for dette. Men hvor finder man info om det? Er der noget dressurklasser inden for islænder? Synes kun jeg har set gangarter, men igen kender intet til denne verden. Er det egentlig muligt at starte spring på en islænder? Synes aldrig jeg har set dette heller. Måske en tilfældighed. Hilsen katarina
det bedste råd er at tag ud og kik på et stævne, og se hvordan det foregår. ellers kan du læse alt om regler og dicipliner inde på DI´s hjemmeside  pøj pøj med det, men pas på for de små dyr er meget vanedannene, og inden du ser dig om må du eje en selv 
Hej igen, som jeg læser det inde på den side ( som jeg iøvrigt havde kigget på før), findes der "kun" gangartstævner for islændere. Er det rigtig? Ikke fordi der er noget galt i det, det er bare noget andet end jeg har været vant til. Nå, må vist prøve en ismule og se om det er noget. Hilsen katarina
Til nogle stævner er der også lydighedsklasser (dressur), men de er ikke så efterspurgte, som gangartsklasserne. Du kan selvfølgelig også starte ganske alm. dressur og springstævner på en islænder, de er jo i bund og grund ganske almindelige heste   Nu ved jeg selvfølgelig ikke hvor gammel du er, det afgør jo også noget, når man starter pony  Men held og lykke med det..
Altså jeg rider en ismule og ejer + mig selv er ret enige om, at jeg på et tidspunkt skal starte stævner på ham, da jeg heldigvis endnu ikke er over ponygrænsen  Og jeg har bare tænkt mig at starte almindelige dressurstævner? det tror jeg ikke der er noget forkert i  Sjovere at starte mod andre hesteracer (i mit hovede) 
Min hest er 17 år,jeg rider 3-4 gange om ugen jeg rider mest skov tur. mvh Katrine
jeg rider ca. 4 gange om ugen, for det trives min hest bedst med og det passer meget godt med den tid jeg har til rådighed. Det er lidt forskelligt hvad vi træner, men vi skifter lidt imellem dressur, gangarter lidt spring, arbejde fra jorden, løs longering mv.
Jeg rider min 6-årige vallak 4-5 gange om ugen - mest i skoven, hvor jeg også træner gangarterne, ellers dressur og lidt longe.
Jeg rider 4 gange ugeligt af 2 timer mest i skoven da jeg er distance rytter ellers rider jeg lidt på ridebanen eller longere over bomme for at hesten for rygmuskler.
Min islænder fik desværre sommereksem sidste år.... I år vil jeg jo så gerne være på forkant, så hun ikke bliver plaget af mitterne. Jeg har købt eksem dækken, og ökozon kur..... Men hvornår starter man? Er det årstidsbestemt, eller tempratur bestemt? Hvornård begynder i andre, og hvad skal man evt. holde øje med? Håber nogen kan hjælpe 
Har selv en New Forest, der udviklede sommereksem som 5års. Du skal starte inden det bliver varmt og mitterne kommer frem, så hvis du vil være på forkant evt så tidligt som i april... vi giver dækken på på det tidspunkt og han bliver ikke generet af mitterne   Mitterne er mest aktive omkring solopgang og skumring, hvis den oplysning hjælper på din planlægning   Aner ikke hvad ökozon kur er, men vi har aldrig givet andet tilskud end sliksten......hvad er ökozon? 
Tak for svaret  Så tror jeg også jeg vil give hende dækken på til april.... ökozon er en række produkter som hjælper mod sommereksem!
ökozon er en fantastisk opfindelse til heste med sommereksem. På Rosenlund har vi 8 islandske heste der har sommereksem, man kan på intet tidspunkt se på de heste at de har eksem., og de går ikke med dækken. Det er en kombinations kur som består af; kiks, flydende tilskud, shampoo og en speciel crem de skal smøres med hver morgen. Hos os kommmer hestene på boks hverdag præcist kl. 17 og første ud igen kl. 9 hvor de er blevet smurt i cremen. se evt.  hilsen Søs
Nu tror jeg vist efterhånden, at mit hjerte er begyndt at banke mere og mere for de skønne ismuler - og når stalden tilmed hele vinteren er fyldt med dem, ja så forstærkes det bare  Jeg har lige nu en skøn ponyvallak, som jeg springer på. Jeg har hele tiden ment, at når pengene blev til det, ja så ville jeg have en større hest med noget mere talent til stævnerne. Men.... da jeg ikke lige er verdens højeste person (læs: kun omkring de 155 cm), så kan jeg ikke lade være med at tænke om, jeg vil vil føle mig tryg ved "de store heste". Altså, jeg skal føle jeg har styr på dem fra jorden  Så derfor tiltaler det mig mere og mere, at anskaffe en islænder når den tid er. Desuden jeg har tidligere redet en smule på nogen, og det var jo simpelthen fantastisk  Anyway, mine spørgsmål lyder således: Håber I kan hjælpe med mine, måske lidt mærkelige, spørgsmål  På forhånd tak 
Vil prøve at svare så godt jeg kan  Tror helt sikkert at du vil komme til at nyde at ride islænder, hvis du tager den beslutning. Det er det bedste jeg har oplevet, det var skiftet fra pony til islænder 
Håber du kan bruge mine svar til noget fornuftigt 
for hjælpen. Det var lige det jeg gerne ville vide 
Sådan som marked set ud pt. så kan du godt få en god stabil islænder til 25.000 - 30.000kr 
Uh... så er det jeg ønsker at pengene er til det lige nu. Men må nokl væbne mig med tålmodighed. To heste på SU går nok ikke lige... desværre 
Jeg søger svar på følgende spørgsmål:  Der er en 2,5 årig vallak hvor min hest står, han blev kastereret sidste sommer (08), han bedækker hopperne fuldbyrdigt.. Er det normalt når han er kastereret i så tidelig en alder? og kan han lave føl, hvis det skulle vise sig at han er Ur- Hingst/ Kryptorkisme.
min islænder vallak også finde på.... Han blev kastreret som 1 årig og nåede aldrig rigtig at blive hingstet... Han er 5 nu og det var først i sommers han pludselig blev interesseret i min hoppe og bedækkede hende, hvilket jeg heller troede han kunne.... Jeg var selvfølgelig ikke interesseret i det og adskilte dem, da min hoppe skulle til hingst.... Han er bare vallak og intet andet....
Kryptorkisme ville blive opdaget, så det tror jeg ikke er et tilfælde. Man har fundet ud af at folk/heste med kryptorkisme har et hidsigt temperament/underlig opførsel, feks havde både Hitler og Mussolini kryptorkisme.
hmm.. hvis han er blevet kastreret, er vallak, burde han da ikke kunne bedække, han kan springe på javel, men ikke bedække... tror også det ville være blevet opdaget hvis han var urhingst..
Hej Rie.. jeg har faktisk lige fået svar på mit spørgsmål, men tak for dit svar   En urhingst/ Klaphingst kan godt bedække og dermed også lave føl. Det er meget udbredt blandt islændere.. Somme tider er der nødvendigt og operere op til flere gange ( hørte om en som måtte igennem 3 operetioner ) hesten som jeg har omtalt er desuden blevet købt uden forgående handelsundersøgelse så man kan ikke vide om tingene er som de skal være.. hvis ikke han bliver opereret ( hvis han altså er klaphingst) vil det med tiden blive værre og værre da hormonerne vil gøre ham temmelig varm i hovdet.. Det skal bestemmes ved en blod prøve om han er klaphingst.. foreskellen på klaphingst og Ur hingst er at på urhingsten sidder begge sten i lysken og på klaphingsten sidder den ene i sten i lysken eller bugen.. ja så blev vi så meget klogere..
bedække hoppen rigtigt (altså uden spytte spytte hi hi   )når de er kastrater, det har min gjort flere gange..... han er ikke klaphingst......
Nu kan jeg læse at de fleste af jer rider jeres islænder 4 gange eller flere om ugen. er det synd for en islænder hvis den kun bliver redet på skovtur 2 gange om ugen? men ellers bliver nusset med hver dag. Det er nemlig hvad jeg kunne forestille mig var realistisk for mig når jeg skal have en hest.
Du skal ikke regne med at den kan holde til lange ture eller højt tempo. Hvis du kun vil ride 2 gange i ugen, kan din hest - efter min mening - ikke opretholde en særlig god kondition. Så for at undgå skader må du nok nøjes med at skridte mest og trave/ tölte en lille smule. Maks en time og helst mindre! Alternativet er at få en passer til at ride din hest yderligere 1 - 2 gange i ugen ... Mvh. Louise
Hej Henriette Om det er "nok" at ride en Islænder, eller en hest i det hele taget, 2 gange om ugen er (min mening) et spørgsmål der afhænger ret meget af hvor 'hårdt' du vil ride de 2 gange og af hvor hesten befinder sig til dagligt.. Hvis hesten går i løsdrift sammen med en flok og der er masser af plads til leg og motion, ja så vil hesten af sig selv være i bedre form end en hest der står på stald og kommer på "luftefold" i dagtimerne.. Hvis du 'bare' vil lidt let ridning, med skovtur og dressur uden den store samling, vil jeg mene at din plan kan være udmærket.. Kræver du mere af hesten er jeg i tvivl om den vil være i god nok form og om den muskelmæssigt bliver stimuleret nok.. Det afhænger også af hestens humør.. det kan være en krudt-ugle der har energi til en masse og lyst til at *lære nyt* hele tiden, eller en hest der er lidt mere stilfærdig, som egentlig hellere vil stå og hygge med 'kammeraterne' end yde det helt store indsats på motionssiden.. Held og lykke med hesteplanerne 
ad gangen. Behøver ikke rides hver uge. Jeg rider et par gange om ugen. Og klikker træner andre gange. Nogle gange går vi bare en tur med træktov. På den måde får han hovedet helt ned til jorden. Sådan kan han ikke gå med rytter. Det er sundt at få strukket ud af og til.
alle racer kan tåle at stå stille længe, men man skal huske de så har stået stille og ikke forlange en masse af dem, el rider lange ture. ja det er rigtigt at man på island lader dem stå og så bruger dem, men der oppe er de oftes ogs lige glade med om hesten holder i 5 år el 20 år.... mine heste skal gerne holde i mange år, så hvis de skal bruges til middel/hårdt arbejde så skal de også være i kondi til det, det tager ikke så længe at ride kondien op, men senerne og ledene kræver lang tid og kan blive slemt skadet hvis man tror man bare kan tage en hest fra folden efter uger/månders ferie og ud på krævede arbejde. jeg rider min 9 året hoppe 4-5 gang om ugen alt fra ½ time dressur/gangart træning på bane til 1-4 timers tur. jeg træner til distance og alrid i sommer så der skal min hest være i super form så jeg rider tit ture med rimelig god fart på og så lange ture med knapt så meget fart. jeg har ingen super hest men derfor fortjener den stadig at blive behandlet som verdens dyreste hest, og kun blive brugt til det den ret faktisk er i form/stand til mere kan man ikke forlange af hesten! jeg både springer, rider dressur og gangarterne til ovalbaner, så træner jeg hores man ship osv...
Andreassen; Det lyder meget fornuftigt det du skriver. min plan er at have hesten i løsdrift. det er hvad jeg har forstået det der passer bedst til islændere. og også overkommeligt med hensyn til den daglige pasning. jeg er ikke nogen super rytter, og jeg har ikke planer om at skulle til stævner eller alrid, det skal bare være hygge med et par skovture om ugen på en rolig hest. Skovtrolden og Sif; I snakker om hvorlænge heste kan holde til at stå stille og så bruges igen bagefter. jeg forstår godt at det ikke kan være sundt for hesten at stå stille på stald i 2 uger og så ride en frisk tur på den flere dage i træk. men hvis den går i løsdrift sammen med andre og med god plads motionere den så ikke også sig selv?
den motionerer sig selv, men begrænset... hvis du feks kun vil ride i weekenden, så er det (efter min mening) ikke realistisk at den vile kunne holde til en tur på over en time.. slet ikke hvis du også vil trave/tølte...
okay jeg troede at de selv kunne holde en grund kondi hvis de var på fold hele tiden og hvis der var plads nok. det var da min plan at ride et par gode lange ture på et par timer de gange om ugen hvor jeg kan ride. og jeg vil da helt sikkert også tølte, det er jo fantastisk 
jeg ville IKKE byde mine heste ture på flere timer lørdag/søndag og så ikke ride dem ellers, det syntes jeg ikke er fair overfor hesten, hvor ondt tror du ikke du ville få i div. muskeler hvis du sad stille hele ugen og så skulle ud og løbe 20 km i weekenden ovenikøbet med en stor taske på ryggen???? nogle heste holder sig selv i form (vi har en ud af 7 som gør) de bevæger sig meget og lege evt men det er langt fra alle, ellers ville størreste dele af danmarks heste være i godt form om sommeren men sådan fungere det altså ikke. hvis du kun vil ride hesten i weekenden så skal du nøjes med at skridte nogle tur på max en time hvor der kun er trav/tølt et par korte strækninger, det er min mening. ja det er super fedt at ride tølt, men det kræver at hesten er i form til det ellers ricikere du at ødelægge den både muskler, led og sener, jeg ved godt det er nogen som gør det (det var meget mormalt førhen men vi er heldigvis blevet kloger) men det gør det ikke sundt el ok!
 Der er forskellige måder at holde hest på... også islænder. Som nogle allerede har været inde på kommer det også an på hvad man forventer at hesten skal kunne! Vi har 6 islændere som er meget forskellige og derfor rides de også forskelligt. Der er stor forskel på hvordan de rides sommer - vinter. Jeg har mere mulighed for at ride når det er forår, sommer el efterår iforhold til vinter. Men om vinterne er det heller ikke de lange ture el en tur der kræver for meget af dem. Dvs de er små ture rundt i naturen hvor vi mest rider skridt men også de andre gangarter hvis underlaget tilllader det! ( de går alle uden sko i vinterperioden) Jo mere lyst det bliver jo mere kan jeg ride... så begynder jeg langsomt at træne dem mere så de kommer mere i træning men ikke belastes. De der rides mest får også sko på - for at kunne træne/ride mere tölt. Om sommeren er vi nogle stykker der mødes og modtager privat undervisning. Kun ½ time ad gangen hvor vi er 2 ryttere på banen. For nogle år tilbage prøvede jeg en time og jeg trænede mere ( hver dag konc på bane) Det blev min hoppe så ked af at jeg til sidst ikke kunne fange hende på marken. På denne måde kan jeg mix banetræning og turridning så både min islænder og jeg syntes det er sjovt. Jeg ved godt at rider man konkurrence eller lign er ens ridemønster anderledes. Det har også en vis betydning hvordan man holder ens heste. Mine går i løsdrift og har meget plads omkring sig. De har bakker, træer og lign på marken! Om sommeren kommer de ud på endnu større græsenge og her går de så og har det rigtig godt. Så mangler jeg kun dit sidste spørgsmål - har en på 6, 7, 2x 10 år, en på 14 år og en på 18 år. Det er klart at jeg også pga deres alder rider dem forskelligt. Islænderne ved mig begynder deres ride tilværelse sent. Det kommer også an på om de er hoppe m føl eller ej. Jeg har ikke travlt og de har den bedste mulighed for en stærk opvækst når de går i bakker mm. Hold da op som jeg kan skrive. Nu må jeg hellere stoppe igen. Men som jeg startede med ...
Jeg rider generalt 4-5 gange om ugen på min ismulepart. Han er 9 år og vi rider både i skoven og på banen 
Jeg skal afsted igen i år sammen med min datter og vi glæder os....er der andre der skal med?
Nej jeg kommer ikke dette show interessere ikke mig   .men god tur til jer andre.
Jeg kommer med butikken og jeg glæder mig. Sidste år var rigtig sjovt.
 
2 dage til worldcup.....super
Ikke en lammefættergjordbeskytter. De er udsolgt. Men jeg kommer med 2 trailere og 3 proppede biler så mon ikke der er noget for enhver. Gosh....hvor vi glæder os. Det var virkelig sjovt at være der sidste år.