Jeg er uddannet laborant fra 2002. Jeg vidste allerede ét år inde i uddannelsen at jeg ikke vílle arbejde med faget resten af mit liv, men gjorde det færdigt alligevel. Arbejdede så som laborant i et vikariat ca 4 måneder inden jeg startede på uni. Jobbet har jeg stadig som dels studiejob, når mit studie er igang, og som fuldtidsjob i ferier. Jeg arbejder på en forsøgsstation, der laver landbrugsforsøg. Jeg laver dels markarbejde, kundekontakt til hele verden og kontornusseri (skriver forsøgsrapporter og div dokumentationer af arbejdet. Meget det samme som akedemikerne, men jeg står ikke med det endelige ansvar). Der er ikke noget egentligt laboratorie på min arbejdsplads, så bruger vel egentlig ikke min uddannelse til så meget, men den var min adgangsbillet til jobbet. Og ja et eller andet sted var den uddannelse vel medvirkende til at jeg kom ind på mit nuværende studie (medicin), da jeg søgte ind gennem kvote 2. Nu er kvote 2 reglerne jo ændret så ved ikke om det kan være en hjælp til at komme ind på veterinærstudiet... Pøj pøj med valget!
1000 tak for svar Gitte, jeg må prøve at ringe til KVL imorgen. kan ikke finde noget om deres nuværende ændringer af kvorte 2. andre med erfaring???
Jeg er også uddannet laborant og havde også allerede som elev en fornemmelse af at det ikke var noget jeg ville lave altid. Jeg arbejde som laborant omkring 1,5 år efter jeg blev færdig, indtil jeg fra den ene dag til den anden fik nok og sagde mit job op uden at vide hvad jeg skulle. Jeg undersøgte muligheden for at søge ind på kvote 2 på veterinær med laborantuddannelsen, men den kan ikke bruges. Mit bedste råd hvis du vil læse veterinær er at sørge for at få høje nok karakterer til at komme ind  Og hvis dur VIRKELIG drømmer om den uddannelse, så afslut ikke din studentereksamen medmindre du ved at dit snit bliver højt nok. Man kan IKKE!!! ændre på sit snit når man først er færdig. Så fanger bordet. Man kan ikke få snittet op ved f.eks. at supplere med andre fag. Du kan ændre din karakter i et enkelt fag men det samlede snit står fast. Jeg fortrød næsten at have taget studentereksamen. man kan heller ikke tage en helt nu HF selvom man selv betaler - snittet er fastløst. Held og lykke med det.
Jeg blev færdiguddannet i 2005 og har siden arbejdet med forskning indenfor cancer. Jeg elsker mit job og kunne uden problemer arbejde med det til jeg skal pensioneres. Jeg har en utrolig alsidig hverdag og kan selv disponere over min tid. - og så er gen- og bioteknologi ufatteligt spændende. Jeg tror ikke du kan bruge uddannelsen til at komme ind på dyrlægestudiet. Jeg har selv planlagt at læse diplom overbygningen med speciale i celle- og molekylær biologi. Pøj, pøj med det!
Jeg er Laborant og arbejder som laborant. Jeg blev udlært i 1192. Mit arbejde består af forskellig kemiske og fysiske analyser af vegetabilsk olie. Jeg arbjder skiftehold da vi er 9 mand i et vagt team til at døkket døgnets vagter, året rundt. Vi følger processerne, og hvis der er afvigelser i produktionen tager vi selv beslutningerne om hvad der skal gøres. Fordi det ikke er et 8-16 job, er der rigtigt meget ansvar, og store kompetancer i mit job. Har tidligere arbejdet 8-16 og det har tildens til at være rent laboratoriearbejde uden andet ansvar end de tal man arbejder med. Jeg er super glad for mit job. Jeg er ikke glad for arbejdstiderne, og jeg kan ikke se mig selv i et almindeligt laborant job, så jeg ender nok med at skulle finde på noget andet at lave.
bioanalytiker, hospitalernes pedant til laborantuddannelsen. Uddannelsen er lidt længere end laboranternes og foregår på hospitalerne. Jeg er meget glad for uddannelsen og arbejder nu indenfor hjerneforskning. Der arbejder jeg med dyr og synes det er enormt spændende. Har blandt andet med hjerneoperationer at gøre med, adfærdsforskning og diverse analyser af hjernevævet bagefter plus celledyrkning. Hvis man virkelig vil, kan man godt få et spændende job som laborant/bioanalytiker, hvor man selv kan planlægge sin dag og have sine egne projekter. Jeg har taget overbygningen og er faktisk cand. scient. san. og vil på et tidspunkt tage en phD, for det har jeg mulighed for med min overbygning. Men vakler mellem den og en lederuddannelse. Men jeg tror ikke engang man kan få meritoverførelse mere mellem uddannelserne ? Jeg tjener 34 000 kr. om måneden som bioanalytiker, har 12 års erhvervserfaring og overbygning på uddannelsen. Så lønnen der er ikke dårlig, vejen til forskning er kringlet og man skal have stor tålmodighed. Beagle.
Jackpot - uddannet i 1192. så er du vel kun et par hundrede år gammel 
I "mit" laboratorie har laboranterne deres egne projekter præcis som os studerende. Det de laver synes jeg selv er utrolig spændende! De har lidt mindre - hvad skal jeg kalde det - forpligtigelser, i den forstand at de ikke skal holde foredrag osv, som vi andre skal (de må gerne hvis de har lyst). Så snart vi er i laboratoriet har de projekter af samme omfang som os studerende, og de står også som medforfattere til artikler, der bliver udgivet - hvis, selvfølgelig, de har været med til at arbejde med materialet 
Jeg er også uddannet laborant. Blev færdig for et år siden og har siden arbejdet som vikar på samme sted, hvor jeg var elev. Jeg kan rigtig godt lide mit job. Jeg tror også, at mulighederne for at prøve flere forskellige ting indenfor området er gode. At være laborant i en virksomhed kan være noget helt andet end som i en anden virksomhed. Der er jo både den kemiske, mikrobiologiske og bioteknologiske del. Jeg kan se, at du bor på Sjælland. Det er vist også der, at de fleste jobmuligheder er - i hvert fald hvis man skal bedømme udfra jobannoncerne. I den afdeling, hvor jeg arbejder, laver vi kemiske analyser på medicinprodukter og aromapulvere og emulgatorer. Fx. vandindhold, saltindhold, renheden af produktet, filtreringer osv.
Ok.. så siger vi 1992, hvis i tror mere på det...
Jeg er også uddannet laborant og har arbejdet på laboratoie i 4½ år. Jeg laver meget forskelligt der hvor jeg er ansat. Vi analysere bla. planter, frø og foder og laver mange forskelige test på det. Jeg laver alt fra "gammeldags" mikrobiologi, hvor jeg udstryger på plader og laver plantetest til elektroforese på proteiner og oprensning af DNA (PCR) osv. Derudover er der en masse optimering og validering, kvalitetssikring, sikkerhed osv. som også er en del af arbejdet.
Jeg blev færdiguddannet som laborant i august 2006. Jeg har arbejdet på vævstypelaboratoriet i København mest med celledyrkning og en immundefektundersøgelse. Det var rent ud sagt dødsygt, for vi lavede det samme hver eneste dag, så der var jeg kun til 1. juni sidste år. Nu arbejder jeg på Århus Universitet med forskning indenfor immunologi og det er superspændende. Jeg arbejder med mange forskellige tekniker som f. eks. Trifma, som er et flouroscens-baseret assay, hvor vi måler forskellige proteiner/komplementer fra immunforsvaret, celledyrkning, DNA-oprensning, PCR, westernblotting af proteiner, dyreforsøg og antistof-oprensning. Jeg bestemmer selv over planlægningen af min arbejdsdag. Jeg er meget glad for mit job og kunne ikke tænke mig, ikke at være laborant. Så derfor har jeg heller ingen planer om at tage overbygninger eller læse til noget andet.
Karina (Chanell): det lyder da godt nok rigtig spændende, det som du laver i Århus. Hvilken afdeling er du i? Er lønnen ok? Jeg skal nemlig ud og søge nyt job her til sommer - så jeg er lige lidt nysgerrig. 
Har du arbejdet hos Bodil Jacobsen på Vævstypelaboratoriet bagved det gamle rigshospital på Tagensvej ? Er blot nysgerrig  Beagle.
Snepony: Jeg arbejder på Institut for Medicinsk Mikrobiologi og Immunologi og er ansat hos immunologerne. Desværre er min stilling tidsbegrænset til 1 år, så 1. juni skal jeg finde noget andet, medmindre de kan finde pengene til at beholde mig. Det er nu ikke dem, der betaler min løn lige pt, men en afdeling på Hvidovre hospital, da det er en masse af deres prøver, jeg er ansat til at undersøge. Lønnen er fastlagt ved overenskomst og så er det jo det offentlige, så den er selvfølgelig ikke så god, som i mange private virksomheder. Jeg er nu ganske tilfreds, for jeg var afklaret med, inden jeg overhovedet påbegyndte uddannelsen, at man ikke bliver millionær af at arbejde som laborant  Beagle: Ja lige præcis der. Var i mlc, hvis det siger dig noget?
ja, det siger mig noget. Kender godt Bodil Jacobsen og har været i laboratoriet et par gange. Hun har faktisk forsøgt at lokke mig med nogle jobs, men intet har tiltalt mig ovre i det laboratorie. Kan godt forstå du rejste derfra. Det var et stort spring at flytte fra hovedstaden til Århus, eller du er måske fra Århus ? Det job du har, lyder rigtig spændende. Jeg kan ikke undvære dyrene, elsker at arbejde med dem- sært nok. Skulle bare igennem det kedelige kursus på KVL. Beagle.
Hvis jeg var dig, ville jeg ikke sige ja til noget job der. Jeg var der i 9 måneder og var helt slidt ned psykisk. Havde endda 14 dages sygefravær på grund af begyndende depression pga. det sted, mig som ellers plejer at kunne klare lidt af hvert. Ingen fleksibilitet i arbejdsdagen, mistro fra ledelsens side, man følte hele tiden at man blev kigget over skulderen, for lidt at lave(så bliver dagen altså ekstra lang), det der var at lave var mega kedeligt, ingen medarbejderudvikling(kursus- hva er det?), triste arbejdsomgivelser, intriger og sladder og en af mine kolleger kunne drive enhver til vanvid. Hun stressede op over den mindste ting og kunne nogen gange komme på arbejde mandag morgen og slet ikke have sovet hele weekenden, fordi hun havde ligget og spekuleret over det ene og det andet der havde med arbejdet at gøre. Måske man ville kunne forstå det, hvis hun havde været leder eller bare havde haft den mindste smule ansvar, men nej. Det var til at få pip af. At sige op der, er noget af det bedste jeg nogensinde har gjort for mig selv. Havde en rigtig sød kollega, som havde ondt i maven og hovedet hver morgen over at skulle på arbejde. Hun har heldigvis også fundet noget andet nu. Jeg er oprindelig fra Århus, så det var faktisk flytningen til København, der var en stor beslutning. Men det var der jeg fik en praktikplads såå...
Hvis man kan ride. Er fjordhesten et udmærket valg. Nej, de er ikke yt. 
blande mig med hensyn til prisen, så tænker jeg ikke nødvendigvis at det at knalde prisen 5000 op sælger hesten. Der er jo stor forskel på at gå til et stutteri og der give mere for hesten og så købe privat. De fleste vil jo give mere ved et stutteri fordi man der regner med at det er folk der har forstand på avl og at de har nogle kvalitetsdyr. Så jeg tror jeg ville lade ham stå til prisen og så uploade noget video med ham, så man kan se hans gangarter. På billedet der er sat på er det lidt svært at se hvor fin han er synes jeg! Held og lykke med det.. Mette
Jeg er ofte blevet spurgt af mine veninder hvilken hest de burgte købe, ofte har jeg rådet dem til en fjordhest. Grunden til at de ikke vil have den, er at de er så tunge i det, og ikke så elegante. Selvfølgelig er det langt fra alle fjordheste der er dovne og sløve. Men jeg tror bare at folk har fået et indtryk af at de er dovne og sløve heste, bedst egnet til nybegyndere der aldrig vil nå til et højere niveau. Selv er jeg vild med fjordheste og en af slagsen! 
ja på en måde virker det jo ulogisk at sætte prisen meget op. Det er jo ikke troværdigt, men på den anden side, hvis man tænker "hvad er der galt med den når prisen er så lav" ja hvad virker så mest troværdigt. Hvad er grunden til at I valgte fjordhest, som ridedyr, I som har en fjordhest? Jeg kan jo ikke beklage sindet og roen, men jeg synes nu at en DV er kønnere og mere en ridehest. Men hver sin smag, hvorfor vælger I fjordhest? Rart at høre at de ikke er yt i de flestes øjne, men som tidligere skrevet, smag og behag.
  Hvad tænker I så om det her billede, godt nok kan man ikke se halsens længde, men hvad synes i om typen?
ikke at 7000 for en fjordhest-hingst på to år er så lav en pris at man tænker der er noget galt med den. Havde den stået til 3000 havde jeg måske tænkt det, men hvis du kigger på de fjordheste der er på markedspladsen nu så er prisniveauet på dem jo generelt ikke så højt og når man kan få en ridbar fjordhest til 10.000, ja så ville jeg vælge den med den forstand og det formål jeg havde med at købe en fjordhest. Og jeg ville f.eks. aldrig købe en hingst! Jeg har selv haft en fjordhest, en hoppe på fire som ikke var tilredet. Hende gav jeg 9000 for og jeg solgte hende tilredet og klar til lc-klasser i spring og dressur som 6-års til 13.000 fordi jeg måtte erkende at jeg ville noget mere end hun kunne blive til og da jeg samtidig havde en varmdblodshoppe, ja, så vandt den altså det valg  Mht. billedet synes jeg stadig det er lidt svært at se, men det er det nu med mange af de unge fjordheste fordi de er ikke er klippet og sætter så lang pels. Tror du skal gøre med ud af at fortælle om dens stamtavle f.eks?
Zarah en fjordhest er ikke nødvendigvis "Tunge" i det eller kluntet...Desuden vil jeg mene at mange "ikke" fjordheste folk har den...i mangel på bedere ord.... fejlagtige holdning at den der rideskole Nordbakker, der hverken vil det ene eller det andet...er en race standart der så gælder for hele fjordheste racen... vilket jo slet ikke er tilfældet....der er lige så menge forskelle på de enkelte fjordheste som der er på de forslellige DVér.... tilver *petit*....grunden til at jeg valgte fjordhest er at de passer til mig i størrelsen, og at jeg er glad for deres temprement, hvor de kan både "Tændes og Slukkes" alt efter om der er brug for det eller ej og så syntes jeg nu heller ikke at en fjordhest som Årmund er helt "Grim" hvis du forstår hvad jeg mener.....og hvad angår Marcus så tror jeg at du skal lytte til Bettina og Stine....de har styr på det de laver  Men som illustration vil jeg mene at Årmund nu er ok sporty af en fjordhest at være      ( Mens Granit er den lidt mere tunge type...   Granit.. mvh Sette
For mit vedkommende var det faktisk en tilfældighed der gjorde det. Da jeg studerede solgte jeg min varmblodshoppe pga tidsmangel og efter en pause på 6-7 år blev jeg spurgt af en bekendt om jeg ikke havde lyst til at ride lidt på den den fjordhest som stod hvor hun havde sin hest. Jeg savnede frygteligt at ride på det tidspunkt og sagde ja, selvom jeg som så mange andre havde den holdning at en fjordhest "bare" var en skole/turpony. Men den her skønne unge vallak vandt mit hjerte og jeg måtte sande at fjordheste bestemt er andet end turheste. Han kunne absolut intet da jeg gik igang med ham, var lige redet til, men jeg opdagede hurtigt at en fjordhest er en ridehest som alle andre. Og da jeg solgte ham gik han LA4 klasser i dressur og sprang en LC (men ved fra den nye ejer at han er kommer noget længere i springningen - jeg tør ikke ... he he). Hvorfor blev jeg ved med at ride fjordhest?! Det er nogle helt fantastiske heste, med masser af kapacitet, og den verden der er omkring dem ville jeg for alt i verden ikke undvære. Jeg har haft, og har stadig, masser af skønne oplevelser, og mødt en masse søde mennesker. Hvoraf nogle er nogen som jeg bestemt ikke kunne forestille mig at undvære i mit liv. Så den med en gang gul hest - altid gul hest... Den holder altså. Jeg er sikker på at de af jer som også har fjordhest vil give mig ret.
... på 130 er ikke særlig stor - det kan sikkert afskrække nogen, kunne jeg godt forestille mig. Hvad angår gangarterne og udseendet, så lover stort set alle salgsannoncer gangarter og middel og et "gudesmukt" udseende - uanset hvordan kræet så ellers ser ud. Hvis jeg var jer, ville jeg nok IKKE kastrere, hvis hesten er så nem at håndtere, som det lader til. Jeg ville i stedet melde ham til plageskue og få ham bedømt af fjordhesteavlens dommere. Så har du noget konkret på ham, og det kan være en hjælp. Han kan altid kastreres bagefter, hvis I synes. En 2-års hest er jo "både noget og ingenting", og det kan være svært at se, hvad den kan blive til. De fleste vil helst have en hest, de kan starte stævne på i næste weekend - eller også vil man have en helt kanon plag med et stort potentiale. Og der kan dommernes afgørelse jo hjælpe både køber og sælger - hvis plagen er så god, som I mener  Fjordens Marcus er en god hest - og en rigtig dejlig hest at arbejde med. Hans afkom er ikke så gammelt endnu, at man rigtig kan se, hvad det ender med - men han laver generelt en god haseaktion, så det kan meget vel være, at jeres plag er en rigtig gummibold. Problemet er, at næsten alle sælgere mener at netop DERES salgsemne er noget udover det sædvanlige, så det kan være svært at få folk til at køre efter det, hvis man ikke har nogle tal at sætte på. I øvrigt kan man, når man tilmelder ham, få skrevet i kataloget, at han er til salg. Sådan har vi flere gange solgt en plag  Hilsen Sif
... så er moderen kåret godt nok til at han vil kunne stilles til hingstekåring - men på det billede der viser ham lige forfra, ser det ud som om han har en stjerne i panden. Hvis det er tilfældet, bliver han ikke hingst. Hilsen Sif
Hej HN'er Nu har jeg sidet og læst tråden igennem, og det jeg ville frem til er ligesom Sif, at på billedet hvor man kan se ham forfra der har han en stjerne. Hvilket jo betyder at al den snak om at han skal gemmes som hingst osv. ligså godt kan stoppe, da aftegn ikke anerkendes på hingste. Selvfølgelig kan I prøve at udstille ham på et plageskue, hvilket ikke er nogen dårlig ide da I så kan få en vejledene bedømmelse af hvad det egenligt er for en hest i har stående i stalden. Jeg tror nu også lige du skal prøve at finde stangmålet frem igen....... Kan det nu også passe at en 2 års hingst kun måler 130 cm på stang???   mine 1 års hingste fra 2007 måler 125 cm og 130 cm på stang og de er helt naturlige at høje og bygning for deres fødselstidspunkt. Men det var jo selt ikke det du spurgte om. Men om fjordheste er yt, og dertil kan jeg svare nej. Jeg har i løbet af året første 2 måneder været i kontakt med ikke mindre end 4 personer som aldrig har haft fjordhest, men så er faldet for racen og nu ønsker at købe en fjordhest. Så nej de er bestmt ikke yt. Karina
  Ja jeg kan godt se hvad I mener. Jeg har netop målt ham, og du har ret Karina, han måler 134 cm. Jeg har desuden taget nye billeder, her er et, men der er 2 mere på min præs, hvis I vil se dem. Jeg har bestilt dyrlæge til kastration i denne uge, der er ingen grund til at han går som hingst, når han ikke har avlspotientiale. Så det hele hjælper forhåbentlig på et snartligt salg, tak for jeres gode råd og vejledning. Jeg prøver at sætte ham til kr. 8500 igen, håber at der kommer nogle henvendelser nu. Herligt med HN og at så mange vil hjælpe og give besyv med 
Jeg synes at fjordheste er så nuttede og som Stine siger - der virkelig bare nogle som kan og nogle som er middelmådige  Men selvom en fjordhest er "middel" kan den helt sikker godt lærer alle de ting som den skal da de jo også er individere. Der findes "dumme" fjordheste som ikke lærer hurtige og der findes nogle med fine gangater og som lærer hurtige. Jeg vil sige du også skal sætte prisen op samt lade ham kasterer