Kunne godt tænke mig at vide om i år er særlig slem mht forfangne heste? Jeg har lige fået aflivet min dejligste EMS pony sidste uge. Trods striks diæt, top- beskæring etc etc blev hun alligevel forfangen med skredet hovben så hun fik fred. Hun gik hjemme på gården hos min far og han passede hende til et 13-tal men hun blev syg alligevel. Jeg kan mærke han føler en stor skyldfølelse og har sagt han ikke kunne have gjort noget anderledes. Har der været rigtig mange forfangne heste i år?
Det er jo svært at sige, men lige i vores stald har vi faktisk haft flere end ellers. Alle tre ponyer på stedet var begyndende forfangne, men er nu i bedring efter fold på jord og nu mundkurv.. Hestene ude ved os går i år på helt nye folde der er sået med rigtig hestegræs, og der er bare noget spark i det! Også de voksne heste må vi lade gå på jordfold om dagen og kun græs om natten, for at de ikke bliver for runde. Så hos os har de nye folde nok også noget at skulle have sagt..
desværre har foråret ikke været heste venligt med hensyn til græsset. Min genbo har for første gang haft en forangen hest og han fortalte at dyrlægen netop fortalte at rigtig mange heste er blevet forfangne i dette forår og mere end normalt. Årsag et langt og lidt kolt forår med varme om dagen og kulde om natten = græsset for oplagret en masse sukker/frutan om dagen men de kolde nætter gør netop at græsset ikke kunne gro tilstrækkeligt og derved ikke bruge fruktanen til vækst. Så græsset har været super lækkert og med masser af fruktan i.. normalt går mine heste på døgngræs senest 1. maj.. i år er de nu oppe på græs om dagen og hø om natten... fordi græsset endnu ikke er langt og tæt nok..
Der er rigtig mange forfangne heste i år, og det hænger jo nok sammen med at flere og flere heste får en stofskifte lidelse, som kan være svært at spotte, det gælder om at bemærke selv de mindste forandringer, og ikke vente til den er blevet syg. Det kan være alt lige fra en adfærdsændring, ændret konsistens på aføring, varme hove, fedtdepoter osv. jeg taler desværre af bitter erfaring, og har to EMS heste selv, som heldigvis har det godt, men der bliver vogtet som en høg over dem begge. men nej forfangenhed er en forfærdelig lidelse og det gør så ondt på dem  jeg dyrker ikke selv døgn græs og kommer aldrig til det, mine heste ( ikke ems ponyerne)kommer på græs om natten hvor fruntan indholdet i græsset er lavest, de har altid hø og halm ( lysin) til rådighed, døgnet rundt. om dagen er de på jordfolden med hø halm, grene osv, så maverne bliver holdt igang. men man bliver hele tiden klogere 
Jeg ser frem til den dag, hvor folk er så oplyste om sygdommen at forfangenhed kun opstår med et uheld. Alle hesteejere burde have Forfangenhedsguiden i fødselsdagsgave. Det er en frygtelig sygdom, men der er så meget man kan gøre for at holde den i skak, netop som Tamina skriver ved at kende årsagerne
Jeg tror der er mange med forfangenhed hvert eneste forår og efterår - desværre. Men der er også mange modsatrettede råd. Fx. er jeg uenig med Tamina om nat-græs. Eller ikke uenig, men der skal flere oplysninger på bordet. Nat-græs er mere sikkert NÅR det er rigtig sommer, altså med lune nætter og varme dage. Pt. er natgræs lige så farligt, om ikke mere, end daggræs. Plus, at det er svært at give få timer om natten. Derudover er der meget lidt fokus på gødning, som - blandt hestefolk og fra rådgivning - er meget ensidig til at være NPK, som skubber yderligere til den dårlige kalium/magnesium-balance. Jorden bliver mere og mere magnesium-fattig, med mange følger, dét hører man overhovedet intet om fra agronomernes side. Der er simelthen for mange "skrøner" i omløb og folk aner ikke hvad de skal tro. Nat, dag, sol, regn. Så melder agronomerne ud, at nu har man fundet ud af, at heste med få timer græs, kan æde nærmest lige så meget som på fuld græs. Den opfanges af nogle, og nogle gange uden baggrundsvidenen og så går dét i omløb og bliver til "sandheden" ligesom at natgræs er bedre end daggræs. Ja, det KAN det være, men det afhænger af temperaturer, solen, regnen, gødningen osv. Jeg synes det er skræmmende, at ko-bønder for mange år siden har fundet ud af at køer på græs kræver ekstra magnesium, men at der overhovedet ikke er skelet til det i hesteverden, hvorfor deler man ikke erfaringerne. Og i udlandet har man også været obs på magnesium-problemet længe. Og har nogen spurgt frøfirmaerne, om hvordan de har udviklede frøene til at være mere "økonomiske" for bønderne? Jeg er blevet orienteret om, at man udvilker sorterne, således at de giver flere FE (sikkert også sukker) til køerne, så der kan spares eller holde sig inden for gødningsnormerne. Der er simpelthen alt alt for lidt samarbejde og viden på tværs af hestefagfolk, græs-eksperter, gødningseksperter, landmændenes erfaringer samt erfaringer fra udlandet. Heriblandt England, som udvikler til heste og ikke køer. Og den øgede vandmængde, hvordan påvirker det mineralbalancen. Ja, øget Kalium-indhold IGEN. Så det er ikke let at være klog på forfangenhed.
åhh jeg er ikke engang startet på indgræsning endnu, det bliver først når temperaturene er mere stabile, og så kommer dem der kan på græs om natten 
Alt for lidt viden omkring sammenhængene selv indenfor forskningen er årsagen. For få år siden var forfangehed ikke hvad vi tror den er i dag. I dag, råber alle om om de her frygtelige stofskifte lidelser, mens få undrer sig over hvorfor de opstår, hvor rigelige mængder sukkerstoffer og fruktaner, kun er en del af forklaringen. Vi har som Rosenholm siger alt for travlt med at optimere foldene med det rigtige græs, vi opnår frodigt sommergræs pæne folde og gode slet. Men glemmer græs er mere end det; mineraler eller mangel på samme, som trods alt har formål at skire kroppens mange cellefunktioner og enzymprocesser fungerer optimalt. Mineraltilførslen står i mange tilfælde ikke mål med de foderbelastninger vi udsætter dem for, ligesom vi endsigt tilfører jorden ganske få mineraler som alene sikrer planternes trivsel. Derfor knækker så mange heste desværre sammen, hvert eneste år. Der er der ingen tvivl om at heste hverken er skabt til at leve af superoptimerede frøblandinger, melasse eller andre energi intentsive fodermidler. Her skal for manges vedkommende skæres ned, foldoptimeres mindre, hvorved en masse tilfælde kan undgås. Ensidig tilførsel af NKP sparker ikke blot gang i optimalt vækst, men kan kompromitere andre mineraler i jorden hvorved der skabes forskudte mineralbalancer. Hvis hestene skal hente al deres foder via sommergræsning, står man selvklart med et problem, når forskydning forplanter sig opad. En korrekt forderplan sikrer at hestene er bedre rustet til at klare denne belastning, via korrekt tilførsel af mineraler. Alt for mange af os fordrer efter poseanvisninger, og tror i bedste mening vores heste er dækket ind med det hele, hvilket desværre sjældent er tilfældet. Heste på sommergræs skal udover en bredsprektret mineralblanding, som   altid tilbydes saltsten aht Kalium / natrium balancen, ligesom balancen mellem de øvrige elektrolyter skal tilgodeses. Fremfor alt   /  /  . Heste med stofskiftelidelser og tendens til forfangenhed bør under ingen omstændigheder afgræsse gødede folde og intensive græssorter, feks rajgræs & kløver. Særligt ikke i vækstperioderne! Husk at nedbridte folde med samme sorter kan være omtrent lige så farlige, dog med den formildende omstændighed at mængden herved begrænses.
Hej HN Der er lige kommet svar tilbage på gødningsprøverne, og de viser at min hest har bændelorm. Man burde ikke kunne se det på en alm. gødninsprøve, så han har ret mange orm i sig.  Sidste gang havde han også bændelorm..  Tænker derfor om der er nogle der ved hvorfor nogle heste får det tit, mens andre ikke gør?  Kan man gøre noget for at undgå det fremover? Hilsen Simone
Man kan sagtens se bændelorm på gødningsprøve, det behøver ikke være et voldsomt angreb før de kan påvises  Management af folde og omlægning er vejen frem...
Vi har også prøvet at få på svar tilbage at hesten havde bændelorm til trods for det kun var alm orm der skulle testet for. Jeg har lige været på mecicin håndteringskursus og der sagde de at  Vi har på vores rideskole 2 heste der næsten altid har bændelorm, så de må jo være meget modtagelige. Bændelormeæg er meget vanskelige at påvise ved en traditionel gødningsprøve, medmindre der er tale om en meget kraftig infektion.Så det er nok det der er sket.  Det kan skyldes disse forhold mvh Rikke
Hvis en i flokken har bændelorm skal hele flokken behandles. Vh Charlotte
Vi tester for bændelorm hvert efterår - og flere gange har den samme hest haft dem et par gange i træk, for så derefter ikke at have dem mere. Vi har ALDRIG fået besked på at behandle hele besætningen, hvis en eller flere har haft bændelorm.