Hej alle jer med heste som har haft knopper! Jeg er ved at lave en lille undersøgelse i forbindelse med mit studie, omkring dette problem med knopper som enten skyldes for meget protein eller foder fra Equsana, og kunne godt tænke mig at høre mere fra jer: Info om hesten; Hvilken race, vægt, alder, træning, drægtig, diegivende, vækst.. Hvilket foder fik din hest da den havde knopper og hvor meget? - Græs (Hvilken type og hvor mange timer) - Hø/wrap (kg) - Kraftfoder (Equsana, St. hippolyt, Pavo etc.) - Korn eller andet - Vitamin/mineral (navn) Blev hesten undersøgt af dyrlæge? - Ja/nej Blev den behandlet? - Ja/nej Hjalp behandlingen? - Ja/nej Skiftede du foder? - Ja/nej - Hvis ja, til hvilket? Herudover vil jeg gerne vide, hvor du får din viden omkring hestefodring fra: - foderkonsulenter - foderprogram - følger producentens/sækkens anbefalinger - har relevant uddannelse - Litteratur - Gør som andre Til slut, hvordan ser det ud i dag, er hesten knop-fri? Skriv gerne hvis du har andet at tilføje. Jeg vil blive super glad hvis I vil svare og send gerne svaret på mail eller her inde: 
hvilken udd. tager du, hvad skal du bruge undersøelsen til, er der nogen vejleder på dit studie der er inde over, (navn og udd. sted)og sidst men ikke mindst - beskriv dig selv det er nogle sprøgsmål jeg vil have svar på før jeg overhovedet vil overveje at svare
Jeg en islænder på 5 år der vejer 400 kg ( for tyk pt. Men det arbejder vi på) hun havde mange knopper, da jeg fodrede med Equsana pleasure vit ( 90 gr) og 200 gr alfa omega fra Equsana. ( Begge dele efter anvisning fra Equsanas foderkomsulent). Derudover er hun på kort græs med mundkurv i 10 timer dagligt ( ved ikke hvilken type, men uden kløver)derudover er adlibitum frøgræs på folden og 2 kg wrap uden analyse. Hun bliver brugt 3-4 gange om ugen. ( blanding af skovtur, banerudnin/ undervisning og longering). ang. Knopper havde hun dem fra oktober ca. Til april. Dyrlægen troede først det var pga den våde sommer og at vi skulle se tiden an, uden held. Herefter anbefalede han foderskift. skiftede til horselux Easy 350 gr. Efter vejledning at en der har programmet sund hest. Resten er det samme. Efter 6 uger er hun knoppe fri og flot i pelsen.
Jeg er i gang med jordbrugsteknolog udd. med speciale i hest, på Århus Erhvervsakademi. Min vejleder er Heidi Printzen. Jeg skal bruge undersøgelsen til en kort opgave i faget fodring. Det er ikke noget stort, men det er et super interresant emne, som jeg håber i vil være med til at belyse. Det hele er anonymt og jeg vil kun bruge svarende til analyse og statistik. Jeg synes det er irrelevant at skulle besrive mig selv.
Nej - jeg vil ikke svare og din undersøgelse er ikke anonym og/eller uvildig. Held og lykke med uddannelsen  Mvh Janni
Jeg ved fra indlæg her på Hestenettet, at mange er glade for tørv som strøelse, og jeg har set det prist for, at det ikke støver. Jeg har prøvet et par gange og opgivet igen på grund af det brune støv, som lagde sig overalt og gjorde mine to skimler lysebrune. Så lagde jeg halm over, og det fungerede fint, fordi tørvebunden sugede godt og sikkert også bandt ammoniakken fra hestenes urin. Da min gamle hoppe for gud ved hvilken gang fik et grimt astmaanfald, og den halm, vi netop havde brugt, havde en ret trist lugt, måtte halmen ud igen. Hun lever fint med halm det meste af tiden, men det er svært at sikre sig imod at nogle af de mange indkøbte baller indeholder noget (svampesporer, formentlig), som hun ikke kan tåle. Vi fyldte tørv ind, idet jeg håbede, at jeg de andre gange bare havde været uheldig at købe noget tørv, der ikke duede som strøelse i hestestald. Denne gang købte jeg fra samme sted som min nabo, og hendes stald er ikke støvet til, som min havde været under mine tidligere forsøg med tørv. Umiddelbar virkede det også ok, men efter en uge var det åbenbart tørret godt, og så havde vi igen et brunt støvhelvede. Jeg kunne forestille mig, at det der gør forskellen mellem hvordan det fungerer her og hos naboen er, at de har bokse og min stald er en ca. 60 kvm løsdrift med godt luftskifte - bunden tørrer nok bare for hurtigt hos mig. Jeg har før prøvet at vande, og prøvede igen i dag, men det lader til at være svært at få bunden ensartet fugtig - enten er den bare våd i overfladen og støvende tør lige under, eller også bliver den gennemfugtig, og det kan ikke være rart for hestene. Jeg vil helst ikke skulle smide hele den nye tørvebund ud igen, og ville gerne finde et andet materiale end halm at lægge ovenpå. Sidste gang jeg forsøgt mig med tørv, lagde jeg træpiller over, før jeg gik tilbage til halm, men savsmuldet fra pillerne blev bare blandet op med tørvepulveret og hjalp ikke på støvproblemet, selv om jeg vandede. Jeg prøvede også med er toplag af spåner i et hjørne, men det lod ikke til at være bedre. Er der nogen, som kan regne ud, hvad jeg gør forkert - siden tørv åbenbart fungerer ok i mange stalde? Og er der nogen der har erfaring med et produkt, som kan bruges som toplag over tørven, uden at det bliver blandet op, som det skete med træpillerne? Det jo nok desværre svært at opnå i en løsdriftstald, hvor mulerne vandrer meget omkring.
Jeg har ingen erfaring med tørv selv, men jeg har læst herinde, at man faktisk skal vande det en hel del - mere end man lige tror. Om det passer ved jeg af gode grunde ikke, men det lyder da som et bud? I
ddd hmm jeg har en hest der har let astma,hvor jeg overhoved ikke kan bruge spåner,så er han ved og hoste lungerne ud af sig gik så over på tørv,selv om jeg syndes de også støver lidt,har han slet ikke hostet og de står i boks om natten og jeg vander slet ikke
Ud fra dine erfaringer, Heidi, er spåner altså ikke løsningen. Det er jo tit det, man får anbefalet til hosteheste. Hvor længe har du brugt tørv, og hvor køber du det?
tørv i løsdriften, og det støver ganske rigtigt, i modsætning til inde i boksene, og det skyldes helt afgjort at det tørrer mere ud her. Jeg har tidligere vandet i løsdriften om sommeren, men har faktisk ikke gjort det i de senere år, da jeg også konstaterede at effekten var ret kortvarig, med mindre man nærmest gennemvæder bunden.... Jeg oplever det nu kun som et "kosmetisk" problem; min vallak er ellers relativt sart i sine luftveje - vi måtte skifte fra hø til wrap pga. ham - men han har ingen problemer med tørvestøvet, så mit gæt er, at den slags støv er så groft at det filtreres fra inden det når ned i luftvejene? Jeg prøvede faktisk med halm i løsdriften i en periode, netop pga. at det støvede i resten af laden, men her oplevede jeg både amoniaklugt og fluer trods daglig udmugning, så gik ret hurtigt tilbage til tørven. Dorte
Med en 60 kvm løsdrift, ville jeg aldrig bruge tørv eller træpiller. Hvad med sand, som mange bruger? Der er fordele og ulemper ved alt, men de siger, at det er let at fjerne pærerne. Hvis man har tænkt sig det altså. Og de ligger blødt, som på en ridebane. Hvad med rapshalm?? Det plejer at være god kvalitet - medmindre det har stået udenfor, tjek det først. Man kan også få det snittet. Men det er næsten bedre ikke-snittet. Så fjedrer det, og giver en god, stabil bund. Jeg tror jeg ville bruge en af de to ting til så stor en løsdrift.
Tak skal I have! Jeg havde faktisk ikke tænkt på sand. Jeg er meget interesseret i at høre erfaringer med det. Der bliver fjernet pærer flere gange om dagen, men hvad med urinen? Det skal vel være et godt tykt lag, og så tørrer det måske naturligt ved afdampning. Hvor tit mon man skifter hele laget? Og hvordan bliver det om vinteren? Somme tider står det ind med fygesne, og så kan det være svært at holde bunden tør. Rapshalm må jeg også se nærmere på. Det ser ud som om snittet er det mest almindelige? Kan ponyerne finde på at æde rapshalm? De er af den nøjsomme slags, der altid er sultne og ikke er spor kræsne; tagrør, brombærranker, alt skal prøves. Selv om støvet fra tørvestrøelsen ikke giver hoppen hoste, er jeg nu alligevel utryg ved, om det kan give problemer i længden, for det er virkelig ekstremt, når det er værst. Foreløbig vander jeg.
løsdriften op.? Her om sommeren er sand over det hele sikkert helt fint.. Til vinter kan du så lave et "hjørne" med halm, træpiller, spåner eller hvilken løsning der nu lige passer.. Jeg har selv forsøgt mig med tørv og det var det værste @!#$ jeg nogensinde har prøvet.. Jeg er nu på træpiller igen og efter hestene er kommet hjem hvor stalden er tør, er bunden simpelthen så nem at holde.. Det støver en smule, men det er kun når jeg river den dagligt og det er altid imens hestene er ude.. Jeg finder ingen støv andre steder i stalden..
Hej, leder med lys og lygter efter en god men også BILLIG smed, da jeg er studerende og min gamle smed er syg! Bor i 4673 Rødvig på Stevns. MVH. PS. Og ja ved godt man ikke skal gå på kompromi med prisen, men er desværre en afgørende faktor for mig.
Men hvis så lille en post som smed har betydning så var hesten måske bedre tjent med en anden ejer i en periode ?
Tror priser for smed ligger meget ens her i området, det du kan tage højde for ved at vælge en smed i området er at du ikke får store udgifter til kørsel. Prøv at ring til Bjarke Haagensen, Nødebo beslagsmed, Karise, spørg hvad det koster og så tag den derfra. Ved ikke om han er dyrere eller billigere en andre, men han er super super dygtig og så kan der ikke komme meget kørsel på. Og ja - jeg forstår godt dine trængsler, men nu har du engang hest og ja- ikke for at lyde hård - jeg har måtte sande; "Man køber hele pakken" Held og lykke. Se at få ringet - han tager telefonen fra kl. 7.30
Hejsa  Jeg har en shetter hoppe som har en usandsynlig kraftig man. Det gør at hun gnubber sig rigtig meget og har næsten gnubbet pelsen af på halsen under manen. Jeg overvejer kraftigt at klippe hende på de udsatte områder når det bliver lidt varmere i vejret, hun går ude døgnet rundt. Og evt, tynde lidt ud i hendes man så hun ikke har det så varmt inden under den. Er det en skidt ide eller er der andre ting jeg kan gøre for at undgå at hun gnubber alt af. Jeg vil synes det var rigtig træls hvis hun fik skadet pels og hud så meget at hun kommer til at døje med det i årene fremover. Jeg kan oplyse at hun pt kun får wrap ad libitum og det græs hun måtte finde på folden. HUn er endnu ikke flyttet hjem til mig og når hun gør det så kommer hun over på Horselux Easy samt hvidløgsflager som tilskud. Der vil være græs på folden og som tilskud, hø. KH nina
ikke enig i at du ikke kan fjerne problemet ved at klippe hende.... Vores lille shetter fik sidste år held til at grubbe et pænt stort sår under manen og fik en del bare/underlige pletter. Det så ret voldsomt ud, og jeg var da noget bekymret. Vi valgte at klippe ham på de udsatte steder.... Problemet løst.... Dermed ikke sagt, at kløen ikke KAN skyldes noget mere alvorligt end bare fældning/varme, men i vores tilfælde var det altså bare en klipning der skulle til og vi så ikke mere til unormal kløe og skaldede pletter/unormalt pelstab.... Vi har selvfølgelig været på forkant i år, og har klippet drengen da han viste de første tegn på irritation ved at klø sig forskellige steder.... Vi har ikke klippet i eller tyndet særligt i manen.... Men skal da ikke udelukke at der er røget et par totter med, da han blev klippet på halsen.... Men det er ikke noget vi bevidst har gjort noget med.... Og vores lille pony-pru NYDER at få hjælp til speed-fældning med klipperen.... Han står helt stille med lang mule.... Flytter sågar benene så jeg bedre kan komme til med klipperen  Han er klippet så han fortsat har pels på ryggen, i hovedet og på og benene.... Så han fortsat kan komme ud, uden ekstra tøj 
Det samme gjorde min, hun er blanding mellem shetter og islænder, så hun har en meget kraftig man når den får lov til at vokse. Så hun gnubber og klør helt vildt når det bliver varmt, og så gnubber hun af pels og hud. Så hun har fjordhestman hele året, og det er hun så meet glad for. Hun var helt hvid i skæl første gang jeg klippet hende, og hun har ellers sort man, så klip den bare af. Så finder du da ret hurtig ud af om det kun er varmen eller noget andet der gør det. Men tit er det kun at det er for varmt.
Ja jeg tror nemlig osse det er en blanding af at nu stiger temperaturen og der ikke er luft nok mellem hals og man, så hun klør som en sindsyg. Jeg synes ikke jeg kan se noget skummelt der hvor hun klør sig, blot at hun kradser pelsen af... og ville egentlig bare hjælpe hende. Og jeg ku ikke drømme om at klippe hende over det hele, jeg gider ikke en dækken shetter   Men jeg vil gerne hjælpe hende. Og jeg har mødt mange shettere som slet ikke har den samme kraftige man, så tror hun er ekstra godt udrustet på det punkt  Men jeg ville blive ked af det på hendes vegne hvis hun fik kløet sig så meget at hun fik sår af det. SÅ hellere forebygge og klippe hende på halsen hvor hun er mest udsat. Tak for hjælpen folkens   Det er nu rart at jeg ikke er den eneste med en pony med kraftig hårvækst 
har tit samme problem (nok fordi der er en del shetter i dem langt ude *G*) vi har haft en hoppe der fælder sent og hun kløede, kan se hun har givet det videre til de 2 afkom vi har efter hende, så de bliver klippet når vejret bliver lidt lunere og på indersiden af manen har jeg tit oplevet "døde" hår der er stride og de ryger af med en trimmekniv til hunde med underuld (nu er der så heller ikke noget krav om stor hårpragt på miniaturer som der er på shettere. Når vores miniature er blevet klippet er det min erfaring at de fint kan holde varmen LIGE INDTIL jeg klipper benene, vores hingst blev klippet i feb. måned når han skulle til kåring og kunne fint stå med et enkelt dækken i starten, men så snart jeg havde klippet benene så hed det 3 tykke dækkener på for ellers bæver frøs han den lille stakkel! pøj pøj med det hilsen Vipse
Man behøver ikke klippe pelsen på kroppen, men kun manen. Eller tynde den kraftig. Jeg synes nu de er ret kønne med kort man, og så er det altså meget nemt at holde den.  
Nu er min kræsne hest igen gået fra foderet, og jeg har besluttet at hun nu må nøjes med vitaminer, græs og wrap. Men hvilke vitaminer er gode, dækker en 4-års i let ridning og er VELsmagende ? Hun har før fået Regulator Complete = det kan hun ik li, nu får hun Rocky = det kan hun ik li. Sidste år fik de Minivit og det har hun altid elsket, men jeg er lidt i tvivl om det dækker hende ordenligt ? Forslag til hvad jeg skal prøve er mere end velkomne samt erfaringer med Perform Vit til kræsne heste 
En 4-års der både får wrap og græs vil fint være dækket ind på TM minivit. Alternativt kan equsana perform vit bruges, og mine kræsne heste spiser det gerne efter de er lavet i caps.
Min kræsenpind kan ikke lide perform vit.. hun kan nærmest kun lide microvital og TM minivit men jeg synes nu også hun var dækket fint ind med minivit 
Mine gad ikke Perform Vit efter de blev lavet i caps... Jeg bruger nu blandt andet Pre Alpin NaturMineral fra Hippolyt, det vil de gerne spise 
Horselux multivit, organiske, velsmagende, billige ? 20 kg for 369kr og der bruges mellem 50-170g alt efter str på hest. De fåes endda som som en lidt stører pille multicops, der er nemme og give om sommeren. Mvh Rikke
Min ikke-sædvanligvis-kræsne hest gik fra Perform Vit, efter de blev ændret til caps. Den har aldrig sagt nej til en Minivit   og såvidt jeg er orienteret dækker de fint sålænge det ikke er en drægtig hoppe, føl eller plag, men jeg synes du skulle tjekke det nærmere, hvis du er i tvivl. Min får nu Horselux Easy og er lykkelig for det 
Hej hN  Jeg har to heste den ene på 10 om den anden er lige blevet 1 år. Jeg er lidt i tvivl med den bette'fis om det er for koldt for ham at være ude om natten nu? ( de kommer stadig på stald ) Jeg er også lidt i tvivl med den anden men ikke helt så meget som jeg er tvivl om den bette kan klare det, jeg synes det er ret koldt om natten, men altså nu er jeg jo heller ikke en hest   Går jeres små plag basser ude om natten eller  ????
er ædelse nok kan han sagtens klare det. Det er ikke frost graderne om natten der er problemet, men langvarig kold regn kombineret med blæst. Min 1 års hingste plag kom på døgn fold 28. april sidste år, men ja foråret var også længere fremme dengang. Mvh Janni
Ja altså jeg er ikke sikker på at de endnu kan tåle at gå på græsset alle døgnets timer lige pt kommer de på græsset en 4 timer ca om dagen. og så hø morgen og aften.. Jeg synes bare det er såå koldt men ja det er selvfølgelig klart at det er blæsten og vedvarende regn der er problemet, for stalden er jo ikke mange grader varmere. Tak for svaret   flere er velkomne 
Bare de får nok grovfoder at æde, kan ligge sig i noget halm og har læmulighedee, så er det intet problem at lukke dem ud om natten. Regn og rusk, vådt liggeunderlqg og intet læ, så skal de ikke ud. mvh charlotte
  Jeg har ikke set noget sådant før - har I? Tanken er at se, hvordan det ser ud idag - og er det stadig hævet, må jeg jo konsultere fagkundskaben. MH Nana
det kan osse være en tandbyld. syntes klart det ville være en god ide at få dyrlægen ud. vi havde en hest i stalden engang der fik sådan en bule og det var en tandbyld. min egen palg fik osse sådan buler og ja hun havde osse en byld så der er nok ingen vej uden om dyrlægen. men vælg en med forstand på tænder, da det ikke er dem alle der har det.
et ordentligt slag, mente dyrlægen idag. Hævelsen var til igår aftes blevet mere diffus - men stadig for stor til at jeg var tryg ved det. Heldigvis er der ikke skade på tænder eller knogle (men tænderne skal der holdes øje med - de kan blive påvirkede af hævelsen). Så nu er han på finadyne og skulle blive fin igen i løbet af en uge. Det er jo, hvad der sker, når man ikke er så gammel og leger vildt på folden. MH Nana
Oraklet herinde må vide om det er muligt at farve brune pandebånd, mørkere brun? De ny indkøbte pandebånd er desværre ikke helt samme brun som hans hovedtøj, heldigvis ikke så meget at det gør noget.. Men kunne være fedt hvis man måske kunne farve læderet? Bliver det mørkere med tiden når det bliver brudt og pudset?
Læder falmer når det bliver udsat for sollys og elementerne.. Men med skocremé eller narvsværte kan du farve læderet. Men tror det vil blive svært at ramme præcis samme farve..
Den er ikke decider lysbrun, men alm brun. Mit hovedtøj er bare mørkebrunt  men jeg må prøve at seng omkring 
Det kommer an på hvordan læderet er garvet og det falmer eller bliver mørkere.. Ja man kan købe masser af læderfedt med farve. Skohandlere og skomagere har ofte mange forskellige farver og nuancer.. .
Narvsværte er nok lettest tilgængeligt hos en skomager. Jeg har en lille 'dunkelbraun' narvsværte, som jeg bruger til at opfriske mit mørkebrune hovedtøj med af og til. Den kostede 37kr. og der er r-i-g-e-l-i-g-t til mange ganges brug i den lille flaske med indbygget pensel. Husk at læderet skal være affedtet og tørt for bedste resultat (hvis du ikke har pudset pandebåndet endnu, så er det fint) og af hensyn til dine omgivelser og dig selv, så bør der benyttet en let brugt avis som underlag og gummihandsker   Narvsværte slipper ikke lige det, som det er landet på...
Ligesom Camilla bruger jeg narvsværte. Jeg købte også et pandebånd der var lysere end min mørkebrune trense. Pandebåndet blev renset af med acetone og så gav jeg det 3 gange narvsværte, så matchede det trensen. Har gjort det samme med et fortøj, der kun behøvede 2 gange for at matche trensen. Jeg vil også anbefale afdækning og handsker  God arbejdslyst  /Louise H
Fedt   jeg må prøve at give mig i kast. Pandebåndene er helt nyt og har ikke fået fedt/olie endnu 
Åh jeg bliver helt grædefærdig når folk klipper deres shetlandspony, nok fordi jeg avler disse skønne ponyer, og de må ikke klippes.... Har du fået den undersøgt om den skulle ha lus ? , mange med kraftig man har nemlig lus om vinteren, jeg giver dem 2 stk frontline så plejer det at gå over med det samme.;) Mvh Helle  
Jeg er ret overbevist om at hun hverken har lus eller skab eller noget i den stil. Hun er en rigtig pæn lille sag, undtagen når man kigger under manen, der ser hun forfærdelig ud. Og manen bliver ikke klippet, det er simpelthen at skamfere hende. Hun er så smuk med den man, men jeg ku finde på at tynde den inde fra, for at give hende luft... Men jeg vil starte med at tage grovstriglen frem og se om jeg kan afhjælpe problemet på den måde. 
Åhh, hun ligner lige 'Dimsen'.   .   Hårene gemmer de forøvrigt til deres dagplejemor, som hænger dem op til fuglene i en 'fuglekugle holder'. (og så går de slet ikke i dagpleje længere..   ) Så jeg må tilstå jeg er meget enig med Helle. Det er NO GO at klippe en shetlænder.   . Frem med børsten og hyg med hende. 
Jeg må nok erkende at ponyen seriøst trænger til at få luft. Hun har nu kløet sig skaldet i pletter, og ikke kun på halsen, men bringen og det ene baglår har bare pletter. Der er ingen sår, men bare skaldede pletter. Jeg har kigget meget grundigt på de bare pletter og kan kun se skæl, ikke noget voldsomt, men skæl som følge af tør hud. Hun bliver klippet på hals og bringe og så må jeg lige få rettet hende på via foderet, sådan at hun har nemmere ved at skifte pels. Jeg er tror nemlig det er der "hunden" ligger begravet.
Nu har jeg endelig fået hende hjem og fået hende på horselux easy og noget b-vitamin tilskud som er en olie hun skal have 10ml af i døgnet. Og inden jeg fik hende hjem begyndte hun selv at sætte pels de bare steder, så det går de rigtige vej med hendes pels. Hun får en god strigletur hver dag nu og hun er helt salig og står og gynger i hele kroppen  Så jeg vil prøve at undgå at klippe hende til jeg får set hvordan det olie virker, det hedder Euro Vit B-komplex.
klip hende under manen   men ikke selve manen - det ser forfærdeligt ud. Jeg havde samme problem det første år med min shetter, men klippede ham under manen som jeg gør med islænderne og han stoppede promte med at klø under manen. Siden har jeg gjordt det forebyggende hvert år og han har ikke kløet sig siden og jeg har haft ham i 7 år 
Hej Jeg står for at skulle leje noget græs hvor der er en sø midt i det hele, der er sat en automatisk vandnings dims op som trækker vand fra søen af, mit spørgsmål er så, kan heste tåle at drikke det vand fra søen af? det har været brugt til kreaturer, men det er jo nok ikke ensbetydenede med heste kan tåle det.
Der hvor jeg har pony (og part) stående er der en jordstykke på folden med en sø. Hestene plejer at drikke af den hvis den er nærmere end vandtruet. Vi har aldrig gjordt andet end fjernet noget mudder engang imellem, og ingen af hestene viser det mindste tegn på sygdom, så ja, heste kan godt drikke af en sø (de gør det jo også i naturen). Man skal bare tjekke hvor ren søen er. Hvis den er fyldt med alger er det ikke sikkert de gider drikke af den, og så skal man nok (som der jo er hos dig) have et andet sted med vand. 
hm, der løb en å igennem den sommerfold vi plejede at bruge til vores heste, der kom en mand ud 2-3 gange i løbet af sommeren og tog prøver fra vandet, måske fordi den også løb igennem marker? (økologi eller sådan noget kan jeg forstille mig) Men mon ikke i kan få gjort noget ligende? Jeg ved dog ikke hvor man "bestiller" sådan en, men jeg ville nok få vandet tjekket først  Men derudover så drikker hestene jo ofte fra søer og vandløb når vi er ude på tur, det sker der jo aldrig noget ved..
...på søer og vandløb, idet der i vandløb jo er en løbende udskiftning af vandet. Søvand og vand fra våde pletter på marken har derimod kun en meget ringe udskiftning, hvilket betyder at evt. skadelige stoffer kan opnå en   højere koncentration. Det man skal være opmærksom på er især alger hvis vækst og giftighed pludselig kan eksplodere i varmt vejr. Derudover udgør stillestående vand i små søer og våde pletter en latent fare for botulisme, idet større døde dyr, f.eks. ænder, kan forgifte vandet, så dyr der drikker det bliver forgiftede. Mistede selv to (næsten tre) heste på den måde for nogle år siden. Jeg ville selv være forbeholden ved at lade heste drikke af en (mindre) sø, også med vandanalyse, idet en sådan analyse kun giver et øjebliksbillede og ofte kun af nogle få parametre.
Hej Alle, jeg har nu surfet nettet tyndt i min søgen efter en eller anden tabel med anbefalet mængde vitaminer/mineraler per dag. Og her mener jeg simpelthen en liste over hvor stor/lille mængde af fx: B-vitaminer E-vitaminer Zink Jern Kobber Calcium Fosfor etc. Jeg kan sagens finde ud af hvordan forholdene inbyrdes skal være, men total mængde??? Det er sku svært at finde ud af en passende foderplan når man ikke ved/kan finde ud af hvor mange mg ca./dag der vil være en passende mængde. Det er jo ikke nogen grund til at proppe hesten med 500 mg zink, hvis anbefalet mængde per dag kun er 250 mg. Og hvis bare forholdet zink/kobber er 3-5:1 kan jeg jo i gåsøjne både give heste 250 som 700 mg zink om dagen??? Men hvorfor betale og give hesten mere end det er brug for???
Det kan du finde bagerst i den store foderbog. Hvis du har fået printet en foderplan ud, kan du også tjekke det der. Kan man i al fald på min.
mangler så i min reol  Men tak for svar Hestene! Jeg har ikke fået printet en foderplan. Har slet ikke nogen på denne hest, og de gamle kan jeg ikke finde, da vores mailserver gik ned på et tidspunkt og fik slettet alle mails  Kunne jeg være så fræk og spærge hvis du havde mulighed for at scanne og/eller sende din foderplan via mail??
Hilsen Rikke P.SKan sende den via mail hvis du vil
Hej Rikke, og tusind tak. Det var lige det jeg havde brug for.  Jeg kan sagtens blæse den op og få den printet i læsbar størrelse, så ingen alarmer. Så kan jeg meget nemmere lægge en fornuftig foderplan for plethesten.  
Hej Rikke Kan du lave en for mig til min ishyp på 350, der bliver redet ca. hver anden dag i en time? Hendes optimal vægt er ca 350 pt er hun for tyk, og jeg fodrer med Horlux Easy, så kunne godt se hvordan hun er dækket ind? (hun får 400 gr. om dagen) Derudover går hun med Greenguard mundkurv på folde, hvos der er meget lidt græs og eller frøgræs ad libitum. Når hun kommer ind om aftan får hun hendes foder og 1,5 kg. wrap.
Hov - nej, sund hest kører efter  :  kører efter   (  normen, som på de fleste områder anbefaler   værdier end   (Europa), men på et enkelt område er der dog en signifikant forskel, nemlig  , som   nu anbefaler mere end det dobbelte af" Citeret fra programmet, dog forrige version, men jeg går stærkt ud fra normerne er samme 
Ups, nej, citat hentet fra sundhest.dk / om programmet 
Det er selvfølgelig KER normer, de ligger en anelse højere. Mvh Rikke
Ved ikke om det er det rigtige sted jeg har oprettet indlæget... men nu prøver jeg. Jeg har en islænder som ikke har sat særlig meget pels endnu. Hun har været fuldklippet undtagen ben og sadelleje, og nogle steder har hun slet ikke sat pels endnu. Hun har det meget varmt, og synes det er synd hun skal gå med dækken på. Så kan hun tåle at gå uden? Eller er solen for hård ved huden når hun ikke har nogen pels til at beskytte sig med? Billedet er fra igår, så i kan få en fornemmelse af, hvor meget pels hun har. Hun har fået B-express fra Blue Hors i en uge nu, men ved ikke hvor meget det har hjulpet.  
dækkenet.. Mine er fuldklippet og nyder dagene uden dækken  Mine har stadig dækken på om natten og dage hvor de lover regn og blæst.. Men så snart graderne stiger lidt mere, ryger dækkenet også om natten i hvert fald..
Min er også fuldklippet, og nåede heller ikke at sætte ny pels (synes ellers jeg klippede tidligt nok), så hun er først begyndt at sætte pels i løbet af sidste uge ca. Men som solen skinner idag, burde den kunne gå uden dækken selvom den er bleg. Solskoldning har jeg aldrig oplevet andet end på helt blege steder, fx snip på mulen, hvor pelsen er tynd.  Og fryse tror jeg ikke de gør. Indtil den har sat noget pels, ville jeg dog holde godt øje med vejret og smække dækken på, hvis der kommer nogle af de meget kolde regnskyld vi har haft, eller hvis den skal stå ude på de dage ned lave temperaturer. Men i solskin er det jo netop af med dækkenet, så den kan få gang i pelssætningen - de sætter langt hurtigere pels, hvis de ikke har det for varmt.
Din hest har mørkpigmenteret hud, der endda er dækket af 3-5mm. tæt pels. Den bliver ikke forbrændt  Min islænder står i løsdrift og når temperaturerne bliver lidt mere stabile om natten, så bliver den klippet   lige så meget som din. Flere af de helt uklippede islændere på stedet står og småsveder på folden og er sjaskvåde efter let ridning pt.
Mange tak for svar! Så vil jeg begynde at tage dækkenet af om dagen nu.
Ad med dæknet, det sker der ingen ting der.. Jeg ville havde været bekymret hvis den havde været hvid, men når den er rød, så ville jeg ikke være bekymret. Grunden til jeg ville være bekymret hvis den var hvid er fordi jeg har stået med en appaloosa som blev forbrændt på HELE sin bagpart (der hvor han var hvid) og det blev en stor vabel (fra dag til dag) så aldrig mere om jeg klipper hvid hest om sommeren uden at have et dækken klar!
Ok, hun får stadig dækken på om natten. tror i hun er godt påvej til at få pelsen igen? Eller skal jeg have gang i noget andet end B-Express? Min mor var oppe og se hende igår (hun står på min efterskole) og hun synes der var kommet meget mere pels den sidste uges tid, det kan jeg bare ikke rigtigt se.
Super, tak for hjælpen! 
De sætter normalt mere pels, så snart dækkenet kommer af
Jeg har udkig på et par dejlige hingstebasser på hhv 5 og 9 år ( store heste). Jeg har dog ikke mulighed for at lade dem forblive hingste og ønsker derfor gerne at kastrere den jeg nu beslutter mig for. Jeg har to ponyhopper. Mine spørgsmål er: 1) hvis jeg nu får ham kastreret, lad os sige denne uge, hvor lang tid skal han gå inden han kan rides(jeg tænker på sårheling etc)? 2) hvornår tror I/ du det er ok at han kommer til at gå sammen med hopperne efter han er kastreret? en måned? to måneder? (ved nok det er individuelt) På forhånd tak
Hvis den du vælger er vandt til at blive redet vil du hurtigt kunne begynde at skridte på den, motion er godt og flere dyrlæger anbefaler at man trækker med dem. Syntes at kunne huske at sæden kan være levedygtig temmlig længe efter kasteration, normalt er tapper sæd levedygtig nogle dage. mht adfærden så er det meget forskelligt, alt fra lige fra de vågner og til nærmest aldrig.
Jeg ved som ikke om der er særlig meget videnskabeligt i min teori, men jeg har en fornemmelse af at hingstadfærd har sværre ved at ændre sig jo ældre hesten er og jo flere gange en hest har bedækket der er sikkert mange der kan modbevise denne teori, men det er nok det jeg ville gå efter hvis jeg stod med en ældre hingst. de hingste vi ved vi ikke skal bruge i avl, bliver kastereret helt unge ca. 1-1½ år gamle. mht. ridning efter kasteration, så er min holdning at motion er rigtig godt, men ridning i stor stil med træning og undervisning ville jeg vente med i ca. 1 mdr. det kan godt være at hesten ikke viser smerte men det er trods alt et operationssår og det tager tid at hele også inden fra. jette
Min vallak var lige blevet kastreret da jeg fik ham.. Det var da han var 4½ år.. Han kom på fold som normalt.. Og den første uge trak jeg med ham dagligt i ½ time.. Efter en uge, begyndte jeg at skridte og efter yderlig en uge begyndte jeg at trave en smule.. Jeg red normalt efter 3-4 uger.. Dog uden vild galop, spring og undervisning.. Jeg mener at sæden er levedygtig i op til 6 uger.? Men hæng mig ikke op på det.. Min havde ikke bedækket og var vant til at gå med vallakker..
Sidst vi fik kastreret snakkede vi med dyrlægen om hvor lang tid der gik inden hingstenykkerne forsvandt og jeg sagde at min erfaring var fra øjeblikkeligt til ca 3 måneder. Dyrlægen sagde så at der var lavet en undersøgelse, som faktisk viste nøjagtigt det samme.  Men selvom om hingstenykkerne er forsvundet så kan nogle vallakker godt peppes op af en villig hoppe.
Hejsa vi fik i torsdags kastreret vores 13 årige tidligere avlshingst, og dyrlægen sagde ca 4 uger så kunne han lukkes sammen med hopperne uden at der skulle ske uheld. Motion er en rigtig god ting at sørge for de får, vores går på fold fra 7-8 om morgenen til 8-9 om aftenen og så går jeg gerne en lille tur med ham 1-3 gange om dagen afhængigt af tid mm. skridtture vil jeg mene du kan starte op efter en uges tid, men reel riding med samling skal du nok vente en måneds tid med, så det får lov til at hele, men ellers hold øje med hvordan hesten er på folden, jo mere frit han bevæger sig jo bedre er det helet op. Vi kastrerede for en del år siden en anden ældre avlshingst sammen med et par unghingste og avlshingsten blev ved med at være sig selv, en behagelig rolig herre der dog godt kunne vågne når damerne duftede godt, men i håndtering var han altid mr. cool, selv som hingst, hvorimod de unge faktisk ændrede sig som Charlotte nævner fra dag1 til op til 3 mdr efter. Mvh Mie
Man bør vente 3 måneder, da det er den tid det tager før man er hundrede procent sikre på at alle sædceller er væk. Nogle er måske allerede 'rene' efter 1 måned eller 1½ - men der kan gå op til 3 måneder før alle sædceller er væk. Mvh Anette
Hej! Jeg arbejder med et projekt om samgræsning mellem forskellige dyregrupper, og søger i den forbindelse hesteejere der har heste der afgræsser de samme arealer som enten kvæg, får eller geder- eller flere dyregrupper. Dyrene behøver ikke være på arealerne samtidig, det kan sagtens være skiftevis afgræsning. Jeg håber meget at nogen kan have interesse i at hjælpe mig med oplysninger om dette. Kontakt mig gerne ved yderligere spørgsmål. Birgitte
men vores heste plejede at bytte folde med vores får da vi havde får, når de altså ikke gik sammen på folden. men ved ikke om det kan være af interesse når vi nu kun har heste. mvh Mie
Jeg hørte for et par dage siden en hoppeejer sige at hendes hoppe ikke kunne gå på fold med vallaker. Det har jeg godt nok aldrig hørt før og jeg kan ikke lade være med at grine lidt af det, for helt ærligt så tror jeg ikke på det. Men passer det? er der nogle hopper som ikke kan gå på fold med vallaker? (Jeg ved selvfølgelig godt at nogle vallaker ikke kan gå på fold med hopper, fordi de "bedækker" dem, men det er IKKE tilfældet i det her tilfælde). Siturationen kort fortalt: På den gård min hest står opstaldet er de delt op i hopper og vallaker. Nu skal der så rykkes rundt på nogle af flokkene og jeg ville gerne have min vallak ud på folden med hopper (4 hopper). Den ene hoppeejer fortæller så at hendes hoppe ikke kan gå på fold med vallaker og derfor kan min vallak ikke komme ud på hoppefolden. Hoppefolden ligger lige op af vallakfolden og gennem deres læskur kan de nå hinanden. Min vallak har gået med hopper det meste af sit liv (han er 10 år), Han "bedækker" ikke og er ikke en hest som prøver at tage magten. Hvad siger i, er der noget rigtigt i at hoppen ikke kan gå med vallaker eller er det noget sludder?  Jeg glæder mig til at læse jeres tanker og erfaringer 
har selv en af hver. Pt går de hjemme, og det har de for det mest gjordt. Har haft hoppen i 11 år og vallakken i 10 år, og de er født med to dages mellemrum samme sted, og har derfor med undtagelse af 1 år gået sammen. De er søskende (samme far og deres mødere er helsøskende) for år tilbage skulle jeg så have dem ud og stå. Og det første sted var også et af de steder hvor vallakker og hopper gik hver for sig.Min hoppe er pænt sagt en kælling overfor andre heste, så hun klare sig fint. Men min vallak har aldrig sådan mødt en anden herre-hest før, så han kunne slet ikke finde ud af det. Så jeg endte efter et stykke tid at få lov til at sætte mine to sammen inde på hoppefolden. Helt uden problemer. Faktisk rottede mine to samt en anden hoppe sig samme mod resten af flokken. Jeg har dog mødt vallakker som er meget hingstet. Har også mødt en som bare ville passe på "hans" piger, og alle andre vallakker skulle smides ud af folden. Personligt ville jeg nok hellere sætte flokken sammen efter temperman end køn
Jeg vil sige at jeg kommer aldrig ud for at skulle teste om mine hopper kan gå sammen med vallakker, for jeg insisterer på at de går hver for sig. Men jeg vil da mene at en hoppe som har en meget stærk brunst vil være rigtig skidt at have gående sammen med vallakker, for næsten alle vallakker kan lokkes og dem der ikke kan, kan faktisk riskere at få nogle ordentlige spark af en utilfreds hoppe.
Før i tiden ville jeg også have syntes, at det var noget pjat. Men min - nu af en helt anden grund aflivede - haflingerhoppe viste sig at være en så stor forførerske, at hun kunne lokke enhver vallak i fordærv. Vi havde en lille flok med tre hopper gående i løsdrift herhjemme og forsøgte os i et par perioder med at have en hest mere 'opstaldet'. Tre vallakker på stribe fik hun lokket. De to sidste ellers nøje udvalgt efter det kriterium, at de IKKE havde vist skyggen af bedækningstendenser før, selvom de havde gået i blandet flok. Vi prøvede med to af vallakkerne og se, om det gik over. Det gjorde det ikke rigtig. Og det er bare hårdt for ryggen på både hoppe og vallak, hvis bliver ved + der er faren for infektioner, hvis han stadig 'kan'. Hun havde forresten aldrig været til hingst, så det var ikke fordi hun var i særlig 'træning'. Så med hende ville jeg også have valgt blandede flokke fra. Og fordi jeg nu har oplevet det, har jeg valgt kun at have hopper herhjemme nu af frygt for at en af mine nye hopper er lige så tigermis-agtige hvis lejligheden byder sig  Mvh Katrine
jeg har egentlig altid haft min ældste hoppe, Sani, til at gå med både vallakker og hopper uden problemer. Men, så fik jeg endnu en hoppe, Halimah. Hun kom på fold med alle de andre heste på stedet dengang, og vallakken i flokken begyndte simpelthen at gå og småbide hende i bagbenene hver dag - hele tiden. Halimah blev mere og mere træt af ham, og det endte med at de begyndte at slås lidt - også fordi Halimah gerne vil have min anden hoppe for sig selv (de blev nemlig ret hurtig glade for hianden). Enden af det hele blev, at hestene blev skilt ad, så mine to hopper nu har deres egen fold. Nu er der ingen småsår eller andre skader (7-9-13).
Hej HN'er Jeg har en hest på 4 år som er drøj at fodre på. Han bliver redet 5 dage i ugen, og til tider nogle gode lange skridt turer i skoven med indlagte interval træning med trav og galop. Han er faktisk i ret god kondi. Han er i rigtig fin foder stand nu, og hans hove, pels m.m. er super. Han er vant til at få wrap ca. 9 kg om dagen fordelt på aften og nat.Da de nu kommer ud så tidligt pga det gode vejr, at de ikke kan nå at spise wrappen om morgenen. Så får han lucerne med salvimin grøn til morgen og aften kl 18.30 og en smule omega 3,6 og 9 olie i for at han ikke får så meget skæl i pelsen og især i man og hale. Men nu flytter jeg til et nyt sted, hvor ejeren fodre til morgen, med det vi nu bringer med af foder, og lukker dem ind ved en 19-20 tiden hvor de så får lagt alt wrappen ind, og så får de aftensmad kl. 22-22.30. Og han er jo vant til at få det fordelt noget mere. Plus at jeg tænker at hvis jeg kommer og rider ved en 16-17 tiden, så har han ikke noget at få energi fra. Så jeg har valgt at købe nogle vasketøjskurve så wrappen bliver fordelt til når han kommer ind plus til nat. Men ville I give noget mere end bare lucerne og salvimin til morgen og aftensmad? Hvordan ville I helst fordele fodre tiderne? For jeg har egentlig frit valg bare tingene står klar. Nu laver han jo rimelig meget i løbet af ugen, men han bliver hurtig tyk og nu begynder de også på græs. Så synes I at lucerne og salvimin er fint? Eller ville I give noget med lidt ekstra krudt i, men som ikke feder? Og hvad evt.? Han er ikke træt eller noget, men tænker til hans muskler, led m.m. men uden for meget stivelse og sukker, da han er en tungere type og tendens til fedme og forfangenhed. Mvh. Kathrine
Jeg ville såmænd bare finde den mængde han nu kan nå at spise i sin boks og give ham det når de kommer ind? Ingen grund til at give ham ekstra/andet i krybben hvis han trives og fungerer på det han får nu 
Hej, Så vidt jeg kan se er de flere spørgsmål i dit indlæg  1. Løber hesten tør for står i løbet af natten?  Det forstår jeg godt, du er bekymret for, når det hele kommer ved indluk. Giv evt. wrappen i et hønet, så rækker det meget længere (når hesten er nøjsom, kan man jo ikke bare give mere, Jeanette   ) 2. Mangler hesten energi når den ikke får foder lige inden ridning?  Nej. Men hvis den har stået på en fold uden strå længe, så kan den få ganske ondt i maven af at blive redet på tom mave. Sørg gerne for at der er noget at gnave i på folden.  Giv den evt en tot hø mens du strigler og sadler op. 3. Skal den sættes ned i foder nu der kommer græ?  Ja. Hvis hesten er fin pt, men har tendens til at blive for tyk, så må den ikke få flere kalorier end den gør nu. Og at begynde på græs er netop flere kalorier. Så reguler ved at tage noget andet væk - f.eks. lucerne.  Det er alligevel ikke krybbefoderet, du rider på  I
Gik automatisk ud fra den var vant til at have noget hele tiden, men det kunne selvfølgelig være fordi jeg drog en forhastet konklusion... Og selvfølgelig skal det bare tildeles i en slowfeeder eller småmasket hønet, hvis den ikke er vant til det 
Skift evt til hø (mindre foder-enheder pr kg) put det i net blandet med halm -så tager det endnu længere tid at spise.
Et hønet skal ikke hænges alt for højt, jeg har alle dage hængt det ud for hestens hovede og aldrig oplevet de sad fast i det.. Man kan som sikkerhed binde det i en snor der knækker ved betydelig belastning, som en halv halmsnor eller lign, knækker ikke ved ryk i nettet, men ved reel belastning  Nej, den behøver ikke ekstra proteiner, så længe den er dækket ind med sit alm krybbefoder og får godt med grovfoder i løbet af en dag og derudover trives, pæn pels og hud, gode hove, tilpas huld og tilpas energi 
Min dv dreng på 164 cm er også MEGET nøjsom   Han får 1 håndfuld o'grass, gærkultur, omega 3+6+9 og salvana brix han er kommet på døgngræs, der er hø på folden men det rører de ikke. Han bliver motioneret 5-6 gange i ugen 1-1 1/2 pr. gang, han har fin energi og pæn i huld på den kost   Det skal lige siges at de har rigtig MEGET plad med græs. Da græsse begyndte at gro, spiste han max 1 kg. hø om natten (da de stod inde) Jeg ville ikke gi mere end hvad hesten gider at spise. Som en anden skriver så gi en tot hø eller lucerne mens du sadler op det neutraliserer mavesyren 
denne hoppe kunne fordreje hovedet på selv den sløveste valak. Så den vil jeg mene var uegnet til at gå i en blandet flok.
Jeg tænker lidt, at de eksempler, der bliver givet, ikke rigtig bevidner at "hopper KAN ikke gå sammen med vallakker", men blot at der er enkelte indivder, der har deres særheder/meninger. Men sådan er det jo også i rene hoppefloke og rene vellakkeflokke. Mon ikke, man bare generelt skal tage højde for den enkelte hest som individ, og lade være at skære hele kønnet over en kam?  Min kan gå sammen med begge. Men hvor jeg stod før var der da både en vallak, der "ikke kunne gå med hopper", fordi han var sen hingst, og en hoppe, der generelt bare havde svært ved at passe ind - uanset køn. Min (hoppe) gik dog en kort periode sammen med vallakken, der ikke kan gå med hopper (sammen med en enkelt anden hoppe og 2 andre vallakker), og der var ingen problemer. Men som jeg også fik at vide af den anden hoppes ejer: "Det gør ikke noget med vores to, for de er hys - de finder sig sku ikke i det pjat." Og ganske rigtigt. Så sådan kan man jo tilpasse det hele. Vallakken, der ikke kan gå med hopper, gik fint med vores hopper, da de blot afviste ham, og så var det det. No problemo, ingen sure miner. 
ja, der er hopper der ikke kan gå på fold med vallakker, pt. går vores opdelt "hoppe foldene" og "vallak foldene", jeg oplever som oftest problemer når jeg har mere end en vallak sammen med hopperne, så kommer der slagsmål, men generelt er det ikke noget problem at ha en enkelt vallak sammen med hopper. Nogle hopper er mere vinske end andre og sparker konsekvent ud efter vallakker, så forstår jeg godt man ikke lige vil ha sin vallak på fold med den..
Min hoppe har kun gået sammen med vallakker én gang i sit liv og i omkring 10 dage - så gik det ikke mere, for HUN kan ikke kende forskel på en hingst og en vallak og når hun er forelsket, så kan objektet for forelskelsen ikke gå nogen steder uden en hopper*v i hovedet  Da hun gik sammen med vallakker, var det to bedste venner, hvor hun blev forelsket i den ene og HADEDE den anden! Den anden blev tæsket UDEN grund! Så hos min er der bare ikke noget - hun skal bare ikke gå på fold med vallakker, da hun enten forførere dem (knap så diskret) eller tæsker dem  Så ja, der findes hopper der ikke kan finde ud af det med vallakker... Det skal så lige siges at min hoppe ind til tilridningen kun havde kendt en vallak: hendes halvbror og den kun henover et hegn, så at hun ikke kan finde ud af det, er der nok en grund til...
Ikke noget at grine af, for det er sandt for nogle hopper. Min hoppe gik for år tilbage i blandet flok, når hun kom i brunst ville hun gerne bedækkes af vallakkerne og opsøgte dem, men de kunne ikke kunne finde ud af det, med det resultat at, hoppen blev sur og sparkede, hvilket gik ud over vallakkerne, som naturligvis ikke anede hvad hoppen havde gang i... Så jo, nogle hopper kan ikke finde ud af, at gå med vallakker.
Det er da tydeligt jeg kun har været vallak-ejer i alle de år jeg har haft hest  Jack D *Tessa*: Jeg er helt enig i at man skal se på den enkelte hest og ikke kan generalisere, det var også derfor at det var folks egne oplevelser jeg var interesseret i at høre  Men jeg blev da klogere   (hvis hoppe-ejerens grund altså er at hendes hoppe enten kan lokke min vallak eller banker ham)
Man kan jo også sige at i naturen så går hopperne sammen med én hingst, så det er ikke naturligt at hunner og hanner går sammen.
Det er meget sjovt at læse. Især når man så har en vallak som har gået sammen med 8-10 hopper i 2 år, uden at han overhovedet har været på nogen af dem. Jeg tror nu at han har været under for meget påvirkning af de damer - han har nemlig stort set aldrig gået sammen med drenge før end at han kom til dette sted. Og der var han 6 år. Han skulle nok have været en dame i stedet for. I dag er han da også ligeglad med søster, selvom at hun er hestegal. Han er nok lidt unormalt....
min gamle vallak kunne gå både med hopper og vallaker, men helst hopperne, hvorfor ved jeg ikke, han havde det bare bedst med hans damer, ikke han var hingstet eller han prøvede på at bedække nogen på nogen tidspunkter. Min gamle hoppe gik i blandet flok, uden problemer. Men heste er ikke ens. Min underviser havde en vallak der kun kunne gå med en hingst, fordi han var for hård ved alle de andre. Så han gik en lang overgang med en hingst. Og lige ledes er der nok hopper der ikke kan gå med vallaker, man må tro på hvad ejer siger, tænk hvis der faktisk skete noget grimt, så ville man ærge sig enormt at man ikke troede på det.
Medoc var en sød og nem vallak, som gik i blandet flok uden problemer, ind til jeg flyttede ham ud til min veninde en sommer. hun havde en lille flok bestående af en hoppe og en ung vallak. Hoppen var en rigtigdame, som kunne få vallakker til at slåes om hende - det havde hun klaret på tidligere opstaldningssteder. Og Medoc fattede hurtig hvad damen ville da hun gik i brunst - og så blev der ballade. Medoc tævede min venindes unge vallak, og bedækker hoppen... Hun svansede rundt og stak numsen op i næsen på ham konstant. Vi delte dem ret hurtigt - men siden den dag kunne Medoc ikke gå sammen med hopper, uden at banke de andre vallakker og bedække. Min 6 årig vallak pinot var i forgårs oppe på det stutteri, hvor jeg kommer og rider, og her mødte vi en af hopperne på staldgangen, som var på vej hen for at blive insimineret. Og hun bakkede nærmest måsen op i hovedet på stakkels Pinot, som så helt rundforvirret ud. For normalt ville hoppene jo ikke lade ham kigge på sig uden at hvine og slå med forben. Så nogle hopper "drager" altså mere vallakker, og får dem til at slåes om damens gunst. Og andre vallakker forstår altså ikke, al nogle gange er man (meget) velkommen, og næsten gang skal man skvatte død om hvis man kigger på fruen. mvh charlotte
Jeg har observeret noget lidt interessant denne vinter. Jeg har nogle elevponyer som har gået køns opdelt de sidste 2 vintre. både pga 2 vallakker der springer op, og 1 enkelt hoppe der var meget i brunst  Sidste vinter var planen at de alle skulle gå i løsdrift sammen. Havde ikke tænkt om der ville blive et problem, men en af de første dage i løsdriften sammen, var en ponyvallak straks igang på hoppen. Stor var min forundring, da en af de ældre hopper kom styrtende og jagede vallakken ned af hoppen.. Det gjorde den et par gange den dag. Siden har vi ikke observeret nogle " vallak bedækninger" AT ALL!. Hele vinteren! SÅ må sige at en god harmonisk flok, med nogle ældre opdragere har været fantastisk her! Nyder hver dag synet af den store flok, med mange forskellige typer og individer i, men som giver plads til hianden ... Sådan en løsdrift er jo næsten et mini samfund 
Hej, Min hoppe kan sagtens gå med vallakker. De "svage" holder hun nede, de stærke indynder hun sig hos, indtil hun får sneget sig til at blive førerhoppe og næstkommanderende for en ledende vallak. Hun ved ikke noget bedre end at der er en stærk vallak i en flok (og helst mørkebrun eller sort)! MEN, hun får så stærke brunster, at alle vallakker vil springe på hende (har kun mødt ganske få, der ikke var interesserede, og selv hopper kan finde på at stå ved siden af hende og sige hingstede lyde...), og det har i tidligere tider skadet hende temmelig meget i ryg/lænd/korsben, så det er helt slut nu (tog mig desværre for lang tid at "få lov" af staldejer til at dele flokken op)! Så jeg er både for og imod det med blandede flokke. MVH Jette
Jeg har prøvet begge dele - eller min hest har. Dog har den mest erfaring i blandede flokke, og det er egentlig også det, jeg synes er gået bedst. Lige nu står jeg et sted med to flokke. I den ene er der en vallak med tre hopper. Den vallak kan ifølge ejer ikke kapere endnu en vallak i flokken uden at slå den til plukfisk.  I min hests flok er der fire vallakker og to hopper, og det går fint. Ingen af de vallakker er nemlig enerådige over begge hopperne. Og ingen hopper på hopperne, selv når de bakker måsen helt op i snotten på dem. Det, jeg har observeret, er, at min vallak egentlig helst finder en ven i en hoppe, hvis muligheden er der. I to omgange (to forskellige opstaldningssteder med blandede flokke) har den fundet sammen med en hoppe af samme race - der er noget med racer - og den ene gang (kort varighed af to måneder) hvor den stod i en stald, hvor der var hoppe/vallak adskillelse, fandt den så sammen med et sølle skrog af en vallak, og det var ikke et lyst-forhold, men i høj grad et nødforhold. Med andre ord, der var ikke meget ro over det. Så min vallak vil helst have en hoppe-ven. Den udser sig én, og så er den ligeglad med de andre hopper. Og det fungerer rigtig fint. Den bedækker ikke - er også meget ringe udrustet   - og der er ro på flokken. Nå, lang historie for at sige, at jeg synes, at blandede flokke er det bedste, når de fungerer. Men der skal da sikkert være hopper eller vallakker, der ikke fungerer med de blandede flokke. Jeg synes, som andre også skriver, at man skal se på individerne og ikke så meget på køn. Rene vallak-flokke eller rene hoppe-flokke er jo heller ingen garanti for god ro og orden.
hej  Har virkelig lige brug for gode råd   Jeg har en stor vallak og en bette welch hingst på lige over et år. Nu er hingsten begyndt at bide og slikke på låret af min vallak og nu er der et sår som hingsten så slikker i   såret er kommet og blevet større på 3 dage, jeg var først i tvivl om hvad der var sket fordi det var lidt sårskorper under pelsen så jeg vaskede det og puttede noget sårsalve på, dagen efter da jeg kom fra arbejde var det blevet værre så det nu kunne ses altså det var ikke længere skorper under pelsen, " hm er det virkelig hingsten der har gjort det" tænkte jeg. Nu er det blevet lidt større såret og jeg har nu SET at det er hingsten der står og slikker på den UDEN at vallak gør noget som helst, selv om der ikke er tvivl om at det er vallakken der bestemmer på folden. Nu da de skal gå ude i nat har den store ikke ro for natten for hingsten, jeg har valgt at give ham et dækken på for at han får fred ( og lidt fordi det er første nat ude. ) Men men men han kan ikke gå med dæknet om dagen det er alt alt for varmt for ham. Jeg har så besluttet at i morgen kommer de på hver deres fold lige ved siden af hinanden, for der er min kæreste hjemme til at holde øje med at de ikke løber gennem hegnet til hinanden ( man ved jo aldrig når det er første gang at de skal skilles altså)  Nu tænker jeg så at han så må blive vallak den bette hingst , men mit spørgsmål er så, vil han stoppe med at bide i vallakken? altså jeg spekulere på om han bider fordi han er en bette skid som ja bider i alt ( han vil gerne bide i os , i tovet, i alt muligt han lige kan komme til ) Vi siger jo selvfølgelig fra når han bider. eller om det er fordi han er hingst ? håber i forstår hvad jeg mener med det   Og hvis det vil stoppe hvis han bliver kastereret hvor længe går der så ca før han vil stoppe med at bide ? ( ved godt det er svært at sige men ja bare noget at gå efter   ) og hvis ikke han stopper eller hvis det ikke er fordi han er hingst hvad gør jeg så indtil han stopper med at bide? den store siger jo desværre overhovedet ikke fra. Håber i vil hjælpe mig med råd. Bare skriv hvis noget a det jeg har skrevet ikke er til at forstå 
Jeg har to vallakker på hhv 5 og 6 år i år, og det bider i hinanden så der kommer overfladiske sår. Deres leg går ud på at stejle, ligge på knæ, bide grimer,bide i bagdelen, bide i struben osv... Den ene er kastreret om 2.5 års og den anden som 9 mdr - så for dem har det ikke ændret noget. mvh charlotte
tak for svar  Jamen han har ikke fået såret i leg, det er simpelhent "bare" hingsten der går og bider det samme sted hvor han så nu slikker på det så det bliver være og større den store altså vallakken gør intet ved det andet end engang imellem lige at ligge øre og løfter bagbenet.
Trælst problem at have, og jeg håber du finder en løsning snarest. Jeg tænker noget salve, som har en grim smag eller "ulækker" konsistens, men som ikke svier i såret...... Zinksalve? Anden sårsalve? Evt. smøre noget ildelugtende (bidstop?) i en cirkel om såret (god afstand, så den ikke får gnedet det ind i såret, hvis den gnubber sig op af en pæl m.m.) Det handler om at få brudt den onde cirkel i en fart, så såret kan hele igen  Held og lykke.
Min hoppe var en gang super uheldig at få revet sin kastanje på det ene bagben op. Opdagede det da jeg kom ud og så min vallak stå og slikke/nippe hende i såret. Han er hende meget underlegen, og er helt sikker på det ikke er ham der havde forårsaget det. Så han var åbenbart blevet sat til at sårbehandle hende. Hun så lidt misfornøjet ud, men fandt sig i at han gjorde det. Og hun er ellers super hurtig til at opdrage ham, hvis han gør noget der ikke passer hende. Da jeg fik ham væk, kom der hurtigt fluer til såret (var om sommeren). Jeg fik naturligvis dyrlægen du, og hun skar resten af kastanjen væk, så såret havde en mere jævn flade. Det helede ret hurtigt efter. Det jeg vil frem til er, at det kan være det ikke er ondt ment, at hingsten slikker i såret. Det kan godt være han har været årsag til det, men det kan måske også være opstået af noget andet, og han så "behandler" det, som jeg oplevede det. Lidt mærkeligt at han først skulle konsekvent bide det samme sted, indtil der gik hul, og bagefter pleje det. Måske havde din vallak en byld eller noget andet i den stil, som han ville have ordnet? Prøv at få dyrlægen ud og se på det...
Ville klart få dyrlægen ud og kigge på det, han skal nok have noget anti inflammatorisk medicin. Derefter ville jeg nok ligge noget forbinding om så hingsten ikke kan slikke det større. Rens det hver dag og ny forbinding hver dag. Så bliver det hurtigt pænt igen 
Hej allesammen Jeg håber i måske kan hjælpe mig lidt her. Jeg har en en lille bestemt dame stående i stalden der har fået en tendens til at skubbe halvdelen af sit foder ud af krybben for derefter at spise det når det ligge på gulvet. Hun spiser lidt, derefter laver hun et elegant svirp med hovedet og skubber lige en omgang på gulvet.. spiser lidt og svirper igen. Hun gør det ikke hvis jeg giver hende lidt af gangen og heller ikke hvis jeg står ved siden af hende. Er der nogen der ved hvorfor hun gør det? med venlig hilsen Den undrerne 
Vores dame på 5 år gør det samme, hvis hun står ved siden af heste hun ikke bryder sig om (altså stress/irritation), og når jeg fodre med "store" mængder. Hun gør det også, hvis jeg blander forsk. ting i krybben; gulerødder, lucerne m.m. --> her er det for at komme til det, som hun helst vil spise først. Endelig var hun sent i 3-års alderen plaget af en tand, men her udviste hun samtidig med bevægelsen irritation. Men en ret irriterende vane....dog utroligt, at der aldrig ligger det mindste tilbage efter det har været en tur på gulvet. Pt. får hun NaturMüsli (500g), det nyder hun i stedet og det bliver liggende i krybben under måltidet.
ved ikke om det er lidt en dårlig vane,jeg har selv en der gjorde det,var ved og få svip af det,så jeg købte så en krybbe med en kant på,så nu er han holdt op med det og han har så en alm ude i skuret. prøv evt og lægge noget af en sliksten/ sten ned i krybben,så kan hun ikke skubbe det nogen steder
Hej, Jeg har lige købt mig en Barefoot London, eller dvs. jeg får den i morgen. Hvad er jeres ridemæssige erfaringer med den? Og hvordan synes I sædet er i størrelsen? Har engang haft Cheyenne-modellen, og jeg syntes at den var lidt stor i det? Har en plag på 2 år, som skal tilrides engang om et par år. Ville hun ikke kunne bruge den som en tilridningssadel også? Vil gerne se billeder af jeres smukke heste, med sådan en sadel også 
Jeg har ingen erfaring med den type sadel. Men jeg har jo haft et hav af sadler på W, bl.a. en med læderbom og en anden bomløs, som jeg ikke husker navnet på. Hvis sadlen ligger korrekt, kan den vel fint bruges til tilridning. Jeg mener dog, at selvom sadlen er bomløs, skal den stadig passe hesten 100 %, ligge i balance, give frihed osv. Og passe rytteren, lige så vigtigt!Er sadlen for lille/stor har det også indflydelse på hesten. Min spanske læderbomssadel og den bomløse sadel kom aldrig til at passe W 100 %, ligesom 100 andre sadler heller ikke gjorde. Jeg investerede i en CSH sadel, Christoph Hubertus egen sadel, som er tilpasset 100 % til W og mig. Aldrig har jeg oplevet hende så fri, glad og samarbejdsvillig. Som var hun nøgen!  Hellere en god tilpasset bomsadel, end en dårlig tilpasset bomløs sadel 
Sadlen er jo egentlig købt til Masca. Og han er simpelthen så urimeligt kort i ryggen, at intet vil ligge på ham, andet end at det næsten kun er en ponypude  Den sadel han har nu, er en ganske almindelig no name, bom sadel 16,5". Og helt ærligt. Spørger du en sadelmager passer den ham ikke. Men han er tjekket igennem af kiropraktor, og han har ingen gener af nogen art, kiropraktoren var faktisk imponeret over, at der ikke var nogle anmærkninger på ham overhovedet. Synes dog nu at den glider frem på ham, og da jeg ikke ved hvordan og hvorledes han udvikler sig mht. vægt og muskelmasse, har jeg valgt at gå bomløs igen. Jackie tror jeg heller ikke bliver lang i ryggen. Er friesere jo egentlig ikke, så vidt jeg kan se. Så længden kommer til at passe vil jeg tro. Vil dog hellere tilride hende i en bomløs sadel, der tilpasser sig hendes anatomi i takt med at hun udvikler sig muskelmæssigt, end som jeg ser mange gøre, bruge en aflagt bomsadel, som muligvis er både skæv for bred bom og for kort sæde.
du kan sagtens bruge en bomløs til tilridning, men nøgagtig det samme gælder for bomløse som alm. sadler - de skal passe hesten. når du tilrider i bomløs er det endnu mere vigtigt at du har en god balance og er bekendt med tilridningen og de "hop" det kan give. god fornøjelse
Jeg har en london, som jeg har købt til min ældste oldenborger. Pga ingen andre sadler kan passe ham uden de bliver stoppet hver 3mdr og det er altså for dyrt. Og londonen den passer og han er gået igennem med kiro og han er fin med den sadel.  Jeg bruger lige pt også londonen til min unghest som er tilredet med den. Der ligger den også fint og han er redet med den på tur osv med den. Men dog skal jeg have tilpasset min kieffer til ham, da det ikke er nemt at ride på to heste med en sadel på samme tid.... Sædet i sadlen er en tilvænnings sag, jeg elsker min London, og vil aldrig af med den. Hestene elsker den også og har aldrig haft problemer med at de reagere på den. Jeg rider letridning, let sæde mm i den uden problemer. Bare der er trygfordelende underlag under!
Ja det er jo prøblemet, når vi "voksne" vil ride ponyer og kortryggede heste   Man kan snildt finde en sadel der passer i længden til hesteryggen, men rytterens røv er for stor  Jo de fleste friesere er korte i ryggen, hvilket ofte er et problem.... W's er er sadelpuderne vist trukket lidt tilbage på, så den er blevet lidt kortere end en normal 17", hvis jeg husker rigtigt. Men jeg vil da bare mene at en bomløssadel heller ikke må være for lang. Ved godt mange fabrikanter siger det ikke betyder noget, jeg er bare ikke helt enig der... Er det bare mi, der er tosset? Ja nogle heste kan tolerere mere end andre før de siger fra. W siger lynhurtigt fra - super nemt! Giant siger ikke fra, men derfor mener jeg den skal ligge rigtigt alligevel, derfor er den lige blevet omstoppet af Hubertus. Han har tabt mange muskler efter at have været syg, sadlen lå derfor til i forvægt. Selvom han ikke virker øm eller generet, så kan jeg jo aldrig vide 100 % hvad han føler... Hesten er ikke bygget til at bære os, derfor må vi sikre den optimale betingelser, bomløs eller ikke bomløs   Og helt enig, særligt under tilridningen, det er her tilliden skal skabes, det bliver den nemme med en aflagt dårligt tilpasset sadel, om så den er med eller uden bom 
jeg har lige skiftet min cheyenne str 1 ud med en london str 0 og hold nu op det er en god sadel!! Min hest er kort som en schæfer hund, og den ligger rigtig fint på ham. Jeg startede ud med at bruge et fleksibelt kopfjern, men jeg synes sadlen klasker lidt sammen for til, så nu er det byttet ud med det af -ja hva fa`en er det egentligt lavet af?-det er ihvertfald hårdere og kan ikke give sig i samme grad. Jeg er meget glad for min sadel, den er fleksibel og blød og giver min islænder frihed til at bevæge sig (næsten) frit  Han er redet et år nu, og har altid brugt bomløs, du slipper for at skulle skifte sadel når hesten vokser, tager på, taber sig mm. Jeg har kun godt at sige om den sadel 
Med en bomløs er længden lidt mere ligegyldig efter min mening. Det vigtige er, hvor din røv lægger vægten - så at sige. Da der ikke er nogen bom i den - vil presset på hestens ryg jo sådan set kun blive lagt dér, hvor din numse er - og selvfølgelig hvor stigrems-ophænget er. Derfor betyder længde (uden vægt) knap så meget som i en bomsadel. Har selv erfaring i en Cheyenne. Der er fordele - og der er ulemper. Som med næsten alle sadler. Letridning er ikke det bedste i en bomløs, synes jeg.
Hvad fodrer du ham med? 
Jeg har en hoppe dv / frieser, som til min skræk fik buler på siden af den gode wrap. Er så heldig at have en veninde der er foderkonsulent. Hun havde lavet nogle analyser på noget hø fra 2 slet... det viste et lavt sukkerindhold( ca 8 procent ) og blev fluks indkøbt til hopppen...og HOLD DA OP, hvor hun tabte sig hurtig og blev fin... Tror at det andet hø har haft et sukkerindhold på 25 procent.. Bonussen var at jeg så fortsat kunne give hende store mængder hø i boksen, og her taler vi om cirka 10 kg i boksen og i øvrigt fortsætte med hendes gode foder. Totalt win - win situation 
vores er også utrolig nøjsom - og klart EMS kandidat  Jeg ville også helt klart prøve at erstatte noget af wrap'en med hø. Evt få fat i en agronom der har fokus på netop insulinresistens og få lagt en slagplan. Vi er blevet anbefalet at give Profeed Maxflow til vores. Vigtigt er ikke så meget hvor mange timer du rider - men at den får pulsen (galop) op minimum hver anden dag.
Har du fået ham testet for EMS..? Ellers kan det jo altså være han bare er nøjsom 
Hej, Wrappen kan være synderen, så det er godt, at du kigger på det. Det kunne være godt for din hests stofskifte at få mager wrap/hø og så måske noget mere af det. Min egen hoppe blev først rigtig pæn igen, da hun fik MERE at spise, fordi jeg endelig fik fat i tilstrækkeligt mager wrap. Kig desuden på stivelsesindholdet i dit foder (jeg kender det ikke). Måske kan der findes andet foder, der er mindre stivelse/sukker i, som stadig kan bruges i foderautomaterne. Men pas især rigtig godt på græsset lige nu. Temperaturerne er lave men solen er stærk, og så dannes der masser af sukker i det - også selv om der kun er lidt af det! Glucogard fra Hippolyt siges at kunne medvirke til at få heste til at tabe sig og især tabe de uheldige fedtdepoter. Jeg har ikke selv prøvet, men min veninde har haft stor succes med produktet til en af sine heste. Derudover siges det, at magnesium spiller en stor rolle til fjernelse af disse fedtdepoter. MVH Jette
Jeg vil gerne anbefale dig produkterne Equigard og Glucogard fra st. hippolyt - det virker super  Og så alm. hø ad libitum - taget sent så der ikke er så meget "guf" i. Hø er jo grundlæggende for en sund tarmflora og er dermed grundlæggende for en sund hest. Jeg studser over den meget korte tid på fold... Når hesten går ude - vandrer og leger - bruger den energi. Så måske skal hesten også mere ud?
16% stivelse er rigtig meget. Der findes foder med 5-7% stivelse. Bl.a. horselux easy. Der kommer så sukker oveni, ved du hvor meget sukker der også er i dit?? Er en hest fed, behøver den kun hø og vitaminer. Det er jo meningen, den skal tabe sig, ikke? Kan godt forstå, du gerne vil give den foder, men 2 kg er da helt vildt. Jeg ville sætte den op til 10 kg hø og give vitaminer. Det meste krybbefoder skal der kun 1 kg til for at få en FE, hvor hø skal der 3-4 kg til ! Så man kan give et kg krybbefoder, eller 3-4 kg hø i stedet! Derudover har alle fede heste jo EMS. Når de taber sig, begynder insulin funktionen igen at virke - medmindre de har kronisk EMS. Kig evt. i den store foderbog. Eller -
Det er en ond cirkel at holde en fed hest i boks, den skal ud og bevæge sig, så må du finde en løsning med jordfold og hø eller lign... Det krybbefoder den får nu, hjælper heller ikke just på sagerne.. Jeg ville uden at blinke, sende en mail til Christina fra Hippolyt og bede om en foderplan til din hest, hun vil garanteret anbefale EquiGard og GlucoGard, men det har trods alt også vundet priser for at virke... Begge kan gå i foder automater... Og så må wrappen skiftes ud med alm hø, det har nærmest ingen næring nu efter vinteren, og det skal hun have så hun hele tiden har.. For at hesten kan tabe sig, skal den have noget til fordøjelsen stadig, ellers tæres der først på muskler, derefter fedt og det er jo ikke formålet... 
Nu fremgår det ikke hvor meget de hest bliver redet, men min fuldblod jeg rider jagt og let military på, den får altså mindre foder end din... Jeg synes det lyder af meget krybbefoder - 2 kg til en nøjsom hest?! Til sammenligning får min 800 g. Champ, 200 g. Roepiller, 200 g. Fiberpiller, 1. Dl olie og 8 kg. Hø.
Hej jeg ville høre hvilken ef disse sadler du vil anbefale, eller "afbefale"   Dem jeg har i tankerne er : en Alfur, og en Contact sadel, en s sadel fra karlslund og en eques kosmos   Håber i har en mening om en eller flere af disse sadler i vil dele:) Hej Hej:P
Kan jeg varmt anbefale. Min er let at ride i og jeg får meget mere information fra hesten. Den ligger på de heste, jeg har lagt den på. Det betyder, jeg slipper for gener ved at skulle stoppe sadlen om, og dermed skulle finde en sadelmager, der kan sit kram. Og jeg kan nøjes med en sadel istedet for flere sadler til mine heste.
kan også varmt anbefales herfra. Har prøvet mange sadler på min hest hvor intet har virket. Men contact sadlen har bare været det helt rigtige for min. Du kan få Zoe fra Contact sadler ud til en sadelprøvning. Det koster ikke ret meget 
Hey Hvor køber du dine spåner og hvad koster de...?....
altid hos   der kan du få spåner til 35kr. +moms hvis du selv henter og de er super flinke og rigtig gode spåner. Gitte
Hey Gitte Tak for den gode Info  ))) skønt og tæt på mine heste ! Kh Lone
...jeg har ikke selv nogen varmblods af den type, men har lavet foder/tilskudsplaner for adskillig varmblods der var blevet forfangne, sådan ret uventet.....4-5 stk over det seneste år. Den eneste hest vi har haft opstaldet, som måtte permanent "af græsset" pga truende forfangenhed (altså, det skete ikke) var en ung, slimline varmblod uden den mindste form for depoter. Vores græs er lavfruktan og de andre tålte det fint..... Vi har haft opstaldet MANGE af de klassiske risiko (ponyer) gennem årene og har altid kunnet håndtere dem, så der er aldrig sket noget her..... Den anden type findes altså også, som du selv oplever.
OK, Så du vil bare høre om der findes andre med nøjsomme rideheste, som ikke er pony eller koldblod? Svar: Det gør der. I PS. Hvis du derudover også vil have hjælp til hvordan din hest kan tabe, står der mange gode råd her i tråden - fra folk der er i samme situation som dig. 2 kg krybbefoder er MEGET til en nøjsom - og det er med til at gøre den mere sulten, fordi den ikke får nok hø.  PPS. Hvad angår energi, hvad ville rådet så være til en tyk person der ikke havde nok energi? Ville det være 'æd noget sukker' - eller ville det være 'tab dig, så skal du se'? Sløvhed og overvægt hænger tit sammen. :)
har to oldenborgheste som også er meget nøjsomme. Deres kostplan lyder på masser af hø,grass samt vitaminer, og så er de på fold hele dagen. jeg har prøvet rigtig meget foder, og intet har virket rigtigt. Endten følge jeg at de fik for lidt eller også blev de for tykke. Men så læste jeg om at kun skulle foder med hø/wrap + vitaminer. Så det ville jeg så forsøge, men har været nød til at finde noget krybbefoder, da hestene ikke helt kunne finde ud af hvad der var mad. Så i starten var det lucerne, men er nu gået over til grass. Nu har jeg to heste med masser af energi og som jeg aldrig følger er sultne. De er tilmed holdt op med at æde mit hegn. Det skal lige siges at jeg ikke har haft dyrlæge til dem. begge heste stamme ud fra nogle linier som også er meget nøjsomme.
Jeg har skrevet længere oppe, men 2 af mine er også holstenere. Men ingen problemer med pels eller fældning. Men jo, jeg synes de er nøjsomme... Derfor har jeg valgt foder som skrevet i mit første indlæg. De er nemlig dækket perfekt ind på kun 1500g Equigard om dagen (i let ridning) og wrappen er skiftet ud med alm. hø (så kan de nemlig tåle at få ad lib.) Og så er mine ude mange flere timer og det er på en stor naturfold, så de vandrer og leger meget i løbet af dagen.
Nu er der vel ikke noget galt i at ligne en forvokset connemarapony?  Sådan én har jeg nemlig også - han er også nøjsom, men står korthåret og blank hele året  Men har du givet Equigard en reel chance? - Ofte skal hesten have lidt tid til at vænne sig til foderet. Fx. vile mine heller ikke spise Glucogard i starten, men så fik de bare en lille dosis og efter ca. en uges tid, spiste de det uden problemer. Min irske dejlighed, connemarapony på 158 cm.:  
Lise: Har du prøvet EG Pellets eller kun som Müsli?  Min Big ville ikke spise müslien, trods det var blandet op med yndlingslucernen... Prøvede over en uge med små doser osv, men nej.. Så prøvede jeg pellets og nu spiser han så længe det er blandet op med lucerne.. Da han jo var akut forfangen på alle 4 sidste efterår grundet Ranunkel forgiftning, tager jeg mine forholdsregler fremadrettet og han var slank da han blev forfangen skal det lige siges... Men, ville seriøst prøve pellets hvis det er müslien han ikke gider, det virkede her... 
Jeg har lige købt det her underlag i violet Samt de her gamacher i violet Og så vil jeg så gerne ha et pandebånd der matcher. Og gerne andet udstyr. Men synes ikke lige jeg kan finde det. Nogen der kan hjælpe mig?
Jeg har lige fået to pandebånd i farve efter eget valg fra en gruppe på facebook. Den hedder Schüsler Design.
Efter ønske, der er en på face der laver hutter efter ønske, søg hjemmelavet hutter 
Hej. Jeg skal ikke ha hutter. Til min pony vil det ikke ha noget formål, andet end at irritere hende 
Jeg skal igang med at ride igen men har lige et spørgsmål. Hej alle sammen, hvad er forskellen på at ride med bid eller bidløs? er heste ligedan at styre?
Hesten burde være lige let og styre uanset optømning, det hele kommer an på om signalerne er godt nok indlært på de forskellige ting.
men samtidigt er der nok nogle af os der foretrækker en håndbremse, og den virker nu bedst med bid i munden  Mvh Janni
Det kommer både an på hvor godt signalerne er indlært, men det kommer også an på hesten.. Ville ønske jeg kunne ride bidløst på min partshest, men hun ville ikke være til at styre uden bid, da hun er en gammel dame med sin HELT egen vilje   så for min sikkerheds skyld rider jeg med bid..
Jeg har f.eks en 4 års hest som jeg har tilredet. Han har aldrig haft et bid i munden. Når nogen skriver at : en håndbremse virker bedst med bid i munden" så er det bare fordi de ikke ved bedre  En håndbremse kan virke lige godt om man har bid eller ej. For en del heste er biddet så smertefuldt, at de til hver en tid bliver lettere at stoppe og styre, på en bidløs model 
Njah, nu er jeg ikke en dygtig rytter, og har ikke så meget tid som jeg kunne ønske til grundig indlæring af signaler. Jeg har tre store ponyer (skotske højlandsponyer, højde og drøjde omtrent som fjord eller Fell), som normalt reagerer korrekt på de basale signaler, men som ikke altid finder, at det vigtigste i situationen er at adlyde dem. De to vil jeg til en hver tid ríde fuldstændig trygt med sidepull eller LG-trense. Det sidste kan fungere som blid hackamore eller en sidepull alt efter indstilling. For Pony nr. 1s vedkommende er der slet ikke brug for nødbremse. Det eneste et bid ville lette, var opgaven med at hale hendes hoved op fra græsning, når vi har holdt pause. Det går OK uden.Pony nr. 2 kan godt et øjeblik blive en smule skræmt eller ophidset, men her er næsebåndet nok til at kontrollere hende. Det skal siges, at i de situationer, hvor jeg må bremse for at hun ikke skal løbe, er indvikrning med næsebåndet ikke særlig blid. Men normalt tænker jeg ikke over, at der ikke er bid i munden, når jeg rider de to ponyer. Det er bare friluftsridning, men jeg fornemmer, at det ville gå udmærket på bane også. Pony nr. 3 var tilredet uden bid, og er faktisk fint følsom overfor indvirkning med næsebåndet. Men hun bliver redet for lidt, og det er nok derfor hun kan finde på at snurre hurtigt rundt og løbe ved synet af et stykke vildt eller en rutebil eller et spøgelse, som jeg ikke når at se. Da hun samtidig var blevet for rund til at sadlen kunne ligge fast på hende og derfor skulle rides uden, tabte hun mig gang på gang, før jeg smed håndklædet i ringen og vænnede hende til bid. Det gjorde en stor forskel. Der er ikke kønt, når jeg bremser hende, men det virker og varer kun et øjeblik, og bagefter kan vi komme videre på turen med meget let tøjlekontakt. Hvis eller når vi gennem det lange seje træk med tillidsøvelser og træning af stop -start -temposkift kommer frem til, at jeg føler mig mere sikker på hendes reaktioner, vil jeg måske forsøge bidløst igen til hyggeturene. Det var en lang historie fra hverdagen for en halvgammel og knap så dygtig rytter. Men det kunne egentlig være interessant at høre fra bidløs-entusiaster, hvad der er baggrunden for deres valg. Selv begyndte jeg, fordi jeg havde været på et inspirerende kursus, men jeg kunne jo i praksis ikke undvære at bruge bid selv.
Man jo også sagtens ride med både bid og bidløs på samme tid. (Dog ikke hackamore, da den kommer i kamboulage med biddet) Derved kan man altid bruge biddet, hvis det er nødvendigt... Mange bruger det i indlæringsfasen.
Der er, misvisende nok, en tendens til at sidestille hestevenlighed med bidløs ridning. forskningen viser imidlertid, at næseryggen i mindre grad end tungen kan tåle pres, og der kan derfor stilles tvivl ved koblingen mellem ubehag og bid og behag/bidløs. jeg véd godt at feks en cordeo lægger presset på hals, men langt de fleste, der rider bidløst, rider jo med udstyr, hvor presset ligger på den sensible næseryg. Jeg var selv engang overbevist om det bidløses fortræffeligheder, men at dykke ned i forskningsresultaterne nuancerede mit billede en del. såvidt jeg husker er det Hillary Clayton der står bag den undersøgelse jeg referer til.
Hvis vi snakker rent stop-signal, tænker jeg, at bidløs kan indlæres lige så godt som bid. Det er ren refleks-ageren fra hestens side, og det kan indlæres med det ene så vel som med det andet. Der er så nogle, der påstår, at biddet er med til at løsgøre via tungemusklen etc. Nu snakker vi så dressur-øvelser og ikke bare stop. Det skal jeg ikke gøre mig klog på. Mangler et link til dokumentation herfor. Det findes sikkert, men jeg har ikke set det endnu.
Jeg har set på fibrebeet, det er den med roer, lucerne og havreklid. Kan jeres lide det? Bedre end lucernepiller, eller roepiller? Har også set på alfabeet fra dengie, men er indtil videre mest interesseret i den første. Men skriv også gerne om alfabeet 
tak for svar.  '' Tænkte nok, de var vilde med det. Mere end rene roer. Hører gerne mere. 
Man behøver da ikke være enten/eller. Jeg rider både med bid og uden bid. På tur bruger jeg hackamore og på banen for det meste bid, men også sidepull ind imellem. Jeg ser fordele og ulemper ved begge dele og synes sagtens man kan kombinere dem. På den måde sikre man også, at hestens signaler altid er skarpe.
Min pony skal stå på jordfold fra kl. 6 til 13 hver dag fra næste uge, og derfor vil jeg gerne at han får en slowfeeder. Så nu skal 'farmand' og jeg igang med hammer og søm. Kom gerne med lidt inspiration til en hjemmebygget slowfeeder!
Jeg har prøvet flere forskellige slowfeedere her hos mig - og det som har virket bedst, og som jeg også bruger nu (og har gjort siden oktober måned) er slowfeeding net !! Se   - den er også på dansk !! Jeg har købt de store net på 180 x 120 til folden, og de mellem net på 90 x 105 til boksen. Det er absolut de bedste løsning til mine heste, som har prøvet kasser med net på rammer, og andre forskellige net, som bare aldrig rigtig er blevet et hit, da begge slags blev ødelagt jævnligt, og jeg hele tiden måtte have manden til og reparere.... Ovenstående net har virket - og det er de samme jeg stadig bruger - ikke én maske er gået !!! Det er vigtigt du hænger dem frit tilgængeligt - men se på siden, der er utrolig mange billeder og vejledning !!! Held og lykke ! Tina
ud over størrelsen hvordan adskiller de slowfeeders sig så fra småmaskede hønet? Jeg synes det ser super smart ud men mine heste bliver mega frustrerede over at de ikke kan få hø ud og går simpelthen fra det, da de ikke synes det er bøvlet værd.
Hej HN! Jeg har bemærket, at min lokale foderstof sælger træsmuld til rimelige penge. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre jeres erfaringer med det som strøelse? Hvordan suger det? Støver det meget? Hvordan er forbruget? På forhånd tak 
Jeg bruger træsmuld til mine 4. Plus: Det er billigere, og det kan mærkes. Jeg bruger 150 kr om ugen på strøelse. Der ryger kun snavset ud, før røg der også hele piller med ud.( jeg brugte træpiller før) Det er nemmere at muge i, jeg tager vådt efter behov. Minus: Det støver en røv, når det er nyt .... og indtil man lige for styr på håndteringen. Jeg kan dog mærke nu hvor det bliver varmere og tørrere i luften, bliver det også lidt tørrere i boksene. Men så for de lige en tur med vandslangen. Det afhænger også af om hesten er en gris eller ej. Men faktum er jeg er vældig tilfreds med træsmulden.
hej vi er et ny opstartet dyreorganitasion , vestjysk hestevelfærd. vi søger plejefamilier som vil stå til at kunne tage 1-2 heste ind, når behovet melder sig. det vil sige ringer vi tirsdag aften og står med en hest. skal vi kunne komme med den, eller i kan hente den. hvis i er på ferie eller videre er i selvfølgelig undtaget, men dette skal medeles.. bemærk det er frivilligt og i ville skulle godkendes.  vi håber der er nogen der ude der vil hjælpe med at få bedre hestevelfærd i det vestjyske.  i er velkommen til at komme med spørgsmål  bemærk det gælder udelukkende heste
Som organisation håber jeg i vil være gode til at vælge plejefamilier, samt ikke mindst FØLGE OP på de heste der bliver placeret rundt omkring. Jeg har oplevet ALT for mange heste der bliver "reddet" fra en trist skæbne, blot for at blive placeret i en plejefamilie der måske har gode intensioner, men ikke formår at holde hesten med korrekt foder, hovpleje, kiropraktorbesøg når påkrævet, tandlægebesøg en gang årligt osv. osv. Det lyder jo så godt når man redder en stakkels hest, men mange af disse heste kræver enorm meget pleje og det koster penge at rette en mishandlet hest op. Penge som mange plejefamilier desværre ikke er villige til at ofre, hvilket betyder at mange af disse heste ville være bedre tjent med en aflivning. Som beslagsmed har jeg mødt disse triste tilfælde flere gange. Derfor min opfordring til jer. Se på disse heste med realistiske øjne, og vurder om ikke mange af dem er bedst hjulpet med en rejse til de evige græsmarker.
alle plejefamilier skal godkendes der bliver lavet kontrakt samt de ofte ville blive besøgt så vi er sikker på at hestene er i de rigtige hænder, det samme vil ske når hesten er klar til at blive adopteret, hvis ikke plejefamilien ønsker at adoptere hesten/hestene.. og der vil blive set på hestene med realistiske øjne. hvis smed og dyrlæge mener at hestene ville kunne få et godt liv efterfølgene uden varige men, kommer de i plejefamilie, hvis ikke kommer de på en sidste rejse..
Vi behøver vist ikke græsse så meget ind i år, der kommer simpelthen så meget græs så de ikke kan holde det nede på jordfolden.   Vi græsser ind som normalt over 14 dages tid, men der kommer godt nok meget frem pt. på jordfolden. Det er ikke ret smart hvis man har en easy keeper kan jeg forestille mig.
jeg syns' jeg har det modatte problem i år... der er bestemt ikke kommet meget græs frem nogen steder... ej heller der hvor det gerne skulle komme!!
Ja, du er heldig, for vi har intet græs... Vores heste står stadig på jordfold, venter på at græsset gror, så de kan blive græsset ind og komme ud på græs-foldene....
Vi er også heldige, for helårs folden (løsdrift) har også fået en masse græs allerede, så de græsser sig selv ind inden det er sommer..Nu skifter de så godt nok ikke fold, så det er jo dejlig nemt med helårsfold 
alligevel... Vi har også haft de samme to folde hele året på rideskolen og i sidste uge havde vi pludselig to heste med gæringskolik to dage i streg. Når temperaturen er under 5 grader om natten så bliver græsset stresset og så er der rigtig meget krudt i det om morgenen. Lidt svært at gardere sig imod, men det skulle vist være bedst først at lukke dem på græs omkring middag her indtil det blir varmere i vejret.
Jeg har også ligepludselig fået virkelig meget græs! Har måtte lukke en masse af for de kunne simpelthen ikke holde det nede, og jeg blev nervøs! Men det er jo alligevel et positivt problem   Håber på godt hø år!
Det er SNYD SNYD SNYD!! Her har vi INGEN græs overhovedet!! Sandfolden er sand, og græsfolden er nærmest jordfold. jovist den ser grøn ud, men der er 10 cm mellem græsstråene og de er 2 cm høje.. Jeg HAR gøddet marken, men der er stadog ikke faldet en dråbe regn  Mine heste går på jordens mest kedelige fold, og venter bare på at kunne komme på græs, men der gå sq nok lang tid, så de må nøjes med hø.. Gid det var mig der have "for meget" græs!
Vores går også på jordfold med meget lidt græs endnu. Den har de gået på hele vinteren. Når vi kommer lidt længere hen og græsset er knap så giftigt begynder vi at græsse dem ind, så de på et tidspunkt kan komme på døgnfold. Tror dog det bliver med jordfold om natten i et stykke tid.
Hej! Er der nogen der har stået med en hest hvor dyrlægen har haft mistanke om ovenstående? - Har det påvirket hesten? Håber der er nogen der har prøvet det !
Jep det har jeg prøvet  Min vallak var påvirket af det, kunne pludselig gå helt amok for derefter at se helt mærkelig ud som om han ikke vidste hvor han var eller hvorfor. Han blev aflivet ;(
Jeg har ikke personlige erfaringer, men kender til et par tilfælde. Der er stor forskel på om hesten er påvirket eller ikke. Nogle må aflives andre har ingen symptomer overhovedet. Det afhænger vist af hvad der egentligt er galt. En mislyd kan have flere årsager, så det er kun dyrlægen der reelt kan give et svar på det. Birgitte
Min hoppe på kun 3 år har en meget kraftig mislyd på hjertet. Jeg fik det undersøgt og hun har en utæt hjerteklap. Dyrlægen siger at de ikke kan sige så meget om hendes fremtid ridemæssig og at jeg ikke skal regne med det store stævneres...hvis jeg var dig ville jeg få det undersøgt så du ved hvad du skal forholde dig til
Hun har ingen kraftig mislyd - hun er undersøgt af en dyrlæge. Og han kunne ikke give noget bud på om det kom til at påvirke hende overhovedet ? Derfor ved jeg nemlig slet ikke hvad man kan forholde sig til? Årsagen er en utæt hjerteklap - så vidt jeg har forstået kommer det an på hvor stor en utæthed der er ? Også om man kan mærke på dem at der er noget galt ( for det kan man ikke nu ) eller det kommer lige pludseligt? Jeg har læst en afhandling fra en dyrlæge, hvor hun er undersøgt over 100 vædeløbsheste. Hvor 33 % af dem havde en mislyd... Men alt det er jo for mig teori, dejligt at høre folk der har prøvet det i praksis også.
Har du fået hende scannet så de kan se præcis hvilke hjerefejl hun har? Det kan være hun har utæt hjerteklap eller hul i hjertet som måske ikke betyder noget. Jeg sidder i sammen båd da jeg ikke aner hva min hoppe kommer til at kunne klare. Dyrlægen troede også først at min havde hul i hjertet hvor de med det samme efter en scanning kan sige om det ikke betyder noget eller om man ikke kommer til at kunne bruge den. Men de fandt så ud af at hun havde en utæt hjerteklap og kunne derfor ikke sige noget om hendes fremtid når hun var så ung. Rikke Buhl som er den eneste speciallist inde for hjerter sagde at hun aldrig havde set det på så ung en hest, kun væddeløbs heste som har løbet i nogen år. Hun sagde at man skal holde øje med næseflåd, om den bliver hurtig træt og om den så bliver hurtig frisk igen. Det kommer an på hvordan din hest ilter sit blod
min første hest havde en hjerte fejl,den ene hjerte klap var meget utæt. han var tydeligt mærket a det, blev træt på ingen tid og forpustet. jeg ville bestemt kontakte min dyrlæge og få a vide hvad jeg sku forholde mig til. jeg havde ham gående i 3 år, som pensionist, han ku ikke rides. han blev aflivet som 18årig pga forværring i tilstanden. håber det går bedere med din hest, held og lykke. vh mette
hej, ved godt det er laenge siden, at denne traad blev oprettet. hesten jeg skulle have köbt, gik ikke igennem handels tjek. dyrlaegen konstaterede mislyd eller bilyd paa hjertet. det er tragisk og aabenbart har han ikke haft det för. spörsmaalet er hvad det praecis er han fejler,og om han kan holde til ridning, staevner osv. efter longering lyttede dyrlaegen igen til hjertet, mislyder var forsvundet eller blevet mindre. i det mindste det. hun sagde det virkede som om han havde godt af bevaegelse. det kunne vaere det er hjerte klap som ikke rigtig lukker. men som saa ved bevaeglese bliver lukket mere til.
Jeg fik en 22 årig vallak forærende, tidligere spring og jagthest. Og tog derfor ud at starte distance på ham I indledende dyrlægetjek konstaterede de dobbelt hjertelyd, og jeg fik et chok, troede jeg red rundt på en hest som kunne falde død om når som helst. Her kunne dyrlægen berolig mig med, at hesten var i rigtig god form, og meget rolig, og derfor lavpulset,og man derfor på sådanne heste kunne hører hjertekammerne hver for sig lukke = dobbeltlyd. Det blev noteret i hans distancekort, og han gik placering i et 25 km løb, og i afsluttende dyrlægetjek var lyden væk, og pulsen lidt højere. men det er nok anderledes ved unge heste med dissideret hjertefejl. mvh charlotte
Hej Alle, Jeg har leget lidt med tanken om at smide mine 3 damer på sommerfolden nu!,græsset er ikke så højt endnu (vil tro omkring et par cm) Der er 2 HK sommerfold. Egentlig er spørgsmålet om jeg kan "slippe" for indgræsningen?, eller om det simpelthen er for dumt allerede nu, hvis græsset skulle slippe og for tidligt? Der er planen at de skal ud i byen og stå i klægsæsonen, da det vrimler med klæg her på mine marker, og der vil de formentlig komme ud og gå i højt græs. Det er pt ikke min mening at de skal gå på døgnfold.
det nemmeste at lukke dem ud nu, hvor de skal lede lidt efter græsset. Det gør vi også i løbet af ugen der kommer. Det er selvfølgelig betinget af, at man har rigeligt med græs, da de ellers vil være for hårde ved marken.
Jeg ville tilvænne uanset. Men du kender bedst dine heste selv. Nogle kan tåle hvad som helst. Det kunne min. I gamle dage smed vi hestene fra jordfold og direkte på græs (højt). Både på store ridecentre og mindre stalde. Ingen af dem døde, men klart fik de diarre i starten.
jer begge for jeres svar. 2 forskellige svar godt nok  men jeg har nu alligevel besluttet mig og vente og indgræsse som jeg plejer.
Jeg venter med at lukke op for græsset, fordi at der er rigtig meget fruktan i græsset når det er koldt om natten kombineret med sol om dagen. Sså jeg venter til varmere nattemperaturer. Mht til indgræsning, så gør jeg det hvert år. Vh Charlotte
Vi venter også med indgrænsning, da temperaturene om natten stadig er i minus ind i mellem, samt fruktan indholdet i græsset er højt, som Charlotte ovenfor også nævner. Ligeledes vil der ikke være nok græs til hele sommeren, hvis hestene kommer på græs nu. Men det kommer selvf. An på antal af heste og hvor store folde der er samt hvor meget græs der er  Men håber snart det bliver vejr til vi kan begynde at indgræsse, da vi flytter på sommergræs 1/6, og der har vi ikke mulighed for indgræsning   heldigvis kan Tanja og Kenzo godt tåle det, selvom de får lidt diarré..
Mine er indgræsset over de sidste 3 uger, og er idag flyttet på sommergræs. Det er dog små folde, med sparsomt græs 
jeg ville vente hvis jeg var dig. der er rigtig meget fruktan i græsset, da det er i kraftig vækst på grund af det sene forår. det bedste er faktisk at vente til græsset står i frø for så er fruktan indholdet lavt. jeg venter altid til græsset er sat ordenligt i frø, så er det også godt højt og holder længe. jeg bøvler også med klæger her, mine for bare insektdækkner på i de perioder det er værst.
Min 2 års plag har unghestevorter. Jeg opdagede den første sidste år i marts ved mulen og lidt efter kom de også omkring øjnene. Hen over sommeren udviklede de sig lidt, men da efteråret kom svandt de kraftigt af sig selv, så jeg troede det var det. Men nu er de blusset op igen, på den måde der er flere af dem og han ser sådan lidt "skurvet" ud i hovedet ( ikke blomkålsagtige som på nogle billeder jeg har set ). Ellers ser han fin ud og er frisk og frejdig  I tidligere tråde har jeg læst om folk der har haft gode erfaringer med zink tilskud - er det noget du kan anbefale ? Ellers tænker jeg måske et B-vitamin tilskud ? Eller skal det bare tage den tid det tager ? Mvh Janni - en unghestevorte novice 
Hejsa Vi har også en plag i stalden der har fået unghestevorter. Ejeren har fået noget creme til at smøre på dem, så kan det være de bliver bløde og så kan nulres af....Der er vist ikke så meget andet at gøre. Vi har fået oplyst, at det kan smitte, så min kan også risikre at få det, da de går på fold sammen, men har pt. hun ingen. Min plag er 2 år. Mange ungheste får vorterne her om foråret og så forsvinder de ca om efteråret - dyrlægen havde sagt, at det evt. kunne komme fra en flue, som har smitten med fra en ko, men de kan også få virussen via græsset. Men det skulle være en ting som kommer fra køer.
fik et husråd af min dyrlæge det lød på at smøre rå løg på, ved ikke om det var det eller tiden der hjalp, men vorterne forsvandt og ja de smitter
den store erfaring med fænomenet som sagt. Min plag fik de første vorter ca. februar/marts 2012 og har aldrig på daværende tidspunkt været i nærheden af en ko ( miles omkreds) eller nogen der har plejet omgang med køer. De eneste han fik lov at snuse til var 2 ungheste som ingen vorter havde eller sidenhen har fået. Så han er smittet ud af det blå, men har da heldigvis heller ikke smittet nogle af de heste han har gået med så vidt jeg ved. Mvh Janni
gamle vallak havde han vorter på mulen.. Dyrlægen sagde unghestevorter og at jeg bare skulle lade dem være.. Hesten var på daværende tidspunkt 4 år.. De forsvandt henover sommeren og siden har der ikke været noget..
min erfaring er at de forsvinder af sig selv, min 2 års har haft dem her i vinter på hele muletøjet... der er ikke flere tilbage nu. har ikke behandlet overhovedet. han er 100% dækket alm ind på sin foderplan (fuldfoder og wrap) og får intet tilskud.
Hejsa Hvilket elektrolyt produkt er jeres opfattelse at hesten skal have MINDST af, for at blive dækket?? Jeg har en über kræsen hest, så det skal udfodres i så lille bitte mængde som muligt   Ikke engang mash kan jeg få hende til at tage elektrolytterne jeg har prøvet tidligere i 
nej vidste slet ikke der fandtes flydende elektrolytter 
Udbyttet kan jo både hænge sammen med koncentration og med kvalitet. NOgle produkter kan være meget koncentrerede, men måske ikke i højeste kvalitet, hvilket spiller ind på optageligheden. Andre høj kvalitet med mindre koncentrerede. Equistro Elytaan tror jeg vil være et godt bud. JEg har af to dyrlæger uafhængigt af hinanden fået anbefalet Equistros produkter, da fremstillingsprocessen og sporstofferne i er af høj kvalitet, sker under høje krav. Jeg brugte Hæmolytaan (jern og sporstoffer) i en periode med ganske små mængder og hesten livede fuldstændigt op. Equine Americas produkter er også rigtig gode i kvalitet og mængder man skal give, de har også en elektrolyt. Men generelt har jeg undret mig over, at der er så stor forskel på elektrolytprodukter. INdholdet i varierer helt vildt synes jeg. Har kigget og sammenlignet Brogaardens, Blue Hors', Equiforce lyt, Equine America, m.fl. og de er meget forskelligt sammensat.
super elektrolyt fra Blue Hors. Det er pakket i poser a 30 gr og der er tilsat anis. Min ridehest spiser gerne denne mens den feks ikke spiser den fra Brogaarden da dosis skal være ret høj. En anden fordel ved denne er også at der er tilsat magnesium og E-vit. mvh Heidi
Den der skal mindst til af, er .. Brogårdens.  Den er heller ikke dyr. Hvis hesten ikke skumsveder, bare er våd, ville jeg give ½ mængde fodersalt eller køkkensalt, og halv mængde elektrolytter.
heste har jeg været rigtig glad for Eggersmanns da den er pilleret og flere at de kræsne heste jeg har mødt vil spise dem direkte af krybben da de er i pille form. Gitte
Vi begynder i eftermiddag med indgræsning, vi har fået super græs  så i eftermiddag kan alle hestene nyde ca. en halv times græsning, Gud hvor bliver det dejligt, efter et par af hestene har været gået igennem hegnet for at græsse på madpakkerne! 
Mine har været på indgræsning i snart 14 dage og jeg har MASSER AF GRÆS. De er nu oppe på 1½ times græsning om dagen - og resten af tiden går de på vinterfolden som ikke kun er jord men nedbidt græs. Og så har de hø og wrap ad libitum på jordfolden også. Så jeg klager ikke - er endda blevet nødt til at vælge at lade min shetlænder og min fjordhest NØJES med ½ times græsning om dagen og resten på jordfolden. Det er kun de to store der får 1½ time pr. dag. Jeg har indgræsset med 10 min ekstra pr dag - da de begge har sarte maver og den ene havde tarmslyng pga. gæringskolik i december så jeg tager INGEN chancer. /Lisbet
er begyndt at få lidt grønt skær.. Og hestene trisser rundt og nipper lidt i det.. De er startet indgræsning sidste torsdag og er nu på 1,5 times græsning sen eftermiddag.. Den ene er gået fra både foder og hø, der bliver kun lige nippet til høet og foderet ryger da ned, men han ville hellere på græs.. Han står bare og glor på græsset dagen lang.. Men det gør han hvert eneste år, når han først har fået en tot græs er det det eneste der er i hovedet på ham 
gør jeg ikke voldsomt meget i. Jo de fleste år er det hændt, men jeg har nu også flere gange smidt (varmblods) heste fra næsten jordfold (spirer) eller fra (til) ridning direkte ud på døgn græs. Til gengæld har de ikke fået foder når de først er kommet på døgngræs. Mvh Janni
Hej Da Jeg købte min vallak i september, havde han også en mislyd på hjertet, og som dig blev jeg rigtig bekymret, min dyrlæge talte med Rikke fra Landbrughøjskolem som er hjertespecialist og Rikke var helt sikker på at det var i tilførelsen af blod til hjertet at huldet var, da min dreng kun var 4 år, var der stor chance for at det ville lukke sig igen og at han aldrig vil få men af det... I marts havde jeg så dyrlæge til vaccinering og her kunne hun ikke længere høre mislyden, så huldet har formentlig lukket sig. Hvis du er i tvivl, så kan du få scannet den hjerte, så man kan finde fejlen og for ydeevne kan den komme i løbetest med elektroder så man kan finde ud af hvordan den manglende iltning af blod påvirker hesten.
Rikke Buhl fra KVL er ekspert i hestehjerter og kan hurtigt vurdere om det er en alvorlig mislyd eller en ikke-alvorlig.  Hun kan undersøge hesten med scanner og du kan få en klarhed over hvad mislyden er og om den vil få betydning. Mislyde kan være rigtig mange ting. Mange er helt uskadelige og får aldrig betydning, imens andre kan være alvorlige. Ligesom at også heste helt uden mislyde pludselig kan falde om af hjertestop. Jeg vil anbefale at få lyden undersøgt af Rikke, hun er særdeles kompetent og meget behagelig. Taler af erfaring, da min unghest nemlig også har en mislyd/bilyd på hjertet, som min egen dyrlæge syntes jeg skulle få undersøgt nærmere. I mit tilfælde var det intet alvorligt og Rikke Buhl skrev en erklæring på hesten, som jeg kunne bruge til forsikringen, da lyden netop blev opdaget ved en handelsundersøgelse. For mig var det vigtigt at vide om hesten burde kunne holde til konkurrenceridning og til avl, samt om lyden var arveligt betinget. Efter grundige scanninger kunne Rikke konstatere at det ikke var alvorligt, og heldigvis heller ikke arveligt. Det var en slags skønhedsfejl. Og forsikringen godtog erklæringen uden problemer.
min islænder havde som 2-årig et voldsomt kolik-anfald, og i den forbindelse var han selfølgelig til dyrlæge. De lyttede på ham og fandt en mislyd. Han blev rask igen (ang kolik) og gik et års tid og hyggede, så kom dyrlægen igen og lyttede, og ingen forkerte lyde denne gang, pyhaa Tror nogen kan vokse sig fra det, og nogen leve hele livet med en fejl, som os mennesker også kan. Men selfølgelig giver det anledning til bekymring
Tak for jeres gode svar allesammen  Jeg har også truffet beslutningen om at vente med sommerfolden, og indgræsse som vanligt! Men bortset fra det, Jane (Maluna og Safir), er det virkelig nok og smide de insektdækkener på i klægperioden??? Hvad med varmen under de dækkener? For jeg ville ærligt rigtig gerne lade hestene gå hjemme hele sommeren. Den røde hoppe og den lysbrune hoppe synes jeg går rimeligt i fred for de møgdyr, men den mørkebrune er virkelig ramt, og det syns jeg ikke jeg vil byde hende igen i år.
ja Heidi det kan mine godt man skal bare købe et ordenligt insektdækken. jeg har købt dem fra rambo. og de virker og har endnu ikke haft nogle heste der har svedt indenunder. tvært imod så virker de mere afkølet end dem der har gået uden. men som sagt så skal det ikke være de billige insekt dækkner man køber for der er der ligesom små huller i dækknet og der kan klægerne altså godt bide igennem.
ja Heidi det kan mine godt man skal bare købe et ordenligt insektdækken. jeg har købt dem fra rambo. og de virker og har endnu ikke haft nogle heste der har svedt indenunder. tvært imod så virker de mere afkølet end dem der har gået uden. men som sagt så skal det ikke være de billige insekt dækkner man køber for der er der ligesom små huller i dækknet og der kan klægerne altså godt bide igennem.
Jeg har lige købt noget til at holde insekter af forskellige slags væk. Som også er noget jeg kan bruge, da jeg sidste år blev ædt op af hestebremser  så nu er jeg spændt på at se om det virker 
Så tog tråden lige en drejning overpå insektproblemer på sommerfoldene  Men det er fint, for det er jo det næste man står med!!! TanjaJanni, hvad er det for midler du har investeret i??? Jeg må indrømme, at ingen af diverse sprays, smøremidler osv. jeg har prøvet, er der intet der virker på klæg (eller som nogle kalder hestebremser). Og jeg har prøvet rigtig mange, netop fordi jeg har mange af de sataner. Jeg hopper med på vognen på de insektdækkener, og kan de gå roligt på folden med dem på, syns jeg det er det bedste alternativ!
Det er et tysk produkt/smøremiddel, og jeg aner helt ærligt ikke om det virker, men tænker det er forsøget værd   men kan ikke lige huske hvad det hedder  Det skulle virke til at holde dem væk, og skulle kunne bruges til både dyr og menneske   om ikke andet, hvis det ikke virker på hestene så kunne det måske virke til mig  Og hvis det bliver rigtig slemt igen i år, så må jeg også ty til insektdækken